Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 247,
22.12.2020.
OP numurs: 
2020/247.4
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
10.12.2020.
Stājas spēkā: 
23.12.2020.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi likumā "
Par radiācijas 
drošību un kodoldrošību
"
Izdarīt likumā "
Par radiācijas drošību un kodoldrošību
" 
(Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs,
2000, 
22. 
nr.; 2002, 
21. 
nr.; 2005, 
5. 
nr.; 2008, 
22. 
nr.; 2009, 
15. 
nr.; Latvijas Vēstnesis, 2010, 206. nr.; 2011, 173. nr.;
2013, 
193. nr.; 2014, 113. nr.; 2020, 115.A nr.) šādus grozījumus:
1. Aizstāt visā likumā vārdu "studentiem" ar vārdu 
"studējošiem".
2. 1. pantā:
papildināt pantu ar 1.
2
, 1.
3
, 
1.
4
 un 1.
5
 punktu šādā redakcijā:
"1
2
) 
apstarošanai pakļauts darbinieks
 - 
persona, kura pakļauta apstarošanai darba vietā un kuras saņemtās
dozas var pārsniegt kādu no iedzīvotājiem noteiktajiem dozu 
limitiem konkrētā periodā (turpmāk arī - darbinieks);
1
3
) 
darbinieku apstarošana
 - darbinieku, 
mācekļu un studējošo apstarošana tiešo darba pienākumu pildīšanas
laikā;
1
4
) 
darbu vadītājs
 - persona, kura ir 
kompetenta jautājumos par aizsardzību pret jonizējošo starojumu 
darbā ar
jonizējošā starojuma avotiem, kā arī minēto aizsardzības 
pasākumu uzraudzībā un īstenošanā;
1
5
) 
dozas limits
 - efektīvās dozas 
(attiecīgos gadījumos paredzamās efektīvās dozas) vai 
ekvivalentās dozas
vērtība konkrētā periodā, kura attiecībā uz 
personu nav pārsniedzama;";
aizstāt 2. punktā skaitli "1015" ar skaitli 
"10
15
";
izteikt 3. punktu šādā redakcijā:
"3) 
jonizējošā starojuma avots
 - objekts, kas var 
izraisīt apstarošanu, emitējot jonizējošo starojumu vai izdalot
radioaktīvu materiālu;";
papildināt pantu ar 5.
2
 punktu šādā redakcijā:
"5
2
) 
lietotās kodoldegvielas pārstrāde
 - 
process vai darbība, kuras mērķis ir iegūt no lietotās 
kodoldegvielas
radioaktīvos izotopus tālākai izmantošanai;";
papildināt 6. punktu ar vārdiem "(tostarp gadījumos, kad 
jonizējošā starojuma avota lietotājs vai īpašnieks neveic
darbības ar jonizējošā starojuma avotiem)";
izteikt 6.
1
 punktu šādā redakcijā:
"6
1
) 
pārstrāde
 - ķīmiskas vai fizikālas 
darbības ar radioaktīvu materiālu, tostarp ieguve, konversija, 
speciālo
skaldmateriālu vai kodolmateriālu izejmateriālu 
bagātināšana un lietotās kodoldegvielas pārstrāde;";
papildināt pantu ar 6.
2
 punktu šādā redakcijā:
"6
2
) 
radiācijas avārija
 - neplānota 
situācija vai notikums saistībā ar jonizējošā starojuma avotu, 
kura dēļ
nepieciešama tūlītēja rīcība, lai mazinātu tā 
nelabvēlīgo seku ietekmi uz cilvēku veselību un drošību, dzīves 
kvalitāti,
īpašumu vai vidi, vai nopietns apdraudējums, kas 
radītu šādas sekas;";
1
/
7
izteikt 8. punktu šādā redakcijā:
"8) 
radioaktīva viela
 - jebkura viela, kas satur vienu 
vai vairākus radionuklīdus, kuru kopējā radioaktivitāte vai
īpatnējā radioaktivitāte (radioaktivitātes koncentrācija) jāņem 
vērā, lai aizsargātos pret jonizējošo starojumu;";
papildināt pantu ar 9.
4
 un 9.
5
 punktu 
šādā redakcijā:
"9
4
) 
radioaktīvs materiāls
 - materiāls, kas 
satur radioaktīvas vielas;
9
5
) 
slēgts starojuma avots
 - radioaktīvs 
avots, kurā radioaktīvais materiāls atrodas pastāvīgi aizkausētā 
un
hermētiski noslēgtā kapsulā vai ir cietā agregātstāvoklī un ir 
cieši saistīts, nepieļaujot radioaktīvo vielu izkliedēšanos
vidē 
normālos lietošanas apstākļos;";
papildināt pantu ar 11. punktu šādā redakcijā:
"11) 
vides radiācijas monitorings
 - radioaktīvās vielas 
radītās dozas jaudas vai īpatnējās radioaktivitātes
(radioaktivitātes koncentrācijas) mērījumi vidē."
3. Izteikt 3. panta pirmās daļas 5. punktu šādā redakcijā:
"5) darbības ar jonizējošā starojuma avotiem veic pēc darbību 
paziņošanas, reģistrācijas apliecības vai licences
saņemšanas, 
izņemot normatīvajos aktos paredzētos gadījumus."
4. 5. pantā:
papildināt pantu ar 4.
1
 un 4.
2
 punktu 
šādā redakcijā:
"4
1
) uzturēt datu bāzē informāciju par paziņotajām 
darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem;
4
2
) izsniegt radiācijas drošības eksperta un 
medicīnas fizikas eksperta sertifikātu. Ministru kabinets nosaka
radiācijas drošības ekspertu un medicīnas fizikas ekspertu 
sertificēšanas kārtību un kārtību, kādā izsniedz un reģistrē
sertifikātu, pagarina tā termiņu un anulē to, kā arī ekspertu 
darbības uzraudzības kārtību, ekspertu pienākumus,
eksperta 
atzinuma saturu un tajā ietveramās minimālās prasības;";
izteikt 12. punktu šādā redakcijā:
"12) lai paaugstinātu radiācijas drošības līmeni valstī, 
veicināt darbu vadītāju, darbinieku, radiācijas drošības
ekspertu 
un medicīnas fizikas ekspertu apmācību, nodrošināt Centra 
darbinieku apmācību, saskaņot iestāžu
izstrādātas kursu 
programmas radiācijas drošībā, kā arī organizēt radiācijas 
drošības kursus. Ministru kabinets
nosaka kursu programmu 
radiācijas drošībā saturu;";
aizstāt 13. punktā vārdus "to personu apstarošanu, kuri strādā 
ar jonizējošā starojuma avotiem" ar vārdiem
"apstarošanai 
pakļauto darbinieku";
papildināt pantu ar 18., 19. un 20. punktu šādā redakcijā:
"18) apzināt darbības, kurās izmanto dabā sastopamus 
radioaktīvos materiālus, kas var izraisīt cilvēku
apstarošanu;
19) veicināt iedzīvotāju izglītošanu par radiācijas drošības 
un kodoldrošības jautājumiem;
20) izstrādāt vadlīnijas operatoriem, kuri veic darbības ar 
jonizējošā starojuma avotiem."
5. Papildināt 7. panta pirmo daļu pēc vārdiem "starojuma 
avotiem" ar vārdiem "kā arī vietas, kur darbības ar
jonizējošā 
starojuma avotiem netiek veiktas, taču ir pamatotas aizdomas par 
jonizējošā starojuma avotu atrašanos
objektā".
6. 9. pantā:
aizstāt pirmās daļas 1. punktā vārdus "personām, kuras strādā 
ar jonizējošā starojuma avotiem" ar vārdiem
"apstarošanai 
pakļautajiem darbiniekiem";
aizstāt otrajā daļā vārdu "Centru" ar vārdiem "Valsts vides 
dienestu";
papildināt pantu ar 2.
2
 un 2.
3
 daļu šādā 
redakcijā:
"(2
2
) Ja ir pamatotas aizdomas par preces 
neatbilstību radiācijas drošības prasībām vai iespējamiem 
draudiem
cilvēku veselībai precē esošā radioaktīvā piesārņojuma 
dēļ, tad sadarbībā ar Centru un pamatojoties uz Centra
atzinumu 
par preces drošumu:
2
/
7
1) Pārtikas un veterinārais dienests veic pārtikas un 
dzīvnieku barības aprites uzraudzību un kontroli atbilstoši
normatīvajiem aktiem par pārtikas un dzīvnieku barības 
apriti;
2) Veselības inspekcija veic kosmētikas līdzekļu uzraudzību un 
kontroli atbilstoši normatīvajiem aktiem par
kosmētikas līdzekļu 
drošumu, kā arī kontrolē tirdzniecībā esošās (tirgū laistās un 
izplatītās) ķīmiskās vielas,
maisījumus un biocīdus;
3) valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Latvijas proves 
birojs" veic dārgmetālu, dārgakmeņu un to izstrādājumu
uzraudzību 
un kontroli vietās, kur notiek saimnieciskā darbība ar 
dārgmetāliem, dārgakmeņiem un to izstrādājumiem;
4) Patērētāju tiesību aizsardzības centrs veic būvizstrādājumu 
uzraudzību atbilstoši normatīvajiem aktiem par
būvizstrādājumu 
tirgus uzraudzības kārtību un preču drošuma uzraudzību un 
kontroli atbilstoši normatīvajiem aktiem
par preču un pakalpojumu 
drošumu attiecībā uz tā kompetencē esošajām precēm.
(2
3
) Ministru kabinets nosaka preču radioaktīvā 
piesārņojuma kontroles kārtību.";
izteikt trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Valsts drošības dienests sadarbībā ar Centru kontrolē 
jonizējošā starojuma avotu fiziskās aizsardzības
nodrošinājumu 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par jonizējošā starojuma avotu 
fiziskās aizsardzības prasībām.";
papildināt pantu ar 3.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(3
1
) Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests 
sadarbībā ar Centru kontrolē sagatavotību iespējamām avārijām
vietās, kur tiek veiktas darbības ar jonizējošā starojuma 
avotiem, saskaņā ar normatīvajiem aktiem par prasībām
attiecībā 
uz sagatavotību radiācijas avārijai un rīcību šādas avārijas 
gadījumā."
7. 10. pantā:
aizstāt panta nosaukumā vārdu "Radiācijas" ar vārdiem "Vides 
radiācijas";
aizstāt pirmajā daļā vārdu "radiācijas" ar vārdiem "vides 
radiācijas".
8. Papildināt likumu ar 10.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
10.
1
 pants. Īpatnējās radioaktivitātes 
pārbaudes attiecībā uz radionuklīda cēzijs 
137
Cs 
satura kontroli
koksnē un koksnes sadedzināšanas pelnos
(1) Ja koksnes kurināmā radioloģiskās pārbaudes rezultātā 
konstatē neatbilstību Ministru kabineta noteiktajām
prasībām 
aizsardzībai pret jonizējošo starojumu koksnes kurināmajā, 
koksnes kurināmā īpašnieks sedz ar koksnes
kurināmā 
radioloģiskajām pārbaudēm saistītās izmaksas.
(2) Ja koksnes sadedzināšanas pelnu radioloģiskās pārbaudes 
rezultātā konstatē koksnes sadedzināšanas pelnu
neatbilstību 
Ministru kabineta noteiktajām prasībām aizsardzībai pret 
jonizējošo starojumu koksnes sadedzināšanas
pelnos, koksnes 
sadedzināšanas iekārtas operators sedz ar koksnes sadedzināšanas 
pelnu radioloģiskajām
pārbaudēm saistītās izmaksas."
9. Izteikt III nodaļas nosaukumu šādā redakcijā:
"
III nodaļa
Paziņošana, reģistrēšana un licencēšana
".
10. Izteikt 11. pantu šādā redakcijā:
"
11. pants. Darbību ar jonizējošā starojuma avotiem 
paziņošana, reģistrēšana un licencēšana
(1) Paziņojumu un iesniegumu reģistrācijas apliecības vai 
licences saņemšanai un tam pievienotos pielikumus un
dokumentus 
Centram iesniedz elektroniski un pēc elektroniskās reģistrēšanās 
sniedz informāciju tiešsaistes režīmā
Valsts vides dienesta 
informācijas sistēmā.
(2) Ja tiek iesniegts iesniegums reģistrācijas apliecības vai 
licences saņemšanai, atsevišķs paziņojums nav
nepieciešams.
(3) Ja pēc darbību ar jonizējošā starojuma avotiem paziņošanas 
nav nepieciešams saņemt reģistrācijas apliecību
vai licenci, 
Centrs informāciju par jonizējošā starojuma avotu un tā lietotāju 
iekļauj datu bāzē.
(4) Ministru kabinets nosaka:
1) kritērijus darbību ar jonizējošā starojuma avotiem 
uzsākšanai;
3
/
7
2) darbības ar jonizējošā starojuma avotiem, kuras nav 
nepieciešams paziņot, jo cilvēku rīcība šīs darbības nespēj
ietekmēt vai potenciālā jonizējošā starojuma doza un apstarošanas 
kaitīgā iedarbība ir tik maza, ka no radiācijas
drošības viedokļa 
to var neņemt vērā;
3) darbības ar jonizējošā starojuma avotiem, kuras 
nepieciešams paziņot, un darbības ar jonizējošā starojuma
avotiem, kuras nepieciešams reģistrēt, ņemot vērā darbības radītā 
jonizējošā starojuma iespējamo negatīvo ietekmi uz
cilvēku 
veselību un vidi;
4) kārtību, kādā aptur darbības ar jonizējošā starojuma 
avotiem, kuras nepieciešams paziņot;
5) kārtību, kādā izsniedz, aptur un anulē reģistrācijas 
apliecību darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem, un
reģistrācijas apliecības darbības termiņu;
6) kārtību, kādā izsniedz, aptur un anulē licenci darbībām ar 
jonizējošā starojuma avotiem, un licences darbības
termiņu.
(5) Licencējamas ir šādas darbības:
1) radioaktīvās vielas nesaturošu jonizējošā starojuma avotu 
lietošana nemedicīniskajā apstarošanā, ja darbības
tiek veiktas 
dažādās telpās bez noteikta telpas plāna (montāžas plāna), ārpus 
ēkām vai uzņēmuma teritorijas;
2) radioaktīvās vielas nesaturošu jonizējošā starojuma avotu - 
datortomogrāfijas iekārtu un elektronu paātrinātāju -
lietošana 
nemedicīniskajā apstarošanā;
3) radioaktīvās vielas nesaturošu jonizējošā starojuma avotu 
apkalpošana (tehniskā apkope), tehnisko parametru
pārbaudes, 
uzstādīšana, remonts, demontāžas un likvidēšanas pakalpojumu 
sniegšana;
4) darbības ar jonizējošā starojuma avotiem medicīnā;
5) darbības ar radioaktīvās vielas saturošiem jonizējošā 
starojuma avotiem vai tādiem jonizējošā starojuma avotiem,
kas 
savas darbības rezultātā rada radioaktīvās vielas, ja to kopējā 
radioaktivitāte vairāk nekā 10
3
 reizes pārsniedz
limitus, kuru dēļ darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem 
nepieciešama reģistrācija;
6) darbības ar medicīniskām un nemedicīniskām radioloģiskām 
ierīcēm, apzināti apstarojot cilvēku nemedicīniskā
attēlveidošanas nolūkā, kuras veic saskaņā ar pamatotu 
izvērtējumu;
7) apzināta radioaktīvo vielu pievienošana preču, tai skaitā 
zāļu, ražošanā vai izgatavošanā un šādu preču imports.
(6) Lēmumu par licences izsniegšanu un lēmumu par darbību ar 
jonizējošā starojuma avotiem reģistrēšanu pieņem
Centrs. Licencē 
un reģistrācijas apliecībā Centrs nosaka, kādas darbības un ar 
kādiem jonizējošā starojuma avotiem ir
atļautas un kādi 
ierobežojumi jāņem vērā operatoram.
(7) Par reģistrācijas apliecības izsniegšanu un izmaiņu 
veikšanu reģistrācijas apliecībā, kā arī par licences
izsniegšanu 
un grozījumu izdarīšanu licencē maksājama valsts nodeva, kuru 
ieskaita valsts pamatbudžetā. Valsts
nodevas apmēru un maksāšanas 
kārtību nosaka Ministru kabinets."
11. 13. pantā:
izteikt trešo un 3.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(3) Operators nodrošina, lai ikviens cilvēks, kas atrodas 
operatora kontrolētajā zonā, ir aizsargāts pret jonizējošā
starojuma iedarbību.
(3
1
) Operators nodrošina darbinieku apstarošanas 
kontroli un uzskaiti.";
aizstāt ceturtajā daļā vārdu "Personu" ar vārdu 
"Darbinieku";
aizstāt 4.
1
 daļā vārdus "Šā panta trešajā daļā" ar 
vārdiem un skaitli "Šā panta 3.
1
 daļā";
aizstāt piektajā daļā vārdus "šā panta trešajā daļā minēto 
personu" ar vārdu "darbinieku";
izteikt sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Operators katru gadu līdz 31. janvārim nosūta Centram 
pārskatu par izmaiņām, kas saistītas ar jonizējošā
starojuma 
avotiem un darbībām ar tiem, kā arī par personālsastāva izmaiņām 
un citām pārmaiņām, kuras
ietekmējušas radiācijas drošību un 
kodoldrošību iepriekšējā kalendāra gadā. Pārskatu neiesniedz, ja 
minētās izmaiņas
nav notikušas.";
izteikt astoto daļu šādā redakcijā:
"(8) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā aizpildāms un 
iesniedzams pārskats par darbībām ar jonizējošā
4
/
7
starojuma 
avotiem, kā arī apstiprina šā pārskata saturu.";
papildināt pantu ar devīto daļu šādā redakcijā:
"(9) Operators iesniedz pārskatu elektroniski un pēc 
elektroniskās reģistrēšanās sniedz informāciju tiešsaistes
režīmā 
Valsts vides dienesta informācijas sistēmā."
12. Izteikt 14. panta otrās daļas 5. punktu šādā 
redakcijā:
"5) nodrošina, lai apstarošanai pakļautie darbinieki būtu 
pietiekami apmācīti aizsardzības pasākumu veikšanai,
pārzinātu 
apstākļus un normatīvo aktu prasības, kā arī būtu informēti par 
iespējamo risku, kas saistīts ar šiem
darbiem;".
13. Izteikt 16. panta otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Ja darbiniekam avārijas vai cita negadījuma rezultātā ir 
nodarīts kaitējums, viņš par to nekavējoties ziņo darbu
vadītājam 
vai operatoram. Darbu vadītājs par to nekavējoties ziņo Centram 
un Valsts darba inspekcijai."
14. Papildināt likumu ar IV
1
 nodaļu šādā 
redakcijā:
"
IV
1
 nodaļa
Finanšu nodrošinājums un tā izmaksas gadījuma iestāšanās
16.
1
 pants. Finanšu 
nodrošinājuma mērķis un veids
(1) Finanšu nodrošinājums ir kredītiestādes izsniegta pirmā 
pieprasījuma garantijas vēstule vai apdrošinātāja
izsniegta 
apdrošināšanas polise, kurā ietverta apdrošinātāja neatsaucama 
apņemšanās izmaksāt apdrošināšanas
atlīdzību pēc Centra pirmā 
pieprasījuma. Finanšu nodrošinājumu izmanto, lai pilnībā vai 
daļēji segtu slēgtu starojuma
avotu drošas pārvaldības izmaksas 
gadījumos, kad tie kļuvuši par lietošanā neesošiem slēgtiem 
starojuma avotiem, ja
operatoram izsniegtās licences darbības 
termiņš ir beidzies, tās darbība ir apturēta vai licence ir 
anulēta, vai operators
atzīts par maksātnespējīgu vai pārtrauc 
uzņēmējdarbību.
(2) Finanšu nodrošinājuma mērķis ir nodrošināt slēgtu 
starojuma avotu drošas pārvaldības izmaksu segšanu.
(3) Finanšu nodrošinājuma apmēru nosaka, izvērtējot slēgtu 
starojuma avotu drošas pārvaldības un transportēšanas
izmaksas.
(4) Ministru kabinets nosaka:
1) slēgtu starojuma avotu kategorijas, kurām piemēro finanšu 
nodrošinājumu;
2) finanšu nodrošinājuma apmēra aprēķināšanas kārtību;
3) kārtību, kādā iesniedz, pagarina un atjauno finanšu 
nodrošinājumu.
16.
2
 pants. Finanšu 
nodrošinājuma izmaksas gadījuma iestāšanās
(1) Centrs ir tiesīgs pieņemt lēmumu par finanšu nodrošinājuma 
atlīdzību pilnā vai daļējā apmērā atkarībā no
operatora saistību 
izpildes. Saņemto atlīdzību valsts sabiedrība ar ierobežotu 
atbildību "Latvijas Vides, ģeoloģijas un
meteoroloģijas centrs" 
izlieto slēgtu starojuma avotu drošai pārvaldībai, lai segtu 
izdevumus, ja:
1) slēgts augstas radioaktivitātes starojuma avots kļūst par 
lietošanā neesošu starojuma avotu un pagaidu
radioaktīvo 
atkritumu glabātavā tiek uzglabāts ilgāk par pusgadu;
2) slēgts starojuma avots kļūst par lietošanā neesošu 
starojuma avotu un pagaidu radioaktīvo atkritumu glabātavā
tiek 
uzglabāts ilgāk par gadu;
3) slēgta starojuma avota operators atzīts par maksātnespējīgu 
atbilstoši normatīvajiem aktiem par maksātnespēju
vai ir 
pārtraucis savu komercdarbību;
4) operatoram izsniegtās licences darbības termiņš ir 
beidzies, tās darbība ir apturēta vai licence ir anulēta un
nepieciešams nodrošināt slēgta starojuma avota drošu 
pārvaldību.
(2) Iestājoties finanšu nodrošinājuma izmaksas gadījumam, 
Centrs lemj par pienākumu maksāt finanšu
nodrošinājumu un:
1) paziņo operatoram lēmumu par pienākumu maksāt finanšu 
nodrošinājumu, norādot operatora saistību neizpildes
būtību, 
kopējo aprēķināto finanšu nodrošinājuma summu, maksājuma samaksas 
termiņu un valsts sabiedrības ar
ierobežotu atbildību "Latvijas 
Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs" kontu, kurā 
ieskaitāms maksājums;
2) paziņo finanšu nodrošinājuma sniedzējam lēmumu par 
pienākumu maksāt finanšu nodrošinājumu;
5
/
7
3) informē valsts sabiedrību ar ierobežotu atbildību "Latvijas 
Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs", kas ir
atbildīga par 
radioaktīvo atkritumu pārvaldību valstī, ka pieņemts lēmums par 
pienākumu maksāt finanšu
nodrošinājumu.
(3) Valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Latvijas Vides, 
ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs" pēc finanšu
nodrošinājuma 
maksājuma saņemšanas nodrošina slēgta starojuma avota pārvaldību 
atbilstoši normatīvajiem aktiem
par radioaktīvajiem atkritumiem 
un ar tiem saistītajiem materiāliem.
(4) Centram ir tiesības pieprasīt, lai finanšu nodrošinājuma 
sniedzējs izmaksā finanšu nodrošinājuma summu viena
gada laikā 
pēc finanšu nodrošinājuma termiņa beigām, ja pamats izmaksai 
radies finanšu nodrošinājuma darbības
laikā. Izmaksājamo finanšu 
nodrošinājuma summu pārskaita uz Centra lēmumā norādīto valsts 
sabiedrības ar
ierobežotu atbildību "Latvijas Vides, ģeoloģijas 
un meteoroloģijas centrs" kontu.
16.
3
 pants. Finanšu 
nodrošinājuma darbības laiks
(1) Slēgtu starojuma avotu licences saņēmējam finanšu 
nodrošinājums jāuztur spēkā visu licences darbības laiku.
Ja 
licences darbības laikā operatoram finanšu nodrošinājums nav 
spēkā, Centram ir tiesības pieņemt lēmumu par
slēgta starojuma 
avota nodošanu glabāšanā radioaktīvo atkritumu glabātavā vai par 
slēgta starojuma avota licences
darbības apturēšanu līdz 
attiecīga nodrošinājuma iesniegšanai Centram.
(2) Pēc finanšu nodrošinājuma izmaksas gadījuma iestāšanās 
operatoram ir pienākums atjaunot finanšu
nodrošinājumu pilnā 
apmērā."
15. Aizstāt V nodaļas nosaukumā vārdu "personām" ar vārdu 
"darbiniekiem".
16. 17. pantā:
aizstāt panta nosaukumā vārdu "personu" ar vārdu 
"darbinieku";
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Efektīvās dozas pamatlimits darbiniekiem ir 20 
milizīverti gadā. Ja jonizējošā starojuma dozas var pārsniegt
kādu no Ministru kabineta noteiktajiem dozu limitiem attiecībā uz 
iedzīvotājiem, darbus ar jonizējošā starojuma
avotiem drīkst 
veikt tikai speciāli apmācīti darbinieki, kuri sasnieguši 18 gadu 
vecumu un:
1) ir iepazīstināti ar jonizējošā starojuma kaitīgo 
iedarbību;
2) kuriem nav Ministru kabineta noteikto medicīnisko 
kontrindikāciju darbam ar jonizējošā starojuma avotiem;
3) kuriem saskaņā ar obligātās veselības pārbaudes rezultātiem 
ir atļauts strādāt ar jonizējošā starojuma avotiem.";
aizstāt otrajā un trešajā daļā vārdu "personas" (attiecīgā 
locījumā) ar vārdu "darbinieki" (attiecīgā locījumā);
aizstāt ceturtajā daļā vārdus "tām personām, kurām" ar vārdiem 
"tiem darbiniekiem, kuriem";
aizstāt sestajā daļā vārdus "pati persona" ar vārdiem "pats 
darbinieks".
17. Papildināt 18. panta pirmo daļu ar teikumu šādā 
redakcijā:
"Minētās personas operatora kontrolētajā zonā drīkst atrasties 
tikai darbu vadītāja uzraudzībā."
18. Izteikt 19. pantu šādā redakcijā:
"
19. pants. Daļēji bīstamas darbības
Ja operatora kontrolētajā zonā nepieciešams atrasties 
darbiniekiem, kas nestrādā ar jonizējošā starojuma avotiem,
darbu 
vadītājam ir pienākums nodrošināt, lai šo darbinieku kopējā 
jonizējošā starojuma doza nepārsniedz iedzīvotājiem
noteikto 
dozas limitu - 1 milizīvertu gadā. Ja šo prasību nevar izpildīt, 
darbu vadītājs drīkst atļaut darbu veikt tikai
tādiem 
darbiniekiem, kuriem ir tiesības strādāt ar jonizējošā starojuma 
avotiem."
19. 22. pantā:
aizstāt otrajā daļā vārdus "Drošības policija" ar vārdiem 
"Valsts drošības dienests";
izslēgt trešo daļu.
20. Papildināt 31. pantu ar 4.
1
 daļu šādā 
redakcijā:
"(4
1
) Par darbību ar jonizējošā starojuma avotiem 
veikšanu bez paziņošanas piemēro naudas sodu fiziskajai
personai 
no septiņām līdz četrpadsmit naudas soda vienībām, bet 
juridiskajai personai - no četrpadsmit līdz divdesmit
6
/
7
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
astoņām 
naudas soda vienībām."
21. Izteikt 32. panta pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 31. panta 
pirmajā, otrajā, trešajā, 4.
1
, piektajā, sestajā un
septītajā daļā minētajiem pārkāpumiem veic Valsts vides 
dienests."
22. Pārejas noteikumos:
izslēgt 8. punktu;
papildināt pārejas noteikumus ar 10., 11., 12., 13. un 14. 
punktu šādā redakcijā:
"10. Šā likuma III nodaļas nosaukuma jaunā redakcija stājas 
spēkā 2021. gada 1. janvārī.
11. Šā likuma 3. panta pirmās daļas 5. punkta un 11. panta 
jaunā redakcija stājas spēkā 2021. gada 1. februārī. Šā
likuma 
10.
1
 pants, kā arī grozījums par 13. panta 
papildināšanu ar devīto daļu stājas spēkā 2021. gada 1. 
janvārī.
12. Ministru kabinets līdz 2021. gada 31. janvārim izdod šā 
likuma 11. panta ceturtajā daļā un 13. panta astotajā
daļā 
minētos noteikumus. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu 
spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2021.
gada 31. 
janvārim ir piemērojami Ministru kabineta 2015. gada 22. decembra 
noteikumi Nr. 752 "
Kārtība, kādā licencē
un reģistrē darbības ar 
jonizējošā starojuma avotiem
".
13. Ministru kabinets līdz 2021. gada 30. jūnijam izdod šā 
likuma 5. panta 4.
2
 punktā, 9. panta 2.
3
 
daļā un 16.
1
panta ceturtajā daļā minētos 
noteikumus.
14. Prasības par finanšu nodrošinājumu nepiemēro līdz 2021. 
gada 31. decembrim. Operatori, kuriem licences
izsniegtas līdz 
2021. gada 31. decembrim, finanšu nodrošinājumu iesniedz Centram 
līdz 2022. gada 30. jūnijam."
23. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 11. punktu šādā redakcijā:
"11) Padomes 2013. gada 5. decembra direktīvas 
2013/59/
Euratom
, ar ko nosaka drošības pamatstandartus
aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un 
atceļ direktīvu 
89/618/
Euratom
, direktīvu
90/641/
Euratom
, direktīvu 
96/29/
Euratom
, direktīvu 
97/43/
Euratom
 un direktīvu 
2003/122/
Euratom
."
Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas.
Likums Saeimā pieņemts 2020. gada 10. decembrī.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2020. gada 22. decembrī
7
/
7