Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 123/124
(2034/2035), 06.04.2000.;
Latvijas Republikas Saeimas
un Ministru Kabineta Ziņotājs,
9, 04.05.2000.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
23.03.2000.
Stājas spēkā: 
20.04.2000.
Zaudē spēku: 
05.07.2018.
Attēlotā redakcija:
 07.03.2014. - 04.07.2018.
Grozījumi:
24.10.2002. likums / LV, 165 (2740), 13.11.2002. / Stājas spēkā 27.11.2002.
19.12.2006. likums / LV, 207 (3575), 29.12.2006. / Stājas spēkā 01.01.2007.
01.03.2007. likums / LV, 45(3621), 15.03.2007. / Stājas spēkā 01.09.2007.
21.02.2008. likums / LV, 36 (3820), 05.03.2008. / Stājas spēkā 06.03.2008.
12.06.2009. likums / LV, 96 (4082), 19.06.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
06.05.2010. likums / LV, 78 (4270), 19.05.2010. / Stājas spēkā 02.06.2010.
21.06.2012. likums / LV, 104 (4707), 04.07.2012. / Stājas spēkā 18.07.2012.
06.02.2014. likums / LV, 38 (5098), 21.02.2014. / Stājas spēkā 07.03.2014.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Fizisko personu datu aizsardzības likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants.
 Šā likuma mērķis ir aizsargāt fizisko personu pamattiesības un brīvības, it īpaši privātās dzīves
neaizskaramību, attiecībā uz fiziskās personas datu (turpmāk — personas dati) apstrādi.
2.pants.
 Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
datu subjekts
 — fiziskā persona, kuru var tieši vai netieši identificēt;
2) 
datu subjekta piekrišana
 — datu subjekta brīvi, nepārprotami izteikts gribas apliecinājums, ar kuru datu
subjekts atļauj apstrādāt savus personas datus atbilstoši pārziņa sniegtajai informācijai saskaņā ar šā likuma
8.pantu
;
3) 
personas dati
 — jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisko personu;
4) 
personas datu apstrāde
 — jebkuras ar personas datiem veiktas darbības, ieskaitot datu vākšanu,
reģistrēšanu, ievadīšanu, glabāšanu, sakārtošanu, pārveidošanu, izmantošanu, nodošanu, pārraidīšanu un
izpaušanu, bloķēšanu vai dzēšanu;
5) 
personas datu apstrādes sistēma
 — jebkādā formā fiksēta strukturizēta personas datu kopa, kas ir
pieejama, ievērojot attiecīgus personu identificējošus kritērijus;
6) 
personas datu operators
 — pārziņa pilnvarota persona, kas veic personas datu apstrādi pārziņa uzdevumā;
7) 
personas datu saņēmējs
 — fiziskā vai juridiskā persona, kurai tiek izpausti personas dati;
1
/
15
8) 
sensitīvi personas dati
 — personas dati, kas norāda personas rasi, etnisko izcelsmi, reliģisko, filozofisko
un politisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī sniedz informāciju par personas veselību vai seksuālo dzīvi;
9) 
pārzinis
 — fiziskā vai juridiskā persona, valsts vai pašvaldības institūcija, kura pati vai kopā ar citiem nosaka
personas datu apstrādes mērķus un apstrādes līdzekļus, kā arī atbild par personas datu apstrādi saskaņā ar šo
likumu;
10) 
trešā persona
 — jebkura fiziskā vai juridiskā persona, izņemot datu subjektu, pārzini, personas datu
operatoru un personas, kuras tieši pilnvarojis pārzinis vai personas datu operators;
11) 
personas identifikācijas kods
 — numurs, kas tiek piešķirts datu subjekta identifikācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
01.03.2007.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
3.pants.
 (1) Šis likums, ievērojot šajā pantā noteiktos izņēmumus, attiecas uz visu veidu personas datu apstrādi un
jebkuru fizisko vai juridisko personu, ja:
1) pārzinis ir reģistrēts Latvijas Republikā;
2) datu apstrāde tiek veikta ārpus Latvijas Republikas robežām teritorijās, kas pieder Latvijas Republikai
saskaņā ar starptautiskajiem līgumiem;
3) Latvijas Republikā atrodas aprīkojums, kas tiek izmantots personas datu apstrādei, izņemot gadījumus, kad
aprīkojums tiek izmantots tikai personas datu pārraidei caur Latvijas Republikas teritoriju.
(2) Šā panta pirmās daļas 3.punktā minētajos gadījumos pārzinis ieceļ pilnvaroto personu, kas ir Latvijas Republikā
reģistrēta juridiskā persona vai Latvijas pilsonis, Latvijas nepilsonis vai ārvalstnieks, kuram ir izsniegta pastāvīgās
uzturēšanās atļauja un dzīvesvietas adrese ir deklarēta Latvijā. Pārzinis pirms datu apstrādes uzsākšanas rakstveidā
informē Datu valsts inspekciju par iecelto pilnvaroto personu. Pilnvarotās personas iecelšana neatbrīvo pārzini no
atbildības par šā likuma ievērošanu.
(3) Šis likums neattiecas uz personas datu apstrādi, ko fiziskās personas veic personiskām vai mājas un ģimenes
vajadzībām, turklāt personas dati netiek izpaus
ti trešajām personām.
(4) Ja personas datu apstrādei ir vairāki pārziņi un normatīvajos aktos nav noteikti katra pārziņa pienākumi, viņi
rakstveidā var vienoties par savstarpējiem pienākumiem, lai izpildītu šo likumu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā
07.03.2014.
 Grozījumi otrajā daļā, ar kuriem noteiktas prasības pilnvarotajam pārstāvim un pienākums par pilnvarotā
pārziņa iecelšanu informēt Datu valsts inspekciju, stājas spēkā 
01.12.2014.
 
Sk. Pārejas noteikumu 8.punktu)
4.pants.
 To personas datu aizsardzību, kuri atzīti par valsts noslēpuma objektiem, reglamentē šis likums, ievērojot
izņēmumus, kas noteikti likumā "
Par valsts noslēpumu
".
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
27.11.2002.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
5.pants.
 (1) Šā likuma 
7.
, 
8.
, 
9.
, 
11. 
un 
21.pants
 netiek piemērots, ja personas dati ir apstrādāti žurnālistiskām
vajadzībām saskaņā ar likumu "
Par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem
", mākslinieciskām vai literārām
vajadzībām un ja likumā nav noteikts citādi.
(2) Šā panta pirmās daļas noteikumus piemēro, ievērojot personas tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un
vārda brīvību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
II nodaļa 
Vispārīgie personas datu apstrādes principi
6.pants. 
Ikvienai fiziskajai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību.
2
/
15
7.pants.
 Personas datu apstrāde ir atļauta tikai tad, ja likumā nav noteikts citādi un ja ir vismaz viens no šādiem
nosacījumiem:
1) ir datu subjekta piekrišana;
2) datu apstrāde izriet no datu subjekta līgumsaistībām vai, ievērojot datu subjekta lūgumu, datu apstrāde
nepieciešama, lai noslēgtu attiecīgu līgumu;
3) datu apstrāde nepieciešama pārzinim likumā noteikto pienākumu veikšanai;
4) datu apstrāde nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta vitāli svarīgas intereses, tajā skaitā dzīvību un
veselību;
5) datu apstrāde nepieciešama, lai nodrošinātu sabiedrības interešu ievērošanu vai realizētu publiskās varas
uzdevumus, kuru veikšanai personas dati ir nodoti pārzinim vai pārraidīti trešajai personai;
6) datu apstrāde ir nepieciešama, lai, ievērojot datu subjekta pamattiesības un brīvības, realizētu pārziņa vai tās
trešās personas likumiskās intereses, kurai personas dati atklāti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
8.pants. 
(1) Iegūstot personas datus no datu subjekta, pārzinim ir pienākums sniegt datu subjektam šādu
informāciju, ja vien tā jau nav datu subjekta rīcībā:
1) pārziņa nosaukums vai vārds un uzvārds, kā arī adrese;
2) paredzētais personas datu apstrādes mērķis.
(2) Pēc datu subjekta pieprasījuma pārzinim ir pienākums sniegt arī šādu informāciju:
1) iespējamie personas datu saņēmēji;
2) datu subjekta tiesības piekļūt saviem personas datiem un izdarīt tajos labojumus;
3) vai atbildes sniegšana ir obligāta vai brīvprātīga, kā arī iespējamās sekas par atbildes nesniegšanu;
4) personas datu apstrādes tiesiskais pamats.
(3) Šā panta pirmā daļa netiek piemērota, ja likums ļauj veikt personas datu apstrādi, neatklājot tās mērķi.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā
07.03.2014.
)
9.pants. 
(1) Ja personas dati nav iegūti no datu subjekta, pārzinim ir pienākums, ievācot vai pirmo reizi izpaužot
šādus personas datus trešajām personām, sniegt datu subjektam šādu informāciju:
1) pārziņa nosaukums vai vārds un uzvārds, kā arī adrese;
2) paredzētais personas datu apstrādes mērķis.
(2) 
(Izslēgta ar 
06.02.2014
. likumu)
(3) Šā panta pirmā daļa netiek piemērota, ja:
1) personas datu apstrādi paredz cits likums;
2) apstrādājot personas datus zinātniskiem, vēsturiskiem vai statistiskiem pētījumiem, nacionālā dokumentārā
mantojuma veidošanai vai oficiālās publikācijas nodrošināšanai, datu subjektu informēšana prasa nesamērīgas
pūles vai ir neiespējama.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007.
, 
21.06.2012.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas
3
/
15
stājas spēkā 
07.03.2014.
)
10.pants. 
(1) Lai aizsargātu datu subjekta intereses, pārzinis nodrošina:
1) godprātīgu un likumīgu personas datu apstrādi;
2) personas datu apstrādi tikai atbilstoši paredzētajam mērķim un tam nepieciešamajā apjomā;
3) tādu personas datu glabāšanas veidu, kas datu subjektu ļauj identificēt attiecīgā laikposmā, kurš
nepārsniedz paredzētajam datu apstrādes mērķim noteikto laikposmu;
4) personas datu pareizību un to savlaicīgu atjaunošanu, labošanu vai dzēšanu, ja personas dati ir nepilnīgi vai
neprecīzi saskaņā ar personas datu apstrādes mērķi.
(2) Personas datu apstrāde sākotnēji neparedzētiem mērķiem ir pieļaujama, ja tā nepārkāpj datu subjekta tiesības
un tiek veikta zinātnisku vai statistisku pētījumu vajadzībām tikai atbilstoši šā likuma 
9.pantā
 un 
10.panta
 pirmajā daļā
minētajiem nosacījumiem.
(3) Šā panta pirmās daļas 3. un 4.punkts neattiecas uz personas datu apstrādi nacionālā dokumentārā mantojuma
veidošanai vai oficiālās publikācijas nodrošināšanai normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(3
1
) Oficiālajā izdevumā publicētos personas datus oficiālā izdevuma izdevējs dzēš, pamatojoties uz Datu valsts
inspekcijas lēmumu. Datu valsts inspekcija lēmumu par oficiālajā izdevumā publicēto personas datu dzēšanu var
pieņemt, ja datu subjekta tiesību uz privāto dzīvi aizskārums ir lielāks nekā sabiedrības ieguvums no oficiālās
publikācijas nemainīguma.
(4) Personas datu apstrāde sākotnēji neparedzētiem mērķiem krimināltiesību jomā ir pieļaujama:
1) lai novērstu, atklātu, izmeklētu noziedzīgu nodarījumu un veiktu kriminālvajāšanu vai izpildītu kriminālsodu;
2) lai personas datus izmantotu administratīvajā vai civillietas tiesvedībā, kā arī ar likumu pilnvarotu valsts
institūciju amatpersonu darbībā, ja tā saistīta ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu vai
kriminālvajāšanu, vai kriminālsodu izpildi;
3) lai novērstu tūlītēju būtisku sabiedriskās drošības apdraudējumu;
4) ja datu subjekts devis piekrišanu datu apstrādei.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
01.03.2007.
, 
06.05.2010.
, 
21.06.2012.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
07.03.2014.
)
11.pants. 
Sensitīvo personas datu apstrāde ir aizliegta, izņemot gadījumus, kad:
1) datu subjekts ir devis rakstveida piekrišanu savu sensitīvo datu apstrādei;
2) speciāla personas datu apstrāde, neprasot datu subjekta piekrišanu, ir paredzēta normatīvajos aktos, kas
regulē darba tiesiskās attiecības, un šie normatīvie akti garantē personas datu aizsardzību;
3) personas datu apstrāde ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta vai citas personas dzīvību un veselību,
un datu subjekts tiesiski vai fiziski nav spējīgs dot savu piekrišanu;
4) personas datu apstrāde ir nepieciešama, lai sasniegtu likumīgus nekomerciālus sabiedrisko organizāciju un
to apvienību mērķus, ja šī datu apstrāde ir saistīta tikai ar šo organizāciju vai to apvienību biedriem un personas
dati netiek nodoti trešajām personām;
5) personas datu apstrāde ir nepieciešama ārstniecības vajadzībām, veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanai
vai to administrēšanai un zāļu un medicīnisko ierīču izplatīšanai vai to administrēšanai;
6) apstrāde attiecas uz tādiem personas datiem, kuri ir nepieciešami fiziskās vai juridiskās personas tiesību vai
likumisko interešu aizsardzībai tiesā;
4
/
15
7) personas datu apstrāde ir nepieciešama sociālās palīdzības sniegšanai un to veic sociālās palīdzības
pakalpojumu sniedzējs;
8) personas datu apstrāde ir nepieciešama nacionālā dokumentārā mantojuma veidošanai, un to veic Latvijas
Nacionālais arhīvs un akreditēts privātais arhīvs;
9) personas datu apstrāde ir nepieciešama statistiskiem pētījumiem, ko veic Centrālā statistikas pārvalde;
10) apstrāde attiecas uz tādiem personas datiem, kurus datu subjekts pats ir publiskojis;
11) personas datu apstrāde ir nepieciešama, pildot valsts pārvaldes funkcijas vai veidojot likumā noteiktās valsts
informācijas sistēmas;
12) personas datu apstrāde nepieciešama fiziskās vai juridiskās personas tiesību vai likumisko interešu
aizsardzībai, pieprasot atlīdzību saskaņā ar apdrošināšanas līgumu;
13) atbilstoši 
Pacientu tiesību likumam
 pētījumā izmanto medicīniskajos dokumentos fiksētos pacienta datus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
01.03.2007.
, 
21.02.2008.
, 
06.05.2010.
 un 
21.06.2012
. likumu, kas
stājas spēkā 
18.07.2012.
)
12.pants.
 Personas datus, kuri attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem, sodāmību krimināllietās un administratīvo
pārkāpumu lietās, kā arī uz tiesas nolēmumu vai tiesas lietas materiāliem, drīkst apstrādāt tikai likumā noteiktās
personas un likumā noteiktajos gadījumos.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
13.pants. 
(1) Pārzinim ir pienākums likumā noteiktajos gadījumos izpaust personas datus valsts un pašvaldību
amatpersonām. Pārzinis izpauž personas datus tikai tām valsts un pašvaldību amatpersonām, kuras pirms datu
izpaušanas ir identificējis.
(2) Personas datus var izpaust, pamatojoties uz rakstveida iesniegumu vai vienošanos, norādot datu izmantošanas
mērķi, ja likumā nav noteikts citādi. Personas datu pieprasījumā norādāma informācija, kas ļauj identificēt datu
pieprasītāju un datu subjektu, kā arī pieprasāmo personas datu apjoms.
(3) Saņemtos personas datus drīkst izmantot tikai paredzētajiem mērķiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
13.
1
 pants.
 Personas identifikācijas kodus drīkst apstrādāt vienā no šādiem gadījumiem:
1) ir saņemta datu subjekta piekrišana;
2) identifikācijas kodu apstrāde izriet no personas datu apstrādes mērķa;
3) identifikācijas kodu apstrāde nepieciešama turpmākas datu subjekta anonimitātes nodrošināšanai;
4) ir saņemta Datu valsts inspekcijas rakstveida atļauja.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
14.pants.
 (1) Personas datu apstrādi pārzinis var uzticēt personas datu operatoram, noslēdzot rakstveida līgumu.
(2) Personas datu operators viņam uzticētos personas datus drīkst apstrādāt tikai līgumā norādītajā apjomā,
atbilstoši tajā paredzētajiem mērķiem un saskaņā ar pārziņa norādījumiem, ja tie nav pretrunā ar normatīvajiem aktiem.
(3) Personas datu operators pirms personas datu apstrādes sākšanas veic pārziņa norādītos drošības pasākumus
personas datu apstrādes sistēmas aizsardzībai atbilstoši šā likuma prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
5
/
15
III nodaļa 
Datu subjekta tiesības un pienākumi
(Nodaļas nosaukums 
06.02.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
15.pants. 
(1) Papildus šā likuma 
8. 
un 
9.pantā
 minētajām tiesībām datu subjektam ir tiesības iegūt visu
informāciju, kas par viņu savākta jebkurā personas datu apstrādes sistēmā.
(2) Datu subjektam ir tiesības iegūt informāciju par tām fiziskajām vai juridiskajām personām, kuras noteiktā
laikposmā no pārziņa ir saņēmušas informāciju par šo datu subjektu. Datu subjektam sniedzamajā informācijā
aizliegts iekļaut valsts institūcijas, kuras ir kriminālprocesa virzītāji, operatīvās darbības subjekti, vai citas institūcijas,
par kurām likums aizliedz šādas ziņas izpaust.
(3) Datu subjektam ir tiesības pieprasīt arī šādu informāciju:
1) pārziņa nosaukums vai vārds un uzvārds, kā arī adrese;
2) personas datu apstrādes mērķis, tiesiskais pamats un veids;
3) datums, kad datu subjekta personas datos pēdējo reizi izdarīti labojumi, dati dzēsti vai bloķēti;
4) personas datu ieguves avots, ja vien likums neaizliedz šīs ziņas izpaust;
5) automatizētās apstrādes sistēmās izmantotās apstrādes metodes, par kuru piemērošanu tiek pieņemti
individuāli automatizēti lēmumi;
6) iespēja izmantot šā panta pirmajā un otrajā daļā un šā likuma 
16.panta
 pirmajā daļā minētās tiesības.
(3
1
) Ja datu subjekts pieprasa informāciju attiecībā uz videonovērošanu, datu subjektam ir pienākums pēc pārziņa
attiecīga pieprasījuma sniegt informāciju, kas nepieciešama datu subjekta un pieprasīto personas datu identificēšanai.
(4) Datu subjektam ir tiesības mēneša laikā no attiecīga pieprasījuma iesniegšanas dienas (ne biežāk kā divas
reizes gadā) bez maksas saņemt rakstveidā šajā pantā minēto informāciju vai pamatotu rakstveida atteikumu pilnībā
vai daļēji sniegt šajā pantā minēto informāciju. Informācijas izsniegšanu var atteikt, ja datu subjekts atsakās veikt šā
panta 3.
1
 daļā noteikto pienākumu.
(5) Datu subjektam nav tiesību saņemt šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā minēto informāciju, ja šo informāciju
aizliegts izpaust saskaņā ar likumu nacionālās drošības, valsts aizsardzības, sabiedrības drošības, krimināltiesību
jomā, kā arī nolūkā nodrošināt valsts finanšu intereses nodokļu lietās vai finanšu tirgus dalībnieku uzraudzību un
makroekonomisko analīzi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
01.03.2007.
, 
21.02.2008.
, 
21.06.2012.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
07.03.2014.
)
16.pants.
 (1) Datu subjektam ir tiesības pieprasīt, lai viņa personas datus papildina vai izlabo, kā arī pārtrauc to
apstrādi vai iznīcina tos, ja personas dati ir nepilnīgi, novecojuši, nepatiesi, pretlikumīgi apstrādāti vai arī tie vairs nav
nepieciešami vākšanas mērķim. Ja datu subjekts var pamatot, ka personas dati ir nepilnīgi, novecojuši, nepatiesi,
pretlikumīgi apstrādāti vai arī tie vairs nav nepieciešami vākšanas mērķim, pārziņa pienākums ir nekavējoties novērst
šo nepilnību vai pārkāpumu un par to paziņot trešajām personām, kas iepriekš ir saņēmušas apstrādātos datus.
(2) 
(Izslēgta ar 
01.03.2007
. likumu.)
(3) Datu subjektam ir tiesības mēneša laikā no attiecīga pieprasījuma iesniegšanas dienas saņemt rakstveidā
pārziņa pamatotu atbildi par pieprasījuma izskatīšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007.
 un 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
17.pants.
 (1) Šā likuma 
15. 
un 
16.pantu
 nepiemēro, ja apstrādātie dati tiek izmantoti tikai zinātnisku un statistisku
pētījumu vajadzībām vai nacionālā dokumentārā mantojuma veidošanai saskaņā ar normatīvajiem aktiem un,
pamatojoties uz tiem, attiecībā uz datu subjektu netiek veiktas nekādas darbības un netiek pieņemti nekādi lēmumi.
(2) Šā likuma 
15.panta
 otro daļu un 
16.pantu
 nepiemēro, ja personas datu apstrāde tiek veikta saskaņā ar 
6
/
15
normatīvajiem aktiem oficiālās publikācijas nodrošināšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
21.06.2012.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
18.pants.
 (1) Ja datu subjekts apstrīd individuālu lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties tikai uz automatizēti
apstrādātiem datiem, un rada, groza, konstatē vai izbeidz tiesiskās attiecības, pārzinim ir pienākums to pārskatīt.
Pārzinis var atteikties pārskatīt šādu lēmumu, ja tas pieņemts, pamatojoties uz likumu vai līgumu, kas noslēgts ar
datu subjektu.
(2) Datu subjektam ir tiesības mēneša laikā no dienas, kad iesniegts pieprasījums par lēmuma pārskatīšanu,
rakstveidā saņemt pārziņa pamatotu atbildi par pieprasījuma izskatīšanu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā
07.03.2014.
)
19.pants.
 (1) Datu subjekts var aizliegt savu personas datu apstrādi komerciāliem mērķiem, šā likuma 
7.panta
6.punktā minētajos gadījumos, izmantošanai informācijas sabiedrības pakalpojumos, tirgus un sabiedriskā viedokļa
pētījumos, ģenealoģiskajos pētījumos, izņemot gadījumus, kad likumos ir noteikts citādi.
(2) Datu subjektam ir tiesības mēneša laikā no dienas, kad iesniegts pieprasījums par personas datu apstrādes
aizliegumu, rakstveidā saņemt pārziņa pamatotu atbildi par pieprasījuma izskatīšanu.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
20.pants. 
Ja pārzinis nepilda šajā likumā noteiktos pienākumus, datu subjektam ir tiesības apstrīdēt Datu valsts
inspekcijā pārziņa atteikumu sniegt šā likuma 
15.pantā
 minēto informāciju vai veikt šā likuma 
16.
, 
18. 
un 
19.pantā
minētās darbības, pievienojot dokumentus, kas apliecina, ka pārzinis atsakās pildīt vai nepilda tam ar likumu noteiktos
pienākumus.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
III
1
 nodaļa 
Datu subjekta tiesības attiecībā uz personas datu apstrādi Eirojustā un Eiropas
Policijas birojā
(Nodaļa 
21.06.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2012.
)
20.
1
 pants.
 Datu subjektam ir tiesības iesniegt pieprasījumu Datu valsts inspekcijai par savu personas datu
apstrādi vai par savu personas datu apstrādes pārbaudi Eirojustā vai Eiropas Policijas birojā.
20.
2
 pants.
 Datu valsts inspekcija, saņemot šā likuma 
20.
1
 pantā
 minēto pieprasījumu, nekavējoties, bet ne vēlāk
kā mēneša laikā no tā saņemšanas dienas pārsūta pieprasījumu attiecīgi Eirojustam vai Eiropas Policijas birojam
izskatīšanai un informē par to datu subjektu.
IV nodaļa 
Personas datu apstrādes 
reģistrēšana un aizsardzība
(Nodaļas nosaukums ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
21.pants.
 Pirms personas datu apstrādes uzsākšanas pārzinis reģistrē personas datu apstrādi Datu valsts
inspekcijā vai norīko fizisko personu — datu aizsardzības speciālistu —, ja pārzinis:
1) paredz personas datus nodot valstij, kas nav Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalsts;
2) paredz personas datus apstrādāt, sniedzot finanšu vai apdrošināšanas pakalpojumus, veicot izlozes vai
loterijas, tirgus vai sabiedriskā viedokļa pētījumus, personāla atlasi vai personāla novērtēšanu kā
komercdarbības veidu, sniedzot parāda atgūšanas pakalpojumus un kredītinformācijas apstrādes pakalpojumus
7
/
15
kā komercdarbības veidu;
3) veic sensitīvo personas datu apstrādi, izņemot gadījumus, kad minēto datu apstrādi veic grāmatvedības,
personāla uzskaites (darba tiesisko attiecību) mērķiem vai to veic reliģiskās organizācijas;
4) apstrādā personas datus attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, sodāmību un sodiem administratīvo
pārkāpumu lietās;
5) veic videonovērošanu, saglabājot personas datus;
6) veic ģenētisko datu apstrādi.
(
06.02.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
21.
1
 pants.
 (1) Pārzinis var nereģistrēt personas datu apstrādi, ja viņš norīko personas datu aizsardzības
speciālistu. Personas datu aizsardzības speciālists nav personas datu operators.
(2) Par personas datu aizsardzības speciālistu norīko fizisko personu, kurai ir augstākā izglītība tiesību zinātņu,
informācijas tehnoloģiju vai līdzīgā jomā un kura ir apmācīta Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(3) Pārzinis piešķir personas datu aizsardzības speciālistam nepieciešamos līdzekļus, nodrošina nepieciešamo
informāciju un darba laika ietvaros paredz laiku, lai viņš varētu veikt arī datu aizsardzības speciālista pienākumus.
(4) Pārzinis reģistrē personas datu aizsardzības speciālistu Datu valsts inspekcijā.
(5) Personas datu aizsardzības speciālistu reģistrs ir publiski pieejams. Par personas datu aizsardzības speciālistu
reģistrā norāda šādu informāciju:
1) personas vārds, uzvārds, kontaktinformācija (adrese, tālruņa numurs, elektroniskā pasta adrese);
2) termiņš, uz kādu persona ir norīkota;
3) personas datu apstrādes vietu un ziņas par iespējām saņemt šā likuma 
22.panta
 pirmajā daļā minēto
informāciju.
(6) Datu valsts inspekcija atliek personas datu aizsardzības speciālista reģistrāciju, ja nav sniegta visa šā panta
piektajā daļā minētā informācija.
(7) Datu valsts inspekcija nereģistrē personas datu aizsardzības speciālistu, ja:
1) viņš neatbilst šajā likumā izvirzītajām prasībām;
2) iestājies kāds no šā likuma 
22.panta
 sestajā daļā minētajiem gadījumiem.
(8) Datu valsts inspekcija izslēdz personas datu aizsardzības speciālistu no reģistra šādos gadījumos, ja:
1) ir saņemts pārziņa iesniegums par izslēgšanu no personas datu apstrādes reģistra;
2) mēneša laikā pēc personas datu aizsardzības speciālista reģistrācijas pārzinis nav iesniedzis iesniegumu arī
par personas datu apstrādes izslēgšanu no personas datu apstrādes reģistra.
(9) Datu valsts inspekcija lēmumu par personas datu aizsardzības speciālista reģistrāciju pieņem 15 dienu laikā
pēc visas šā panta piektajā daļā minētās informācijas iesniegšanas Datu valsts inspekcijai.
(10) Datu valsts inspekcija var izslēgt personas datu aizsardzības speciālistu no reģistra un pieprasīt personas datu
apstrādes reģistrāciju saskaņā ar šā likuma 
22.pantu
, ja Datu valsts inspekcija personas datu aizsardzības speciālista
pārziņā esošo personas datu apstrādē konstatē šā likuma pārkāpumus.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
21.
2
 pants. 
(1) 
Personas datu aizsardzības speciālists organizē, kontrolē un uzrauga pārziņa veiktās personas
8
/
15
datu apstrādes atbilstību likuma prasībām.
(2) Personas datu aizsardzības speciālists veido reģistru, kurā iekļauj šā likuma 
22.panta
 pirmajā daļā minēto
informāciju (izņemot tā paša panta pirmās daļas 10. un 11.punktā minēto informāciju), ko bez maksas sniedz datu
subjektam vai Datu valsts inspekcijai pēc to pieprasījuma.
(3) Personas datu aizsardzības speciālista pienākums ir saglabāt un bez tiesiska pamata neizpaust personas
datus arī pēc darba, dienesta vai citu tiesisko attiecību izbeigšanas.
(4) Personas datu aizsardzības speciālists katru gadu sagatavo gada pārskatu par savu darbību un iesniedz to
pārzinim.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā
07.03.2014.
)
22.pants.
 (1) Šā likuma 
21.pantā
 minētās institūcijas un personas, kas vēlas uzsākt personas datu apstrādi,
iesniedz Datu valsts inspekcijai reģistrācijas iesniegumu, kurā ir iekļauta šāda informācija:
1) pārziņa vārds, uzvārds, personas kods (juridiskajai personai — nosaukums un reģistrācijas numurs), adrese
un tālruņa numurs;
2) personas datu operatora (ja tāds ir) vārds, uzvārds, personas kods (juridiskajai personai — nosaukums un
reģistrācijas numurs), adrese un tālruņa numurs;
3) personas datu apstrādes tiesiskais pamats;
4) personas datu veidi un personas datu apstrādes mērķi;
5) datu subjektu kategorijas;
6) personas datu saņēmēju kategorijas;
7) paredzētais personas datu apstrādes veids;
8) plānotais personas datu iegūšanas veids;
9) personas datu apstrādes vieta;
10) informācijas resursu vai tehnisko resursu turētājs, kā arī atbildīgais par informācijas sistēmas drošību;
11) tehniskie un organizatoriskie pasākumi, kas nodrošina personas datu aizsardzību;
12) kādi personas dati tiks nodoti citām valstīm, kas nav Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas
dalībvalstis.
(2) Datu valsts inspekcija identificē to personas datu apstrādi, kur iespējami riski datu subjektu tiesībām un
brīvībām. Šādai personas datu apstrādei nosaka pirmsreģistrācijas pārbaudi.
(3) Reģistrējot personas datu apstrādi, Datu valsts inspekcija izsniedz pārzinim vai viņa pilnvarotajai personai
lēmumu par datu apstrādes reģistrāciju. Personas datu apstrādes reģistrācijas apliecību Datu valsts inspekcija
izsniedz par maksu saskaņā ar Ministru kabineta apstiprinātu maksas pakalpojumu cenrādi pēc to šā likuma 
21.pantā
minēto personu pieprasījuma, kuras vēlas uzsākt personas datu apstrādi.
(4) Pirms izmaiņu izdarīšanas personas datu apstrādē šīs izmaiņas reģistrē Datu valsts inspekcijā, izņemot šā
panta pirmās daļas 11.punktā minēto informāciju.
(5) Ja mainās personas datu apstrādes tehniskie un organizatoriskie pasākumi, kas būtiski ietekmē personas datu
apstrādes aizsardzību, informācija par to gada laikā jāiesniedz Datu valsts inspekcijai.
(6) Ja mainās pārzinis vai pārziņa darbība tiek izbeigta, viņš iesniedz Datu valsts inspekcijai iesniegumu par
personas datu apstrādes izslēgšanu no personas datu apstrādes reģistra.
9
/
15
(7) Datu valsts inspekcija pieņem lēmumu par pārziņa izslēgšanu no personas datu apstrādes reģistra, ja:
1) pārzinis nav novērsis pārkāpumus Datu valsts inspekcijas norādītajā termiņā;
2) pārzinis mēneša laikā pēc izmaiņu izdarīšanas personas datu apstrādē nav iesniedzis iesniegumu par
izmaiņu izdarīšanu personas datu apstrādē vai nav iesniedzis šā panta sestajā daļā minēto iesniegumu.
(8) Ministru kabinets nosaka šādu iesniegumu veidlapu paraugus:
1) personas datu apstrādes reģistrācijas iesniegums;
2) iesniegums par izmaiņu izdarīšanu personas datu apstrādē;
3) personas datu aizsardzības speciālista reģistrācijas iesniegums;
4) iesniegums par personas datu apstrādes izslēgšanu no personas datu apstrādes reģistra;
5) iesniegums par personas datu aizsardzības speciālista izslēgšanu no Datu valsts inspekcijas reģistra.
(9) Par katru personas datu apstrādes reģistrāciju vai šā panta ceturtajā daļā minēto izmaiņu reģistrāciju
maksājama valsts nodeva Ministru kabineta noteiktajā kārtībā un apmērā.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
23.pants. 
(1) Datu valsts inspekcija atliek personas datu apstrādes reģistrāciju vai lēmuma pieņemšanu par
izmaiņu izdarīšanu personas datu apstrādē, ja:
1) personas datu apstrādes reģistrācijas iesniegumā konstatēti trūkumi;
2) nav sniegta visa šā likuma 
22.panta
 pirmajā daļā norādītā informācija;
3) nav samaksāta valsts nodeva;
4) personas datu apstrādei nosaka pirmsreģistrācijas pārbaudi saskaņā ar šā likuma 
22.panta
 otro daļu.
(2) Datu valsts inspekcija nereģistrē personas datu apstrādi vai pieņem lēmumu par atteikumu izdarīt izmaiņas
personas datu apstrādē, ja:
1) Datu valsts inspekcijas konstatētie un paziņotie trūkumi nav novērsti 30 dienu laikā;
2) personas datu apstrādes reģistrācijas iesniegumu vai iesniegumu par izmaiņu izdarīšanu personas datu
apstrādē iesniegusi persona, kura nav uzskatāma par pārzini šā likuma izpratnē;
3) pārbaudot personas datu apstrādi, konstatēti normatīvo aktu pārkāpumi personas datu aizsardzības jomā.
(3) Iesniedzot dokumentus atkārtoti pēc šajā likumā norādītā termiņa dokumentos konstatēto trūkumu novēršanai,
šajā likumā paredzēto valsts nodevu maksā atkārtoti.
(4) Šā panta otrās daļas 2.punktā minētajos gadījumos valsts nodevu atmaksā saskaņā ar Datu valsts inspekcijas
lēmumu.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
24.pants. 
(1) Datu valsts inspekcija personas datu apstrādes reģistrā iekļauj šā likuma 
22.panta
 pirmajā un
ceturtajā daļā minēto informāciju, izņemot informāciju, kas minēta tā pirmās daļas 10. un 11.punktā. Reģistrs ir
publiski pieejams.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajā reģistrā neiekļauj informāciju par reģistrēto personas datu apstrādi, kuru
reglamentē likums "
Par valsts noslēpumu
" un 
Operatīvās darbības likums
.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
10
/
15
24.
1
 pants. 
Šā likuma 
21.
1
 panta
 piektajā daļā un 
24.panta
 pirmajā daļā minētie reģistri ir personas datu apstrādes
uzraudzības informācijas sistēmas sastāvdaļa. Personas datu apstrādes uzraudzības informācijas sistēma ir valsts
informācijas sistēma, kuras darbību organizē un vada Datu valsts inspekcija.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
25.pants.
 (1) Pārziņa un personas datu operatora pienākums ir lietot nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos
līdzekļus, lai aizsargātu personas datus un novērstu to nelikumīgu apstrādi.
(2) Pārzinis kontrolē ievadīto personas datu veidu un ievadīšanas laiku un ir atbildīgs par to personu rīcību, kuras
veic personas datu apstrādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
26.pants. 
(1) Personas datu apstrādes aizsardzības obligātās tehniskās un organizatoriskās prasības nosaka
Ministru kabinets.
(2) Valsts un pašvaldības institūcijas un privātpersonas, kurām deleģēti pārvaldes uzdevumi, sagatavo personas
datu apstrādes atbilstības novērtējumu, ietverot tajā arī riska analīzi un pārskatu par informācijas drošības jomā
veiktajiem pasākumiem.
(2
1
) Nosacījumus personas datu apstrādes atbilstības novērtējumam, tā sagatavošanas un iesniegšanas kārtību,
kā arī termiņu nosaka Ministru kabinets.
(3) 
(Izslēgta ar 
12.06.2009
. likumu.)
(4) 
(Izslēgta ar 
12.06.2009
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
19.12.2006.
, 
01.03.2007.
, 
12.06.2009.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
07.03.2014.
)
27.pants.
 (1) Fiziskās personas, kuras tiek iesaistītas personas datu apstrādē, rakstveidā apņemas saglabāt un
nelikumīgi neizpaust personas datus. Šo personu pienākums ir neizpaust personas datus arī pēc darba tiesisko vai
citu līgumā noteikto attiecību izbeigšanās.
(2) Pārziņa pienākums ir veikt šā panta pirmajā daļā minēto personu uzskaiti.
(3) Apstrādājot personas datus, personas datu operatoram jāievēro pārziņa norādījumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
28.pants.
 (1) Personas datus var nodot citai valstij, kas nav Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas
dalībvalsts, vai starptautiskai organizācijai, ja šī valsts vai starptautiskā organizācija nodrošina tādu datu aizsardzības
pakāpi, kas atbilst attiecīgajai datu aizsardzības pakāpei Latvijā.
(2) Izņēmumi šā panta pirmajā daļā minēto prasību pildīšanā ir pieļaujami, ja pārzinis apņemas veikt uzraudzību pār
attiecīgu aizsardzības pasākumu veikšanu vai tiek ievērots vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) ir datu subjekta piekrišana personas datu nodošanai;
2) datu nodošana ir nepieciešama, lai izpildītu vienošanos starp datu subjektu un pārzini, personas dati
nododami saskaņā ar datu subjekta līgumsaistībām vai arī , ievērojot datu subjekta lūgumu, datu nodošana
nepieciešama, lai noslēgtu līgumu;
3) datu nodošana ir nepieciešama un noteiktā kārtībā pieprasīta saskaņā ar svarīgām valsts un sabiedriskajām
interesēm vai ir nepieciešama tiesvedībā;
4) datu nodošana ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta dzīvību un veselību;
5) datu nodošana attiecas uz publiskiem vai publiski pieejamā reģistrā uzkrātiem personas datiem.
11
/
15
(3) Personas datu aizsardzības pakāpes novērtējumu saskaņā ar šā panta pirmo daļu veic Datu valsts inspekcija
un sniedz rakstveida piekrišanu personas datu nodošanai.
(4) Lai pārzinis saskaņā ar šā panta otro daļu varētu uzraudzīt attiecīgo aizsardzības pasākumu veikšanu, pārzinis
un personas datu saņēmējs noslēdz līgumu par personas datu nodošanu. Nosacījumus, kas obligāti iekļaujami līgumā
par personas datu nodošanu, nosaka Ministru kabinets.
(4
1
) Izņēmumi šā panta ceturtajā daļā minēto prasību pildīšanā ir pieļaujami, ja:
1) pārzinis nodrošina, ka uz viņu attiecas uzņēmuma saistošie noteikumi, kas ietver personas datu apstrādes
un aizsardzības principus, nodrošina datu subjektu tiesības un ir apstiprināti vienā no Eiropas Savienības
dalībvalstu personas datu aizsardzības uzraudzības iestādēm;
2) pārzinis noslēdz līgumu atbilstoši Eiropas Komisijas apstiprinātām līguma standartklauzulām par personas
datu nosūtīšanu uz trešajām valstīm.
(4
2
) Šā panta 4.
1
 daļā minētie izņēmumi neattiecas uz starptautiskās sadarbības, nacionālās drošības un
krimināltiesību jomu, un minētajās jomās līgumu par personas datu nodošanu neslēdz.
(5) Personas datus var nodot citai Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstij, ja šī valsts
nodrošina tādu datu aizsardzības pakāpi, kas atbilst attiecīgajai Latvijā spēkā esošajai datu aizsardzības pakāpei.
(6) Nododot personas datus citai valstij vai starptautiskai organizācijai, paziņo par attiecīgajiem personas datu
apstrādei paredzētajiem ierobežojumiem, ja vien tie nav iekļauti šā panta ceturtajā daļā minētajā līgumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
01.03.2007.
, 
06.05.2010.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas stājas spēkā
07.03.2014.
)
29.pants.
 (1) Personas datu aizsardzības uzraudzību veic Datu valsts inspekcija, kas atrodas Tieslietu ministrijas
pārraudzībā, darbojas neatkarīgi un patstāvīgi, izpildot normatīvajos aktos noteiktās funkcijas, pieņem lēmumus un
izdod administratīvos aktus saskaņā ar likumu. Datu valsts inspekcija ir valsts pārvaldes iestāde, kuras funkcijas,
tiesības un pienākumus nosaka likums. Datu valsts inspekciju vada direktors, kuru ieceļ amatā un atbrīvo no amata
Ministru kabinets pēc tieslietu ministra priekšlikuma.
(2) Datu valsts inspekcija darbojas saskaņā ar nolikumu, kuru apstiprina Ministru kabinets. Datu valsts inspekcija
katru gadu sniedz Ministru kabinetam ziņojumu par savu darbību un publicē to laikrakstā "Latvijas Vēstnesis".
(3) Datu valsts inspekcijas pienākumi personas datu aizsardzības jomā ir šādi:
1) uzraudzīt personas datu apstrādes atbilstību šā likuma prasībām;
2) pieņemt lēmumus un izskatīt sūdzības, kas saistītas ar personas datu aizsardzību;
3) reģistrēt personas datu apstrādi;
4) ierosināt un veikt darbības, kā arī pieņemt lēmumus, kas vērsti uz efektīvāku personas datu aizsardzību;
5) 
(izslēgts ar 
21.06.2012
. likumu)
;
6) 
(izslēgts ar 
12.06.2009
. likumu)
.
(4) Datu valsts inspekcijas tiesības personas datu aizsardzības jomā ir šādas:
1) normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā bez maksas saņemt no fiziskajām un juridiskajām personām
inspekcijas uzdevumu veikšanai nepieciešamo informāciju;
2) veikt personas datu apstrādes pārbaudi;
3) pieprasīt datu bloķēšanu, kļūdainu vai nelikumīgi iegūtu datu izdzēšanu vai iznīcināšanu, noteikt pastāvīgu vai
pagaidu aizliegumu datu apstrādei;
12
/
15
4) iesniegt tiesā prasību par šā likuma pārkāpumiem;
5) anulēt personas datu apstrādes reģistrācijas apliecību, ja, pārbaudot personas datu apstrādi, konstatēti
pārkāpumi;
6) likumā noteiktajā kārtībā uzlikt administratīvos sodus par pārkāpumiem personas datu apstrādē;
7) veikt pārbaudi, lai noteiktu personas datu apstrādes atbilstību normatīvo aktu prasībām gadījumos, kad
pārzinim ar likumu aizliegts sniegt datu subjektam informāciju un saņemts attiecīgs iesniegums no datu
subjekta;
8) veikt Datu valsts inspekcijas uzdevumu īstenošanai nepieciešamo personas datu, tai skaitā sensitīvo
personas datu, apstrādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
01.03.2007.
, 
12.06.2009.
, 
21.06.2012.
 un 
06.02.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
07.03.2014.
)
30.pants. 
(1) Lai izpildītu šā likuma 
29.panta
 trešajā daļā minētos pienākumus, Datu valsts inspekcijas direktoram
un viņa pilnvarotajiem Datu valsts inspekcijas darbiniekiem ir tiesības:
1) brīvi apmeklēt jebkuras nedzīvojamās telpas, kurās atrodas personas datu apstrādi, un pārziņa pārstāvja
klātbūtnē veikt nepieciešamo pārbaudi vai citus pasākumus, lai noteiktu personas datu apstrādes procesa
atbilstību likumam;
2) pieprasīt rakstveida vai mutvārdu paskaidrojumu no jebkuras fiziskās vai juridiskās personas, kas saistīta ar
personas datu apstrādi;
3) pieprasīt, lai tiek uzrādīti dokumenti un sniegta cita informācija, kas attiecas uz pārbaudāmo personas datu
apstrādi;
4) pieprasīt personas datu apstrādes, jebkuras tās iekārtas vai informācijas nesēja pārbaudi un noteikt
ekspertīzi pārbaudāmo jautājumu izpētei;
5) ja nepieciešams, savu pienākumu izpildes nodrošināšanai pieaicināt tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekus
vai citus speciālistus;
6) ja nepieciešams, sagatavot un iesniegt tiesībaizsardzības iestādēm materiālus vainīgo personu saukšanai pie
atbildības;
7) sastādīt protokolu par administratīvo pārkāpumu personas datu apstrādē.
(2) Reģistrēšanā un pārbaudēs iesaistītie Datu valsts inspekcijas darbinieki nodrošina reģistrācijas un pārbaužu
gaitā iegūtās informācijas neizpaušanu, izņemot publiski pieejamo informāciju. Šis aizliegums ir spēkā arī pēc tam,
kad darbinieks beidzis pildīt amata pienākumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
30.
1
 pants.
 (1) Datu valsts inspekcija ir nacionālā uzraudzības iestāde, kas veic Šengenas informācijas sistēmas
nacionālās daļas uzraudzību un pārbauda, vai Šengenas informācijas sistēmā iekļauto personas datu apstrādē netiek
pārkāptas datu subjekta tiesības.
(2) Datu valsts inspekcija uzrauga, lai personas datu apstrādē, kas tiek veikta sadarbībā ar Eiropas Policijas biroju,
tiktu ievēroti normatīvajos aktos noteiktie personas datu apstrādes nosacījumi.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
02.06.2010.
)
31.pants.
 (1) Datu valsts inspekcijas amatpersonas izdoto administratīvo aktu vai faktisko rīcību var apstrīdēt Datu
valsts inspekcijas direktoram. Direktora izdoto administratīvo aktu vai faktisko rīcību, kā arī lēmumu par apstrīdēto
administratīvo aktu vai faktisko rīcību var pārsūdzēt tiesā likumā noteiktajā kārtībā.
(2) Datu valsts inspekcijas direktora vai citas amatpersonas lēmuma par datu bloķēšanu, datu apstrādes pastāvīgu
vai pagaidu aizliegumu apstrīdēšana un pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma darbību, izņemot gadījumus, kad tā tiek
13
/
15
apturēta ar iesnieguma vai pieteikuma izskatītāja lēmumu.
(
06.05.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.06.2010.
)
32.pants. 
Ja, pārkāpjot šo likumu, personai nodarīts kaitējums vai radīti zaudējumi, tai ir tiesības saņemt atbilstīgu
atlīdzinājumu.
Pārejas noteikumi
1. Šā likuma
 IV nodaļa
 "Personas datu apstrādes sistēmas reģistrēšana un aizsardzība" stājas spēkā 2001.gada
1.janvārī.
2. Šā likuma 
21.pantā
 minētās institūcijas un personas, kuras darbību uzsākušas pirms šā likuma stāšanās
spēkā, reģistrējas Datu valsts inspekcijā līdz 2003.gada 1.martam. Nereģistrēto sistēmu darbība pēc šā termiņa
izbeidzama.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
27.11.2002.
)
3. Grozījumi 
4.pantā
 stājas spēkā 2003.gada 1.jūlijā, bet grozījumi (2002.gada 24.oktobra redakcija) 
29.panta
pirmajā daļā stājas spēkā 2004.gada 1.janvārī.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
4. Personas datu apstrādes sistēmas, kuras līdz 2002.gada 28.novembrim likums neuzlika par pienākumu reģistrēt
Datu valsts inspekcijā, tiek reģistrētas līdz 2003.gada 1.jūlijam.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
5. Pārziņi, kuri ir reģistrējuši personas datu apstrādes sistēmas līdz 2007.gada 1.septembrim, līdz 2008.gada
1.martam bez maksas iesniedz Datu valsts inspekcijai papildu informāciju, lai nodrošinātu informācijas par personas
datu apstrādi atbilstību šā likuma 
22.pantā
 noteiktajām prasībām.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
6. Datu valsts inspekcija līdz 2008.gada 1.martam izslēdz no personas datu apstrādes reģistra tās reģistrētās
personas datu apstrādes sistēmas, kurās iekļauto personas datu reģistrāciju šis likums neparedz, kā arī tad, ja ir
iestājies kāds no šā likuma 
22.panta
 sestajā daļā paredzētajiem gadījumiem.
(
01.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2007.
)
7. Datu valsts inspekcija līdz 2010.gada 31.decembrim izslēdz no personas datu apstrādes reģistra tās reģistrētās
personas datu apstrādes, kuru reģistrāciju šis likums neparedz.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
8. Grozījumi šā likuma 
3.panta
 otrajā daļā, ar kuriem noteiktas prasības pilnvarotajam pārstāvim un pienākums par
pilnvarotā pārziņa iecelšanu informēt Datu valsts inspekciju, stājas spēkā 2014.gada 1.decembrī.
(
06.02.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
9. Ministru kabinets līdz 2014.gada 1.jūnijam izdod šā likuma 
26.panta
 2.
1
 daļā minētos Ministru kabineta
noteikumus. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2014.gada
1.jūnijam ir spēkā Ministru kabineta 2009.gada 17.novembra noteikumi Nr.1322 "
Prasības audita atzinumam par
personas datu apstrādi valsts un pašvaldību institūcijās
.
(
06.02.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.03.2014.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
(
21.02.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.03.2008.
)
14
/
15
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 1995.gada 24.oktobra direktīvas
95/46/EK
 par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti.
Likums Saeimā pieņemts 2000.gada 23.martā.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2000.gada 6.aprīlī
15
/
15