Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 273/275,
22.09.1998.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 20, 15.10.1998.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
03.09.1998.
Stājas spēkā: 
06.10.1998.
Attēlotā redakcija:
 01.11.2019. - 31.12.2019.
Grozījumi:
03.08.2000. likums / LV, 298/299, 23.08.2000. / Stājas spēkā 03.08.2000.
10.05.2001. likums / LV, 83, 30.05.2001.; Ziņotājs, 12, 21.06.2001. / Stājas spēkā 01.06.2001.
10.05.2001. likums / LV, 83, 30.05.2001.; Ziņotājs, 12, 21.06.2001. / Stājas spēkā 01.06.2001.
17.03.2005. likums / LV, 52, 01.04.2005.; Ziņotājs, 8, 28.04.2005. / Stājas spēkā 15.04.2005.
17.03.2005. likums / LV, 52, 01.04.2005.; Ziņotājs, 8, 28.04.2005. / Stājas spēkā 15.04.2005.
26.05.2005. likums / LV, 94, 15.06.2005.; Ziņotājs, 13, 14.07.2005. / Stājas spēkā 29.06.2005.
26.05.2005. likums / LV, 94, 15.06.2005.; Ziņotājs, 13, 14.07.2005. / Stājas spēkā 29.06.2005.
05.06.2008. likums / LV, 96, 20.06.2008.; Ziņotājs, 14, 24.07.2008. / Stājas spēkā 04.07.2008.
05.06.2008. likums / LV, 96, 20.06.2008.; Ziņotājs, 14, 24.07.2008. / Stājas spēkā 04.07.2008.
04.12.2008. likums / LV, 200, 23.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
04.12.2008. likums / LV, 200, 23.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
12.06.2009. likums / LV, 96, 19.06.2009.; Ziņotājs, 14, 23.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
12.06.2009. likums / LV, 96, 19.06.2009.; Ziņotājs, 14, 23.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
13.05.2010. likums / LV, 82, 26.05.2010. / Stājas spēkā 09.06.2010.
17.06.2010. likums / LV, 106, 07.07.2010. / Stājas spēkā 08.07.2010.
17.02.2011. likums / LV, 36, 04.03.2011. / Stājas spēkā 18.03.2011.
22.09.2011. likums / LV, 161, 12.10.2011. / Stājas spēkā 26.10.2011.
08.11.2012. likums / LV, 186, 27.11.2012. / Stājas spēkā 11.12.2012.
13.03.2014. likums / LV, 60, 25.03.2014. / Stājas spēkā 26.03.2014.
11.02.2016. likums / LV, 37, 23.02.2016. / Stājas spēkā 08.03.2016.
11.02.2016. likums / LV, 37, 23.02.2016. / Stājas spēkā 08.03.2016.
03.03.2016. likums / LV, 52, 15.03.2016. / Stājas spēkā 29.03.2016.
12.04.2018. likums / LV, 76, 17.04.2018. / Stājas spēkā 18.04.2018.
03.10.2019. likums / LV, 212, 18.10.2019. / Stājas spēkā 01.11.2019.
17.10.2019. likums / LV, 214, 22.10.2019. / Stājas spēkā 23.10.2019.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Enerģētikas likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
atjaunojamie energoresursi
 — vēja, saules, ģeotermālā, viļņu, paisuma un bēguma, ūdens enerģija, kā arī
aerotermālā enerģija (siltumenerģija, kura uzkrājas gaisā), ģeotermālā enerģija (siltumenerģija, kura atrodas
zem cietzemes virsmas) un hidrotermālā enerģija (siltumenerģija, kura atrodas virszemes ūdeņos), atkritumu
poligonu un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu gāzes, biogāze un biomasa;
2) 
autonomais ražotājs
 — komersants, energoapgādes komersants vai fiziskā persona, kas ražo
1
/
47
elektroenerģiju, siltumenerģiju vai dzesēšanai nepieciešamo enerģiju nolūkā patērēt to paša vajadzībām vai
lokālās siltumapgādes vai aukstumapgādes vajadzībām;
3) 
balansēšana
 — sistēmas operatora organizēts process, kas nodrošina ikbrīža līdzsvaru starp sistēmā
ievadīto enerģiju un no sistēmas izvadīto enerģiju;
4) 
bioloģiskais šķidrais kurināmais
 — no biomasas iegūta šķidrā degviela, kuru izmanto elektroenerģijas vai
siltumenerģijas ražošanai, bet neizmanto un nav paredzēts izmantot par degvielu transportlīdzekļos;
4
1
) 
centralizētā aukstumapgādes sistēma
 — aukstuma avotu, pārvades un sadales aukstumapgādes tīklu
un dzesēšanai nepieciešamās enerģijas lietotāju kopums, kas saskaņoti ražo, pārveido, pārvada, sadala un
patērē dzesēšanai nepieciešamo enerģiju;
4
2
) 
centralizētā siltumapgādes sistēma
 — siltumavotu, pārvades un sadales siltumtīklu un siltumenerģijas
lietotāju kopums, kas saskaņoti ražo, pārveido, pārvada, sadala un patērē siltumenerģiju;
5) 
dabasgāzes krātuve
 — virszemes vai pazemes objekts, kuru izmanto dabasgāzes (tostarp sašķidrinātās
dabasgāzes) uzglabāšanai, izņemot ražošanā izmantotās daļas un iekārtas, ko izmanto tikai pārvades sistēmu
operatori;
6) 
drošības rezerves
 — naftas produktu rezerves, ko Latvija uztur noteiktā apjomā saskaņā ar šā likuma
72.panta
 prasībām, un dabasgāzes rezerves, ko Latvija uztur noteiktā apjomā saskaņā ar šā likuma 
64.panta
pirmās daļas 3.punktā noteikto kārtību;
7) 
energoapgāde
 — enerģētikas jomā veicama komercdarbība, kuru ir nepieciešams licencēt vai reģistrēt un
kura ietver elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanu, elektroenerģijas, siltumenerģijas vai dabasgāzes
(tostarp sašķidrinātās dabasgāzes un biometāna) iepirkšanu, pārveidi, uzglabāšanu, pārvadi, sadali vai
tirdzniecību;
8) 
energoapgādes komersanta objekts
 — energoapgādes komersantam piederoša vai tā lietošanā esoša
manta (ēkas, būves, stacijas, iekārtas, ierīces, ietaises, tīkli, līnijas, cauruļvadu sistēma, cauruļvadi un to
piederumi), kuru tieši izmanto energoapgādei;
9) 
energoapgādes komersants
 — licencēts vai reģistrēts komersants, kas nodarbojas ar energoapgādi;
10) 
energoresursi
 — apzinātie kurināmā krājumi un enerģijas avoti, kurus var izmantot tiešai lietošanai vai
enerģijas iegūšanai;
11) 
enerģija
 — prece ar noteiktu vērtību — iegūtā elektroenerģija vai siltumenerģija, kā arī dabasgāze (tostarp
sašķidrinātā dabasgāze un biometāns);
12) 
enerģijas lietotājs
 — fiziskā vai juridiskā persona, kas no energoapgādes komersantiem pērk un savām
vajadzībām patērē konkrētā veida enerģiju vai kurināmo vai lieto to energoapgādē vai cita veida komercdarbībā;
13) 
enerģijas pārvade
 — energoapgādes veids, kas ietver enerģijas transportēšanu pa augsta sprieguma
tīkliem vai augsta spiediena cauruļvadiem (izņemot transportēšanu pa sākumposma cauruļvadiem), lai
piegādātu to attiecīgai sadales sistēmai vai tieši lietotājiem, izņemot enerģijas tirdzniecību;
14) 
enerģijas ražošana
 — energoapgādes veids, kas ietver energoresursu pārveidošanu lietošanai
nepieciešamā enerģijā un dabasgāzes (tostarp biometāna) ieguvi;
15) 
enerģijas sadale
 — energoapgādes veids, kas ietver enerģijas transportēšanu pa vidēja un zema
sprieguma tīkliem vai augsta, vidēja un zema spiediena cauruļvadiem, izņemot enerģijas tirdzniecību;
16) 
enerģijas tirdzniecība
 — energoapgādes veids, kas ietver enerģijas iepirkšanu pārdošanai un pārdošanu
enerģijas lietotājiem;
17) 
fiksēta maksājuma apjoma līgums
 — līgums, kurā iekļauta pircēja un pārdevēja vienošanās, ka
gadījumā, ja pircējs nevēlas saņemt visu līgumā noteikto preces apjomu, tas maksā par visu līgumā noteikto
preces apjomu;
18) 
galalietotājs
 — enerģijas lietotājs, kurš pērk enerģiju izlietošanai paša vajadzībām (galapatēriņam);
2
/
47
19) 
gazificētā objekta īpašnieks
 — persona, kura ir ieguvusi gazificētā objekta īpašuma tiesības un atbilst
Civillikumā
 vai 
Nekustamā īpašuma valsts kadastra likumā
 definētajam īpašnieka jēdzienam;
20) 
gazificēts objekts
 — dabasgāzes apgādes sistēmai pieslēgta būve vai tās daļa, kā arī iekārta;
21) 
horizontālā integrācija
 — viens energoapgādes komersants vai koncerns veic vismaz vienu no enerģijas
ražošanas, pārvades, sadales, tirdzniecības vai dabasgāzes uzglabāšanas funkcijām un kādu darbību, kas nav
saistīta ar energoapgādi;
22) 
Inčukalna pazemes gāzes krātuve
 — pazemes un virszemes objekts, kuru izmanto dabasgāzes
uzglabāšanai un kurš atrodas Krimuldas, Inčukalna un Sējas novadā;
22
1
) 
individuālā aukstumapgādes sistēma
 — atsevišķas ēkas aukstumapgādes sistēma, kas sastāv no
dzesēšanas iekārtas, kura dzesē visu ēku, vai dzesēšanas iekārtām, kuras izmanto atsevišķu telpu dzesēšanai
ēkā;
22
2
) 
individuālā siltumapgādes sistēma
 — atsevišķas ēkas siltumapgādes sistēma, kas sastāv no apkures
iekārtas, kura apsilda visu ēku, vai apkures iekārtām, kuras izmanto atsevišķu telpu apsildīšanai ēkā;
22
3
) 
koģenerācija
 — tehnoloģiskais process, kurā lietderīgai izmantošanai vienlaikus ražo elektroenerģiju un
siltumenerģiju;
22
4
) 
koģenerācijas iekārta
 — iekārta vai iekārtu kopums, kas paredzēts vienlaicīgai elektroenerģijas un
siltumenerģijas ražošanai vienotā tehnoloģiskajā procesā. Koģenerācijas iekārtā neietilpst iekārtas, ko izmanto
tikai siltumenerģijas ražošanai vai tikai elektroenerģijas ražošanai;
22
5
) 
koģenerācijas režīmā saražotā elektroenerģija
 — elektroenerģija, kas saražota procesā, kurš ir
saistīts ar lietderīgās siltumenerģijas ražošanu, veicot aprēķinus saskaņā ar apstiprinātu metodiku;
23) 
kurināmais
 — nafta un naftas produkti, arī sašķidrinātā naftas gāze, dabasgāze, arī sašķidrinātā
dabasgāze un biometāns, degakmens, degakmens gāze un eļļa, ogles, kūdra, kurināmā koksne un cita
biomasa, tostarp bioloģiskais šķidrais kurināmais, kuru sadedzina enerģijas iegūšanai;
24) 
kurināmā drošības rezerve
 — energoapgādes komersanta īpašumā esošs noteikts kurināmā krājums,
kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu enerģijas lietotāju nepārtrauktu apgādi ar attiecīgā veida enerģiju;
25) 
licence
 — saskaņā ar likumu izsniegta speciāla atļauja, kas nosaka energoapgādes komersanta tiesības
un pienākumu nodarboties ar energoapgādi licences darbības zonā;
26) 
licences darbības zona
 — licencē noteikta teritorija, kurā ir tiesīgs darboties konkrētais energoapgādes
komersants un enerģijas lietotājs;
27) 
lokālā aukstumapgāde
 — autonoma ražotāja, valsts vai pašvaldības iestāžu īpašumā esoša
aukstumapgādes sistēma, kas nodrošina dzesēšanai nepieciešamo enerģiju paša vajadzībām un citiem
enerģijas lietotājiem, kuriem dzesēšanai nepieciešamā enerģija tiek sadalīta un piegādāta no dzesēšanas avota
pa sadales aukstumapgādes cauruļvadu sistēmu vai bez tās;
28) 
lokālā siltumapgāde
 — autonoma ražotāja, valsts vai pašvaldības iestāžu īpašumā esoša siltumapgādes
sistēma, kas nodrošina siltumenerģiju paša vajadzībām un citiem enerģijas lietotājiem, kuriem siltumenerģija
tiek sadalīta un piegādāta no siltumavota pa sadales siltumtīkliem vai bez tiem;
29) 
mājsaimniecības lietotājs
 — galalietotājs, kurš pērk un izlieto enerģiju savā mājsaimniecībā paša
vajadzībām (galapatēriņam), izņemot komercdarbības vai cita veida profesionālās darbības vajadzības;
30) 
neatkarīgais ražotājs
 — energoapgādes komersants, kas ražo elektroenerģiju vai siltumenerģiju, bet
neveic tās sadali vai pārvadi sistēmā, kurā ir iekļauts;
31) 
palīgpakalpojumi
 — visi pakalpojumi (tostarp balansēšana, jaukšana un inerto gāzu ievadīšana), kas
nepieciešami, lai piekļūtu pārvades un sadales tīkliem vai cauruļvadu sistēmai, dabasgāzes krātuvēm,
sašķidrinātās dabasgāzes iekārtām vai izmantotu tās, izņemot tādus objektus un iekārtas, kuras izmanto tikai
pārvades sistēmu operatori; 
3
/
47
32) 
pārvades sistēma
 — enerģijas pārvades tīkls vai cauruļvadu sistēma ar visiem pārvades funkciju veikšanai
nepieciešamajiem energoapgādes komersanta objektiem, kurus izmanto enerģijas transportēšanai;
33) 
pārvades sistēmas īpašnieks
 — komersants, kura īpašumā ir enerģijas pārvades sistēma;
34) 
publiskais tirgotājs
 — enerģijas tirgotājs, kuram šajā likumā un citos normatīvajos aktos ir noteikti īpaši
pienākumi un prasības publiskā tirgotāja pienākumu izpildes nodrošināšanai;
35) 
sadales sistēma
 — enerģijas sadales tīkls vai cauruļvadu sistēma ar visiem sadales funkciju veikšanai
nepieciešamajiem energoapgādes komersanta objektiem, kurus izmanto enerģijas transportēšanai no pārvades
sistēmas līdz lietotāja energoapgādes sistēmas piederības robežai;
36) 
saistītais lietotājs
 — dabasgāzes lietotājs, kurš pērk dabasgāzi par regulētu cenu;
37) 
saistītā kapitālsabiedrība
 — kapitālsabiedrība, kurā saskaņā ar 
Koncernu likumu
 energoapgādes
komersantam ir izšķirošā ietekme vai kurai ir izšķirošā ietekme energoapgādes komersantā, vai
kapitālsabiedrība, kurā izšķirošā ietekme ir citai kapitālsabiedrībai, kam vienlaikus ir izšķirošā ietekme
energoapgādes komersantā;
38) 
sākumposma cauruļvadu sistēma
 — cauruļvads vai cauruļvadu sistēma, ko izmanto dabasgāzes
ražošanas projektā vai dabasgāzes transportēšanai no viena vai vairākiem šādiem projektiem uz pārstrādes
uzņēmumu vai termināli, vai pēdējo piekrastes termināli;
39) 
sašķidrinātās dabasgāzes iekārta
 — terminālis, ko izmanto dabasgāzes šķidrināšanai vai sašķidrinātās
dabasgāzes saņemšanai, izkraušanai un pārvēršanai gāzveida stāvoklī, kā arī tam piederošās iekārtas un
pagaidu glabātavas, kas nepieciešamas sašķidrinātās dabasgāzes uzglabāšanai un atkārtotai pārvēršanai
gāzveida stāvoklī, kā arī turpmākai piegādei uz dabasgāzes pārvades sistēmu vai enerģijas lietotājam;
40) 
sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojums
 — dabasgāzes šķidrināšana vai sašķidrinātās dabasgāzes
saņemšana, izkraušana, uzglabāšana un pārvēršana gāzveida stāvoklī turpmākai piegādei uz dabasgāzes
pārvades sistēmu vai enerģijas lietotājam;
41) 
savstarpēji savienota sistēma
 — vairākas sistēmas, kas savienotas savā starpā;
42) 
sekundārie energoresursi
 — energoresursi, kuri rodas jebkura veida tehnoloģiskajos procesos kā
blakusprodukts, arī tehnoloģiskajā procesā neizlietotā enerģija, kas ir derīga tālākai izmantošanai;
43) 
sistēma
 — pārvades un sadales tīkli vai cauruļvadu sistēma, dabasgāzes krātuves un sašķidrinātās
dabasgāzes iekārtas, palīgobjekti, priekšmeti un cita manta, kas nepieciešama enerģijas pārvadei,
uzglabāšanai un sadalei un kas ir energoapgādes komersanta īpašumā vai lietošanā (ieskaitot iekārtas, kas
nepieciešamas palīgpakalpojumu sniegšanai);
44) 
sistēmas lietotājs
 — fiziskā vai juridiskā persona, kas izmanto enerģijas pārvades vai sadales sistēmas vai
dabasgāzes uzglabāšanas vai sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojumus;
45) 
sistēmas operators
 — energoapgādes komersants, kas sniedz enerģijas pārvades vai sadales,
dabasgāzes uzglabāšanas vai sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojumus;
46) 
starpvalstu savienojums
 — enerģijas pārvades līnija, kas saista atsevišķās valstīs izvietotas pārvades
sistēmas;
47) 
tiešā līnija
 — dabasgāzes vads, kas sasaista nošķirtu dabasgāzes (tostarp biometāna) ražošanas objektu
vai dabasgāzes krātuvi ar nošķirtu lietotāju;
48) 
tīkls
 — līniju un iekārtu kopums, kas nepieciešams elektroenerģijas transportēšanai. Ielu apgaismojuma
tīkls ir atsevišķs, ar uzskaites mēraparātu tehniski nodalīts līniju vai iekārtu kopums, ko izmanto ielu, laukumu
un citu publiskai lietošanai paredzētu teritoriju apgaismošanai un kas netiek izmantots elektroenerģijas
transportēšanai un sadalei citiem enerģijas lietotājiem;
49) 
tirgotājs
 — komersants (tai skaitā ārvalsts komersanta filiāle), kura komercdarbība ir enerģijas tirdzniecība;
4
/
47
50) 
tirgus dalībnieks
 — dabasgāzes ražotājs, sistēmas operators, tirgotājs vai galalietotājs, kas darbojas
dabasgāzes tirgū saskaņā ar brīvprātīgas līdzdalības principu;
51) 
vertikāli integrēts komersants
 — energoapgādes komersants vai koncerns, kuru tieši vai netieši kontrolē
viena un tā pati persona vai vienas un tās pašas personas un kurš sniedz vismaz vienu no enerģijas pārvades,
sadales, dabasgāzes uzglabāšanas vai sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojumiem un vienlaikus nodarbojas ar
enerģijas ražošanu vai tirdzniecību;
52) 
vietējie energoresursi
 — Latvijā apzinātie atjaunojamie energoresursi un kurināmā krājumi, kurus var
izmantot tiešai lietošanai vai enerģijas iegūšanai;
53) 
vispārējās atļaujas noteikumi
 — specifiskas enerģijas ražošanas un tirdzniecības prasības enerģijas
ražotājam vai enerģijas tirgotājam;
54) 
vienotā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēma
 — vairākas tieši savienotas Eiropas Savienības
dalībvalstu dabasgāzes pārvades sistēmas, kuru starpsavienojuma punktos netiek veikta jaudas rezervēšana.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.03.2016.
 un 
17.10.2019
. likumu, kas stājas spēkā
23.10.2019.
)
2.pants
Šis likums reglamentē enerģētiku kā tautsaimniecības nozari, kas aptver energoresursu iegūšanu un izmantošanu
dažāda veida enerģijas ražošanai, enerģijas pārveidi, iegādi, uzglabāšanu, pārvadi, sadali, tirdzniecību un izmantošanu.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.07.2008.
)
3.pants
Likuma mērķis ir:
1) nodrošināt enerģijas lietotāju efektīvu, drošu un kvalitatīvu apgādi ar enerģiju pieprasītajā daudzumā un par
pamatotām cenām, dažādojot izmantojamo energoresursu veidus, palielinot energoapgādes drošumu un
ievērojot vides aizsardzības prasības;
2) veicināt enerģijas efektīvu izmantošanu un līdzsvarotu patēriņu;
3) nodrošināt enerģijas lietotāju tiesības izvēlēties patērējamās enerģijas veidu un tirgotāju;
4) veicināt ekonomiski pamatotu konkurenci;
5) noteikt pārvaldes kārtību enerģētikā un energoapgādes komersantu darbības organizēšanas un regulēšanas
principus;
6) veicināt vietējo, atjaunojamo un sekundāro energoresursu izmantošanu;
7) veicināt saudzējošu enerģētikas ietekmi uz vidi un vidi saudzējošu efektīvu tehnoloģiju izmantošanu.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.07.2008.
)
4.pants
Enerģētikas politika ir valsts tautsaimniecības politikas sastāvdaļa, un tās pamatprincipus, mērķus un virzienus
nosaka Ministru kabinets politikas plānošanas dokumentos.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.07.2008.
)
II nodaļa 
Energoapgādes komersantu licencēšana, reģistrēšana un to darbība
(Nodaļas nosaukums 
22.09.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
5
/
47
5.pants
(1) Energoapgādes komersanti ir regulējamie komersanti, kuri nodrošina enerģijas lietotāju drošu, pastāvīgu un
stabilu apgādi ar elektroenerģiju, siltumenerģiju un dabasgāzi ekonomiski pamatoti pieprasītajā daudzumā un kvalitātē.
Energoapgādes komersantu darbību regulē šis likums, likums “
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
” un
Elektroenerģijas tirgus likums
.
(2) 
(Izslēgta ar 
17.03.2005
. likumu)
(3) Tirgus dalībnieki un dabasgāzes pārvades sistēmas operators, veicot darbības dabasgāzes vairumtirgū, ievēro
Eiropas Parlamenta un Padomes regulas Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību
prasības, tostarp aizliegumu darījumos ļaunprātīgi izmantot iekšējo informāciju, tirgus manipulāciju aizliegumu, kā arī
pienākumu sniegt informāciju Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijai (turpmāk — regulators) un
Energoregulatoru sadarbības aģentūrai.
(4) Šā panta trešajā daļā minētās regulas ievērošanu uzrauga regulators tam noteiktās kompetences ietvaros.
(5) Energoapgādes komersanti sniedz regulatoram tā pieprasīto informāciju par šajā likumā noteikto pienākumu
izpildi regulatora noteiktajā laikā un kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
17.03.2005.
, 
26.05.2005.
, 
22.09.2011.
, 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
.
likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
6.pants
(1) Sistēmas operatoram tā licences darbības zonā un licencē noteiktajā termiņā ir pastāvīgas saistības nodrošināt
sistēmas lietotājiem un pretendentiem pieeju enerģijas pārvades vai sadales sistēmām, dabasgāzes krātuvei vai
sašķidrinātās dabasgāzes iekārtām. Šīs saistības sistēmas operators pilda atbilstoši tehnisko noteikumu un drošības
prasībām. Šīs daļas izpratnē ar drošību saprot enerģijas piegādes drošumu un tehnisko drošību.
(1
1
) Sistēmas operators septiņu darbdienu laikā informē regulatoru par katru gadījumu, kad sistēmas lietotājiem un
pretendentiem atteikta pieeja sistēmai, un par pasākumiem, kas nepieciešami, lai uzlabotu sistēmu un palielinātu tās
jaudu.
(1
2
) Lai sistēmas operators varētu izpildīt savas saistības nodrošināt sistēmas lietotājiem un pretendentiem pieeju
dabasgāzes pārvades vai sadales sistēmām, dabasgāzes krātuvei vai sašķidrinātās dabasgāzes iekārtām gadījumā,
kad šo saistību izpildīšanai nepieciešamā kustamā vai nekustamā manta ir valsts īpašumā un tās aizvietošana ar citu
kustamu vai nekustamu mantu sistēmas operatoram objektīvi nav iespējama, valsts nodrošina sistēmas operatora
tiesības izmantot minēto kustamo vai nekustamo mantu attiecīgo saistību nodrošināšanai.
(2) Sistēmas operatoram noteiktās saistības saglabājas, ja mainās kapitālsabiedrības dalībnieks (akcionārs),
komercdarbības forma, tiek veikta reorganizācija vai gadījumos, kad nepieciešama jauna licence, līdz tās saņemšanai.
(3) 
(Zaudējusi spēku ar 
03.04.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
(3
1
) Energoapgādes komersants, kas piegādā siltumenerģiju enerģijas lietotājiem, pārdod siltumenerģiju tiem
nepieciešamajā vai noteiktajā kvalitātē un pieprasītajā daudzumā par regulatora noteiktajiem tarifiem vai par tarifiem, ko
noteicis attiecīgais pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar regulatora noteikto tarifu aprēķināšanas metodiku, ja ir saņemta
regulatora atļauja, izņemot šā likuma 
49.panta
 pirmajā daļā minētos gadījumus.
(4) Strīdus par saistību izpildi, kuri izriet no saņemtā pakalpojuma samaksas pienākuma, izskata prasības kārtībā
vispārējās jurisdikcijas tiesā.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.06.2008.
, 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
08.03.2016.
)
7.pants
1) Licencēšanu veic regulators saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(2) Licenci elektroenerģijas, siltumenerģijas un dabasgāzes pārvadei, sadalei un dabasgāzes uzglabāšanai,
6
/
47
sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojuma sniegšanai izsniedz uz 20 gadiem.
(3) Elektroenerģijas ražotājam vai tirgotājam, kura darbību nepieciešams regulēt saskaņā ar likumu “
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
”, ir tiesības uzsākt elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, ja tas
Elektroenerģijas tirgus likumā
 noteiktajā kārtībā ir reģistrēts elektroenerģijas ražotāju vai elektroenerģijas tirgotāju
reģistrā.
(4) Siltumenerģijas ražotājam vai tirgotājam, kura darbību nepieciešams regulēt saskaņā ar likumu “
Par sabiedrisko
pakalpojumu regulatoriem
”, ir tiesības uzsākt siltumenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, ja tas šajā likumā noteiktajā
kārtībā ir reģistrēts siltumenerģijas ražotāju vai siltumenerģijas tirgotāju reģistrā.
(5) Dabasgāzes tirgotājam, kura darbību nepieciešams regulēt saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu
regulatoriem
", un publiskajam tirgotājam ir tiesības uzsākt dabasgāzes tirdzniecību, ja tas šajā likumā noteiktajā
kārtībā ir reģistrēts dabasgāzes tirgotāju reģistrā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
26.05.2005.
, 
17.02.2011.
, 
22.09.2011.
, 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
.
likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
 Grozījums otrajā daļā par vārdu "dabasgāzes tirdzniecībai — uz pieciem
gadiem" izslēgšanu un piektā daļa stājas spēkā 
10.02.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 53. punktu)
7.
1
 pants
(1) Regulators nosaka siltumenerģijas ražošanas un siltumenerģijas tirdzniecības vispārējās atļaujas noteikumus,
kas ir saistoši visiem siltumenerģijas ražotājiem un tirgotājiem, kuru darbību nepieciešams regulēt saskaņā ar likumu
“
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
”.
(2) Regulators veido siltumenerģijas ražotāju reģistru un siltumenerģijas tirgotāju reģistru un nodrošina to publisku
pieejamību.
(3) Regulators nosaka siltumenerģijas ražotāju un siltumenerģijas tirgotāju reģistrā iekļaujamās ziņas,
siltumenerģijas ražotāju un tirgotāju reģistrēšanas prasības un kārtību, kādā siltumenerģijas ražotājs un tirgotājs
nosūta paziņojumu par reģistrāciju (turpmāk — reģistrācijas paziņojums) vai paziņojumu par darbības izbeigšanu,
reģistrācijas paziņojumā vai paziņojumā par darbības izbeigšanu ietveramo informāciju, kā arī kārtību, kādā
siltumenerģijas ražotāju un tirgotāju izslēdz no siltumenerģijas ražotāju vai siltumenerģijas tirgotāju reģistra un reģistrē
atkārtoti.
(4) Ja siltumenerģijas ražošanas un siltumenerģijas tirdzniecības vispārējās atļaujas noteikumi pārkāpti atkārtoti,
regulators var izslēgt siltumenerģijas ražotāju un tirgotāju no siltumenerģijas ražotāju vai siltumenerģijas tirgotāju
reģistra. Siltumenerģijas ražotājam vai tirgotājam ir tiesības atsākt siltumenerģijas ražošanu vai tirdzniecību ne agrāk
kā pēc 12 mēnešiem no dienas, kad siltumenerģijas ražotājs vai tirgotājs izslēgts no siltumenerģijas ražotāju vai
siltumenerģijas tirgotāju reģistra, ja tas novērsis pārkāpumu, par kuru tika izslēgts no siltumenerģijas ražotāju vai
siltumenerģijas tirgotāju reģistra, normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā nosūtījis regulatoram jaunu reģistrācijas
paziņojumu un šajā likumā noteiktajā kārtībā atkārtoti reģistrēts siltumenerģijas ražotāju vai siltumenerģijas tirgotāju
reģistrā.
(
22.09.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā
08.03.2016.
)
7.
2
 pants
(1) Ja regulators mēneša laikā no reģistrācijas paziņojuma saņemšanas dienas nav rakstveidā informējis
reģistrācijas paziņojuma iesniedzēju par atteikumu to reģistrēt, uzskatāms, ka siltumenerģijas ražotājs vai tirgotājs ir
reģistrēts.
(2) Reģistrācijas paziņojums uzskatāms par iesniegtu dienā, kad regulators saņēmis visu tā noteikto informāciju.
Ja iesniegtajos dokumentos norādītā informācija ir nepietiekama vai neprecīza, regulators ir tiesīgs pieprasīt
papildinformāciju. Laiku no papildinformācijas pieprasīšanas līdz pieprasītās informācijas saņemšanai neieskaita šā
panta pirmajā daļā noteiktajā termiņā.
(3) Siltumenerģijas ražotājs vai tirgotājs var izbeigt siltumenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, ja tas normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā ir nosūtījis regulatoram paziņojumu par darbības izbeigšanu un ir izslēgts no siltumenerģijas
ražotāju vai siltumenerģijas tirgotāju reģistra.
(
22.09.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.03.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
)
7
/
47
8.pants
Energoapgādes komersantam izsniegtajā licencē norāda:
1) veicamās energoapgādes veidu un tā nodrošināšanai nepieciešamās prasības;
2) licences darbības zonu kā ģeogrāfisku teritoriju;
3) licences termiņu;
4) energoapgādes komersanta pienākumu nodrošināt un uzturēt savus energoapgādes veikšanai nepieciešamos
objektus (izņemot licenci enerģijas tirdzniecībai);
5) 
(izslēgts ar 
05.06.2008
. likumu)
;
6) 
(izslēgts ar 
13.05.2010
. likumu)
;
7) energoapgādes komersanta pienākumu plānveidīgi attīstīt savu darbību un piedalīties koordinētas un efektīvas
energoapgādes plānošanā, nodrošināšanā un attīstīšanā;
8) energoapgādes komersanta pienākumu periodiski sniegt regulatoram informāciju par savu darbību un
pārmaiņām energoapgādē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
05.06.2008.
 un 
13.05.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
09.06.2010.
)
9.pants
(1) Energoapgādes komersanti nodrošina enerģētikā noteikto drošības prasību ievērošanu un darbinieku
kvalifikācijas atbilstību, kā arī tehniskajiem noteikumiem, regulatora noteiktajām kvalitātes prasībām un līgumu
nosacījumiem atbilstošu enerģijas kvalitāti un savu objektu nepārtrauktu darbību un atbilstošu tehnisko stāvokli līdz
savstarpēji ar enerģijas lietotāju noteiktajai savu objektu piederības robežai.
(2) Enerģijas lietotāji nodrošina to īpašumā, valdījumā vai lietojumā esošo tīklu, enerģijas izmantošanas ierīču un
iekārtu tehnisko apkalpi un apkopi.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
9.
1
 pants
(1) Koģenerācijas stacija ir tehnoloģisku iekārtu, būvju un infrastruktūras kopums, kas paredzēts vienlaicīgai
elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanai.
(2) Koģenerācijas stacija sastāv no vienas vai vairākām koģenerācijas iekārtām, kuru darbības nodrošināšanai tiek
izmantotas palīgiekārtas un ražošanā izmantojamo energoresursu padeves, dūmgāzu aizvadīšanas, saražotās
elektroenerģijas un siltumenerģijas nodošanas infrastruktūra un cita infrastruktūra.
(3) Koģenerācijas stacijā var būt uzstādītas iekārtas, kuras izmanto tikai siltumenerģijas ražošanai (piemēram,
ūdenssildāmie katli, tvaika katli) vai tikai elektroenerģijas ražošanai.
(4) Koģenerācijas iekārtas, kuras izvietotas vienā adresē, uzskatāmas par vienu koģenerācijas staciju.
(5) Mazas jaudas koģenerācijas stacija ir tāda koģenerācijas stacija, kurā uzstādītā elektroenerģijas ražošanas
jauda nav lielāka par vienu megavatu.
(6) Augstas efektivitātes koģenerācija ir koģenerācija, kas atbilst šādiem kritērijiem:
1) ražošana koģenerācijas režīmā koģenerācijas iekārtās nodrošina primārās enerģijas ietaupījumu vismaz 10
procentu apmērā salīdzinājumā ar primārās enerģijas patēriņu siltumenerģijas un elektroenerģijas atsevišķai
ražošanai;
2) ražošana mazas jaudas koģenerācijas stacijās un mikrokoģenerācijas iekārtās, kas ļauj sasniegt jebkādu
8
/
47
primārās enerģijas ietaupījumu.
(
03.03.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
9.
2
 pants
(1) Lietderīgā siltumenerģija ir tāda siltumenerģija, kas koģenerācijas iekārtā saražota, lai apmierinātu ekonomiski
pamatotu siltumapgādes pieprasījumu, arī siltumenerģija, ko komersants pārdod siltumenerģijas lietotājam par cenu,
kas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:
1) ja siltumapgādes sistēmas operatora licences zonā ir tikai viens siltumenerģijas ražotājs, siltumenerģijas
pārdošanas cenu ir noteicis vai apstiprinājis regulators;
2) ja siltumapgādes sistēmas operatora licences zonā ir vairāk nekā viens siltumenerģijas ražotājs,
siltumenerģijas pārdošanas cena nav zemāka par kurināmā izmaksām vienas siltumenerģijas vienības
saražošanai katlumājā, izmantojot to pašu kurināmā veidu, kuru izmanto koģenerācijas iekārtā, un katlumājas
neto lietderības koeficients nav mazāks par 92 procentiem, izmantojot gāzi vai šķidro kurināmo, un nav mazāks
par 80 procentiem, izmantojot cieto kurināmo.
(2) Ja komersants ir vertikāli integrēts un vienlaikus nodarbojas ar siltumenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali, par
lietderīgo siltumenerģiju atzīstama visa koģenerācijas iekārtā saražotā siltumenerģija.
(3) Lietderīgās siltumenerģijas apjomā neieskaita siltumenerģiju, kas saražota atsevišķos ūdenssildāmajos katlos
vai tvaika katlos.
(
03.03.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
10.pants
Energoapgādes komersanti reizi gadā sniedz regulatoram pārskatu par paveikto un plānoto darbību, kā arī
nodrošina regulatoru ar informāciju saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(
10.05.2001
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
11.pants
(Izslēgts ar 
22.09.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
12.pants
(1) Lai nodrošinātu enerģijas iepirkšanu, ražošanu, pārvadi, uzglabāšanu, sadali un tirdzniecību, energoapgādes
komersanti var darboties horizontāli vai vertikāli integrēti vai atsevišķi, normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos
saņemot licenci katram energoapgādes veidam vai reģistrējot katru energoapgādes veidu.
(2) Energoapgādes komersants, kas darbojas horizontāli vai vertikāli integrēti, iekšējā grāmatvedībā sastāda
bilanci, peļņas un zaudējumu aprēķinu un naudas plūsmas pārskatu atsevišķi par katru energoapgādes veidu — tāpat
kā tad, ja ar katru energoapgādes veidu nodarbotos atsevišķs komersants.
(2
1
) Dabasgāzes apgādē ir aizliegtas šķērssubsīdijas, tas ir, darbības, ko dabasgāzes apgādes komersants veic,
pārvietodams izmaksas vai citas saistības starp dabasgāzes ražošanu, iepirkšanu, sašķidrinātās dabasgāzes
pakalpojumu, uzglabāšanu vai dabasgāzes tirdzniecību un pārvadi, sadali, uzglabāšanu vai cita veida komercdarbību.
(3) Šā panta otrajā daļā noteiktajā kārtībā sastādīto bilanci, peļņas un zaudējumu aprēķinu un naudas plūsmas
pārskatu energoapgādes komersants iesniedz regulatoram ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc gada pārskata
apstiprināšanas 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumā
 noteiktajā kārtībā.
(4) Regulators nosaka kārtību, kādā energoapgādes komersants nodrošina lietotājiem publisku pieejamību šā panta
otrajā daļā noteiktajā kārtībā sastādītajai bilancei, peļņas un zaudējumu aprēķiniem, naudas plūsmas pārskatam un
citai finanšu informācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
26.05.2005.
, 
22.09.2011.
, 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
08.03.2016.
)
9
/
47
13.pants
(Izslēgts ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
14.pants
(1) 
(Izslēgta ar 
13.03.2014
. likumu)
(2) Lai nodrošinātu savstarpēji saistītu sistēmu drošu un efektīvu darbību, energoapgādes komersanti apmainās ar
nepieciešamo informāciju, vienlaikus nodrošinot komercnoslēpumu aizsardzību.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.03.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
)
15.pants
(1) Komersanti, kuru īpašumā vai valdījumā ir enerģijas pārvades, sadales objekti, dabasgāzes krātuves vai
sašķidrinātās dabasgāzes iekārtas, izraugās attiecīgi pārvades sistēmas, sadales sistēmas, dabasgāzes
uzglabāšanas vai sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatorus. Dabasgāzes apgādes komersants var veidot
apvienotu dabasgāzes pārvades, sadales, uzglabāšanas un sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatoru.
(1
1
) Sistēmas operatori sniedz pārvades, sadales un dabasgāzes uzglabāšanas pakalpojumus par regulatora
noteiktajiem tarifiem vai par tarifiem, ko noteicis attiecīgais pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar regulatora noteikto tarifu
aprēķināšanas metodiku, ja ir saņemta regulatora atļauja. Sadales, pārvades un uzglabāšanas pakalpojumu tarifus
pirms to stāšanās spēkā publicē regulatora noteiktajā kārtībā.
(2) Sistēmas operatori nodrošina, lai sistēmas darbībai un sistēmas operatora funkciju izpildei nepieciešamo
palīgpakalpojumu veikšana tiktu uzticēta pretendentiem, kuri šādus palīgpakalpojumus var veikt nepieciešamā kvalitātē
un par zemākām izmaksām, garantējot sistēmas darba drošumu un stabilitāti.
(3) Sistēmas operatori nav tiesīgi veikt tādas darbības, kas nav tieši saistītas ar to pienākumiem un var traucēt vai
apdraudēt šo pienākumu izpildi.
(4) Sistēmas operatori nav tiesīgi izpaust komerciālu informāciju, kas tiem kļuvusi zināma, pildot savus
pienākumus. Komerciālas un konfidenciālas informācijas saturu nosaka energoapgādes komersanti, saskaņojot to ar
regulatoru.
(5) Dabasgāzes pārvades, sadales un uzglabāšanas, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators, kurš ir
saņēmis pieprasījumu no sistēmas lietotājiem vai pretendentiem sniegt informāciju par sistēmas pieeju un lietošanu,
šādu informāciju sniedz rakstveidā 30 dienu laikā. Sistēmas operatoram ir tiesības pieprasīt no sistēmas lietotājiem vai
pretendentiem sistēmas lietošanas noteikumu izstrādei nepieciešamo informāciju.
(6) Sistēmas operators ir atbildīgs par enerģijas pārvades vai sadales sistēmas vai sašķidrinātās dabasgāzes
sistēmas, vai dabasgāzes krātuves darbību, apkalpošanu un drošumu, sistēmas vadību un attīstību licences darbības
zonā, savienojumu ar citām sistēmām, kā arī par sistēmas ilglaicīgu spēju nodrošināt enerģijas pārvadi vai pārveidi, vai
sadali vai dabasgāzes uzglabāšanu atbilstoši pieprasījumam.
(7) Regulators apstiprina dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas
operatora izstrādātos sistēmas lietošanas noteikumus vai dabasgāzes krātuves lietošanas noteikumus, kuriem jābūt
objektīvi pamatotiem, ekonomiski attaisnotiem, taisnīgiem, vienlīdzīgiem, atklātiem un pieejamiem visiem sistēmas
lietotājiem un pretendentiem, kuri pieprasa pieeju attiecīgajai sistēmai. Dabasgāzes pārvades, uzglabāšanas, kā arī
sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators regulatora noteiktajā laikā un apjomā iesniedz priekšlikumus
regulatoram par sistēmas lietošanas noteikumiem vai dabasgāzes krātuves lietošanas noteikumiem. Regulators ir
tiesīgs veikt izmaiņas šajos noteikumos.
(8) Dabasgāzes pārvades sistēmas operators un regulators nepiemēro šā panta septīto daļu, ja atbilstoši šā likuma
117.
 panta pirmajai daļai un trešās daļas 1. punktam ir izveidota vienotā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēma un
regulators ir saskaņojis minētās sistēmas lietošanas noteikumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
13.03.2014.
, 
11.02.2016.
 un 
17.10.2019
. likumu, kas stājas spēkā
23.10.2019.
)
16.pants
10
/
47
(1) 
(Izslēgta ar 
26.05.2005
. likumu.)
(2) Autonomais ražotājs var pārdot saražotās elektroenerģijas vai siltumenerģijas pārpalikumu arī citiem enerģijas
lietotājiem, par samaksu izmantojot tā sistēmas operatora pakalpojumus, kura licences darbības zonā ražotājs
atrodas, vai pārdot šo enerģijas pārpalikumu pašam sistēmas operatoram.
(3) Sistēmas operators, ja to pieļauj pārvades vai sadales sistēmas tehniskās iespējas, savā licences darbības
zonā nodrošina autonomajam ražotājam iespēju pārvadīt vai sadalīt saražotās elektroenerģijas vai siltumenerģijas
pārpalikumu, lai to pārdotu citiem enerģijas lietotājiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
17.pants
(Izslēgts ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
III nodaļa 
Nekustamā īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumi sakarā ar 
energoapgādes komersanta objektu atrašanos tajā
(Nodaļas nosaukums ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
18.pants
Siltumenerģijas un gāzes apgādes iekārtas, kā arī elektroenerģijas apgādes instalācijas, kuras atrodas ēku un
būvju iekšienē un kuras izmanto vienīgi šo ēku un būvju apgādei ar siltumenerģiju, gāzi vai elektroenerģiju, izņemot
energoapgādes komersantu uzstādītus kontroles aparātus un mēraparātus, ir galveno lietu — šo ēku un būvju —
blakus lietas, un visi ar tām saistītie izdevumi ir jāsedz un nastas ir jānes galvenās lietas īpašniekam vai valdītājam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
19.pants
(1) Jaunu energoapgādes komersantu objektu ierīkošanai energoapgādes komersantam ir tiesības izmantot jebkuru
zemi par vienreizēju samaksu tās īpašniekam saskaņā ar šā likuma 
24.pantu
.
(1
1
) Energoapgādes komersantam ir pienākums saskaņot ar zemes īpašnieku jaunu energoapgādes objektu
ierīkošanas nosacījumus, kā arī tiesības saskaņošanas procedūru aizstāt ar zemes īpašnieka informēšanu gadījumos,
ja zeme tiek izmantota jaunu energoapgādes komersanta objektu — iekārtu, ierīču, ietaišu, tīklu, līniju un to piederumu
ierīkošanai, ja ir iestājies vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) energoapgādes komersanta objekta ierīkošana paredzēta vietējās pašvaldības teritorijas plānojumā vai
detālplānojumā;
2) energoapgādes komersanta objekts tiek ierīkots sarkano līniju, publiski lietojamās ielas, tāda ceļa robežās,
kam nav noteiktas sarkanās līnijas, vai esošās aizsargjoslas robežās;
3) vietējā pašvaldība atzinusi, ka sabiedrības interesēs jauna energoapgādes komersanta objekta ierīkošana vai
esošā objekta vai tā daļas izmantošana nav iespējama bez šīs zemes izmantošanas;
3
1
) energoapgādes komersanta objekts tiek ierīkots esošajā energoapgādes komersanta objekta aizsargjoslā
un pēc tā ierīkošanas aizsargjoslas platums palielinās ne vairāk kā par 10 procentiem, ievērojot, ka šajā punktā
noteiktajā kārtībā aizsargjoslu var palielināt ne vairāk kā vienu reizi;
3
2
) ierīkojamam energoapgādes komersanta objektam ir noteikts nacionālo interešu objekta statuss un ir veikts
ietekmes uz vidi novērtējums;
4) citos likumos noteiktajos gadījumos.
(1
2
) Energoapgādes komersantam ir tiesības veikt jebkura sava objekta pārbūvi vai atjaunošanu, savlaicīgi par to
11
/
47
informējot zemes īpašnieku. Zemes īpašniekam pienākas vienreizēja samaksa saskaņā ar šā likuma 
24.pantu
, ja
pārbūves rezultātā palielinās energoapgādes komersanta objekta vai aizsargjoslas ap vai gar šo objektu aizņemtā
zemes platība. Zemes īpašnieks nevar liegt energoapgādes komersantam šajā daļā un šā likuma 
19.panta
 1.
1
 daļā
noteikto darbu veikšanu. Ja puses nevar vienoties par zemes īpašniekam izmaksājamo vienreizējo samaksu, jautājums
par šo samaksu risināms tiesas ceļā 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā kārtībā darbu veikšanas laikā vai pēc to
pabeigšanas.
(2) Namīpašnieks nevar liegt kabeļu, armatūras, līniju un citu iekārtu un ietaišu uzstādīšanai, ierīkošanai,
ekspluatācijai un attīstībai izmantot sava nama fasādi, zem nama esošo pagrabu un nama bēniņu telpas.
(3) Energoapgādes komersants par jauna objekta ierīkošanu vai esošā objekta paplašināšanu brīdina nekustamā
īpašuma īpašnieku vismaz 30 dienas pirms darbu uzsākšanas.
(4) Energoapgādes komersantu objektu — ēku un būvju celtniecībai, kā arī norobežotu teritoriju ierīkošanai
nepieciešamo nekustamo īpašumu var atsavināt kārtībā, kādu nosaka likums "Par nekustamā īpašuma piespiedu
atsavināšanu valsts vai sabiedriskajām vajadzībām".
(5) Energoapgādes komersantu objektu ierīkošana aizsargājamās dabas teritorijās saskaņojama ar valsts vides
aizsardzības institūcijām un aizsargājamās dabas teritorijas pārvaldes institūciju, bet kultūras pieminekļos, to
aizsardzības zonās vai kultūrvēsturiskās teritorijās — ar Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekciju.
(6) Ja tiek ierīkoti jauni vai paplašināti esošie energoapgādes objekti uz zemes vai dzīvojamā mājā, kas ir
daudzdzīvokļu mājas dzīvokļu īpašnieku kopīpašums, šāda ierīkošana vai paplašināšana saskaņojama ar
daudzdzīvokļu mājas dzīvokļu īpašniekiem, kuri pārstāv vairāk nekā pusi no visiem dzīvokļu īpašumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
17.02.2011.
, 
22.09.2011.
, 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
08.03.2016.
)
19.
1
pants
(1) Energoapgādes komersantu objektu (izņemot ēkas) ierīkošanai, pārbūvei, atjaunošanai un ekspluatācijai
nosakāmi nekustamo īpašumu lietošanas tiesību aprobežojumi.
(2) Nekustamo īpašumu īpašnieku lietošanas tiesību aprobežojumu apjoms un izmantošanas kārtība noteikta šajā
likumā un 
Aizsargjoslu likumā
. Šie aprobežojumi jauniem energoapgādes komersantu objektiem ir spēkā no dienas,
kad tie ierīkoti, ievērojot šā likuma 
19.pantā
 noteikto kārtību. Ja zemes īpašnieks nesaskaņo jauna energoapgādes
komersanta objekta ierīkošanu, aprobežojumus nosaka ar tiesas spriedumu normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(
22.09.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
20.pants
Stratēģiski svarīgi energoapgādes objekti — pazemes dabasgāzes krātuvju pazemes daļa (ģeoloģiskā struktūra
zemes dzīlēs) — ir saglabājami valsts īpašumā. Tos nevar izmantot kā ķīlu kredītu saņemšanai, izņemot gadījumus,
kad kredīts tiek ņemts pašu šo objektu atjaunošanai vai modernizācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.08.2000.
, 
22.09.2011.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
20.
1
pants
(1) Kā valstiski svarīgs tautsaimniecības objekts akciju sabiedrība "Latvenergo" nav privatizējama. Visas akciju
sabiedrības "Latvenergo" akcijas ir valsts īpašums, un tās nav privatizējamas vai atsavināmas.
(2) Pļaviņu, Ķeguma un Rīgas hidroelektrostacijas uz Daugavas, Rīgas 
1. 
un 
2.
termoelektrocentrāli,
elektroenerģijas pārvades tīklus un valsts akciju sabiedrības "Latvenergo" īpašumā esošos elektroenerģijas sadales un
telekomunikāciju tīklus un iekārtas nevar izmantot kā ķīlu kredītu vai citu saistību nodrošināšanai, un šie objekti kā
neprivatizējama manta var pāriet un būt vienīgi tādu kapitālsabiedrību īpašumā vai valdījumā, kuru visas kapitāla daļas ir
valsts akciju sabiedrības "Latvenergo" vai valsts īpašums un kuras nevar privatizēt vai atsavināt.
(3) Ja akciju sabiedrība "Latvenergo" tiek reorganizēta, jaunizveidotais tiesību subjekts ir valsts akciju sabiedrības
"Latvenergo" tiesību un saistību pārņēmēja un uz to attiecināmi šā panta pirmajā un otrajā daļā minētie noteikumi.
12
/
47
(4) Kā valstiski svarīga tautsaimniecības objekta akciju sabiedrības "Augstsprieguma tīkls" akcijas un tai piederošie
elektroenerģijas pārvades sistēmas infrastruktūras objekti nav atsavināmi vai izmantojami kā ķīla kredītu vai citu
saistību nodrošināšanai.
(
17.03.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2018.
)
20.
2
 pants
Ministru kabinets lemj par valsts nozīmes zemes dzīļu nogabala "Inčukalna dabasgāzes krātuve" izveidošanu un
nodošanu lietošanā licencētam vienotajam dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoram uz
dabasgāzes uzglabāšanas licences spēkā esības laiku.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
20.
3
 pants
(1) Valstij ir pirmpirkuma tiesības, ja:
1) persona, kurai pieder daļas vai akcijas komersantā, kas ir vienotās dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas
sistēmas īpašnieks vai vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators, atsavina vairāk
nekā vienu procentu vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas īpašnieka vai vienotā dabasgāzes
pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora daļu vai akciju;
2) komersants, kam pieder dabasgāzes pārvades sistēma vai jebkāda tās daļa, vai pazemes dabasgāzes
krātuves daļa (izņemot šā likuma 
20.pantā
 noteikto pazemes dabasgāzes krātuves pazemes daļu), atsavina
dabasgāzes pārvades sistēmu vai jebkādu tās daļu, vai zemesgabalus, uz kuriem atrodas pazemes
dabasgāzes krātuves darbības nodrošināšanai nepieciešamās ēkas, būves un tehnoloģiskās iekārtas, kā arī
tehnoloģiskās iekārtas, kuras nodrošina pazemes dabasgāzes krātuves darbību vai bufergāzi.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajos gadījumos atsavinātājs iesniedz Ministru kabinetam piedāvājumu izmantot
pirmpirkuma tiesības.
(3) Ministru kabinets 30 darbdienu laikā no šā panta otrajā daļā minētā piedāvājuma saņemšanas dienas pieņem
lēmumu par pirmpirkuma tiesību izmantošanu un divu nedēļu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas informē par to
piedāvājuma iesniedzēju.
(4) Ja Ministru kabinets lēmis atteikties no pirmpirkuma tiesībām, tas lūdz 
Satversmes
 aizsardzības biroja un
Drošības policijas atzinumu par personas, kura noslēgusi pirkuma līgumu, un darījuma atbilstību un ietekmi uz
nacionālo drošību. 
Satversmes
 aizsardzības birojs un Drošības policija atzinumu par personas un darījuma atbilstību
un ietekmi uz nacionālo drošību sniedz mēneša laikā.
(5) Ministru kabinets izvērtē šā panta ceturtajā daļā minētos atzinumus un ne vēlāk kā mēneša laikā no to
saņemšanas dienas pieņem lēmumu par darījuma akceptu vai atteikumu akceptēt darījumu.
(6) Darījums stājas spēkā, ja Ministru kabinets pieņēmis lēmumu par tā akceptu.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
 Pants stājas spēkā 
03.04.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 42. punktu)
21.pants
Ekspluatācijas un drošības aizsargjoslas ap un gar energoapgādes komersantu objektiem tiek noteiktas
Aizsargjoslu likumā
. Jaunu energoapgādes komersantu objektu ierīkošana, kā arī to atjaunošana un pārbūve veicama,
pēc iespējas izmantojot ceļa zemes nodalījuma joslas atbilstoši likuma “
Par autoceļiem
” 
18.panta
 nosacījumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
22.09.2011.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
22.pants
Energoapgādes komersantiem ir pirmpirkuma un izpirkuma tiesības uz energoapgādes veikšanai nepieciešamajiem
objektiem, to skaitā ēkām, būvēm, sistēmām, ierīcēm, iekārtām, tīkliem, cauruļvadiem vai citiem objektiem, kuri nav
energoapgādes komersanta īpašums, bet atrodas energoapgādes komersanta bilancē vai ir izvietoti attiecīgā
energoapgādes komersanta licences darbības zonā. 
13
/
47
energoapgādes komersanta licences darbības zonā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
 un 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
23.pants
(1) Nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs nedrīkst bojāt vai pārveidot energoapgādes komersanta objektus,
kas izvietoti viņa nekustamajā īpašumā, vai veikt darbības, kas kavētu citu enerģijas lietotāju apgādi.
(1
1
) Nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs nedrīkst veikt darbības, kas varētu kavēt energoapgādes
komersantu veikt nekustamajā īpašumā esošo objektu pārbūvi, atjaunošanu vai ekspluatāciju.
(2) Esošo energoapgādes komersantu objektu pārvietošanu pēc pamatotas nekustamā īpašuma īpašnieka prasības
veic par nekustamā īpašuma īpašnieka līdzekļiem.
(3) Nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs nodrošina iespēju energoapgādes komersanta personālam piekļūt
pie attiecīgajā īpašumā, arī liegumzonā, slēgtā teritorijā vai ēkā esošajiem energoapgādes komersanta objektiem, lai
veiktu šo objektu pārbūvi, atjaunošanu vai ar to ekspluatāciju saistītus darbus. Par remonta vai citu darbu
nepieciešamību īpašnieku brīdina vismaz trīs dienas pirms šo darbu uzsākšanas, bet avārijas gadījumā tās seku
novēršanu pieļaujams uzsākt bez īpašnieka iepriekšējas brīdināšanas, ja to nav iespējams izdarīt.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
22.09.2011.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
24.pants
(1) Energoapgādes komersants atlīdzina nekustamā īpašuma īpašniekam zaudējumus, kas tieši saistīti ar jaunu
energoapgādes komersanta objektu ierīkošanu vai esošo objektu ekspluatācijas un remonta nodrošināšanu.
(1
1
) Energoapgādes komersants atlīdzina nekustamā īpašuma īpašniekam par zemes lietošanas tiesību
ierobežošanu, ja:
1) īpašumu izmanto jauna energoapgādes komersanta objekta ierīkošanai;
2) veicot objekta pārbūvi, palielinās zemes platība, ko aizņem energoapgādes komersanta objekts vai
aizsargjosla gar vai ap šo objektu.
(1
2
) Atlīdzības aprēķināšanas un izmaksāšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(2) Ja energoapgādes komersanta objekts tiek likvidēts vai pārvietots, komersants sakārto nekustamo īpašumu
atbilstoši tā agrākajam stāvoklim vai arī apmaksā tā sakārtošanai nepieciešamos darbus.
(3) Pašvaldība un energoapgādes komersants var vienoties par ielu apgaismojuma tīkla nodošanu attiecīgajai
pašvaldībai valdījumā vai īpašumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
26.05.2005.
, 
22.09.2011.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā
08.03.2016.
)
24.
1
 pants
Ja atbilstoši likumam "
Par ietekmes uz vidi novērtējumu
" ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums sakarā ar
energoapgādes komersanta objekta izveidošanu vai būtisku pārmaiņu veikšanu tajā un šim objektam ir noteikts
Eiropas Savienības kopīgu interešu projekta statuss saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu Nr. 
347/2013
,
ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ lēmumu Nr. 
1364/2006/EK
, groza regulu (EK) Nr.
713/2009
, regulu (EK) Nr. 
714/2009
 un regulu (EK) Nr. 
715/2009
, lēmumu par paredzētās darbības akceptēšanu
pieņem Ministru kabinets.
(
13.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
)
IV nodaļa 
Elektroenerģijas ražošana un pārvade
(Nodaļa izslēgta ar 
17.03.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
15.04.2005.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
14
/
47
V nodaļa 
Elektroenerģijas sadale
(Nodaļa izslēgta ar 
17.03.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
15.04.2005.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
VI nodaļa 
Piekļūšana elektroenerģijas 
pārvades un sadales sistēmām
(Nodaļa izslēgta ar 
17.03.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
15.04.2005.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
VII nodaļa 
Elektroenerģijas realizācija
(Nodaļa izslēgta ar 
17.03.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
15.04.2005.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
VIII nodaļa 
Dabasgāzes apgādes sistēma
(Nodaļa 
26.05.2005
. likuma redakcijā; nodaļas nosaukums 
22.09.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā
26.10.2011.
)
42.pants
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
42.
1
pants
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
42.
2
 pants
(1) Dabasgāzes ražotājs, dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operators un dabasgāzes lietotājs ir tiesīgs par
saviem līdzekļiem ierīkot un izmantot tiešo līniju.
(2) Kritērijus un kārtību, kādā tiek ierīkotas un lietotas tiešās līnijas, nosaka regulators. Tiešās līnijas ierīkošanai
nepieciešama regulatora atļauja.
(3) Atļauju tiešās līnijas ierīkošanai regulators izsniedz vai atsakās izsniegt 30 dienu laikā pēc visu paša pieprasīto
dokumentu saņemšanas.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
03.04.2017.
 Sk.
Pārejas noteikumu 42. punktu)
42.
3
 pants
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
43.pants
(1) 
(Zaudējusi spēku ar 
03.04.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
(2) 
(Izslēgta ar 
11.02.2016
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
11.02.2016
. likumu)
15
/
47
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
43.
1
pants
(1) Dabasgāzes pārvades sistēmas operators sagatavo pārvades sistēmas piegādes un patēriņa atbilstības un
valsts dabasgāzes apgādes drošuma novērtējuma ziņojumu laika periodam līdz 10gadiem. Novērtējuma ziņojumā
iekļauj vismaz dabasgāzes pieprasījuma prognozi 10 gadu periodam, piegādes un patēriņa atbilstības vērtējumu
atskaites periodā un prognozi 10 gadu periodam, informāciju par pārvades sistēmas atbilstību pieprasījumam un tās
uzturēšanas kvalitāti, kā arī informāciju par būvējamām un plānotajām pārvades jaudām un pasākumiem, kas tiek
īstenoti maksimāla pieprasījuma gadījumā un viena vai vairāku piegādātāju iztrūkuma gadījumā.
(2) Pārvades sistēmas operators novērtējuma ziņojumu reizi gadā iesniedz ministrijai un regulatoram. Kārtību, kādā
pārvades sistēmas operators izstrādā un iesniedz ministrijai un regulatoram novērtējuma ziņojumu, un prasības
attiecībā uz novērtējuma ziņojuma saturu nosaka Ministru kabinets.
(3) Novērtējuma ziņojuma sagatavošanai dabasgāzes pārvades sistēmas operators ir tiesīgs pieprasīt un saņemt
nepieciešamo informāciju no visiem dabasgāzes sadales sistēmas un uzglabāšanas sistēmas operatoriem, kā arī
sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatoriem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.03.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
)
44.pants
(1) Dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operators un sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators papildus šā
likuma 
15.pantā
 noteiktajam:
1) nodrošina sistēmas darbību, tehnisko ekspluatāciju un attīstību, lai veiktu dabasgāzes iesūknēšanu,
uzglabāšanu un izņemšanu atbilstoši tehniskajām iespējām;
2) uzglabā atsevišķiem enerģijas lietotājiem piederošu dabasgāzes rezervi par šo lietotāju līdzekļiem, ja to
pieļauj dabasgāzes krātuves tehniskās iespējas;
3) nediskriminē dabasgāzes krātuves lietotājus, jo īpaši par labu savām saistītajām kapitālsabiedrībām;
4) nodrošina citiem dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operatoriem, sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas
operatoriem, dabasgāzes pārvades sistēmas operatoriem un dabasgāzes sadales sistēmas operatoriem
nepieciešamo informāciju, lai dabasgāzes pārvadi un uzglabāšanu varētu veikt, neapdraudot savstarpēji
savienotu sistēmu drošu un efektīvu darbību;
5) sniedz sistēmas lietotājiem informāciju, kas nepieciešama, lai efektīvi piekļūtu dabasgāzes krātuvei;
6) iepērkot dabasgāzi savu funkciju veikšanai, ievēro pārredzamas un nediskriminējošas tirgus procedūras;
7) organizē iespējamo avāriju lokalizāciju un likvidāciju dabasgāzes krātuvē.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā novērtē un pieņem lēmumu par to, vai piekļuve dabasgāzes krātuvēm
(izņemot Inčukalna pazemes gāzes krātuvi) ir tehniski un ekonomiski pamatota, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi
sistēmai lietotāju apgādes vajadzībām un palīgpakalpojumu saņemšanu.
(3) Dabasgāzes krātuvēm, attiecībā uz kurām saskaņā ar šā panta otrajā daļā minēto kārtību ir pieņemts lēmums
par piekļuves tehnisku vai ekonomisku nepieciešamību, piekļuves režīms tiek organizēts pārrunu procedūras vai
regulētas procedūras veidā.
(4) Regulators nosaka un publicē kritērijus, saskaņā ar kuriem dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operators un
sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators nosaka, kāds piekļuves režīms — pārrunu procedūra vai regulēta
procedūra — dabasgāzes krātuvei tiek piemērots. Regulators uzrauga minēto kritēriju pareizu piemērošanu.
(5) Dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operators un sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators publisko
informāciju par to, kura dabasgāzes krātuve vai tās daļa tiek piedāvāta piekļuvei trešajām personām un kurai
dabasgāzes krātuvei vai tās daļai tiek piemērota pārrunu procedūra vai regulēta procedūra. Vienotais dabasgāzes
pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators publisko informāciju par to, kura Inčukalna pazemes gāzes krātuves
daļa tiek piedāvāta piekļuvei trešajām personām. 
16
/
47
(6) Ja dabasgāzes krātuvei piemērotais piekļuves režīms ir pārrunu procedūra, dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas
operators un sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators labticīgi vienojas ar sistēmas lietotāju par piekļuvi
dabasgāzes krātuvei un noslēdz attiecīgu līgumu.
(7) Ja dabasgāzes krātuvei piemērotais piekļuves režīms ir regulēta procedūra, dabasgāzes uzglabāšanas
sistēmas operators un sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators nodrošina piekļuvi dabasgāzes krātuvei saskaņā
ar šā likuma 
15.panta
 1.
1
 daļas kārtībā noteiktiem tarifiem.
(8) Piekļuve Inčukalna pazemes gāzes krātuvei tiek organizēta regulētas procedūras veidā saskaņā ar šā likuma
15.panta
 1.
1
 daļas kārtībā noteiktiem tarifiem.
(9) Dabasgāzes apgādes komersanti un sistēmas lietotāji slēdz līgumu ar vienoto dabasgāzes pārvades un
uzglabāšanas sistēmas operatoru, attiecīgo dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operatoru un sašķidrinātās
dabasgāzes sistēmas operatoru par piekļuvi dabasgāzes krātuvei un citiem palīgpakalpojumiem.
(10) Dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operators, vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas
operators, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators saskaņā ar šā likuma 
15.panta
 septītajā daļā
minētajiem regulatora apstiprinātajiem dabasgāzes krātuves lietošanas noteikumiem reizi gadā publicē galvenos
dabasgāzes krātuves pakalpojumu un palīgpakalpojumu izmantošanas nosacījumus.
(11) Izstrādājot nosacījumus attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes krātuvēm, dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas
operators, vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes
sistēmas operators konsultējas ar sistēmas lietotājiem.
(12) Šā panta prasības attiecībā uz piekļuvi neattiecas uz tādiem palīgpakalpojumiem vai pagaidu uzglabāšanu, kas
saistīta ar sašķidrinātās dabasgāzes iekārtām un nepieciešama atkārtotai sašķidrinātās dabasgāzes pārvēršanai un
nogādāšanai pārvades sistēmā.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
45.pants
(1) Dabasgāzes sadales sistēmas operators papildus šā likuma 
15.pantā
 noteiktajam ir atbildīgs par:
1) dabasgāzes sadales sistēmas darbību, tās tehnisko ekspluatāciju un attīstību;
2) dabasgāzes saņemšanu no dabasgāzes pārvades sistēmas operatora un trans
portēšanu līdz enerģijas
lietotājiem;
3) iespējamo avāriju lokalizāciju un likvidāciju dabasgāzes sadales sistēmā un avārijas dienestu;
4) informācijas sniegšanu enerģijas lietotājiem par nosacījumiem, kas jāievēro, lai pieslēgtos dabasgāzes
sadales sistēmai vai to lietotu.
(1
1
) Dabasgāzes sadales sistēmas operators var piedalīties dabasgāzes tirdzniecībā, ja tas nodrošina pēdējo
garantēto piegādi vai ja dabasgāzes pirkšana un pārdošana ir nepieciešama dabasgāzes zudumu segšanai sadales
sistēmā vai dabasgāzes sadales sistēmas operatora paša patēriņam.
(2) Ja dabasgāzes sadales sistēmas operators ir vertikāli integrēta energoapgādes komersanta sastāvā, šis
operators ir atsevišķa kapitālsabiedrība ar patstāvīgas juridiskās personas statusu un nošķirts no dabasgāzes
ražošanas, pārvades, uzglabāšanas, sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojuma sniegšanas un tirdzniecības darbībām,
un tas saziņā un sava zīmola veidošanā nodrošina, ka tā identitāte ir nošķirta no vertikāli integrēta dabasgāzes
apgādes komersanta tirdzniecības struktūras identitātes.
(3) Šā panta otrajā daļā minētā dabasgāzes sadales sistēmas operatora neatkarības nodrošināšanai ievērojami
šādi nosacījumi:
1) personas, kuras atbild par dabasgāzes sadales sistēmas operatora vadību, nedrīkst iesaistīties vertikāli
integrēta dabasgāzes komersanta struktūrās, kas tieši vai netieši ir atbildīgas par dabasgāzes ražošanu,
pārvadi, uzglabāšanu, sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojumu sniegšanu un tirdzniecību;
17
/
47
2) jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka personas, kuras atbild par dabasgāzes sadales sistēmas
operatora vadību, varētu rīkoties neatkarīgi;
3) dabasgāzes sadales sistēmas operatoram ir tiesības pieņemt lēmumus neatkarīgi no vertikāli integrētā
energoapgādes komersanta attiecībā uz aktīviem, kas vajadzīgi dabasgāzes sadales tīkla ekspluatācijai,
uzturēšanai vai attīstībai. Tas neliedz vertikāli integrētā energoapgādes komersantā izveidot attiecīgus
koordinācijas mehānismus, lai nodrošinātu valdošā komersanta ekonomisko tiesību aizsardzību attiecībā uz
atkarīgā komersanta rīcībā esošo aktīvu atdevi;
4) dabasgāzes sadales sistēmas operators izstrādā atbilstības programmu, kurā noteikti konkrētu darbinieku
pienākumi, kā arī pasākumi, kas veicami, lai nepieļautu diskriminējošu rīcību, un nodrošina pienācīgu minētās
programmas ieviešanas kontroli. Dabasgāzes sadales sistēmas operators ieceļ personu vai nosaka struktūru,
kas ir atbildīga par atbilstības programmas ieviešanas kontroli, katru gadu iesniedz regulatoram ziņojumu par
veiktajiem pasākumiem un šo ziņojumu publisko. Regulators pēc ziņojuma izvērtēšanas sniedz atzinumu par
neatkarības nodrošināšanai veikto pasākumu pietiekamību. Regulatora atzinumā norādītos trūkumus
dabasgāzes sadales sistēmas operators novērš regulatora noteiktajā termiņā.
(4) Šā panta otrās daļas prasības nav attiecināmas uz integrētajiem dabasgāzes sadales sistēmas operatoriem,
kuri sniedz sistēmas pakalpojumus mazāk nekā 100000 lietotāju.
(5) Regulators nosaka, kādi dokumenti un informācija iesniedzama, lai apliecinātu šā panta trešās daļas prasību
izpildi.
(6) Regulators nosaka šā panta trešās daļas 4.punktā minētā ziņojuma iesniegšanas, publiskošanas un
izvērtēšanas kārtību.
(7) Sadales sistēmas operatoru licenču darbības zonu pārklāšanās nav pieļaujama.
(8) Sadales sistēmas pakalpojumu tarifi vienā licences darbības zonā nav atkarīgi no attāluma starp vietu, kur
atrodas gazificētā objekta pieslēgums sadales sistēmai, un vietu, kur atrodas sadales sistēmas starpsavienojums ar
pārvades sistēmu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
 1.
1
, otrā, trešā,
ceturtā, piektā un sestā daļa stājas spēkā 
01.01.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 31. punktu)
45.
1
pants
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
45.
2 
pants
(1) Dabasgāzes pārvades sistēmas tehnisko balansēšanu nodrošina pārvades sistēmas operators.
(2) Dabasgāzes pārvades sistēmas lietotājs slēdz balansēšanas līgumu ar dabasgāzes pārvades sistēmas
operatoru un atbild par dabasgāzes pārvades sistēmā ievadītā un no tās izvadītā dabasgāzes apjoma balansu.
(3)  Dabasgāzes pārvades sistēmas operators nodrošina, ka balansēšanas aprēķini tiek veikti saskaņā ar tā
izstrādātajiem un regulatora apstiprinātajiem 
dabasgāzes pārvades sistēmas lietošanas noteikumi
em pārskatāmi un
nepieļaujot diskrimināciju. Dabasgāzes pārvades sistēmas lietotājam ir pienākums norēķināties par nebalansu, kas
rodas, ja dabasgāzes apjoms, ko tas ievadījis dabasgāzes pārvades sistēmā, neatbilst no dabasgāzes pārvades
sistēmas izvadītajam dabasgāzes apjomam.
(4) Balansēšanas aprēķini tiek veikti, pamatojoties uz balansēšanas periodā dabasgāzes pārvades sistēmā ievadīto
un no tās izvadīto dabasgāzes apjomu. Balansēšanas aprēķiniem ir jābūt pieejamiem darījumā iesaistītajiem tirgus
dalībniekiem, nepārkāpjot to komercnoslēpumu aizsardzību.
(5) Dabasgāzes pārvades sistēmas lietotājs sniedz dabasgāzes pārvades sistēmas operatoram informāciju, kas
pamatoti nepieciešama balansēšanai un balansēšanas aprēķinu veikšanai.
(6) Lai nodrošinātu maksājumus par balansēšanu, dabasgāzes pārvades sistēmas operators var pieprasīt no
dabasgāzes pārvades sistēmas lietotājiem garantijas saskaņā ar šā panta trešajā daļā minētajiem 
dabasgāzes
pārvades sistēmas lietošanas noteikumi
em.
18
/
47
(7) Ja atbilstoši šā likuma 
117.
 pantam ir izveidota vienotā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēma un
regulators ir saskaņojis vienotās dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmas balansēšanas noteikumus, šo pantu
piemēro, ciktāl šā likuma 
117.
 panta ceturtajā un piektajā daļā nav noteikts citādi.
(
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.10.2019.
)
45.
3
pants
(1) Ja vertikāli integrēts energoapgādes komersants ir nonācis vai uzskata, ka nonāks nopietnās ekonomiskās un
finansiālās grūtībās sakarā ar fiksēta maksājuma apjoma līguma saistībām, ko tas uzņēmies vienā vai vairākos
dabasgāzes iepirkšanas līgumos, šis komersants var iesniegt regulatoram pieteikumu par pagaidu atkāpes piešķiršanu
no šā likuma 
6.panta
 pirmajā daļā un 
110.panta
 pirmajā daļā noteiktajiem pienākumiem. Pieteikums iesniedzams
nekavējoties — tūlīt pēc pieejas atteikuma. Komersants pieteikumam pievieno visu nepieciešamo informāciju, kas
pamato un raksturo ekonomiskās un finansiālās grūtības sakarā ar fiksēta maksājuma apjoma līguma saistībām, kā arī
viņa centienus tās atrisināt. Regulators likumā noteiktajā kārtībā izvērtē komersanta iesniegto pieteikumu un, ja nav
iespējami citi risinājumi, piešķir pagaidu atkāpi. Regulators nevar piešķirt pagaidu atkāpi, ja komersanta dabasgāzes
pārdošanas apjomi nav mazāki par fiksēta maksājuma apjoma līgumos noteiktajiem dabasgāzes pirkšanas apjomiem
vai ja var pielāgot attiecīgo dabasgāzes iepirkšanas fiksēta maksājuma apjoma līgumu. Pieņemot lēmumu par atkāpes
piešķiršanu, regulators ņem vērā šādus kritērijus:
1) nepieciešamība izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un garantēt dabasgāzes apgādes
drošumu;
2) komersanta stāvoklis dabasgāzes tirgū un konkurences stāvoklis šajā tirgū;
3) to ekonomisko un finansiālo grūtību apjoms, ar kurām sastapies komersants vai enerģijas lietotāji;
4) fiksētā maksājuma apjoma viena vai vairāku līgumu parakstīšanas datumi un darbības termiņi un tas, cik lielā
mērā tie ļauj paredzēt izmaiņas dabasgāzes tirgū;
5) komersanta centieni atrisināt problēmu;
6) vai un cik lielā mērā komersants, ņemot vērā visus apstākļus un esošo situāciju, varēja paredzēt nopietnu
finansiālu un ekonomisku grūtību rašanos, uzņemoties fiksēta maksājuma apjoma līguma saistības;
7) attiecīgo sistēmu saistības pakāpe ar citām sistēmām un šo sistēmu savstarpējā savietojamība;
8) ietekme, kādu atkāpes piešķiršana atstās uz Eiropas Savienības iekšējā dabasgāzes tirgus netraucētu
darbību un konkurences sekmēšanu tajā, kā arī komersanta dabasgāzes iepirkuma alternatīvas Eiropas
Savienības iekšējā dabasgāzes tirgū un ārpus tā.
(2) Regulators nevar atzīt komersanta finansiālo un ekonomisko grūtību pastāvēšanu, ja komersanta dabasgāzes
pārdošanas apjomi nav mazāki par fiksēta maksājuma apjoma līgumos noteiktajiem dabasgāzes pirkšanas apjomiem
vai ja var pielāgot attiecīgo dabasgāzes iepirkšanas fiksēta maksājuma apjoma līgumu.
(3) Energoapgādes komersants var iesniegt regulatoram pieteikumu par pagaidu atkāpes piešķiršanu no šā likuma
6.panta
 pirmajā daļā un 
110.panta
 pirmajā daļā noteikto pienākumu attiecināšanas uz:
1) jauniem starpvalstu savienojumiem un jaunām dabasgāzes krātuvēm;
2) esošajiem starpvalstu savienojumiem un dabasgāzes krātuvēm, ja to jauda tiek būtiski palielināta, kā
rezultātā tiek attīstīti jauni dabasgāzes piegādes avoti.
(4) Regulators var pieņemt lēmumu par atkāpes piešķiršanu, ja:
1) veiktās investīcijas uzlabo konkurenci un piegāžu drošumu dabasgāzes apgādes jomā;
2) investīcijas netiktu veiktas, ja netiktu piešķirtas atkāpes;
3) starpvalstu savienojumi un dabasgāzes krātuves ir tādas personas īpašumā, kas vismaz juridiski ir nošķirta
no sistēmas operatoriem, kuru sistēmās tie tiks ierīkoti;
19
/
47
4) starpvalstu savienojumu un dabasgāzes krātuvju lietotāji maksā par to izmantošanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.09.2011.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
IX nodaļa
Siltumapgādes un aukstumapgādes sistēma
(Nodaļas nosaukums 
03.03.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
46.pants
(1) Siltumapgādi veic energoapgādes komersanti enerģijas lietotāju nodrošināšanai ar siltumenerģiju ēku un būvju
apsildei, ventilācijai (vēdināšanai) un karstā ūdens sagatavošanai enerģijas lietotājiem optimālā veidā, ievērojot
ekonomiskos, sociālos, vides aizsardzības un kultūras pieminekļu aizsardzības noteikumus. Kārtību, kādā
energoapgādes komersanti piegādā un enerģijas lietotāji lieto siltumenerģiju, un gadījumus, kādos energoapgādes
komersants var pārtraukt energoapgādes pakalpojumu sniegšanu atsevišķiem enerģijas lietotājiem, nosaka Ministru
kabinets.
(2) Siltumapgādi vai aukstumapgādi var nodrošināt, izmantojot centralizēto siltumapgādes vai aukstumapgādes
sistēmu, individuālo siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu vai lokālo siltumapgādi vai aukstumapgādi.
(3) 
(Izslēgta ar 
03.03.2016
. likumu)
(4) Autonomais siltumenerģijas ražotājs nav licencējams siltumapgādes pārvades un sadales komersants.
(5) Koģenerācijas staciju saražotās primārās enerģijas ietaupījuma aprēķināšanas kārtību un noteikumus, kas
paredz energoefektivitātes prasības licencēta vai reģistrēta energoapgādes komersanta valdījumā esošām
centralizētām siltumapgādes sistēmām un to atbilstības pārbaudes kārtību, nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
05.06.2008.
 un 
03.03.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
46.
1
 pants
(1) Siltumenerģiju lietotājam piegādā šā likuma 
46.panta
 pirmajā daļā paredzētajā kārtībā un saskaņā ar
energoapgādes komersanta un enerģijas lietotāja noslēgto līgumu par siltumenerģijas piegādi (turpmāk — līgums). Ja
līgums nav noslēgts, siltumenerģiju lietot aizliegts.
(2) Enerģijas lietotājs brīdina energoapgādes komersantu par līguma pārtraukšanu vismaz 30 dienas iepriekš un
norēķinās par izlietoto siltumenerģiju.
(3) Ja energoapgādes komersants konstatē, ka enerģijas lietotājs ir pārkāpis Ministru kabineta noteikumus par
siltumenerģijas piegādi un lietošanu vai līgumu par siltumenerģijas piegādi, bet energoapgādes komersants uz
piederības robežas ir nodrošinājis siltumnesēja parametrus, enerģijas lietotājs samaksā energoapgādes komersantam
kompensāciju. Kompensācijas apmēru un aprēķināšanas kārtību, kā arī gadījumus, kādos kompensācija aprēķināma,
nosaka Ministru kabinets.
(4) Energoapgādes komersants, kura vainas dēļ nav piegādāts noteiktais siltumenerģijas daudzums, atlīdzina
enerģijas lietotājam nepiegādātās siltumenerģijas daudzuma vērtību.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.07.2008.
)
47.pants
(1) Centralizēto siltumapgādi var veikt viens vertikāli integrēts energoapgādes komersants. Sistēmās, kurās ir
vairāki siltumenerģijas ražotāji, no kuriem vismaz viens ir neatkarīgais ražotājs, izveido centralizētās siltumapgādes
sistēmas operatoru.
(2) Siltumapgādes sistēmas operatora funkcijas var pildīt vertikāli integrēts komersants, kurš savstarpēji nodalīti
veic siltumenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
20
/
47
48.pants
Siltumenerģijas apgādes sistēmas operators savā licences darbības zonā iepērk siltumenerģiju no siltumenerģijas
ražotājiem, to skaitā no neatkarīgajiem ražotājiem, nodrošina siltumenerģijas lietotājiem drošu un kvalitatīvu
siltumapgādi. Šim mērķim sistēmas operators izveido optimālu sistēmas operatīvās vadības struktūru.
49.pants
(1) Viena siltumenerģijas apgādes sistēmas operatora licences darbības zonā var darboties vairāki siltumenerģijas
ražotāji, un šiem ražotājiem ir tiesības piedāvāt sistēmas operatoram iepirkt to saražoto siltumenerģiju par vienošanās
cenu.
(2) Sistēmas operators, slēdzot līgumus par siltumenerģijas iepirkšanu no ražotājiem vai arī atsakoties tos slēgt,
vadās pēc šādiem ekonomiskā pakāpeniskuma principa kritērijiem:
1) piedāvātās siltumenerģijas cena un samaksas nosacījumi;
2) siltumenerģijas pārvades izmaksas;
3) siltumenerģijas ražošanas režīma atbilstība patēriņa režīmam;
4) piedāvātās siltumenerģijas atbilstība sistēmas operatora noteiktajiem tehniskajiem parametriem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.05.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
09.06.2010.
)
50.pants
Ēku un būvju īpašniekiem ir tiesības izvēlēties izdevīgāko siltumapgādes veidu.
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
51.pants
(1) Pašvaldības, veicot likumā noteikto pastāvīgo funkciju, organizē siltumapgādi savā administratīvajā teritorijā, kā
arī veicina energoefektivitāti un konkurenci siltumapgādes un kurināmā tirgū.
(2) Pašvaldības savas administratīvās teritorijas plānojuma ietvaros, ņemot vērā vides un kultūras pieminekļu
aizsardzības noteikumus, kā arī vietējo energoresursu izmantošanas un koģenerācijas iespējas un izvērtējot
siltumapgādes drošumu un ilgtermiņa robežizmaksas, var noteikt siltumapgādes attīstību un izdodot saistošos
noteikumus.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.05.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
09.06.2010.
)
52.pants
Ēku un būvju pieslēgšana centralizētajai siltumapgādes sistēmai vai atslēgšana no tās nedrīkst traucēt siltuma
saņemšanu pārējiem šīs sistēmas lietotājiem.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.07.2008.
)
X nodaļa 
Energoefektivitātes paaugstināšana
53.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
54.pants
21
/
47
Energoapgādes komersanti, uzsākot jaunu objektu būvniecību vai ierīkošanu, kā arī esošo objektu paplašināšanu,
izmanto vai uzstāda vienīgi tādas energoapgādē izmantojamās iekārtas, ierīces un ietaises, kuras atbilst
energoefektivitātes, kvalitātes un drošuma prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
55.pants
Enerģijas lietotāji ierīko vai uzstāda tādas enerģiju patērējošās iekārtas vai ierīces, kuras atbilst kvalitātes un
drošuma prasībām.
56.pants
(1) Enerģiju patērējošo iekārtu tehniskajā dokumentācijā norāda, kāds ir šo iekārtu enerģijas patēriņš tipiskos
lietošanas apstākļos.
(2) Tirdzniecībā piedāvājamām enerģiju patērējošām iekārtām to energoefektivitāte tiek norādīta speciālā
marķējumā par tehnisko raksturojumu.
(3) Enerģiju patērējošo iekārtu energoefektivitātes atbilstību prasībām apliecina to atbilstības sertifikāts.
57.pants
(Izslēgts ar 
03.03.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
58.pants
(Izslēgts ar 
03.03.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
XI nodaļa 
Enerģētiskā krīze
59.pants
Enerģētiskā krīze ir likumā noteiktajā kārtībā izsludināti periodi, kad enerģijas vai kurināmā piegāde energoapgādes
komersantiem vai enerģijas lietotājiem ir apdraudēta vai traucēta tādā apjomā, ka šo apdraudējumu vai traucējumus
energoapgādes komersanti nespēj laikus prognozēt un novērst ar saimnieciskās darbības metodēm.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
60.pants
(1) Valsts enerģētisko krīzi izsludina gadījumos, kad enerģijas piegāde ir traucēta tādā apjomā, kas var apdraudēt
iedzīvotāju drošību, veselību un tautsaimniecības nozaru darbību, un šie traucējumi aptver teritoriju, kurā iedzīvotāju
skaits pārsniedz vienu trešdaļu no valsts iedzīvotāju skaita vai arī kura aizņem vairāk nekā pusi no valsts teritorijas.
(2) Valsts enerģētisko krīzi izsludina Ministru kabinets pēc tā ministra ierosinājuma, kurš ir atbildīgs par
enerģētiku.
61.pants
Sistēmas operatoram un energoapgādes komersantam, kurš sniedz siltumapgādes pakalpojumus, ir pienākums
informēt pašvaldību — republikas pilsētas vai novada domi — par tās administratīvajā teritorijā esošo lietotāju
energoapgādes traucējumiem vai par to iespēju.
(
22.09.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
22
/
47
62.pants
(1) Vietējās enerģētiskās krīzes izsludināšanu ierosina republikas pilsētas vai novada domes priekšsēdētājs
gadījumos, kad enerģijas piegāde ir traucēta tādā apjomā, kas var apdraudēt iedzīvotāju drošību, veselību un
tautsaimniecības nozaru darbību noteiktā norobežotā teritorijā, kura sakrīt ar pašvaldības administratīvo teritoriju.
(2) Vietējo enerģētisko krīzi izsludina attiecīgā pašvaldība — republikas pilsētas vai novada dome, kuras
administratīvo teritoriju skar enerģētiskā krīze.
(3) Par vietējās enerģētiskās krīzes izsludināšanu republikas pilsētas vai novada domes priekšsēdētājs
nekavējoties ziņo par pašvaldībām un par enerģētiku atbildīgajiem ministriem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
 un 
04.12.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
63.pants
(Izslēgts ar 
22.09.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
64.pants
(1) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā enerģijas lietotāji apgādājami ar enerģiju izsludinātas enerģētiskās
krīzes laikā. Šī kārtība paredz:
1) enerģijas patēriņa ierobežojumus un prioritātes atsevišķām enerģijas lietotāju grupām;
2) kurināmā drošības rezerves un drošības rezervju izmantošanas kārtību energoapgādes komersantos, lai pēc
iespējas nodrošinātu enerģijas lietotāju nepārtrauktu apgādi ar enerģiju;
3) dabasgāzes drošības rezerves izveidošanas un izmantošanas kārtību, lai pēc iespējas nodrošinātu
dabasgāzes lietotāju nepārtrauktu apgādi ar dabasgāzi.
(2) Ministru kabineta noteikto kārtību, kādā enerģijas lietotāji apgādājami ar enerģiju pēc valsts enerģētiskās krīzes
izsludināšanas, realizē attiecīgie sistēmas operatori un Valsts enerģētiskās krīzes centrs attiecībā uz visiem
energoapgādes komersantiem, kā arī komersantiem, kuriem Ministru kabineta noteiktajā kārtībā ir izsniegtas licences
komercdarbībai ar degvielu.
(3) Šā panta pirmajā daļā noteiktā kārtība ir spēkā arī izsludinātas vietējās enerģētiskās krīzes laikā, un to piemēro
attiecīgajiem sistēmas operatoriem un pašvaldību enerģētiskās krīzes centriem, lai nodrošinātu enerģijas lietotāju
apgādi ar elektroenerģiju un gāzi attiecīgās pašvaldības administratīvajā teritorijā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
17.06.2010.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
65.pants
(1) Vienotu Valsts enerģētiskās krīzes centra darbības kārtību un kompetenci reglamentē Ministru kabineta
noteikumi.
(2) Valsts enerģētiskās krīzes centru izveido Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
66.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
67.pants
(1) Pēc tam, kad situācija enerģētikā ir normalizējusies un atjaunota enerģijas piegāžu stabilitāte un drošība, par
enerģētiku atbildīgais ministrs ierosina Ministru kabinetam atcelt valsts enerģētisko krīzi.
(2) Valsts enerģētisko krīzi atceļ Ministru kabinets.
23
/
47
68.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
69.pants
(1) Vietējās enerģētiskās krīzes laikā attiecīgā pašvaldība nosaka kārtību, kādā enerģijas lietotāji apgādājami ar
elektroenerģiju, siltumenerģiju un sašķidrināto naftas gāzi šīs pašvaldības administratīvajā teritorijā. Šī kārtība paredz:
1) elektroenerģijas, siltumenerģijas un sašķidrinātās naftas gāzes patēriņa ierobežojumus un prioritātes
atsevišķām enerģijas lietotāju grupām attiecīgās pašvaldības administratīvajā teritorijā;
2) kurināmā drošības rezerves izmantošanas kārtību energoapgādes komersantos, kuru pienākums ir apgādāt
enerģijas lietotājus ar nepieciešamo siltumenerģiju un sašķidrināto naftas gāzi attiecīgās pašvaldības
administratīvajā teritorijā.
(2) Pašvaldības noteikto kārtību, kādā enerģijas lietotāji apgādājami ar siltumenerģiju un sašķidrināto naftas gāzi
pēc vietējās enerģētiskās krīzes izsludināšanas, realizē attiecīgais sistēmas operators un attiecīgās pašvaldības
enerģētiskās krīzes centrs sadarbībā ar regulatoru attiecībā uz visiem energoapgādes komersantiem, kā arī
komersantiem, kuriem Ministru kabineta noteiktajā kārtībā ir izsniegtas licences komercdarbībai ar degvielu, ja tie veic
šo komercdarbību attiecīgās pašvaldības administratīvajā teritorijā.
(3) Vietējās enerģētiskās krīzes pārvarēšanas un novēršanas pasākumus pašvaldība veic par sava budžeta
līdzekļiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
 un 
22.09.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
70.pants
(1) Pašvaldības enerģētiskās krīzes centru izveido republikas pilsētas vai novada dome, un centrā ietilpstošās
personas sasauc republikas pilsētas vai novada domes priekšsēdētājs ne vēlāk kā četru stundu laikā pēc vietējās
enerģētiskās krīzes izsludināšanas.
(2) Vairākas pašvaldības, kuras vienlaikus skar enerģētiskā krīze, var koordinēt šo pašvaldību enerģētiskās krīzes
centru darbību vai izveidot vienotu pašvaldību enerģētiskās krīzes centru, kurā ietilpstošās personas sasauc pēc
attiecīgo pašvaldību — republikas pilsētas vai novada domes — priekšsēdētāju kopīgas vienošanās, pieaicinot
atbildīgas pašvaldību amatpersonas, vides aizsardzības speciālistus un energoapgādes komersantu pārstāvjus.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.12.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
71.pants
(1) Ministru kabineta un pašvaldības noteiktā kārtība, kādā enerģijas lietotāji apgādājami ar enerģiju izsludinātas
enerģētiskās krīzes laikā, var ierobežot energoapgādes komersantu saistības apgādāt ar enerģiju visus enerģijas
lietotājus to licences darbības zonā, kā arī energoapgādes komersantu un enerģijas lietotāju līgumsaistību izpildi
attiecībā uz enerģijas piegādi.
(2) Energoapgādes komersanti nav atbildīgi par zaudējumiem, kas nodarīti enerģijas lietotājiem izsludinātas
enerģētiskās krīzes laikā.
(3) Valsts enerģētiskās krīzes laikā elektroenerģijas pārvades sistēmas operatoram ir tiesības dot rīkojumus
elektroenerģijas ražotājiem par ģenerējošās jaudas izmaiņām tehnisko iespēju robežās vai to pilnīgu apturēšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
72.pants
(1) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā komersanti nodrošina un sniedz drošības rezervju pakalpojumu valsts
naftas produktu rezervju izveidei noteiktā apjomā, lai enerģētiskās krīzes periodos tiktu nodrošināta apgāde ar naftas
produktiem.
(2) Lai nodrošinātu un sniegtu šā panta pirmajā daļā minēto drošības rezervju pakalpojumu, Ekonomikas ministrija
24
/
47
organizē iepirkumu.
(
17.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.02.2011.
, 
08.11.2012.
, 
03.03.2016.
 un 
12.04.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2018.
)
72.
1
 pants
Centrālās krājumu uzturēšanas struktūras (CKUS) funkcijas pilda Ekonomikas ministrija. Šīs struktūras funkcijas ir
šādas:
1) iegādāties šā likuma 
72.panta
 pirmajā daļā minēto pakalpojumu, ievērojot šajā likumā un publisko iepirkumu
jomu regulējošos normatīvajos aktos minētās prasības;
2) administrēt šā likuma 
72.panta
 pirmajā daļā minēto pakalpojumu;
3) administrēt valsts nodevu par šā likuma 
72.pantā
 noteikto drošības rezervju uzturēšanu.
(
17.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.02.2011.
 un 
12.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā
18.04.2018.
)
72.
2
 pants
Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā komersanti, kam izsniegta speciāla atļauja (licence) naftas produktu
mazumtirdzniecībai, sniedz informāciju par naftas produktu mazumtirdzniecības cenām.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.03.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
72.
3
 pants
Par šā likuma 
72.pantā
 noteikto drošības rezervju uzturēšanu maksājama valsts nodeva. To maksā komersanti,
kas saņēmuši speciālu atļauju (licenci) apstiprinātā akcīzes preču noliktavas turētāja darbībai, komersanti, kas
saņēmuši speciālu atļauju (licenci) reģistrēta saņēmēja darbībai, komersanti, kas saņēmuši speciālu atļauju (licenci)
degvielas vairumtirdzniecībai, komersanti, kas saņēmuši speciālu atļauju (licenci) degvielas mazumtirdzniecībai. Citi
komersanti maksā Valsts nodevu par naftas produktu apjomu, kuru tie Latvijas Republikā savam patēriņam ieved no
Eiropas Savienības dalībvalsts vai trešās valsts. Valsts naftas produktu rezervju apmēru, kā arī valsts nodevas apmēru
un tās aprēķināšanas, maksāšanas un administrēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
17.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.02.2011.
 un 
03.03.2016
. likumu, kas stājas spēkā
29.03.2016.
)
72.
4
 pants
Ekonomikas ministrija šā likuma 
72.
1
 pantā
 minēto funkciju izpildei nepieciešamos izdevumus sedz no valsts
nodevas ieņēmumiem, kas saņemti par drošības rezervju uzturēšanu. Drošības rezervju uzturēšanas valsts nodevu
ieskaita valsts pamatbudžetā.
(
17.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.07.2010.
)
73.pants
Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā energoapgādes komersanti, komersanti, kuri nodrošina un sniedz drošības
rezervju pakalpojumu, un komersanti, kuriem Ministru kabineta noteiktajā kārtībā ir izsniegtas licences komercdarbībai
ar naftas produktiem, pārdod tiem piederošo kurināmo pēc valsts vai pašvaldības enerģētiskās krīzes centra
pieprasījuma izsludinātas enerģētiskās krīzes laikā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
17.02.2011.
 un 
03.03.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
74.pants
Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā tiek veikta nepieciešamās informācijas apkopošana un izvērtēšana, lai
nodrošinātu optimālu enerģijas patēriņa sabalansētību, enerģētiskās krīzes novēršanas plānošanu, vadību, krīzes seku
likvidēšanu un pārvarēšanu.
25
/
47
75.pants
Kārtību, kādā enerģijas lietotāju apgāde ar enerģiju tiek veikta izņēmuma stāvoklī vai ārkārtējās situācijās, nosaka
citi likumi.
XII nodaļa 
Enerģētikas pārvalde
76.pants
(1) Enerģētikas pārvaldi veic Ministru kabinets, un to īsteno Ekonomikas ministrija un par enerģētiku atbildīgais
ministrs.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā ierīkojami jauni energoapgādes komersantu objekti.
(3) Energoapgādes objektu ekspluatācijas organizatoriskās, tehniskās un drošības prasības nosaka
energostandartos. Obligāti piemērojamos energostandartus apstiprina Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
13.05.2010.
 un 
22.09.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
77.pants
(1) Par enerģētiku atbildīgais ministrs veic šādas funkcijas:
1) 
(izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu)
;
2) 
(izslēgts ar 
17.03.2005
. likumu)
;
3) 
(izslēgts ar 
17.03.2005
. likumu)
;
4) vada normatīvo aktu projektu izstrādi valsts enerģētikas politikas īstenošanai;
5) veicina enerģijas lietotājiem piegādāto energoresursu efektīvu un ekonomisku izmantošanu;
6) veicina investīciju piesaistīšanu enerģētikā, kā arī energoapgādes komersantu objektu atjaunošanā un
būvniecībā.
(2) Par enerģētiku atbildīgajam ministram ir tiesības pieprasīt un netraucēti saņemt viņam nepieciešamo informāciju
no regulatora un energoapgādes komersantiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
17.03.2005.
, 
26.05.2005.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā
08.03.2016.
)
78.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
79.pants
(Izslēgts ar 
17.03.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
15.04.2005.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
80.pants
(Izslēgts ar 
17.03.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
15.04.2005.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
81.pants
26
/
47
Pašvaldības, plānojot energoapgādes attīstību savās administratīvajās teritorijās, var ierosināt energoapgādes
komersantu horizontālo integrāciju un komersantu saplūšanu vienotā komersantā, ja tas pazemina energoapgādes
perspektīvās robežizmaksas, uzlabo enerģijas lietotāju apgādes drošumu un kvalitāti un enerģijas sadales sistēmu
darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
82.pants
(1) Energoapgādes komersantu — siltumenerģijas vai elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales vai
dabasgāzes pārvades, sadales vai uzglabāšanas veicēju — objektu ekspluatāciju kontrolē Sabiedrisko pakalpojumu
regulēšanas komisija, kurai ir šādi pienākumi:
1) kontrolēt energoapgādes komersantu objektu ekspluatācijas pārbaudes, to atbilstošu un savlaicīgu veikšanu;
2) veikt elektroenerģijas, siltumenerģijas un dabasgāzes kvalitātes prasību izpildes un atbilstības kontroli un
uzraudzību;
3) normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos piedalīties elektroenerģijas, siltumenerģijas un dabasgāzes
apgādes sistēmu avāriju cēloņu noskaidrošanā un nelaimes gadījumu izmeklēšanas komisiju darbā
energoapgādes komersantu objektos.
(2) 
(Izslēgta ar 
03.10.2019
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
05.06.2008
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
05.06.2008.
, 
12.06.2009.
, 
13.05.2010.
 un 
03.10.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.11.2019.
)
XIII nodaļa 
Energoapgādes regulēšana
83.pants
Energoapgādes regulēšanu veic saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" izveidota
sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas iestāde — regulators.
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
84.pants
(1) Regulators, īstenojot energoapgādes regulēšanu, papildus likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
"
noteiktajam veic šādas funkcijas:
1) veicina energoapgādes komersantu efektīvu darbību;
2) sekmē vietējo un atjaunojamo energoresursu izmantošanu energoapgādē;
3) veicina lietotājiem piegādātās enerģijas efektīvu izmantošanu.
(2) Regulators, pildot šajā likumā noteiktos uzdevumus, ievēro valsts enerģētikas politiku un realizē Latvijas
enerģētikas nacionālo programmu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
17.03.2005.
 un 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
84.
1
pants
(1) Regulators apstiprina dabasgāzes pārvades sistēmas operatora izstrādātos dabasgāzes pārvades sistēmas
pieslēguma noteikumus biometāna ražotājiem, sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatoriem un dabasgāzes
lietotājiem un dabasgāzes sadales sistēmas operatora izstrādātos dabasgāzes sadales sistēmas pieslēguma
27
/
47
noteikumus dabasgāzes lietotājiem. Minētajiem noteikumiem jābūt objektīvi pamatotiem, ekonomiski attaisnotiem,
taisnīgiem, vienlīdzīgiem un atklātiem. Regulators var ierosināt dabasgāzes sistēmas pieslēguma noteikumu
pārskatīšanu un pieprasīt, lai attiecīgais dabasgāzes sistēmas operators noteiktā termiņā iesniedz dabasgāzes
sistēmas pieslēguma noteikumu projektu.
(2) Dabasgāzes apgādē papildus šajā likumā un likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" noteiktajam
regulators uzrauga:
1) starpvalstu savienojumu jaudu vadības un sadales noteikumus sadarbībā ar to dalībvalstu attiecīgo iestādi vai
iestādēm, ar kurām ir šāds starpvalstu savienojums;
2) visas darbības un metodes, ko sistēmu operatori pielieto sistēmas jaudas pārslodzes vadībai Latvijas
dabasgāzes apgādes sistēmā;
3) sistēmu operatoru laika patēriņu pieslēgumu un remontdarbu veikšanai;
4) sistēmu operatoru publicēto informāciju par starpvalstu savienojumiem, tīklu izmantošanu un sistēmu jaudas
sadalījumu starp ieinteresētajām pusēm;
5) grāmatvedības nodalīšanu atbilstoši šā likuma 
12.pantā
 noteiktajai kārtībai;
6) šajā likumā noteikto pārvades, sadales, dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operatoru un sašķidrinātās
dabasgāzes sistēmas operatoru pienākumu izpildi;
7) dabasgāzes tirgus pārskatāmību un konkurences līmeni tajā;
8) šā panta pirmajā daļā noteikto sistēmas pieslēguma noteikumu izpildi.
(3) Regulators reizi gadā ziņo Eiropas Komisijai un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai par savu darbību un šajā
likumā noteikto pienākumu izpildi, kā arī publicē šo ziņojumu savā tīmekļa vietnē.
(4) Regulators ir tiesīgs veikt pārbaudes (arī bez iepriekšēja paziņojuma) dabasgāzes pārvades, sadales un
uzglabāšanas, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatora un kādu no ražošanas vai tirdzniecības funkcijām
veicoša dabasgāzes apgādes komersanta telpās, lai uzraudzītu, kā tiek pildītas prasības, kas noteiktas likumā "
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
", šajā likumā un enerģētikas nozares speciālajos normatīvajos aktos, tostarp
Eiropas Parlamenta un Padomes regulā Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.03.2014.
 un 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā
08.03.2016.
)
85.pants
(1) Regulators savas kompetences ietvaros izdod energoapgādi regulējošus normatīvos aktus, tostarp tādus, kas
nepieciešami Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanai. Regulators sniedz skaidrojumu par savas kompetences
ietvaros izdotajiem energoapgādi regulējošiem normatīvajiem aktiem.
(2) 
(Izslēgta ar 
10.05.2001
. likumu)
(3) Regulators ir atbrīvots no valsts nodevas visos gadījumos, kad tas ceļ prasību tiesā pret personām, kas
pārkāpušas normatīvajos aktos noteiktās prasības attiecībā uz energoapgādi.
(4) 
(Izslēgta ar 
10.05.2001
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
10.05.2001
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
 un 
17.10.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
23.10.2019.
)
86.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
87.pants
28
/
47
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
88.pants
Enerģijas lietotāju tiesību un interešu aizsardzību veic un strīdus izskata Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas
komisija likumā “
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
” noteiktajā kārtībā, kā arī Patērētāju tiesību aizsardzības
centrs 
Patērētāju tiesību aizsardzības likumā
 noteiktajā kārtībā.
(
17.02.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.03.2011.
)
89.pants
(Izslēgts ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
90.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
91.pants
(Izslēgts ar 
13.05.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
09.06.2010.
)
92.pants
To sabiedrisko pakalpojumu veidus, kurus nepieciešams regulēt, energoapgādē nosaka saskaņā ar likumu "
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
93.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
94.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
95.pants
Pieprasījumu par enerģijas piegādi izskata saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
96.pants
Regulators saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" pārņem sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēja licences darbības zonu, ja energoapgādes komersants jebkādu iemeslu dēļ nevar nodrošināt nepārtrauktu
energoapgādi.
(
10.05.2001
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
97.pants
Tarifus nosaka saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
98.pants
(Izslēgts ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
29
/
47
XIV nodaļa
Atbildība par prasību neievērošanu dabasgāzes apgādē
(Nodaļa 
13.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
 Nodaļa stājas spēkā 
03.07.2014.
, Sk.
Pārejas noteikumu 39.punktu)
99.pants
Regulators ir tiesīgs dabasgāzes pārvades sistēmas operatoram uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no
dabasgāzes pārvades sistēmas operatora iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
apmērā, ja dabasgāzes pārvades sistēmas operators:
1) sniedz pārvades sistēmas pakalpojumus bez licences, neievēro tam izsniegtās licences nosacījumus vai tam
izsniegto licenci nodod citām personām;
2) neievēro regulatora apstiprinātos sistēmas lietošanas un sistēmas pieslēguma noteikumus, nenodrošina
pieslēgumu sistēmai vai neinformē regulatoru par gadījumiem, kad sistēmas operators atteicis sistēmas
lietotājiem vai pretendentiem pieeju sistēmai;
3) nenodrošina tās ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību, kuru tas, pildot savus pienākumus, ir
saņēmis no sistēmas lietotājiem;
4) neievēro Eiropas Parlamenta un Padomes regulas Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un
pārredzamību prasības;
5) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju;
6) nenodala savu iekšējo grāmatvedību, neiesniedz regulatoram bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un
naudas plūsmas pārskatu vai pārkāpj šķērssubsīdiju aizliegumu;
7) nenodrošina atbilstību šajā likumā noteiktajām pārvades sistēmas operatora sertificēšanas prasībām, tostarp
neievēro šajā likumā noteiktos sertificēšanas prasību ieviešanas termiņus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
100.pants
Regulators ir tiesīgs dabasgāzes sadales sistēmas operatoram uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no
dabasgāzes sadales sistēmas operatora iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
apmērā, ja dabasgāzes sadales sistēmas operators:
1) sniedz sadales sistēmas pakalpojumus bez licences, neievēro tam izsniegtās licences nosacījumus vai tam
izsniegto licenci nodod citām personām;
2) neievēro regulatora apstiprinātos sistēmas lietošanas un sistēmas pieslēguma noteikumus, nenodrošina
pieslēgumu sistēmai vai neinformē regulatoru par gadījumiem, kad sistēmas operators atteicis sistēmas
lietotājiem vai pretendentiem pieeju sistēmai;
3) nenodrošina tās ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību, kuru tas, pildot savus pienākumus, ir
saņēmis no sistēmas lietotājiem;
4) neievēro sadales sistēmas operatora neatkarības prasības, tostarp prasību izstrādāt atbilstības programmu
un sniegt ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, lai to ievērotu;
5) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju;
6) nenodala savu iekšējo grāmatvedību, neiesniedz regulatoram bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un
naudas plūsmas pārskatu vai pārkāpj šķērssubsīdiju aizliegumu.
101.pants
30
/
47
Regulators ir tiesīgs dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operatoram uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no
dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operatora iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
apmērā, ja dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operators:
1) sniedz dabasgāzes uzglabāšanas pakalpojumu bez licences, neievēro tam izsniegtās licences nosacījumus
vai tam izsniegto licenci nodod citām personām;
2) neievēro regulatora apstiprinātos dabasgāzes krātuves lietošanas un sistēmas pieslēguma noteikumus,
nenodrošina pieslēgumu sistēmai vai neinformē regulatoru par gadījumiem, kad sistēmas operators atteicis
sistēmas lietotājiem vai pretendentiem pieeju sistēmai;
3) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju;
4) nenodala savu iekšējo grāmatvedību, neiesniedz regulatoram bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un
naudas plūsmas pārskatu vai pārkāpj šķērssubsīdiju aizliegumu.
101.
1
 pants
Regulators ir tiesīgs vienotajam dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoram uzlikt soda naudu
līdz 10 procentiem no vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora iepriekšējā finanšu gada
neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
 apmērā, ja vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas
operators:
1) sniedz dabasgāzes pārvades vai uzglabāšanas pakalpojumu bez licences, neievēro tam izsniegtās licences
nosacījumus vai tam izsniegto licenci nodod citām personām;
2) neievēro regulatora apstiprinātos dabasgāzes krātuves lietošanas un sistēmas pieslēguma noteikumus,
nenodrošina pieslēgumu sistēmai vai neinformē regulatoru par gadījumiem, kad atteicis sistēmas lietotājiem vai
pretendentiem piekļuvi sistēmai;
3) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju;
4) neievēro Eiropas Parlamenta un Padomes regulas Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un
pārredzamību prasības;
5) nenodala savu iekšējo grāmatvedību, neiesniedz regulatoram bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un
naudas plūsmas pārskatu vai pārkāpj šķērssubsīdiju aizliegumu;
6) nenodrošina atbilstību šajā likumā noteiktajām vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas
operatora sertificēšanas prasībām, tostarp neievēro šajā likumā noteiktos sertificēšanas prasību ieviešanas
termiņus.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
102.pants
Regulators ir tiesīgs sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatoram uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no
sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatora iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
apmērā, ja sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators:
1) sniedz sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojumu bez licences, neievēro tam izsniegtās licences nosacījumus
vai tam izsniegto licenci nodod citām personām;
2) neievēro regulatora apstiprinātos sistēmas lietošanas un sistēmas pieslēguma noteikumus, nenodrošina
pieslēgumu sistēmai vai neinformē regulatoru par gadījumiem, kad sistēmas operators atteicis sistēmas
lietotājiem vai pretendentiem pieeju sistēmai;
3) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju;
4) nenodala savu iekšējo grāmatvedību, neiesniedz regulatoram bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un
naudas plūsmas pārskatu vai pārkāpj šķērssubsīdiju aizliegumu.
31
/
47
103.pants
Regulators ir tiesīgs dabasgāzes tirgotājam uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no dabasgāzes tirgotāja
iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro 
apmērā, ja dabasgāzes tirgotājs:
1) sniedz dabasgāzes tirdzniecības pakalpojumu bez reģistrācijas vai pārkāpj vispārējās atļaujas noteikumus;
2) galalietotājam izsniedzamajos rēķinos un informatīvajos materiālos neietver regulatora noteikto informāciju;
3) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju;
4) nenodala savu iekšējo grāmatvedību, neiesniedz regulatoram bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un
naudas plūsmas pārskatu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
 1. punkta jaunā redakcija stājas
spēkā 
10.02.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 53. punktu)
104.pants
Regulators ir tiesīgs tirgus dalībniekam uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no tirgus dalībnieka iepriekšējā
finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro 
apmērā, ja tirgus dalībnieks neievēro Eiropas Parlamenta un
Padomes regulas Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību prasības, tostarp aizliegumu
darījumos ļaunprātīgi izmantot iekšējo informāciju, tirgus manipulāciju aizliegumu, kā arī pienākumu sniegt informāciju
regulatoram un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai.
105.pants
(1) Ja regulators konstatē, ka dabasgāzes sistēmas operators, tirgotājs vai tirgus dalībnieks neievēro šā likuma
prasības, regulators var pieņemt vienu vai vairākus no šādiem lēmumiem:
1) uzlikt pienākumu noteiktā termiņā nodrošināt attiecīgo šā likuma prasību ievērošanu;
2) izteikt brīdinājumu;
3) uzlikt šā likuma 
99.
, 
100.
, 
101.
, 
101.
1
, 
102.
, 
103. 
un 
104.pantā
 minēto soda naudu.
(2) Ja regulators ir pieņēmis lēmumu, ar kuru uzlicis pienākumu noteiktā termiņā nodrošināt attiecīgo šā likuma
prasību ievērošanu un izteicis brīdinājumu, bet dabasgāzes sistēmas operators, tirgotājs vai tirgus dalībnieks
regulatora noteiktajā termiņā nav izpildījis šo lēmumu, regulators ir tiesīgs pieņemt lēmumu par soda naudas
uzlikšanu.
(3) Regulatora administratīvo aktu, kas izdots saskaņā ar šo likumu, var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
Administratīvā apgabaltiesa lietu izskata kā pirmās instances tiesa triju tiesnešu sastāvā. Tiesas spriedumu var
pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(4) Pieteikuma iesniegšana tiesā par šā panta pirmajā daļā minētā administratīvā akta atcelšanu, atzīšanu par
spēku zaudējušu vai spēkā neesošu neaptur šā administratīvā akta darbību, izņemot darbību tā daļā par soda naudas
uzlikšanu.
(5) Šā likuma 
99.
, 
100.
, 
101.
, 
101.
1
, 
102.
, 
103. 
un 
104.pantā
 minētā soda nauda tiek iemaksāta valsts budžetā, un
to nevar iekļaut izmaksās, kuras sedz lietotājs.
(6) Ministru kabinets izdod noteikumus, kuros nosaka finanšu gada neto apgrozījuma aprēķināšanas kārtību, soda
naudas apmēra aprēķināšanas kārtību, ņemot vērā attiecīgā pārkāpuma smagumu un ilgumu, atbildību mīkstinošos un
pastiprinošos apstākļus, kā arī gadījumus, kad soda naudu var samazināt.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
32
/
47
XV nodaļa
Dabasgāzes tirgus
(Nodaļa 
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
106.pants
(1) Dabasgāzes tirgū tā dalībnieki savstarpējus līgumus slēdz rakstveidā.
(2) Dabasgāzes tirgus dalībniekam ir tiesības dabasgāzes transportēšanai izmantot pārvades un sadales sistēmas
par šajā likumā un likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" paredzētajā kārtībā noteiktajiem sistēmas
pakalpojumu tarifiem.
(3) Dabasgāzes cenu nosaka dabasgāzes tirgus dalībnieki, savstarpēji vienojoties.
107.pants
(1) Ar dabasgāzes tirdzniecību var nodarboties:
1) dabasgāzes tirgotājs, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā reģistrēts dabasgāzes tirgotāju reģistrā;
2) publiskais tirgotājs, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā reģistrēts dabasgāzes tirgotāju reģistrā.
(2) Visiem dabasgāzes lietotājiem ir tiesības brīvi izvēlēties dabasgāzes tirgotāju. Visi dabasgāzes lietotāji, kas nav
mājsaimniecības lietotāji, ir tirgus dalībnieki. Mājsaimniecības lietotājs ir saistītais lietotājs, ja nav izmantojis iespēju
kļūt par tirgus dalībnieku.
(3) Dabasgāzes piegādi saistītajiem lietotājiem nodrošina publiskais tirgotājs Ministru kabineta noteiktajā kārtībā
par regulatora noteiktu dabasgāzes cenu vai, ja saņemta regulatora atļauja, par dabasgāzes cenu, ko noteicis
publiskais tirgotājs, saskaņā ar regulatora noteikto dabasgāzes cenas aprēķināšanas metodiku.
(4) Latvijas teritorijā darbojas viens publiskais tirgotājs, un tam ir šādi pienākumi:
1) piegādāt dabasgāzi visiem saistītajiem lietotājiem visā Latvijas teritorijā;
2) pildīt pēdējā garantētā piegādātāja pienākumus pret saistītajiem lietotājiem.
(5) Kārtību, kādā izvēlas publisko tirgotāju, nosaka Ministru kabinets.
(6) Regulators nosaka, kādu informāciju un kādā apjomā dabasgāzes tirgotājs un publiskais tirgotājs ietver
galalietotājam izsniedzamajos rēķinos un informatīvajos materiālos.
(7) Kārtību, kādā lietotājiem piegādā dabasgāzi un pārtrauc tās piegādi, dabasgāzes sistēmas drošas lietošanas
prasības, tirgotāja, publiskā tirgotāja, sistēmas operatora, lietotāja un gazificētā objekta īpašnieka tiesības un
pienākumus dabasgāzes piegādē un lietošanā, kārtību, kādā veicami norēķini par saņemtajiem pakalpojumiem,
nokavējuma procentu apmēru, tirgotāju maiņas kārtību un lietotāju apgādi dabasgāzes piegādes traucējumu gadījumā,
kā arī sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojuma sniegšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(Pants stājas spēkā 
03.04.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 42. punktu)
108.pants
(1) Regulators nosaka dabasgāzes tirdzniecības vispārējās atļaujas noteikumus, kas ir saistoši visiem dabasgāzes
tirgotājiem, kuru darbību regulē saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(2) Regulators veido dabasgāzes tirgotāju reģistru un nodrošina tā publisku pieejamību.
(3) Regulators nosaka dabasgāzes tirgotāju reģistrā iekļaujamās ziņas, dabasgāzes tirgotāju reģistrēšanas
prasības un kārtību, kādā dabasgāzes tirgotājs nosūta reģistrācijas paziņojumu vai paziņojumu par darbības
izbeigšanu, reģistrācijas paziņojumā vai paziņojumā par darbības izbeigšanu ietveramo informāciju, kā arī kārtību, kādā
dabasgāzes tirgotāju izslēdz no dabasgāzes tirgotāju reģistra un reģistrē atkārtoti. 
33
/
47
dabasgāzes tirgotāju izslēdz no dabasgāzes tirgotāju reģistra un reģistrē atkārtoti.
(4) Ja dabasgāzes tirdzniecības vispārējās atļaujas noteikumi pārkāpti atkārtoti, regulators var izslēgt dabasgāzes
tirgotāju no dabasgāzes tirgotāju reģistra. Dabasgāzes tirgotājam ir tiesības atsākt dabasgāzes tirdzniecību ne agrāk
kā pēc 12 mēnešiem no dienas, kad dabasgāzes tirgotājs izslēgts no dabasgāzes tirgotāju reģistra, ja tas novērsis
pārkāpumu, par kuru tika izslēgts no dabasgāzes tirgotāju reģistra, normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā nosūtījis
regulatoram jaunu reģistrācijas paziņojumu un šajā likumā noteiktajā kārtībā atkārtoti reģistrēts dabasgāzes tirgotāju
reģistrā.
(5) Ja regulators mēneša laikā no reģistrācijas paziņojuma saņemšanas dienas nav rakstveidā informējis
reģistrācijas paziņojuma iesniedzēju par atteikumu to reģistrēt, uzskatāms, ka dabasgāzes tirgotājs ir reģistrēts.
(6) Reģistrācijas paziņojums uzskatāms par iesniegtu dienā, kad regulators saņēmis visu tā noteikto informāciju.
Ja iesniegtajos dokumentos norādītā informācija ir nepietiekama vai neprecīza, regulators ir tiesīgs pieprasīt
papildinformāciju. Laiku no papildinformācijas pieprasīšanas līdz pieprasītās informācijas saņemšanai neieskaita šā
panta piektajā daļā noteiktajā termiņā.
(7) Dabasgāzes tirgotājs var izbeigt dabasgāzes tirdzniecību, ja tas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā nosūta
regulatoram paziņojumu par darbības izbeigšanu un tiek izslēgts no dabasgāzes tirgotāju reģistra.
(Pants stājas spēkā 
10.02.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 43. punktu)
109.pants
(1) Galalietotājam ir tiesības katra mēneša pirmajā datumā bez ierobežojumiem mainīt dabasgāzes tirgotāju.
Attiecīgais sistēmas operators nodrošina dabasgāzes tirgotāja maiņu termiņā, kas nepārsniedz 21 dienu.
(2) Galalietotāji, kuri nav saistītie lietotāji un kuru gazificētie objekti ir pieslēgti dabasgāzes sadales sistēmai, ir
tiesīgi saņemt dabasgāzi pēdējās garantētās piegādes ietvaros, ja dabasgāzes tirgotājs, ar kuru galalietotājam ir
spēkā esošs dabasgāzes tirdzniecības līgums, izbeidz dabasgāzes tirdzniecību. Pēdējo garantēto piegādi
galalietotājiem nodrošina dabasgāzes sadales sistēmas operators vai šā panta trešās daļas kārtībā izraudzīts
dabasgāzes tirgotājs.
(3) Dabasgāzes sadales sistēmas operators, uzticot tirgotājam pēdējās garantētās piegādes veikšanu, ievēro
atklātas, nediskriminējošas un uz tirgus principiem balstītas procedūras.
(4) Kārtību, kādā nosaka un publicē pēdējās garantētās piegādes cenu šā panta otrajā daļā minētajiem
galalietotājiem, nosaka Ministru kabinets.
(5) Saistītajam lietotājam pēc tam, kad tas izmantojis lietotāja izvēles tiesības un kļuvis par tirgus dalībnieku, ir
tiesības pārtraukt tirgotāja izvēles tiesību izmantošanu un saņemt dabasgāzi no publiskā tirgotāja, kuram nav tiesību
atteikt šim lietotājam dabasgāzes piegādi (izņemot šā panta sestajā daļā minēto gadījumu).
(6) Publiskajam tirgotājam ir tiesības atteikties piegādāt dabasgāzi šā panta piektajā daļā minētajam lietotājam, ja
publiskais tirgotājs ir atjaunojis savu pienākumu būt par dabasgāzes piegādātāju šim lietotājam vairāk nekā divas
reizes pēdējo 12 mēnešu laikā.
(Pants stājas spēkā 
03.04.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 42. punktu)
110.pants
(1) Dabasgāzes pārvades, sadales, uzglabāšanas un sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operators nodrošina
visiem sistēmas lietotājiem un pretendentiem, kuri to pieprasa, vienlīdzīgu un atklātu piekļuvi attiecīgajai sistēmai,
sniedzot tiem dabasgāzes pārvades, sadales, uzglabāšanas vai sašķidrinātās dabasgāzes pakalpojumus.
(2) Dabasgāzes sistēmas operatoram ir tiesības motivēti atteikt piekļuvi attiecīgajai sistēmai likumā "
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" noteiktajā kārtībā šādos gadījumos:
1) sistēmas jauda nav pietiekama;
2) netiks izpildīti regulatora noteiktie pienākumi un saistības;
3) ir nopietnas ekonomiskas un finanšu grūtības ar fiksēta apjoma līgumiem;
34
/
47
4) regulators šā likuma 
45.
3
 pantā
 minētajā gadījumā ir pieņēmis lēmumu par pagaidu atkāpes piešķiršanu.
(3) Regulators, informējot Eiropas Komisiju, pēc dabasgāzes sistēmas operatora pieprasījuma attiecībā uz jauniem
dabasgāzes apgādes sistēmas objektiem var piešķirt pagaidu atkāpi no šā likuma 
6.panta
 pirmajā daļā, 
110.panta
pirmajā daļā un 
111.pantā
 dabasgāzes sistēmas operatoram noteiktajām prasībām, ja ir ievēroti visi šādi nosacījumi:
1) ieguldījumi uzlabo dabasgāzes apgādes drošumu un konkurenci dabasgāzes tirdzniecībā;
2) ar ieguldījumu saistītais risks ir tāds, ka ieguldījums netiktu veikts, ja nebūtu piešķirta atkāpe;
3) dabasgāzes apgādes sistēmas objekti ir tādas personas īpašumā, kura vismaz juridiski ir nošķirta no to
sistēmu operatoriem, kurās tie tiks ierīkoti;
4) dabasgāzes apgādes sistēmas objektu lietotāji maksā par to lietošanu;
5) atkāpes piešķiršana nekaitē dabasgāzes iekšējā tirgus konkurencei vai efektīvai funkcionēšanai vai tās
sistēmas efektīvai funkcionēšanai, kurai dabasgāzes apgādes sistēmas objekts ir pieslēgts.
(4) Regulators lēmumu par atkāpes piešķiršanu, kā arī ar lēmumu saistīto informāciju nosūta Eiropas Komisijai
izvērtēšanai.
(5) Regulators mēneša laikā pēc tam, kad saņemts Eiropas Komisijas lēmums, kurā pieprasīts grozīt vai atcelt šā
panta ceturtajā daļā minēto regulatora lēmumu, pieņem vienu no šādiem lēmumiem un informē par to Eiropas
Komisiju:
1) atceļ lēmumu par atkāpes piešķiršanu un izdod jaunu lēmumu, ievērojot Eiropas Komisijas lēmumā norādītos
apsvērumus lēmuma grozīšanai;
2) atceļ lēmumu par atkāpes piešķiršanu, ja Eiropas Komisija to atzinusi par nepamatotu.
(6) Biometānu, kā arī gāzveida stāvoklī pārvērstu sašķidrināto dabasgāzi atļauts ievadīt dabasgāzes pārvades un
sadales sistēmā. Ministru kabinets nosaka tehniskās un drošības prasības, kā arī gāzes kvalitātes raksturlielumus, lai
gāzes ievadīšana un transportēšana dabasgāzes pārvades un sadales sistēmā būtu droša.
111.pants
(1) Latvijā darbojas viens vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators un tam:
1) pieder dabasgāzes pārvades darbības veikšanai vajadzīgie aktīvi (tostarp pārvades sistēma);
2) pieder vai attiecīgās licences termiņā nodota lietošanā Inčukalna pazemes gāzes krātuve vai tās daļa.
(2) Vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators vai dabasgāzes pārvades sistēmas
operators ir energoapgādes komersants, kas nošķirts no dabasgāzes ražošanas un tirdzniecības darbībām un
elektroenerģijas ražošanas un tirdzniecības darbībām un neietilpst vertikāli integrēta dabasgāzes apgādes komersanta
vai vertikāli integrēta elektroapgādes komersanta sastāvā.
(3) Lai nodrošinātu vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora neatkarību un efektīvi
novērstu jebkādu interešu konfliktu starp vienoto dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoru un
energoapgādes komersantiem, kas nodarbojas ar dabasgāzes vai elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, ievēro
šādus nosacījumus:
1) viena un tā pati persona vai personas, kuras tieši vai netieši kontrolē energoapgādes komersantu, kas
nodarbojas ar dabasgāzes vai elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, nedrīkst tieši vai netieši kontrolēt
vienoto dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoru, dabasgāzes pārvades sistēmu vai
Inčukalna pazemes gāzes krātuvi vai izmantot jebkādas tiesības vienotajā dabasgāzes pārvades un
uzglabāšanas sistēmas operatorā;
2) viena un tā pati persona vai personas, kuras tieši vai netieši kontrolē vienoto dabasgāzes pārvades un
uzglabāšanas sistēmas operatoru vai Inčukalna pazemes gāzes krātuvi, nedrīkst tieši vai netieši kontrolēt
energoapgādes komersantu, kas nodarbojas ar dabasgāzes vai elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, vai
35
/
47
izmantot jebkādas tiesības šādā komersantā;
3) viena un tā pati persona nedrīkst iecelt vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora
padomes, valdes vai tādu institūciju locekļus, kurām ir tiesības pārstāvēt vienoto dabasgāzes pārvades un
uzglabāšanas sistēmas operatoru vai dabasgāzes pārvades sistēmu, vai Inčukalna pazemes gāzes krātuvi, un
vienlaikus tieši vai netieši kontrolēt dabasgāzes apgādes komersantu, kas nodarbojas ar dabasgāzes ražošanu
un tirdzniecību, vai izmantot jebkādas tiesības šādā komersantā un nedrīkst tieši vai netieši kontrolēt
elektroapgādes komersantu, kas nodarbojas ar elektroenerģijas ražošanu un tirdzniecību, vai izmantot jebkādas
tiesības šādā komersantā;
4) viena un tā pati persona nedrīkst kļūt par padomes, valdes vai tādu institūciju locekli, kurām ir tiesības
pārstāvēt vienoto dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoru, ne dabasgāzes apgādes
komersantā, kas nodarbojas ar dabasgāzes ražošanu un tirdzniecību, ne elektroapgādes komersantā, kas
nodarbojas ar elektroenerģijas ražošanu un tirdzniecību, ne vienotajā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas
sistēmas operatorā vai dabasgāzes pārvades sistēmā, vai Inčukalna pazemes gāzes krātuvē;
5) ja šīs daļas 
2.
, 
3. 
vai 
4.punktā
 minētā persona ir Latvijas Republika, tad viena un tā pati valsts pārvaldes
institūcija nedrīkst kontrolēt energoapgādes komersantu, kas nodarbojas ar dabasgāzes vai elektroenerģijas
ražošanu un tirdzniecību, un vienoto dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoru vai
dabasgāzes pārvades sistēmu, vai Inčukalna pazemes gāzes krātuvi;
6) vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators šā likuma 
15.panta
 ceturtajā daļā
minēto komerciālo un konfidenciālo informāciju, ko tas ieguvis, darbojoties kā daļa no vertikāli integrēta
uzņēmuma, nedrīkst nodot tāda dabasgāzes apgādes komersanta rīcībā, kas nodarbojas ar dabasgāzes
ražošanu vai tirdzniecību.
(4) Lai nodrošinātu dabasgāzes pārvades sistēmas operatora neatkarību, ievēro šādus nosacījumus:
1) viena un tā pati persona vai personas, kuras tieši vai netieši kontrolē energoapgādes komersantu, kas
nodarbojas ar dabasgāzes vai elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, nedrīkst tieši vai netieši kontrolēt
dabasgāzes pārvades operatoru vai dabasgāzes pārvades sistēmu vai izmantot jebkādas tiesības dabasgāzes
pārvades sistēmas operatorā;
2) viena un tā pati persona vai personas, kuras tieši vai netieši kontrolē dabasgāzes pārvades operatoru vai
dabasgāzes pārvades sistēmu, nedrīkst tieši vai netieši kontrolēt energoapgādes komersantu, kas nodarbojas
ar dabasgāzes vai elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, vai izmantot jebkādas tiesības šādā komersantā;
3) viena un tā pati persona nedrīkst iecelt dabasgāzes pārvades sistēmas operatora padomes, valdes vai tādu
institūciju locekļus, kurām ir tiesības pārstāvēt dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru vai dabasgāzes
pārvades sistēmu, un vienlaikus tieši vai netieši kontrolēt dabasgāzes apgādes komersantu, kas nodarbojas ar
dabasgāzes ražošanu un tirdzniecību, vai izmantot jebkādas tiesības šādā komersantā un nedrīkst tieši vai
netieši kontrolēt elektroapgādes komersantu, kas nodarbojas ar elektroenerģijas ražošanu un tirdzniecību, vai
izmantot jebkādas tiesības šādā komersantā;
4) viena un tā pati persona nedrīkst kļūt par padomes, valdes vai tādu institūciju locekli, kurām ir tiesības
pārstāvēt dabasgāzes pārvades operatoru, ne dabasgāzes apgādes komersantā, kas nodarbojas ar dabasgāzes
ražošanu un tirdzniecību, ne elektroapgādes komersantā, kas nodarbojas ar elektroenerģijas ražošanu un
tirdzniecību, ne dabasgāzes pārvades sistēmas operatorā vai dabasgāzes pārvades sistēmā;
5) ja šā panta trešās daļas 2., 3. vai 4.punktā minētā persona ir Latvijas Republika, tad viena un tā pati valsts
pārvaldes institūcija nedrīkst kontrolēt energoapgādes komersantu, kas nodarbojas ar dabasgāzes vai
elektroenerģijas ražošanu un tirdzniecību, un dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru vai dabasgāzes
pārvades sistēmu;
6) dabasgāzes pārvades sistēmas operators šā likuma 
15.panta
 ceturtajā daļā minēto komerciālo un
konfidenciālo informāciju, ko tas ieguvis, darbojoties kā daļa no vertikāli integrēta uzņēmuma, nedrīkst nodot
tāda dabasgāzes apgādes komersanta rīcībā, kas nodarbojas ar dabasgāzes ražošanu vai tirdzniecību;
7) dabasgāzes pārvades sistēmas operatoram pieder dabasgāzes pārvades darbības veikšanai vajadzīgie aktīvi
(tostarp pārvades sistēma).
(5) Šā panta trešās daļas 1., 2., 3. un 4.punkta un ceturtās daļas 1., 2., 3. un 4.punkta prasības nav attiecināmas
uz finanšu institūcijām un īpašam mērķim dibinātiem komersantiem, kuriem pieder akcijas vienotajā dabasgāzes
pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatorā vai pārvades sistēmas operatorā un energoapgādes komersantā, kas
36
/
47
nodarbojas ar dabasgāzes vai elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību, ja šo finanšu institūciju un īpašam mērķim
dibināto komersantu uzraudzību veic Latvijas Republikas, citas Eiropas Savienības dalībvalsts, Eiropas Ekonomikas
zonas dalībvalsts vai Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas dalībvalsts kompetentā finanšu un kapitāla
tirgus uzraudzības institūcija un ja tiek konstatēts, ka minēto finanšu institūciju un īpašam mērķim dibināto
komersantu darbība nerada nekādu interešu konfliktu starp vienoto dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas
operatoru vai dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru un energoapgādes komersantu, kas nodarbojas ar dabasgāzes
vai elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību.
(Trešā, ceturtā un piektā daļa stājas spēkā 
31.12.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 44. punktu)
112.pants
Vienotajam dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoram papildus šā likuma 
15.pantā
 noteiktajam
ir šādi pienākumi:
1) nodrošināt dabasgāzes pārvades sistēmas drošu, efektīvu un saimnieciski izdevīgu darbību, tās tehnisko
ekspluatāciju un attīstību;
2) nodrošināt dabasgāzes piegādi sadales sistēmai atbilstoši dabasgāzes sadales sistēmas operatoru
pamatotam pieprasījumam;
3) nodrošināt dabasgāzes plūsmu vadību dabasgāzes pārvades sistēmā atbilstoši sistēmas tehniskajām
iespējām un saskaņā ar diskrimināciju nepieļaujošiem nosacījumiem dabasgāzes saņemšanai no ārvalstīm un
aizvadīšanai uz ārvalstīm;
4) nodrošināt Inčukalna pazemes gāzes krātuves darbību, tehnisko ekspluatāciju un attīstību, lai sniegtu
dabasgāzes krātuves pakalpojumus;
5) uzglabāt atsevišķiem enerģijas lietotājiem piederošu dabasgāzes rezervi par šo lietotāju līdzekļiem, ja to
pieļauj Inčukalna pazemes gāzes krātuves tehniskās iespējas;
6) nodrošināt sistēmas lietotāju vai atsevišķu kategoriju sistēmu lietotāju nediskriminējošas procedūras un
darbības;
7) sniegt citiem dabasgāzes pārvades sistēmas operatoriem, dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operatoriem,
sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatoriem un dabasgāzes sadales sistēmas operatoriem nepieciešamo
informāciju, lai dabasgāzes transportēšanu un uzglabāšanu varētu veikt, neapdraudot savstarpēji savienotas
sistēmas drošu un efektīvu darbību;
8) sniegt dabasgāzes pārvades sistēmas lietotājiem informāciju, kas nepieciešama efektīvai piekļuvei pārvades
sistēmai un Inčukalna pazemes gāzes krātuvei;
9) nodrošināt pietiekamas pārrobežu pārvades jaudas, lai integrētos Eiropas dabasgāzes pārvades sistēmas
infrastruktūrā, izpildot visas ekonomiski pamatotās un tehniski īstenojamās prasības, kas attiecas uz sistēmas
jaudu piegādes drošumu;
10) informēt regulatoru par visiem apstākļiem, kuru dēļ kāda persona vai personas no trešās valsts vai trešajām
valstīm varētu iegūt kontroli pār dabasgāzes pārvades sistēmu vai dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru;
11) informēt regulatoru par visiem plānotajiem darījumiem, kuru dēļ būtu atkārtoti jāizvērtē tā atbilstība
sertificēšanas prasībām;
12) ievērot pārredzamu un nediskriminējošu tirgus procedūru, iepērkot dabasgāzi savu funkciju veikšanai;
13) īstenot dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru sadarbību Eiropas un reģionālā līmenī;
14) organizēt avāriju lokalizāciju un likvidāciju dabasgāzes pārvades sistēmā un Inčukalna pazemes gāzes
krātuvē, kā arī veikt preventīvas darbības;
15) uzturēt kontaktus ar trešajām personām (sistēmas lietotājiem un pretendentiem) un regulatoru;
16) pārstāvēt dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklā;
37
/
47
17) iekasēt visus maksājumus, kas ir saistīti ar dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmu (tostarp
piekļuves maksu, balansēšanas maksu un maksu par palīgpakalpojumiem);
18) nodrošināt tās ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību, kuru tas, pildot savus pienākumus, ir
saņēmis no sistēmas lietotājiem un tirgus dalībniekiem.
(Pants stājas spēkā 
03.04.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 42. punktu)
113.pants
Dabasgāzes pārvades sistēmas operatoram papildus šā likuma 
15.pantā
 noteiktajam ir šādi pienākumi:
1) nodrošināt dabasgāzes pārvades sistēmas drošu, efektīvu un saimnieciski izdevīgu darbību, tās tehnisko
ekspluatāciju un attīstību;
2) nodrošināt dabasgāzes piegādi sadales sistēmai atbilstoši dabasgāzes sadales sistēmas operatoru
pamatotam pieprasījumam;
3) nodrošināt dabasgāzes plūsmu vadību dabasgāzes pārvades sistēmā atbilstoši sistēmas tehniskajām
iespējām un saskaņā ar diskrimināciju nepieļaujošiem nosacījumiem dabasgāzes saņemšanai no ārvalstīm un
aizvadīšanai uz ārvalstīm;
4) nodrošināt lietotāju vai atsevišķu kategoriju sistēmu lietotāju nediskriminējošas procedūras un darbības;
5) sniegt citiem dabasgāzes pārvades sistēmas operatoriem, dabasgāzes uzglabāšanas sistēmas operatoriem,
sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatoriem un dabasgāzes sadales sistēmas operatoriem nepieciešamo
informāciju, lai dabasgāzes transportēšanu un uzglabāšanu varētu veikt, neapdraudot savstarpēji savienotas
sistēmas drošu un efektīvu darbību;
6) sniegt dabasgāzes pārvades sistēmas lietotājiem informāciju, kas nepieciešama efektīvai piekļuvei pārvades
sistēmai;
7) nodrošināt pietiekamas pārrobežu pārvades jaudas, lai integrētos Eiropas pārvades infrastruktūrā, izpildot
visas ekonomiski pamatotās un tehniski īstenojamās prasības, kas attiecas uz sistēmas jaudu piegādes
drošumu;
8) informēt regulatoru par visiem apstākļiem, kuru dēļ kāda persona vai personas no trešās valsts vai trešajām
valstīm varētu iegūt kontroli pār dabasgāzes pārvades sistēmu vai dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru;
9) informēt regulatoru par visiem plānotajiem darījumiem, kuru dēļ būtu atkārtoti jāizvērtē tā atbilstība
sertificēšanas prasībām;
10) ievērot pārredzamu un nediskriminējošu tirgus procedūru, iepērkot dabasgāzi savu funkciju veikšanai;
11) īstenot dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru sadarbību Eiropas un reģionālā līmenī;
12) organizēt avāriju lokalizāciju un likvidāciju dabasgāzes pārvades sistēmā, kā arī veikt preventīvas darbības;
13) uzturēt kontaktus ar trešajām personām (sistēmas lietotājiem un pretendentiem) un regulatoru;
14) iekasēt visus maksājumus, kas ir saistīti ar dabasgāzes pārvades sistēmu (tostarp piekļuves maksu,
balansēšanas maksu un maksu par palīgpakalpojumiem);
15) nodrošināt tās ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību, kuru tas, pildot savus pienākumus, ir
saņēmis no sistēmas lietotājiem un tirgus dalībniekiem.
(Pants stājas spēkā 
03.04.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 42. punktu)
114.pants
(1) Vienotajam dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoram un dabasgāzes pārvades sistēmas
38
/
47
operatoram ir pienākums nodrošināt atbilstību šā panta otrajā daļā noteiktajām sertificēšanas prasībām un iesniegt
regulatoram to apliecinošus dokumentus, bet šā panta trešajā daļā minētajā gadījumā — arī tajā norādīto
apliecinājumu.
(2) Vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators un dabasgāzes pārvades sistēmas
operators atbilst sertificēšanas prasībām, ja ir izpildījis abus šādus nosacījumus:
1) ievēro attiecīgi šā likuma 
111.panta
 trešajā vai ceturtajā daļā noteiktās neatkarības prasības;
2) veic šajā likumā un Eiropas Savienības tiesību aktos pārvades sistēmas operatoram noteiktos pienākumus,
tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes regulā Nr. 
715/2009
 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi
dabasgāzes pārvades tīkliem un par regulas (EK) Nr. 
1775/2005
 atcelšanu, Eiropas Parlamenta un Padomes
regulā Nr. 
994/2010
 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Padomes direktīvas 
2004/67EK
atcelšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes regulā Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un
pārredzamību noteiktos pienākumus.
(3) Ja iesniegumu par sertificēšanu iesniedz vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators
vai dabasgāzes pārvades sistēmas operators, kuru kontrolē kāda persona vai personas no trešās valsts vai trešajām
valstīm, tad papildus šā panta pirmās daļas nosacījumiem vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas
operators vai dabasgāzes pārvades sistēmas operators apliecina, ka attiecīgā sistēmas operatora sertificēšana
neapdraudēs Eiropas Savienības dalībvalstu energoapgādes drošumu. Izvērtējot minēto apliecinājumu, regulators ņem
vērā:
1) Eiropas Savienības tiesības un pienākumus pret attiecīgo trešo valsti, ko uzliek starptautiskās tiesības,
tostarp jebkādu ar vienu vai vairākām trešajām valstīm noslēgtu nolīgumu, kura līgumslēdzēja puse ir Eiropas
Savienība un kurā ir risināti ar energoapgādes drošumu saistīti jautājumi;
2) Latvijas tiesības un pienākumus pret attiecīgo trešo valsti, ko uzliek ar to noslēgti līgumi, ciktāl tie atbilst
Eiropas Savienības tiesību aktiem;
3) citus konkrētās lietas apstākļus.
(4) Regulators nosaka, kādi dokumenti un informācija ir iesniedzama, lai apliecinātu šā panta otrās un trešās daļas
prasību izpildi.
(5) Šā panta trešajā daļā noteiktā novērtējuma veikšanai regulators ir tiesīgs pieprasīt un saņemt kompetentu valsts
iestāžu atzinumu par Eiropas Savienības un Latvijas tiesībām un pienākumiem pret attiecīgo trešo valsti.
(6) Pienākums pierādīt atbilstību šajā likumā noteiktajām sertificēšanas prasībām gulstas uz dabasgāzes pārvades
sistēmas operatoru.
(Pants stājas spēkā 
31.12.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 44. punktu)
115.pants
(1) Regulators sertificē vienoto dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoru un pārvades sistēmas
operatoru:
1) ja ir saņēmis vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora vai dabasgāzes pārvades
sistēmas operatora iesniegumu;
2) pēc savas iniciatīvas šajā likumā noteiktajos gadījumos;
3) pēc argumentēta Eiropas Komisijas pieprasījuma.
(2) Ja iesniegumu par sertificēšanu iesniedz vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators
vai dabasgāzes pārvades sistēmas operators, kuru kontrolē kāda persona vai personas no trešās valsts vai trešajām
valstīm, regulators par to nekavējoties informē Eiropas Komisiju.
(3) Regulators četru mēnešu laikā no vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora vai
dabasgāzes pārvades sistēmas operatora iesnieguma vai Eiropas Komisijas pieprasījuma saņemšanas dienas izvērtē
vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora vai pārvades sistēmas operatora atbilstību šā
likuma 
114.panta
 otrajā daļā noteiktajām sertificēšanas prasībām.
39
/
47
(4) Ja vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators vai dabasgāzes pārvades sistēmas
operators neatbilst sertificēšanas prasībām, regulators pieņem lēmumu par atteikumu sertificēt vienoto dabasgāzes
pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoru vai dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru un nosaka vienotajam
dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoram vai dabasgāzes pārvades sistēmas operatoram termiņu
trūkumu novēršanai. Termiņu, kas vienotajam dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoram vai
dabasgāzes pārvades sistēmas operatoram nepieciešams trūkumu novēršanai, neieskaita šā panta trešajā daļā
minētajā termiņā.
(5) Ja vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators vai dabasgāzes pārvades sistēmas
operators atbilst sertificēšanas prasībām, regulators atzinumu par vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas
sistēmas operatora vai dabasgāzes pārvades sistēmas operatora atbilstību noteiktajām sertificēšanas prasībām, kā arī
ar atzinumu saistīto informāciju nosūta Eiropas Komisijai izvērtēšanai.
(6) Divu mēnešu laikā pēc tam, kad saņemts Eiropas Komisijas atzinums par vienotā dabasgāzes pārvades un
uzglabāšanas sistēmas operatora vai dabasgāzes pārvades sistēmas operatora sertificēšanu, regulators pieņem
lēmumu par vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora vai dabasgāzes pārvades sistēmas
operatora sertificēšanu un apstiprina dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru. Lēmumu nosūta Eiropas Komisijai.
(7) Ja Eiropas Komisija, izvērtējot šā panta piektajā daļā minēto regulatora atzinumu un ar to saistīto informāciju,
secina, ka vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators vai dabasgāzes pārvades sistēmas
operators neatbilst sertificēšanas prasībām, regulators divu mēnešu laikā pēc Eiropas Komisijas atzinuma
saņemšanas pieņem lēmumu par atteikumu sertificēt dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru. Regulators nosaka
vienotajam dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoram vai dabasgāzes pārvades sistēmas
operatoram termiņu trūkumu novēršanai, kā arī termiņu, kādā vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas
sistēmas operators vai dabasgāzes pārvades sistēmas operators atkārtoti iesniedz iesniegumu par sertificēšanu.
(Pants stājas spēkā 
31.12.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 44. punktu)
116.pants
(1) Šā likuma 
111.
, 
114. 
un 
115.pantā
 termins "kontrole" lietots Padomes regulas (EK) Nr. 
139/2004
 par kontroli
pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) izpratnē, ar to saprotot tiesības, līgumus vai citus līdzekļus,
tostarp īpašumtiesības vai tiesības izmantot visus energoapgādes komersanta aktīvus vai to daļu un tiesības vai
līgumus, kas piešķir izšķirošu ietekmi attiecībā uz energoapgādes komersanta pārvaldes institūciju sastāvu, balsošanu
vai lēmumiem, kas atsevišķi vai kopā faktiski vai juridiski dod iespēju izšķiroši ietekmēt energoapgādes komersantu.
(2) Šā likuma 
111.
, 
114. 
un 
115.panta
 izpratnē ar terminu "jebkādas tiesības" saprot iespējas izmantot
balsstiesības, tiesības iecelt energoapgādes komersanta padomes, valdes vai tādu institūciju locekļus, kurām ir
tiesības pārstāvēt šādu komersantu, vai kontrolpaketes turēšanu.
(Pants stājas spēkā 
03.04.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 42. punktu)
117. pants
(1) Vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators un dabasgāzes pārvades sistēmas
operators var vienoties ar citas Eiropas Savienības dalībvalsts dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru par vienotās
dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmas izveidi.
(2) Ja saskaņā ar šā panta pirmo daļu dabasgāzes pārvades sistēmas operatori ir vienojušies par vienotās
dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmas izveidi, regulators vienojas ar attiecīgo Eiropas Savienības dalībvalstu
regulatīvajām iestādēm par dabasgāzes pārvades sistēmas pakalpojuma tarifu noteikšanu vienotajā dabasgāzes
pārvades ieejas-izejas sistēmā.
(3) Vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators un dabasgāzes pārvades sistēmas
operators sadarbībā ar vienotajā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmā iesaistītajiem dabasgāzes pārvades
sistēmas operatoriem izstrādā un iesniedz regulatoram un regulators, vienojoties ar attiecīgo Eiropas Savienības
dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, saskaņo:
1) vienotās dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmas lietošanas noteikumus, kuriem jābūt objektīvi
pamatotiem, ekonomiski attaisnotiem, taisnīgiem, vienlīdzīgiem, atklātiem un pieejamiem visiem dabasgāzes
pārvades sistēmas lietotājiem un pretendentiem, kas pieprasa pieeju sistēmai, un kuri dabasgāzes pārvades
sistēmas lietotājiem jāievēro, organizējot dabasgāzes piegādi;
40
/
47
2) vienotās dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmas balansēšanas noteikumus, kuri dabasgāzes pārvades
sistēmas lietotājiem un dabasgāzes tirgotājiem jāievēro savā darbībā vienotajā dabasgāzes pārvades ieejas-
izejas sistēmā;
3) vienotajā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmā iesaistīto dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru
savstarpējās kompensācijas kārtību, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz vienotajā dabasgāzes pārvades
ieejas-izejas sistēmā iesaistīto dabasgāzes pārvades sistēmas operatoru dabasgāzes pārvades pakalpojuma
ieņēmumiem.
(4) Dabasgāzes pārvades sistēmas tehnisko balansēšanu vienotajā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmā
nodrošina dabasgāzes pārvades sistēmas operators sadarbībā ar vienotajā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmā
iesaistītajiem citu Eiropas Savienības dalībvalstu dabasgāzes pārvades sistēmas operatoriem. Dabasgāzes pārvades
sistēmas lietotājs un dabasgāzes tirgotājs slēdz balansēšanas līgumu ar pārvades sistēmas operatoru, kas darbojas
vienotajā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmā, un atbild par vienotajā dabasgāzes pārvades ieejas-izejas
sistēmā ievadītā un no tās izvadītā dabasgāzes apjoma balansu.
(5) Dabasgāzes pārvades sistēmas operators nodrošina, ka balansēšanas aprēķini tiek veikti saskaņā ar šā panta
trešās daļas 2. punktā minētajiem balansēšanas noteikumiem pārskatāmi un nepieļaujot diskrimināciju. Dabasgāzes
pārvades sistēmas lietotājam un dabasgāzes tirgotājam ir pienākums norēķināties par nebalansu, kas rodas, ja
dabasgāzes apjoms, ko tas ievadījis dabasgāzes pārvades sistēmā, neatbilst no dabasgāzes pārvades sistēmas
izvadītajam dabasgāzes apjomam. Lai nodrošinātu maksājumus par balansēšanu, dabasgāzes pārvades sistēmas
operators var pieprasīt no dabasgāzes pārvades sistēmas lietotājiem un dabasgāzes tirgotājiem garantijas saskaņā ar
šā panta trešās daļas 2. punktā minētajiem balansēšanas noteikumiem.
(6) Dabasgāzes pārvades sistēmas operators iekasē vai veic maksājumus saskaņā ar šā panta trešās daļas
3. punktā minēto kompensācijas kārtību. Ieņēmumus un izdevumus, kas rodas dabasgāzes pārvades sistēmas
operatoram, veicot darbības atbilstoši šā panta trešās daļas 3. punktā minētajai kompensācijas kārtībai, ņem vērā,
nosakot dabasgāzes pārvades sistēmas pakalpojuma tarifus.
(7) Šā panta trešās daļas 1. un 2. punktā minētos noteikumus regulators publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas
Vēstnesis".
(
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.10.2019.
)
XVI nodaļa
Administratīvie pārkāpumi enerģētikas jomā un kompetence administratīvo
pārkāpumu procesā
(Nodaļa stājas spēkā 
01.01.2020.
 un iekļauta likuma redakcijā uz 
01.01.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 57. punktu)
 
117. pants 
(Pants stājas spēkā 
01.01.2020.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu
57. punktu)
118. pants 
(Pants stājas spēkā 
01.01.2020.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu
57. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ministru kabinets:
1) līdz 2001.gada 1.decembrim nosaka šā likuma 
40.panta
 ceturtajā daļā paredzēto apjomu un teritoriālo
izvietojumu, bet līdz 2001.gada 31.decembrim — šā likuma 
41.pantā
 paredzēto kārtību un prasības
koģenerācijas stacijām;
2) līdz 2003.gada 1.janvārim nosaka kārtību, kādā uzņēmumi (uzņēmējsabiedrības), kuriem Ministru kabineta
noteiktajā kārtībā ir izsniegtas licences uzņēmējdarbībai ar naftas produktiem (degvielu), izveido un uzglabā
naftas un naftas produktu rezerves;
41
/
47
3) līdz 1999.gada 30.jūnijam nosaka kvalificēto elektroenerģijas lietotāju definēšanas kritērijus un kārtību, kādā
kvalificētie elektroenerģijas lietotāji iepērk elektroenerģiju ārpus pārvades sistēmas, kā arī izstrādā ar to
saistītos nepieciešamos normatīvos aktus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
2. Energoapgādes uzņēmumu licences, kas izsniegtas pirms šā likuma spēkā stāšanās, ir spēkā līdz attiecīgās
licences noteiktā darbības termiņa beigām, un nepieciešamos grozījumus energoapgādes uzņēmumu licences
nosacījumos var izdarīt vienīgi likumā noteiktajā kārtībā.
3. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "Par uzņēmējdarbības regulēšanu enerģētikā" (Latvijas
Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1995, 21.nr.; 1997, 1., 14.nr.).
4. Likums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā, un Ministru kabinets izslēdz akciju sabiedrību "Latvenergo" no
privatizējamo uzņēmumu saraksta.
(
03.08.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.08.2000.
)
5. Energoapgādi valsts regulējamās nozarēs regulē Energoapgādes regulēšanas padome līdz 2001.gada
1.oktobrim, kad tās funkcijas pārņem Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija saskaņā ar likumu "
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
6. Energoapgādi pašvaldību regulējamās nozarēs regulē Energoapgādes regulēšanas padome līdz 2001.gada
1.septembrim, kad tās funkcijas pārņem pašvaldību regulatori saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu
regulatoriem
".
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
7. Energoapgādes regulēšanas padomes saistību pārņēmēja ar 2001.gada 1.oktobri ir Sabiedrisko pakalpojumu
regulēšanas komisija.
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
8. Energoapgādes regulēšanas padomes Licenču birojs līdz 2001.gada 1.oktobrim tiek reorganizēts par
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas izpildinstitūcijas attiecīgām struktūrvienībām saskaņā ar likumu "
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(
10.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2001.
)
9. Šā likuma grozījumi, kas attiecas uz vārda "reģeneratīvie" aizstāšanu ar vārdu "atjaunojamie"; grozījumi attiecībā
uz 
1.panta
 7. un 15.punkta, 
5.panta
 otrās daļas, IV, V, VI, VII nodaļas, 
77.panta
 pirmās daļas 2. un 3.punkta, 
79. 
un
80.panta
 izslēgšanu, kā arī 
1.panta
 11. un 12.punkta jaunā redakcija (par terminiem "enerģijas pārvade" un "enerģijas
sadale") un grozījums attiecībā uz 
1.panta
 papildināšanu ar 24.punktu stājas spēkā vienlaikus ar 
elektroenerģijas
tirgus likuma
 spēkā stāšanos.
(
17.03.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.04.2005.
)
10. Ministru kabinets izdod šā likuma 
24.panta
 1.
2
daļā, 
42.
1
panta
 pirmajā daļā, 
43.
1
panta
 otrajā daļā un 
46.panta
pirmajā daļā paredzētos noteikumus līdz 2006.gada 1.janvārim.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
04.07.2008.
)
11. Regulators izdod šā likuma 
12.panta
 ceturtajā daļā paredzētos noteikumus līdz 2006.gada 1.janvārim.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
12. 
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
42
/
47
13. Šā likuma 
84.
1
panta
 pirmajā daļā minētie pieslēguma noteikumi iesniedzami regulatoram apstiprināšanai piecu
mēnešu laikā no šā panta spēkā stāšanās dienas.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
14. Šā likuma 
15.panta
 septītajā daļā minētie sistēmas lietošanas noteikumi un dabasgāzes krātuves lietošanas
noteikumi, 45.
2
panta trešajā un sestajā daļā minētie balansēšanas aprēķinu noteikumi un garantiju pieprasīšanas
kritēriji un kārtība iesniedzami regulatoram apstiprināšanai piecu mēnešu laikā no attiecīgo tiesību normu spēkā
stāšanās dienas.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2005.
)
15. Šā likuma 
15.panta
 piektā un septītā daļa, 
42.
1
 panta
 trešā un ceturtā daļa, 
45.
2
 panta
 otrā, trešā, ceturtā,
piektā un sestā daļa un 
45.
3
 pants
 stājas spēkā 2014.gada 4.aprīlī.
(
13.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
)
16. 
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
17. Līdz jaunu šā likuma 
46.panta
 pirmajā daļā paredzēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet
ne ilgāk kā līdz 2008.gada 1.oktobrim piemērojami Ministru kabineta 2006.gada 30.novembra noteikumi Nr.971
“
Siltumenerģijas piegādes un lietošanas noteikumi
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.07.2008.
)
18. 
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
19. Administratīvās lietas, kuras par maksājuma dokumentiem, energoapgādes komersantu aktiem un citiem
dokumentiem, kas sastādīti, lai sagatavotu un pamatotu maksājuma dokumentus, administratīvajā tiesā ierosinātas
līdz dienai, kad stājas spēkā šā likuma 
6.panta
 ceturtā daļa, administratīvā tiesa pabeidz izskatīt saskaņā ar
Administratīvā procesa likumu.
(
05.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.07.2008.
)
20. Grozījums šā likuma 
1.panta
 20.punktā attiecībā uz vārdu “vai pašvaldības” izslēgšanu stājas spēkā 2009.gada
1.novembrī.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
21. Ministru kabinets līdz 2010.gada 1.septembrim izdod šā likuma 
76.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus, kas
paredz kārtību, kādā ierīkojami jauni energoapgādes komersantu objekti. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai,
bet ne ilgāk kā līdz 2010.gada 1.oktobrim piemērojami Ministru kabineta 2005.gada 8.novembra noteikumi Nr.841
“
Elektroapgādes būvju būvniecības kārtība
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
13.05.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.06.2010.
)
22. 
(Izslēgts ar 
22.09.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
23. Centrālā krājumu uzturēšanas struktūra (CKUS) sāk pildīt savas funkcijas no 2010.gada 1.augusta.
Ekonomikas ministrija 2010.gadā izsludina atklātu konkursu par šā likuma 
72.panta
 pirmajā daļā minētā pakalpojuma
nodrošināšanu un sniegšanu. Lai nodrošinātu valsts naftas produktu rezervju izveides nepārtrauktību, katrai naftas
produktu (degvielas) kategorijai konkursu izsludina līdz 2010.gada 1.septembrim.
(
17.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.02.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
18.03.2011.
)
24. Drošības rezervju pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar šā likuma 
72.panta
 otrajā daļā minēto atklāto konkursu
rezultātiem komersanti sāk nodrošināt ne vēlāk kā no 2011.gada 1.jūlija.
(
17.02.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.03.2011.
)
43
/
47
25. Līdz 2010.gada 31.augustam drošības rezerves tiek uzturētas saskaņā ar Ministru kabineta 2006.gada 27.jūnija
noteikumiem Nr.541 “
Naftas produktu rezerves izveidošanas un uzglabāšanas kārtība
”.
(
17.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.07.2010.
)
26. Grozījumi šā likuma 
7.panta
 otrajā daļā, 
12.panta
 pirmajā un otrajā daļā stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī.
(
22.09.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
27. Šā likuma 
1.panta
 42.punkts, 
7.panta
 trešā un ceturtā daļa, 
7.
1
 un 
7.
2
 pants
 stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī.
(
22.09.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
28. Regulators līdz 2012.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
7.
1
 panta
 pirmajā un trešajā daļā minētos normatīvos
aktus. Siltumenerģijas ražotāji vai tirgotāji, kuriem 2012.gada 1.janvārī ir spēkā licences siltumenerģijas ražošanai vai
tirdzniecībai, reģistrācijas paziņojumu neiesniedz. Šādus siltumenerģijas ražotājus un tirgotājus regulators pēc savas
iniciatīvas reģistrē attiecīgajā reģistrā.
(
22.09.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
29. Ministru kabinets līdz 2012.gada 1.februārim izdod šā likuma 
76.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus, kas
paredz kārtību, kādā ierīkojami jauni energoapgādes komersantu objekti. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai,
bet ne ilgāk kā līdz 2012.gada 1.martam piemērojami Ministru kabineta 2010.gada 1.novembra noteikumi Nr.1024
“
Elektroenerģijas pārvades un sadales būvju būvniecības kārtība
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
22.09.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.10.2011.
)
30. Ar 2014.gada 4.aprīli atzīt par spēku zaudējušu 
Enerģētikas likuma atsevišķu pantu spēkā stāšanās kārtības
likumu
 (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2005, 14.nr.; Latvijas Vēstnesis, 2009, 194.nr.).
(
13.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
)
31. Šā likuma 
45.panta
 1.
1
, otrā, trešā, ceturtā, piektā un sestā daļa stājas spēkā 2018.gada 1.janvārī. Pirmo
ziņojumu, kas minēts šā likuma 
45.panta
 trešajā daļā, dabasgāzes sadales sistēmas operators iesniedz regulatoram
līdz 2018.gada 1.janvārim.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
32. 
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
33. Šā likuma 
44.
1
 pants
 stājas spēkā tad, kad Latvijā tiek uzsākta dabasgāzes ieguve, un šā panta spēkā
stāšanos nosaka ar īpašu likumu.
(
13.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
 
44.
1
 pants
 tiks iekļauts likuma redakcijā uz īpašā
likuma spēkā stāšanās dienu)
34. Šā likuma 
107.panta
 trešajā, piektajā un septītajā daļā un 
109.panta
 ceturtajā daļā paredzētos noteikumus
Ministru kabinets izdod līdz 2017.gada 3.aprīlim. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz
2017.gada 2.aprīlim piemērojami Ministru kabineta 2016.gada 9.februāra noteikumi Nr.85 "
Dabasgāzes piegādes un
lietošanas noteikumi
". Līdz 2017.gada 3.aprīlim dabasgāzes sadales sistēmas lietotājiem, kuri savām vajadzībām
iegādājas dabasgāzi ārpus akciju sabiedrības "Latvijas Gāze" licences darbības zonas, ir tiesības pašu apgādei lietot
dabasgāzes sadales sistēmu saskaņā ar divpusēju — attiecīgā lietotāja un akciju sabiedrības "Latvijas Gāze" —
vienošanos, kurā jāparedz iespēja veikt atsevišķus norēķinus par sadales sistēmas lietošanas pakalpojumu.
(
11.02.2016.
 likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.02.2016.
 likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
35. 
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
36. Šā likuma 
110.panta
 sestajā daļā paredzētos noteikumus Ministru kabinets izdod līdz 2016.gada 1.decembrim.
Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai piemērojami Ministru kabineta 2015.gada 13.oktobra noteikumi Nr.580
"
Prasības biogāzes un no biomasas ražotās gāzes, kā arī gāzveida stāvoklī pārvērstas sašķidrinātās dabasgāzes
44
/
47
ievadīšanai un transportēšanai dabasgāzes pārvades sistēmā
.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
37. 
(Izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
38. Regulators līdz:
1) 2014.gada 1.jūlijam izdod šā likuma 
7.
1
 panta
 trešajā daļā minēto normatīvo aktu. Līdz šā normatīvā akta
spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2014.gada 30.jūnijam piemērojams regulatora 2013.gada
11.decembra lēmums Nr. 
1/34
 "
Enerģijas ražotāju un tirgotāju reģistrācijas noteikumi
";
2) 2017.gada 3.aprīlim izdod šā likuma 
107.panta
 sestajā daļā minēto normatīvo aktu. Līdz šā normatīvā akta
spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2017.gada 2.aprīlim piemērojami ar Sabiedrisko pakalpojumu
regulēšanas komisijas padomes 2014.gada 4.decembra lēmumu Nr. 
1/17
 apstiprinātie "
Noteikumi par
informāciju elektroenerģijas un dabasgāzes galalietotājiem
";
3) 2017.gada 1.aprīlim izdod šā likuma 
45.panta
 piektajā un sestajā daļā un 
114.panta
 trešajā daļā minētos
normatīvos aktus.
(
13.03.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
39. Šā likuma
 XIV nodaļa
 stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem 
Latvijas Administratīvo pārkāpumu
kodeksā
.
(
13.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
)
40. Ministru kabinets līdz dienai, kad stājas spēkā šo pārejas noteikumu 39.punktā paredzētie 
grozījumi Latvijas
Administratīvo pārkāpumu kodeksā
, izdod šā likuma 
105.panta
 sestajā daļā minētos noteikumus.
(
13.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.03.2014.
)
41. Šā likuma 
84.
1
 panta
 pirmajā daļā minētie sistēmas pieslēguma noteikumi iesniedzami regulatoram
apstiprināšanai piecu mēnešu laikā no dienas, kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 
84.
1
 pantā
 par pirmās daļas
izteikšanu jaunā redakcijā. Līdz dienai, kad stājas spēkā 
dabasgāzes pārvades sistēmas pieslēguma noteikumi
biometāna ražotājiem, sašķidrinātās dabasgāzes sistēmas operatoriem un dabasgāzes lietotājiem
 un dabasgāzes
sadales sistēmas pieslēguma noteikumi dabasgāzes lietotājiem, piemērojami ar Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas
komisijas padomes 2008.gada 16.jūlija lēmumu Nr.233 apstiprinātie "Dabasgāzes sistēmas pieslēguma noteikumi".
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
42. Šā likuma 
20.
3
, 
42.
2
, 
107. 
un 
109.pants
, 
111.panta
 pirmā un otrā daļa, 
112.
, 
113. 
un 
116.pants
 stājas spēkā
2017.gada 3.aprīlī.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
43. Šā likuma 
108.pants
 stājas spēkā 2017.gada 10.februārī. Dabasgāzes tirgotājiem, kuru licences dabasgāzes
tirdzniecībai 2017.gada 10.februārī ir spēkā, nav jāiesniedz paziņojums par reģistrāciju. Šādus dabasgāzes tirgotājus
regulators pēc savas iniciatīvas reģistrē attiecīgajā reģistrā. No 2017.gada 10.februāra līdz 2017.gada 3.aprīlim ar
dabasgāzes tirdzniecību nodarbojas dabasgāzes tirgotājs, kuram 2017.gada 10.februārī ir spēkā esoša dabasgāzes
tirdzniecības licence. Dabasgāzes tirgotāji un publiskais tirgotājs šā likuma 
107.panta
 pirmajā daļā minētos
pienākumus ir tiesīgi pildīt no 2017.gada 3.aprīļa.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
44. Šā likuma 
111.panta
 trešā, ceturtā un piektā daļa, 
114. 
un 
115.pants
 stājas spēkā 2017.gada 31.decembrī.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
45. Līdz brīdim, kad regulators pieņem lēmumu par vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas
operatora sertificēšanu, dabasgāzes pārvades sistēmas operatora pienākumus pilda dabasgāzes apgādes
komersants, kuram izsniegta licence dabasgāzes pārvadei.
45
/
47
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
46. Līdz brīdim, kad regulators pieņem lēmumu par tarifu apstiprināšanu dabasgāzes pārvadei, uzglabāšanai un
sadalei un lēmumu par dabasgāzes cenas apstiprināšanu saistītajiem lietotājiem, attiecīgie sistēmas operatori un
publiskais tirgotājs dabasgāzes apgādes pakalpojumus sniedz par tarifiem, kas noteikti akciju sabiedrībai "Latvijas
Gāze".
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
47. Ministru kabinets līdz 2016.gada 31.decembrim izdod šā likuma 
44.panta
 otrajā daļā paredzētos noteikumus.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
48. Regulators izdod šā likuma 
42.
2
 panta
 otrajā daļā un 
44.panta
 ceturtajā daļā minētos normatīvos aktus sešu
mēnešu laikā no attiecīgo pantu spēkā stāšanās dienas.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
49. Līdz vienotajā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatorā ietilpstošā dabasgāzes pārvades
sistēmas operatora apstiprināšanai un norīkošanai dabasgāzes pārvades sistēmas operators darbojas atbilstoši šā
likuma 
112.pantam
.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
50. Akciju sabiedrības "Latvijas Gāze" reorganizācijas rezultātā jaunizveidoto subjektu pārreģistrēšana tiešās
pārvaldes iestāžu, pašvaldību un autonomu publisko tiesību subjektu administrēto pakalpojumu datubāzēs ir veicama
bez maksas. Akciju sabiedrības "Latvijas Gāze" reorganizācijas rezultātā jaunizveidotajiem subjektiem šajā likumā
noteiktās licences izsniedz bez maksas.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
51. No 2017.gada 3.aprīļa līdz 2019.gada 1.janvārim publiskā tirgotāja pienākumus pilda komersants, kuram
2017.gada 1.februārī ir spēkā esoša dabasgāzes tirdzniecības licence.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
52. Vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators līdz 2018.gada 10.janvārim iesniedz
regulatoram iesniegumu tā sertificēšanai saskaņā ar šā likuma 
115.pantu
.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
53. Grozījumi šā likuma 
7.pantā
 par otrās daļas vārdu "dabasgāzes tirdzniecībai — uz pieciem gadiem" izslēgšanu
un panta papildināšanu ar piekto daļu, kā arī grozījumi šā likuma 
103.pantā
 par 1.punkta izteikšanu jaunā redakcijā
stājas spēkā 2017.gada 10.februārī.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
54. Regulators līdz 2017.gada 3.aprīlim no jauna izdod šā likuma 
15.panta
 1.
1
 daļā noteiktās dabasgāzes apgādes
pakalpojumu tarifu aprēķināšanas metodikas un izdod 
107.panta
 trešajā daļā noteikto dabasgāzes cenas
aprēķināšanas metodiku, kas paredz attiecīgo tarifu un cenas noteikšanu enerģijas vienībās izteiktam dabasgāzes
apjomam.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
55. Šā likuma 
6.panta
 trešā daļa un 
43.panta
 pirmā daļa zaudē spēku 2017.gada 3.aprīlī.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
56. Akciju sabiedrības "Latvijas Gāze" reorganizācijas rezultātā jaunizveidotajam subjektam, kas ir dabasgāzes
pārvades sistēmas operatora pienākumu pārņēmējs, ir saistoši lēmumi par ieguldījumu izmaksu sadali, kuri līdz
dabasgāzes pārvades sistēmas operatora nodalīšanai ir pieņemti atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes regulai
Nr. 
347/2013
, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ lēmumu Nr. 
1364/2006/EK
, groza
46
/
47
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) 
(izslēgts ar 
11.02.2016
. likumu)
;
2) Padomes 2009.gada 14.septembra direktīvas 
2009/119/EK
, ar ko dalībvalstīm uzliek pienākumu uzturēt jēlnaftas
un/vai naftas produktu obligātas rezerves;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 13.jūlija direktīvas 
2009/73/EK
 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz
dabasgāzes iekšējo tirgu un par direktīvas 
2003/55/EK
 atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ);
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa direktīvas 
2009/28/EK
 par atjaunojamo energoresursu
izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ direktīvas 
2001/77/EK
 un 
2003/30/EK
 (Dokuments attiecas
uz EEZ);
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.gada 25.oktobra direktīvas 
2012/27/ES
 par energoefektivitāti, ar ko groza
direktīvas 
2009/125/EK
 un 
2010/30/ES
 un atceļ direktīvas 
2004/8/EK
 un 
2006/32/EK
.
Likums Saeimā pieņemts 1998.gada 3.septembrī.
Valsts prezidenta vietā 
Saeimas priekšsēdētājs A.Čepānis
Rīgā 1998.gada 22.septembrī
regulu (EK) Nr. 
713/2009
, regulu (EK) Nr. 
714/2009
 un regulu (EK) Nr. 
715/2009
.
(
11.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.03.2016.
)
57. Šā likuma
 XVI nodaļa
 stājas spēkā vienlaikus ar Administratīvās atbildības likumu.
(
03.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2019.
 Minētie grozījumi iekļauti likuma redakcijā uz
01.01.2020.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
17.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.09.2011.
, 
11.02.2016.
 un 
03.03.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
29.03.2016.
)
47
/
47