Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 146 (4952),
30.07.2013.
OP numurs: 
2013/146.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
09.07.2013.
Stājas spēkā: 
01.10.2014.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2017. - ... 
Spēkā esošā
Grozījumi:
23.01.2014. likums / LV, 21 (5080), 30.01.2014. / Stājas spēkā 31.01.2014.
24.04.2014. likums / LV, 84 (5144), 30.04.2014. / Stājas spēkā 01.05.2014.
03.07.2014. likums / LV, 140 (5200), 18.07.2014. / Stājas spēkā 01.10.2014.
18.06.2015. likums / LV, 122 (5440), 27.06.2015. / Stājas spēkā 28.06.2015.
17.12.2015. likums / LV, 251 (5569), 23.12.2015. / Stājas spēkā 24.12.2015.
23.11.2016. likums / LV, 241 (5813), 10.12.2016. / Stājas spēkā 01.01.2017.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Būvniecības likums
1.pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
būvatļauja
 — administratīvais akts ar nosacījumiem būvniecības ieceres realizācijai dabā — projektēšanai
un būvdarbiem — līdz būves pieņemšanai ekspluatācijā;
2) 
būvdarbi
 — būvniecības procesa sastāvdaļa, darbi, kurus veic būvlaukumā vai būvē, lai radītu būvi, novietotu
iepriekš izgatavotu būvi vai tās daļu, pārbūvētu, atjaunotu, restaurētu, iekonservētu, ierīkotu vai nojauktu būvi;
3) 
būve
 — ķermeniska lieta, kas tapusi cilvēka darbības rezultātā un ir saistīta ar pamatni (zemi vai gultni);
4) 
būves atjaunošana
 — būvdarbi, kuru rezultātā ir nomainīti nolietojušies būves nesošie elementi vai
konstrukcijas vai veikti funkcionāli vai tehniski uzlabojumi, nemainot būves apjomu vai nesošo elementu
nestspēju;
5) 
būves ierīkošana
 — būvdarbi, kurus veic inženierbūves montāžai, ieguldīšanai vai novietošanai pamatnē vai
būvē;
6) 
būves konservācija
 — būvdarbi, kurus veic būves konstrukciju nostiprināšanai un aizsardzībai pret
nelabvēlīgu ārējo iedarbību, kā arī izbūvēto inženiertīklu atslēgšanai, lai būves konstrukcijas nenonāktu cilvēku
dzīvībai, veselībai vai videi bīstamā stāvoklī;
7) 
būves nojaukšana
 — būvdarbi, kuru rezultātā būve vai tās daļa beidz pastāvēt;
8) 
būves novietošana
 — būvdarbi, kurus veic iepriekš izgatavotas būves salikšanai no gataviem elementiem
paredzētajā novietnē, neizbūvējot pamatus vai pamatni dziļāk par 30 centimetriem;
9) 
būves pārbūve
 — būvdarbi, kuru rezultātā ir mainīts būves vai tās daļas apjoms vai pastiprināti nesošie
elementi vai konstrukcijas, mainot vai nemainot lietošanas veidu;
1
/
22
10) 
būves restaurācija
 — būvdarbi, kurus veic zinātniski pamatotai būves vai tās daļas atjaunošanai, lietojot
oriģinālam atbilstošus materiālus, paņēmienus vai tehnoloģijas;
11) 
būvizstrādājums
 — ikviens iestrādāšanai būvē paredzēts izstrādājums vai rūpnieciski izgatavota
konstrukcija;
12) 
būvniecība
 — visu veidu būvju projektēšana un būvdarbi;
13) 
būvprojekts
 — būvniecības ieceres īstenošanai nepieciešamo grafisko un teksta dokumentu kopums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
2.pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir kvalitatīvas dzīves vides radīšana, nosakot efektīvu būvniecības procesa regulējumu, lai
nodrošinātu ilgtspējīgu valsts ekonomisko un sociālo attīstību, kultūrvēsturisko un vides vērtību saglabāšanu, kā arī
energoresursu racionālu izmantošanu.
3.pants. Likuma darbības joma
Likumu piemēro jaunu būvju būvniecībai, kā arī esošu būvju pārbūvei, atjaunošanai, restaurācijai, nojaukšanai,
novietošanai, lietošanas veida maiņai bez pārbūves un konservācijai.
4.pants. Būvniecības principi
Būvniecība ietver projektēšanu un būvdarbus, kuru rezultātā tiek uzlabotas vai nojauktas esošās vai radītas jaunas
būves ar noteiktu funkciju. Būvniecībā ievēro šādus principus:
1) arhitektoniskās kvalitātes principu, saskaņā ar kuru būves projektē, līdzsvarojot būvniecības funkcionālos,
estētiskos, sociālos, kultūrvēsturiskos, tehnoloģiskos un ekonomiskos aspektus, kā arī pasūtītāja un
sabiedrības intereses, dabas vai pilsētas ainavas individuālo identitāti izceļot un organiski iekļaujot kultūrvidē,
tādējādi to bagātinot un veidojot kvalitatīvu dzīves telpu;
2) inženiertehniskās kvalitātes principu, saskaņā ar kuru būves inženiertehniskais risinājums ir lietošanai drošs,
kā arī ekonomiski un tehnoloģiski efektīvs;
3) atklātības principu, saskaņā ar kuru būvniecības process ir atklāts, sabiedrība tiek informēta par paredzamo
būvniecību un saistībā ar to pieņemtajiem lēmumiem;
4) sabiedrības līdzdalības principu, saskaņā ar kuru šajā likumā noteiktajos gadījumos tiek nodrošināta
būvniecības ieceres publiska apspriešana;
5) ilgtspējīgas būvniecības principu, saskaņā ar kuru būvniecības procesā tiek radīta kvalitatīva dzīves vide
pašreizējām un nākamajām paaudzēm, šai nolūkā arī palielinot atjaunojamo energoresursu un sekmējot citu
dabas resursu efektīvu izmantošanu;
6) vides pieejamības principu, saskaņā ar kuru būvniecības procesā tiek veidota vide, kurā ikviena persona var
ērti pārvietoties un izmantot būvi atbilstoši tās lietošanas veidam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
5.pants. Ministru kabineta kompetence būvniecības jomā
(1) Likuma izpildei Ministru kabinets:
1) izdod vispārīgos būvnoteikumus, kuros nosaka:
a) būvju iedalījumu grupās atkarībā no būvniecības sarežģītības pakāpes un iespējamās ietekmes uz cilvēku
dzīvību, veselību un vidi,
2
/
22
b) 
(izslēgts ar 
03.07.2014
. likumu)
,
c) gadījumus, kad nepieciešama inženierizpētes darbu veikšana,
d) gadījumus, kad nepieciešama būves ekspertīze, kā arī būvprojekta ekspertīze, un būvprojekta ekspertīzes
sastāvu, veikšanas kārtību un apjomu,
e) gadījumus, kad nepieciešama autoruzraudzība un būvuzraudzība, kā arī autoruzraudzības un
būvuzraudzības kārtību un būvuzraudzības plāna izstrādes kārtību un saturu,
f) būvniecības kontroles kārtību un nosacījumus, būvinspektoru tiesības un pienākumus, kā arī birojā,
institūcijās, kuras pilda būvvaldes funkcijas, un pašvaldībā nodarbināto būvinspektoru sadarbības kārtību,
g) būvspeciālistu atbildību,
h) principus un dokumentus, uz kuru pamata pieņemams lēmums par tādas būves sakārtošanu vai
nojaukšanu, kura ir pilnīgi vai daļēji sagruvusi, bīstama vai bojā ainavu;
2) izdod speciālos būvnoteikumus, kuros nosaka:
a) būvniecības procesa kārtību, būvniecības procesā iesaistītās institūcijas un atbildīgos būvspeciālistus,
b) būvniecības procesam nepieciešamos dokumentus un to saturu,
c) būvatļaujā, apliecinājuma kartē un paskaidrojuma rakstā iekļaujamos nosacījumus,
d) gadījumus, kad nepieciešama sabiedrības informēšana par būvniecības ieceri, un šādas informēšanas
kārtību,
e) atkāpju saskaņošanas kārtību,
f) būvprojekta ekspertīzes apjomu,
g) par būvniecības procesa kontroli un tiesiskumu atbildīgo institūciju,
h) būves konservācijas kārtību,
i) būves novietojuma uzmērījumu veikšanas kārtību un kārtību, kādā būve pieņemama ekspluatācijā,
j) būvdarbu garantijas termiņus pēc būves pieņemšanas ekspluatācijā;
3) izdod būvnormatīvus, kuros nosaka tehniskās prasības attiecībā uz būvēm un to elementiem un vides
pieejamības prasības attiecībā uz būvēm;
4) izdod 
būvspeciālistu kompetences novērtēšanas un patstāvīgās prakses uzraudzības noteikumu
s, kuros
nosaka:
a) nosacījumus, ar kādiem fiziskajām personām izsniedz, reģistrē un anulē sertifikātu patstāvīgai praksei
arhitektūras un būvniecības jomā, kā arī sertifikāta izsniegšanas, reģistrēšanas un anulēšanas, darbības
apturēšanas un atjaunošanas kārtību,
b) cik ilga praktiskā darba pieredze arhitektūras un būvniecības jomā nepieciešama, lai pretendētu uz
sertifikātu patstāvīgai praksei arhitektūras un būvniecības jomā,
c) kompetences pārbaudes organizēšanas nosacījumus un kompetences pārbaudes saturu,
d) patstāvīgās prakses uzraudzības kārtību,
e) maksas pakalpojumu apmēru, maksāšanas kārtību un saņemto līdzekļu izmantošanas kārtību,
f) kompetences pārbaudes iestādes pilnvaras,
3
/
22
g) būvspeciālistu reģistrā iekļaujamo ziņu apjomu un pārbaudes kārtību;
5) izdod noteikumus, kuros nosaka:
a) būvinspektoriem izvirzāmās prasības, būvinspektoru reģistrācijas kārtību un kārtību, kādā būvinspektorus
izslēdz no reģistra,
b) būvinspektoru reģistra datu saturu,
c) būvinspektoru profesionālās darbības uzraudzības kārtību;
6) nosaka būvniecības informācijas sistēmas izveides un uzturēšanas kārtību, dokumentu iesniegšanas kārtību,
būvniecības informācijas sistēmas saturu un tajā iekļautās informācijas aprites kārtību;
7) nosaka kārtību un nosacījumus komersantu reģistrācijai un pārreģistrācijai būvkomersantu reģistrā,
izslēgšanai no reģistra, kā arī reģistra datu saturu un izmantošanas kārtību, par reģistrācijas darbībām
maksājamās valsts nodevas apmēru un maksāšanas kārtību;
8) nosaka Latvijas Būvniecības padomes izveidošanas un darbības kārtību, kā arī padomes sekretariāta
funkcijas;
9) nosaka būvspeciālistu profesionālās civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas un būvuzņēmēju civiltiesiskās
atbildības apdrošināšanas kārtību un minimālo atbildības limitu;
10) nosaka kārtību, kādā veic būvizstrādājumu tirgus uzraudzību, bet būvizstrādājumiem, uz kuriem nav
attiecināmas Eiropas Parlamenta un Padomes regulas (ES) Nr. 
305/2011
, ar ko nosaka saskaņotus
būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes direktīvu 
89/106/EEK
 prasības, arī kārtību, kādā
izvirza prasības būvizstrādājuma atbilstībai, pieprasa un saņem būvizstrādājumu paraugus, veic laboratoriskās
vai cita veida ekspertīzes, un gadījumus, kad izdevumus par attiecīgu ekspertīžu veikšanu sedz būvizstrādājuma
ražotājs vai izplatītājs;
11) nosaka kārtību, kādā izraugās Eiropas tehniskā novērtējuma institūciju, kā arī kārtību, kādā izdod Eiropas
tehnisko novērtējumu;
12) izdod noteikumus par būvkomersantu klasifikāciju, kuros nosaka:
a) klasifikācijas dokumenta saņemšanai iesniedzamās ziņas,
b) būvkomersantu klasifikācijas veidus un kritērijus,
c) nosacījumus vienreizēja un pagaidu klasifikācijas dokumenta saņemšanai,
d) nosacījumus lēmuma par klasifikācijas dokumenta piešķiršanu grozīšanai vai atcelšanai,
e) klasifikācijas iestādes pilnvaras,
f) informācijas par būvkomersantu klasifikāciju izvietošanas, uzturēšanas, aktualizācijas un pārbaudes
kārtību;
13) nosaka būvniecības ieceres publiskās apspriešanas kārtību;
14) nosaka publisko būvdarbu līgumā un publisko pakalpojumu līgumā par projektēšanu, projekta ekspertīzi un
būvuzraudzības veikšanu obligāti ietveramos nosacījumus un to saturu.
(2) Šā panta pirmās daļas 2.punktā minētos noteikumus izdod attiecībā uz:
1) ēkām;
2) autoceļiem un ielām;
4
/
22
3) dzelzceļa būvēm (valsts, pašvaldību un privātajām);
4) elektronisko sakaru būvēm;
5) enerģijas ražošanas, glabāšanas, pārvades un sadales būvēm;
6) hidrotehniskajām un meliorācijas būvēm;
7) ostu hidrotehniskajām būvēm;
8) ar radiācijas drošību saistītām būvēm;
9) būvēm Latvijas Republikas teritoriālajos ūdeņos un ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā;
10) citām, atsevišķi neklasificētām inženierbūvēm.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
6.pants. Valsts pārvaldes institūciju kompetence būvniecības jomā
(1) Par būvniecības nozari atbildīgā ministrija veic būvniecības vispārējo pārraudzību un koordināciju, izstrādā
vienotu valsts politiku būvniecības jomā un nodrošina šīs politikas realizēšanu. Lai veiktu šos uzdevumus, ministrija:
1) izstrādā politikas plānošanas dokumentus būvniecības jomā;
2) izstrādā priekšlikumus būvniecību regulējošu normatīvo aktu sistēmas pilnveidošanai;
3) izstrādā šā likuma 
5.pantā
 minētos noteikumus;
4) 
(izslēgts ar 
23.11.2016
. likumu)
.
(2) Par būvniecības nozari atbildīgās ministrijas kompetencē var būt arī citi normatīvajos aktos paredzēti pienākumi
būvniecības jomā.
(3) Nozaru ministrijas atbilstoši to nolikumos noteiktajai kompetencei attiecībā uz šā likuma 
5.panta
 otrās daļas 2.,
3., 4., 5., 6., 7., 8. un 9.punktā minēto būvju būvniecību iesniedz par būvniecības nozari atbildīgajai ministrijai šādu
speciālajos būvnoteikumos iekļaujamo informāciju:
1) būvniecības procesa kārtība un būvniecības procesā iesaistītās institūcijas;
2) būvniecības procesam nepieciešamie dokumenti un to saturs;
3) būvatļaujā iekļaujamie nosacījumi;
4) par būvniecības procesa uzraudzību un tiesiskumu atbildīgā institūcija.
(4) Nozaru ministrijas vai šo ministriju padotības iestādes atbilstoši to nolikumos noteiktajai kompetencei
normatīvajos aktos paredzētajos gadījumos pieņem lēmumus par būvniecības ieceri, pildot šā likuma 
12.panta
 trešās
daļas 1., 3., 4., 5., 5.
1
, 5.
2
, 6., 7., 9. un 10.punktā noteiktās būvvaldes funkcijas, piemēro likumā noteiktos lēmumu
pieņemšanas un strīdu izskatīšanas termiņus, kā arī nodrošina šā likuma 
14.pantā
 noteikto būvniecības ieceres
paziņošanas un apspriešanas kārtību un informācijas pieejamību būvniecības informācijas sistēmā.
(5) Par būvniecības nozari atbildīgās ministrijas padotībā esoša iestāde veic būvizstrādājumu tirgus (ražošanas un
tirdzniecības vietas, būvlaukumi) uzraudzību un kontroli, pārbaudot būvizstrādājumu atbilstību normatīvajos aktos un
tehniskajos noteikumos paredzētajām prasībām un būvizstrādājumam deklarētajām ekspluatācijas īpašībām, un
pieņem būvizstrādājumu tirgus dalībniekiem saistošus lēmumus. Iestādes pieņemtos lēmumus var pārsūdzēt tiesā
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(6) Veicot būvizstrādājumu tirgus uzraudzību un kontroli, iestādei ir tiesības:
1) pieprasīt un bez maksas saņemt informāciju un dokumentus (tai skaitā tehnisko dokumentāciju,
5
/
22
ekspluatācijas īpašību deklarāciju, tipa pārbaudes sertifikātu, testēšanas pārskatus);
2) pieprasīt un bez maksas saņemt būvizstrādājumu paraugus, veikt paraugu pārbaudes uz vietas
(priekštestēšanu), šai nolūkā arī atverot iepakojumu un veicot parauga testēšanu, kā arī organizēt laboratorisku
vai cita veida ekspertīzi, lai noteiktu būvizstrādājuma atbilstību noteiktajām prasībām;
3) uz laiku, kas nepieciešams, lai novērtētu būvizstrādājumu atbilstību noteiktajām prasībām vai deklarētajām
ekspluatācijas īpašībām, lai veiktu pārbaudes un ekspertīzes, kā arī līdz galīgā lēmuma pieņemšanai aizliegt vai
apturēt būvizstrādājumu laišanu tirgū, piedāvāšanu vai pārdošanu;
4) pēc pārbaužu veikšanas sniegt tirgus dalībniekiem ieteikumus par nepieciešamajiem uzlabojumiem;
5) informēt būvvaldi, biroju vai institūciju, kura pilda būvvaldes funkcijas, par būvlaukumā esoša būvizstrādājuma
neatbilstību normatīvo aktu prasībām.
(7) Par būvniecības nozari atbildīgās ministrijas padotībā ir Būvniecības valsts kontroles birojs (turpmāk arī —
birojs), kas likumā un Ministru kabineta noteikumos paredzētajos gadījumos veic būvdarbu valsts kontroli un būvju
ekspluatācijas uzraudzību, organizē ekspertīzes un piešķir patstāvīgās prakses tiesības šā likuma 
13.panta
 trešās
daļas 5.punktā noteiktajā specialitātē, kā arī veic patstāvīgās prakses uzraudzību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014.
, 
03.07.2014.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
6.
1
 pants. Būvniecības valsts kontroles biroja kompetence
(1) Likuma izpildei birojs:
1) nodrošina būvdarbu valsts kontroli, veicot šādu būvju būvdarbu kontroli un pieņemšanu ekspluatācijā:
a) tādu jaunu publisku ēku būvniecību un pārbūvi, kurās paredzēts vienlaikus uzturēties vairāk nekā 100
cilvēkiem (turpmāk — publiska ēka),
b) būves, kuru paredzētajai būvniecībai atbilstoši likuma "Par ietekmes uz vidi novērtēšanu" 
4.panta
 pirmās
daļas 1.punktam piemērota ietekmes uz vidi novērtējuma procedūra,
c) jaunas būves vai esošu būvju pārbūves, kuru ieceres iesniedzējs ir pašvaldība, ja publisku būvdarbu
līguma līgumcena ir 1,5 miljoni 
euro
 vai lielāka;
2) nodrošina publisku ēku ekspluatācijas uzraudzību;
3) nodrošina būvniecības informācijas sistēmā iekļautās informācijas pieejamību;
4) organizē būvprojektu un būvju ekspertīzi:
a) gadījumos, kad būvniecības pasūtītājs ir publisko tiesību juridiskā persona vai tās institūcija,
b) gadījumos, kad starp būvniecības procesa dalībniekiem ir strīds un nepieciešams neatkarīgas būvprojekta
vai būves ekspertīzes atzinums;
5) informē kompetences pārbaudes iestādes par būvspeciālistu profesionālās darbības pārkāpumiem;
6) nodrošina metodisku palīdzību savas kompetences jautājumos;
7) organizē būvniecības procesā iesaistīto uzraudzības un kontroles iestāžu un nevalstisko organizāciju
sadarbību, lai veicinātu būvspeciālistu profesionālās kompetences paaugstināšanu;
8) izskata iesniegumus un sūdzības par būtiskiem normatīvo aktu pārkāpumiem būvniecības procesā vai arī
gadījumos, kad būve ir radījusi vai var radīt bīstamību vai būtisku kaitējumu personu dzīvībai, veselībai,
īpašumam vai videi. Birojā nevar apstrīdēt valsts un pašvaldību institūciju administratīvos aktus, kuri izdoti
saskaņā ar šo likumu;
9) nodrošina būvniecības pārraudzībai un kontrolei nepieciešamās būvniecības informācijas sistēmas darbību.
6
/
22
(2) Attiecībā uz šā panta pirmās daļas 1.punktā minētajām būvēm birojs pilda šā likuma 
12.panta
 trešās daļas 1.,
5.
1
 un 7.punktā noteiktās būvvaldes funkcijas, kā arī nodrošina šā likuma 
18.pantā
 noteiktās darbības. Publisku ēku
ekspluatācijas kontroli birojs veic šā likuma 
21.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(3) Veicot būvniecības valsts kontroli, birojam ir tiesības pieprasīt un bez maksas saņemt informāciju un
dokumentus (tai skaitā uz būvatļaujas pamata izstrādāto projektu).
(4) Kārtību, kādā birojs piešķir patstāvīgās prakses tiesības šā likuma 
13.panta
 trešās daļas 5.punktā noteiktajā
specialitātē, kā arī veic patstāvīgās prakses uzraudzību, nosaka Ministru kabineta noteikumi par būvspeciālistu
kompetences novērtēšanu un patstāvīgās prakses uzraudzību.
(5) Birojs piemēro likumā noteiktos lēmumu pieņemšanas un strīdu izskatīšanas termiņus. Biroja pieņemtos
lēmumus var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Lēmuma pārsūdzēšana neaptur tā
darbību.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
7.pants. Vietējās pašvaldības kompetence
(1) Likuma izpildei vietējā pašvaldība:
1) nodrošina būvniecības procesa tiesiskumu:
a) izveidojot būvvaldi savā teritorijā vai vienojoties ar citām pašvaldībām par kopīgas būvvaldes izveidi un
nodrošinot būvvaldes darbībai nepieciešamos resursus, kā arī deleģējot citai pašvaldībai atsevišķu uzdevumu
izpildi 
Valsts pārvaldes iekārtas likumā
 noteiktajā kārtībā,
b) pieņemot lēmumus par apstrīdētajiem pašvaldības būvvaldes administratīvajiem aktiem, faktisko rīcību un
lēmumiem, kas apstrīdami saskaņā ar normatīvajiem aktiem;
2) pieņem lēmumus par turpmāko rīcību ar tās teritorijā esošām būvēm, kuras ir pilnīgi vai daļēji sagruvušas vai
nonākušas tādā stāvoklī, ka to lietošana ir bīstama vai tās bojā ainavu;
3) republikas pilsētās — nodarbina pilsētas arhitektu, kurš pārrauga arhitektoniskās kvalitātes principa
ievērošanu;
4) nodrošina informācijas pieejamību būvniecības informācijas sistēmā;
5) šajā likumā noteiktajā kārtībā informē sabiedrību par saņemtajām būvniecības iecerēm.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētos pienākumus pašvaldība neveic attiecībā uz būvdarbu valsts kontroles un
ekspluatācijas procesiem, kas atbilstoši šā likuma 
6.
1
 pantā
 noteiktajam ir biroja kompetencē. Būvvaldes un biroja
sadarbības kārtību nosaka 
vispārīgie būvnoteikumi
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
8.pants. Latvijas Būvniecības padome
(1) Latvijas Būvniecības padomes sastāvā ir valsts institūciju, nevalstisko organizāciju un profesionālo organizāciju
pārstāvji.
(2) Latvijas Būvniecības padome:
1) izvērtē būvniecības politikas plānošanas dokumentu un normatīvo aktu projektus būvniecības jomā un sniedz
par būvniecības nozari atbildīgajai ministrijai viedokli par tiem, kā arī piedalās būvniecību regulējošu normatīvo
aktu pilnveidošanā;
2) izstrādā priekšlikumus būvniecības nozares attīstīšanai, tai skaitā prioritāro jomu noteikšanai, būvspeciālistu
profesionālās izglītības sistēmas pilnveidošanai un viņu kompetences paaugstināšanai.
7
/
22
(3) Latvijas Būvniecības padomes sekretariāta funkcijas pilda par būvniecības nozari atbildīgā ministrija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
9.pants. Būtiskās būvei izvirzāmās prasības
(1) Būve projektējama un būvējama atbilstoši tās lietošanas veidam.
(2) Visā ekonomiski pamatotajā ekspluatācijas laikā būvei un tās elementiem jāatbilst šādām būtiskām prasībām:
1) mehāniskā stiprība un stabilitāte;
2) ugunsdrošība;
3) higiēna, nekaitīgums un vides aizsardzība;
4) lietošanas drošība un vides pieejamība;
5) akustika (aizsardzība pret trokšņiem);
6) energoefektivitāte;
7) ilgtspējīga dabas resursu izmantošana.
(3) Atkāpes no būvniecību regulējošu normatīvo aktu tehniskajām prasībām būvprojektā pēc tā saskaņošanas ar
attiecīgajām valsts un pašvaldību institūcijām ir pieļaujamas šādos gadījumos:
1) ar alternatīviem tehniskajiem risinājumiem tiek nodrošināta šā panta otrās daļas prasību izpilde;
2) atjaunojot, pārbūvējot vai restaurējot ēkas ar kultūrvēsturisku vērtību, attiecīgās prasības tehniski nav
iespējams ievērot vai to ievērošanas dēļ ēka zaudētu savu kultūrvēsturisko vērtību.
10.pants. Būvizstrādājumi
(1) Būvizstrādājumus atļauts piedāvāt Latvijas tirgū, kā arī stacionāri iebūvēt būvēs, ja tie ir derīgi paredzētajam
izmantojumam, nodrošina būvei izvirzīto būtisko prasību izpildi un atbilst būvniecību regulējošu normatīvo aktu
prasībām.
(2) Ja konstatēts, ka būvizstrādājums neatbilst noteiktajām prasībām vai deklarētajām ekspluatācijas īpašībām,
iestāde, kas veic būvizstrādājumu tirgus uzraudzību un kontroli, var pieņemt šādus lēmumus:
1) uzdot tirgus dalībniekam novērst konstatētās neatbilstības;
2) uzdot tirgus dalībniekam veikt pasākumus būvizstrādājuma atbilstības nodrošināšanai;
3) aizliegt iestrādāt būvizstrādājumu būvē;
4) uzdot tirgus dalībniekam izņemt būvizstrādājumu no tirdzniecības, atsaukt no patērētājiem un lietotājiem;
5) aizliegt vai apturēt būvizstrādājumu laišanu tirgū vai pārdošanu.
(4) Šā panta otrajā daļā minēto lēmumu pārsūdzēšana neaptur to darbību.
11.pants. Būvju iedalījums
Būves iedala ēkās un inženierbūvēs. Ēku un inženierbūvju detalizētāku iedalījumu grupās nosaka 
vispārīgie
būvnoteikumi
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
8
/
22
12.pants. Būvvalde
(1) Būvvalde ir pašvaldības iestāde vai struktūrvienība vai vairāku pašvaldību izveidota iestāde. Būvvaldes funkcijas
var īstenot arī vairākas pašvaldības struktūrvienības, no kurām katrai ir noteikta sava no šā likuma izrietoša
kompetence.
(2) Būvvalde pastāvīgi nodarbina speciālistus, no kuriem vismaz viens ir arhitekts un viens — būvinspektors.
(3) Būvvalde atbilstoši savai kompetencei:
1) kontrolē būvniecības procesu un tā atbilstību šā likuma un citu būvniecību regulējošu normatīvo aktu
prasībām;
2) sniedz ziņas par teritorijas izmantošanas un apbūves nosacījumiem, kā arī teritorijā esošajiem
inženiertīkliem;
3) informē par notiekošās būvniecības tiesisko pamatojumu un sniedz ziņas par būvi;
4) izskata iesniegumus un pieņem lēmumus par būvniecības ieceri, kā arī pārbauda lēmumos ietverto
nosacījumu izpildi un iesniegto dokumentu saturu normatīvajos aktos noteiktajā apjomā;
5) izskata būvuzraudzības plānu;
5
1
) norīko būvinspektoru būvniecības kontrolei objektā un nosaka obligāto būvlaukuma apmeklējuma grafiku.
Gadījumos, kad būvei nepieciešama būvuzraudzība, minētais grafiks nosakāms, izvērtējot būvuzraudzības plānā
noteiktos galvenos būvdarbu posmus;
5
2
) saņēmusi informāciju par būvlaukumā esoša būvizstrādājuma neatbilstību normatīvo aktu prasībām, lemj par
nepieciešamību uzdot būvniecības ieceres iesniedzējam izvērtēt neatbilstības ietekmi uz būtiskām būvei
izvirzītām prasībām;
6) izskata alternatīvus tehniskos risinājumus vides pieejamības nodrošināšanai, ja nepieciešams, lūdzot
attiecīgās jomas nevalstisko organizāciju ekspertu viedokli gadījumos, kad būvprojektā nav iespējams ievērot
būvnormatīvu tehniskās prasības;
7) pieņem būves ekspluatācijā;
8) izskata iesniegumus un pieņem lēmumus par būves vai tās daļas lietošanas veida maiņu bez pārbūves;
9) sniedz konsultācijas par būvniecības procesa kārtību;
10) veic citas ar būvniecības procesu un tā atbilstību normatīvo aktu prasībām saistītas darbības;
11) reģistrē citu institūciju izdotās būvatļaujas;
12) sniedz konsultācijas par būvniecības iespējām attiecīgajā teritorijā;
13) vispārīgajos būvnoteikumos paredzētajā kārtībā sadarbojas ar biroju un institūcijām, kuras pilda būvvaldes
funkcijas.
(4) Atkarībā no būvniecības ieceres būvvalde pieņem lēmumu šādos termiņos:
1) viena mēneša laikā — par šā likuma 
14.panta
 trešās daļas 1.punktā minēto jautājumu;
2) 14 dienu laikā — par šā likuma 
14.panta
 trešās daļas 2.punktā minēto jautājumu;
2
1
) 14 dienu laikā — par šā likuma 
16.panta
 2.
2
 daļā un 
17.panta
 2.
1
 daļā minēto jautājumu, kā arī par
izmaiņām būvatļaujā gadījumos, kad mainās būvatļaujas adresāts, būvdarbu vadītājs, būvuzraugs vai
autoruzraugs;
9
/
22
3) septiņu dienu laikā — par šā likuma 
14.panta
 trešās daļas 3.punktā minēto jautājumu.
(5) Būvvalde izdara atzīmi būvatļaujā par tajā ietverto projektēšanas nosacījumu izpildi 15 darba dienu laikā no
dienas, kad būvvaldei iesniegti dokumenti, kas apliecina visu attiecīgo nosacījumu izpildi. Atzīmi par būvdarbu
uzsākšanas nosacījumu izpildi paskaidrojuma rakstā, apliecinājuma kartē vai būvatļaujā būvvalde izdara piecu darba
dienu laikā no dienas, kad būvvaldei iesniegti dokumenti, kas apliecina visu attiecīgo nosacījumu izpildi.
(6) Šā panta trešās daļas 1., 5.
1
 un 7.punktā minēto pienākumu būvvalde neveic attiecībā uz tiem būvdarbu valsts
kontroles procesiem, kuri atbilstoši šā likuma 
6.
1
 pantā
 noteiktajam ir biroja kompetencē. Tiesības un kārtību, kādā
būvvalde ir tiesīga iesaistīties šā panta trešās daļas 1. un 7.punktā minētajos procesos tajos gadījumos, kad to
veikšana ir citu šajā likumā minēto institūciju kompetencē, nosaka 
vispārīgie būvnoteikumi
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
13.pants. Būvspeciālisti
(1) Būvspeciālisti ir personas, kas ieguvušas patstāvīgas prakses tiesības arhitektūras, būvniecības vai
elektroenerģētikas jomā reglamentētās profesijās.
(2) Patstāvīgās prakses tiesības arhitektūras jomā arhitekta profesijā var iegūt persona, kas:
1) ieguvusi otrā līmeņa profesionālo augstāko izglītību arhitektūras studiju programmā;
2) apguvusi patstāvīgai praksei nepieciešamās zināšanas un prasmes;
3) normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā saņēmusi arhitekta prakses sertifikātu.
(3) Patstāvīgās prakses tiesības būvniecības jomā būvinženiera vai saistītā inženierzinātnes profesijā var iegūt
šādās specialitātēs:
1) inženierizpēte;
2) projektēšana;
3) būvdarbu vadīšana;
4) būvuzraudzība;
5) būvekspertīze.
(4) Patstāvīgās prakses tiesības būvinženiera vai saistītā inženierzinātnes profesijā šā panta trešās daļas 3. un
4.punktā minētajās specialitātēs var iegūt persona, kas:
1) ieguvusi pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību būvinženiera studiju programmā;
2) apguvusi patstāvīgai praksei nepieciešamās zināšanas un prasmes;
3) normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā saņēmusi būvprakses sertifikātu.
(5) Patstāvīgās prakses tiesības būvinženiera vai saistītā inženierzinātnes profesijā šā panta trešās daļas 1., 2., 3.,
4. un 5.punktā minētajās specialitātēs var iegūt persona, kas:
1) ieguvusi otrā līmeņa profesionālo augstāko izglītību būvinženiera studiju programmā;
2) apguvusi patstāvīgai praksei nepieciešamās zināšanas un prasmes;
3) normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā saņēmusi būvprakses sertifikātu.
(6) Būvspeciālisti var veikt būvekspertīzi tikai tajās jomās, kurās tiem ir patstāvīgās prakses tiesības.
10
/
22
(7) Būvspeciālisti regulāri paaugstina savu profesionālo kvalifikāciju.
(8) Informāciju par arhitekta prakses sertifikātu un būvprakses sertifikātu normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā
iekļauj būvspeciālistu reģistrā.
(9) Personām patstāvīgās prakses tiesību iegūšanai arhitektūras jomā arhitekta profesijā vai būvniecības jomā
būvinženiera profesijā šajā likumā noteiktajās specialitātēs nepieciešamo sertifikātu piešķir bez termiņa ierobežojuma.
Normatīvajos aktos paredzētajos gadījumos būvspeciālista kompetences novērtēšana veicama atkārtoti.
(9
1
) Kompetences pārbaudes iestādes patstāvīgās prakses uzraudzības ietvaros Ministru kabineta noteiktajā
kārtībā ne retāk kā reizi piecos gados pārbauda:
1) būvspeciālista patstāvīgo praksi;
2) būvspeciālista iesniegto informāciju par izglītību un apgūtajām profesionālās pilnveides programmām vai
citiem kompetenci paaugstinošiem pasākumiem sertifikātā norādītajā jomā;
3) sūdzībās un iesniegumos norādītos, kā arī citos veidos iestādes rīcībā nonākušos faktus par iespējamiem
būvspeciālista pārkāpumiem.
(10) Būvspeciālistiem ir pienākums apdrošināt savu profesionālo atbildību par būvniecības procesā to darbības vai
bezdarbības rezultātā nodarīto kaitējumu citu būvniecības dalībnieku un trešo personu dzīvībai, veselībai vai mantai, kā
arī videi.
(11) Šajā likumā noteiktās darbības projektēšanas un būvniecības procesā būvspeciālisti veic uz rakstveida līguma
pamata.
(12) Šā panta ceturtās daļas prasības neattiecas uz amata meistariem, ja viņi veic vai vada būvamatniecības darbus
atbilstoši likumam "
Par amatniecību
". Speciālajos būvnoteikumos paredzētajos gadījumos būvdarbus atsevišķās būvēs
var vadīt arī citas, šajā pantā neminētas personas.
(13) Būvspeciālista kompetences novērtēšanu un patstāvīgās prakses uzraudzību deleģē un maksu par minēto
uzdevumu veikšanu nosaka 
Valsts pārvaldes iekārtas likumā
 noteiktajā kārtībā, izņemot šā likuma 
6.panta
 septītajā
daļā minēto gadījumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
14.pants. Būvniecības iecere
(1) Persona ierosina būvniecību, iesniedzot būvvaldei būvniecības ieceres iesniegumu, kā arī vispārīgajos
būvnoteikumos un speciālajos būvnoteikumos paredzētos dokumentus.
(2) Par būvniecības ieceri pašvaldības noteikta institūcija vai amatpersona paziņo sabiedrībai triju darba dienu laikā
no attiecīgās būvniecības ieceres iesnieguma saņemšanas dienas, publicējot attiecīgo informāciju pašvaldības
mājaslapā internetā un būvniecības informācijas sistēmā. Publikācijā norāda:
1) būvniecības ieceres realizācijas vietu;
2) iecerētās būves veidu.
(3) Izskatot būvniecības ieceres iesniegumu, būvvalde atkarībā no būvniecības ieceres veida lemj par:
1) būvatļaujas izdošanu, atteikumu izdot būvatļauju vai būvniecības ieceres publisku apspriešanu;
2) būvniecības ieceres akceptu, izdarot atzīmi apliecinājuma kartē, vai atteikumu akceptēt ieceri par būvniecību;
3) būvniecības ieceres akceptu, izdarot atzīmi būvniecības ieceres paskaidrojuma rakstā, vai atteikumu
akceptēt būvniecības ieceri.
(4) Speciālajos būvnoteikumos paredzētos gadījumos (inženiertīklu pievadu ierīkošana, inženiertīklu ierīkošana
aizsargjoslā vai sarkano līniju robežās) persona inženiertīklu ierīkošanu uzsāk pēc tam, kad par būvniecības ieceri
paziņojusi būvvaldei un saņēmusi citas atļaujas, ja tādas saskaņā ar normatīvajiem aktiem ir nepieciešamas.
11
/
22
(5) Ja blakus dzīvojamai vai publiskai apbūvei ir ierosināta tāda objekta būvniecība, kurš var radīt būtisku ietekmi
(smaku, troksni, vibrāciju vai cita veida piesārņojumu), bet kuram nav piemērots ietekmes uz vidi novērtējums, būvvalde
nodrošina būvniecības ieceres publisku apspriešanu un tikai pēc tam pieņem lēmumu par ierosinātā objekta
būvniecības ieceri. Pašvaldība saistošajos noteikumos var paredzēt arī citus gadījumus, kad rīkojama būvniecības
ieceres publiska apspriešana. Publisku apspriešanu nerīko, ja teritorijai, kurā paredzēta būve, ir spēkā esošs
detālplānojums. Ja saskaņā ar teritorijas attīstības plānošanu regulējošiem normatīvajiem aktiem, konstatējot šajā daļā
minēto specifisko ietekmi, var tikt pieņemts lēmums par detālplānojuma izstrādi, priekšroka dodama detālplānojuma
izstrādei. Publiskas apspriešanas rezultātus var izmantot, lai ietvertu būvatļaujā papildu nosacījumus, kas attiecas uz
iepriekš minēto būves ietekmi uz vidi. Ja būvatļauja izdota, pārkāpjot šīs daļas noteikumus, augstāka iestāde vai tiesa,
izlemjot jautājumu par apstrīdētās vai pārsūdzētās būvatļaujas tiesiskumu, izvērtē, vai pārkāpums ir tik būtisks, ka
būvatļauja atceļama, un it īpaši pārbauda to, vai nav pārkāptas sabiedrības līdzdalības tiesības lēmumu pieņemšanā.
(6) Par lēmumu, kas pieņemts, izskatot būvniecības ieceres iesniegumu šā panta trešās daļas 1.punktā minētajā
gadījumā, pašvaldības noteikta institūcija vai amatpersona paziņo sabiedrībai, publicējot paziņojumu pašvaldības
mājaslapā internetā un būvniecības informācijas sistēmā triju darba dienu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas.
Publikācijā norāda:
1) būvniecības ieceres realizācijas vietu;
2) iecerētās būves veidu;
3) dienu, kad stājas spēkā būvatļauja vai atteikums izdot būvatļauju;
4) lēmuma par būvatļaujas izdošanu vai atteikumu izdot būvatļauju numuru un datumu;
5) dienu, kad izdarīta atzīme par projektēšanas nosacījumu izpildi, ja būvatļauja izdota šā likuma 
15.panta
otrajā daļā minētajā gadījumā;
6) dienu, kad stājas spēkā būvatļaujas nosacījumu grozījumi, kas izdarīti šā likuma 
16.panta
 2.
3
 daļā vai
17.panta
 2.
2
 daļā minētajā gadījumā.
(6
1
) Publikācijai Būvniecības informācijas sistēmā pievieno būvvaldei iesniegtās būvniecības ieceres vizuālo
risinājumu, ja iecerēta ēkas būvniecība.
(6
2
) Par šā panta trešās daļas 1.punktā minēto lēmumu, kas pieņemts saistībā ar būves publisku apspriešanu,
sabiedrībai paziņo Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(7) Pasūtītājam ir pienākums Ministru kabineta noteikumos paredzētajos gadījumos par saņemto būvatļauju
informēt sabiedrību, izvietojot būvtāfeli zemes gabalā, kurā atļauta būvniecība. Būvtāfele izvietojama piecu dienu laikā
no būvatļaujas spēkā stāšanās dienas. Šim pasākumam ir informatīvs raksturs.
(8) Pasūtītājs par saņemto būvatļauju var individuāli rakstveidā informēt tos nekustamo īpašumu īpašniekus, kuru
nekustamie īpašumi robežojas ar zemes gabalu, kurā atļauts veikt būvdarbus. Šim pasākumam ir informatīvs raksturs.
(9) Būvatļauju vai atteikumu izdot būvatļauju var apstrīdēt vai pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā mēneša laikā no šā panta sestās daļas 3.punktā minētās dienas, bet šā likuma 
15.panta
 otrajā daļā minētajā
gadījumā — no dienas, kad izdarīta atzīme par projektēšanas nosacījumu izpildi.
(10) Lēmumu, kas pieņemts šā likuma 
16.panta
 2.
3
 daļā vai 
17.panta
 2.
2
 daļā minētajā gadījumā, var apstrīdēt vai
pārsūdzēt mēneša laikā no šā panta sestās daļas 6.punktā minētās informācijas publicēšanas dienas. Lēmuma
pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
(11) Kopējais laiks, kurā būvniecības procesā izdota administratīvā akta apstrīdēšanas iesniegums tiek izskatīts
iestādē, nedrīkst būt ilgāks par diviem mēnešiem no iesnieguma saņemšanas dienas.
(12) Personai ir pienākums iesniegumā par administratīvā akta apstrīdēšanu vai pieteikumā par administratīvā akta
pārsūdzēšanu pamatot administratīvā akta prettiesiskumu.
(13) Augstāka iestāde vai tiesa var atjaunot procesuālo termiņu būvatļaujas apstrīdēšanai un pārsūdzēšanai, ja tā
konstatē, ka sabiedrības informēšana par izsniegto būvatļauju bijusi acīmredzami nepietiekama.
12
/
22
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
15.pants. Būvatļauja
(1) Būvatļauju izdod, ja:
1) būvniecības iecere atbilst vietējās pašvaldības teritorijas plānojumam, lokālplānojumam (ja tāds ir izstrādāts)
un detālplānojumam (ja tas nepieciešams saskaņā ar normatīvajiem aktiem), izņemot gadījumus, kad
būvniecības iecere attiecas uz nacionālo interešu objektu;
2) būvniecības iecere ir saskaņota ar zemes gabala īpašnieku un būves īpašnieku gadījumā, kad būvniecība
paredzēta esošā būvē, vai zemes gabala īpašnieks ir informēts gadījumā, kad to prasa normatīvie akti;
3) atbilstoši būvniecību regulējošu normatīvo aktu prasībām ir izstrādāts būvprojekts minimālā sastāvā, izņemot
gadījumus, kad attiecīga projekta izstrāde nav nepieciešama.
(2) Speciālajos būvnoteikumos paredzētajos gadījumos būvatļauju inženierbūves būvniecībai izdod pirms šā panta
pirmās daļas 2.punktā minēto prasību izpildes un iekļauj attiecīgās prasības būvatļaujas projektēšanas nosacījumos.
(3) Būvatļauju neizdod, ja:
1) būvniecības iecere neatbilst kādam no šā panta pirmās daļas nosacījumiem vai citām normatīvo aktu
prasībām;
2) nav veikts paredzētās būvniecības sākotnējais izvērtējums vai ietekmes uz vidi novērtējums gadījumā, kad to
nosaka normatīvie akti.
(4) Lēmums par būvatļauju stājas spēkā ar brīdi, kad tas paziņots adresātam. Ja informācija par lēmumu par
būvatļauju publicēta, ievērojot šā likuma 
14.panta
 piektās daļas nosacījumus, šis lēmums attiecībā uz citām personām
uzskatāms par paziņotu ar brīdi, kad tas stājies spēkā.
(5) Vietējās pašvaldības teritorijas apbūves noteikumos var noteikt papildu nosacījumus attiecībā uz būvprojekta
detalizāciju, ja tie nepieciešami, lai būve iekļautos ainavā vai pilsētvidē.
(6) Būvatļauju papildus 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajiem gadījumiem normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā var atcelt tās izdevējs, ja pasūtītājs, kas ir attiecīgā nekustamā īpašuma īpašnieks vai lietotājs, kura uzdevumā
uz noslēgtā līguma pamata tiek veikta būvniecība, neievēro šajā likumā vai citos būvniecību regulējošos normatīvajos
aktos noteikto.
(7) Nacionālā interešu objekta būvniecībai izdotas būvatļaujas apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur tās darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
16.pants. Projektēšana
(1) Pēc būvatļaujas saņemšanas tiek uzsākta būvatļaujas nosacījumu izpilde, nodrošinot būvprojekta izstrādi
vispārīgajos un speciālajos būvnoteikumos noteiktajā apjomā, kā arī ievērojot vietējās pašvaldības teritorijas plānojumā,
lokālplānojumā un detālplānojumā (ja tas nepieciešams saskaņā ar normatīvajiem aktiem) ietvertos teritorijas
izmantošanas un apbūves noteikumus. Projektēšanu uz pasūtītāja risku var turpināt arī laikā, kad būvatļauja ir
apstrīdēta vai pārsūdzēta.
(2) Par būvprojekta vai tā dokumentācijas atbilstību būvniecību regulējošu normatīvo aktu, būvnormatīvu, kā arī
projektētāja un pasūtītāja civiltiesiskā kārtā noslēgto līgumu prasībām ir atbildīgs būvprojekta izstrādātājs.
(2
1
) Būvprojekta izstrādes gaitā aizliegts veikt izmaiņas būves lietošanas veidā, bet izmaiņas ēkas fasādes
risinājumā, būves novietojumā un būvapjomā pieļaujamas, ievērojot šā panta 2.
2
 daļā noteikto.
(2
2
) Persona, kurai ir izdota būvatļauja, var lūgt atļaut veikt izmaiņas būvprojektā attiecībā uz:
1) būves novietojumu, ja tās pamatotas ar institūciju izdotajiem tehniskajiem vai īpašajiem noteikumiem un
neskar trešo personu tiesības; 
13
/
22
2) ēkas būvapjomu, ja netiek skartas trešo personu tiesības un izmaiņas ir saistītas ar būvizstrādājumu
specifikāciju būvprojektā, ēkas konstrukciju, izolācijas un apdares materiāliem vai inženiertehniskiem
risinājumiem un nerada smaku, troksni, vibrāciju vai cita veida piesārņojumu;
3) ēkas fasādes risinājumu, ja izmaiņas neskar trešo personu tiesības.
(2
3
) Persona, kurai ir izdota būvatļauja, šā panta 2.
2
 daļā minētajā gadījumā iesniedz būvvaldei normatīvajos aktos
noteiktos dokumentus, bet būvvalde vai cita institūcija, kura pilda būvvaldes funkcijas, izvērtē nepieciešamību grozīt
būvatļaujas nosacījumus.
(3) Būvprojekta izstrādātājam ir tiesības veikt autoruzraudzību. Par tās nosacījumiem puses vienojas, noslēdzot
rakstveida līgumu. 
Vispārīgie būvnoteikumi
 paredz gadījumus, kad autoruzraudzība ir obligāta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
17.pants. Būvdarbi
(1) Būvdarbus drīkst uzsākt pēc tam, kad būvvalde ir izdarījusi atzīmi būvatļaujā par visu tajā ietverto projektēšanas
nosacījumu izpildi, būvdarbu uzsākšanas nosacījumu izpildi un būvatļauja kļuvusi neapstrīdama. Šā likuma 
15.panta
septītajā daļā minētajā gadījumā būvdarbus drīkst uzsākt pēc tam, kad būvvalde izdarījusi atzīmi būvatļaujā par tajā
ietverto projektēšanas nosacījumu izpildi un būvdarbu uzsākšanas nosacījumu izpildi.
(2) Būvdarbus organizē un veic atbilstoši būvprojektam un būvatļaujas nosacījumiem, kā arī ievērojot normatīvajos
aktos noteiktos ierobežojumus un prasības, lai netiktu nodarīts kaitējums videi vai tas būtu pēc iespējas mazāks un
resursu patēriņš būtu ekonomiski un sociāli pamatots.
(2
1
)Būvdarbu laikā aizliegts veikt izmaiņas būves lietošanas veidā, bet izmaiņas ēkas fasādes risinājumā, būves
novietojumā un būvapjomā pieļaujamas, ievērojot šā likuma
16.panta
 2.
2
 daļā noteikto.
(2
2
) Persona, kurai ir izdota būvatļauja, šā likuma 
16.panta
 2.
2
 daļā minētajā gadījumā iesniedz būvvaldei
normatīvajos aktos noteiktos dokumentus, bet būvvalde vai cita institūcija, kura pilda būvvaldes funkcijas, izvērtē
nepieciešamību grozīt būvatļaujas nosacījumus.
(3) Ja būvdarbi tiek apturēti vai pārtraukti un līdz ar to būve kļūst bīstama cilvēku dzīvībai, veselībai vai videi vai arī
būves konstrukcijās var rasties bīstami bojājumi, būvniecības ierosinātājs veic būves konservāciju normatīvajos aktos
paredzētajā kārtībā.
(4) Būvdarbus, kuru veikšanai nepieciešama apliecinājuma karte vai paskaidrojuma raksts, drīkst uzsākt pēc tam,
kad būvvalde minētajos dokumentos izdarījusi atzīmi par nosacījumu izpildi un speciālajos noteikumos paredzētajos
gadījumos būvvaldē reģistrēti būvdarbu uzsākšanai nepieciešamie dokumenti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
18.pants. Būvniecības kontrole
(1) Būvdarbu kontroli atbilstoši šajā likumā noteiktajai kompetencei veic būvvaldes, institūcijas, kura pilda būvvaldes
funkcijas, un biroja būvinspektori — attiecīgajās institūcijās nodarbinātas personas, kuras ir ieguvušas patstāvīgās
prakses tiesības arhitektūras vai būvniecības jomā un reģistrētas būvinspektoru reģistrā. Sadarbības ietvaros būvvaldes
būvinspektoram ir tiesības apskatīt būvdarbu laikā arī tādu būvi un būvlaukumu, kuru uzraudzība ir biroja vai citas
institūcijas, kura pilda būvvaldes funkcijas, kompetencē, un sniegt par to informāciju attiecīgajām institūcijām tālākai
rīcībai.
(2) Būvdarbi, kas uzsākti vai tiek veikti bez būvatļaujas vai pirms tam, kad būvatļaujā, apliecinājuma kartē vai
paskaidrojuma rakstā izdarīta atzīme par attiecīgo nosacījumu izpildi, gadījumos, kad attiecīgie lēmumi saskaņā ar
normatīvajiem aktiem ir nepieciešami, kā arī būvdarbi, kas neatbilst būvprojektam un normatīvo aktu prasībām, ir
kvalificējami kā patvaļīga būvniecība. Patvaļīga būvniecība ir arī būves vai tās daļas ekspluatācija neatbilstoši
projektētajam lietošanas veidam vai būvdarbi, kas uzsākti bez attiecīgas projekta dokumentācijas, ja tāda
nepieciešama saskaņā ar normatīvajiem aktiem.
(3) Būvinspektoram, veicot būvniecības kontroli, ir tiesības apskatīt un pārbaudīt būvi un būvlaukumu būvdarbu laikā.
Ja fiziskās un juridiskās personas nenodrošina būvinspektoram tiesības apskatīt un pārbaudīt būvi un būvlaukumu
14
/
22
būvdarbu laikā, šādās būvēs un būvlaukumā var iekļūt, izmantojot aizvietotājizpildi un fizisku spēku saskaņā ar rajona
(pilsētas) tiesas tiesneša lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz būvvaldes, biroja vai citas institūcijas, kura veic
būvvaldes funkcijas, pieteikumu un tam pievienotajiem materiāliem. Fiziskās un juridiskās personas, kuras kavē šo
būvinspektora tiesību īstenošanu, saucamas pie likumā noteiktās atbildības.
(4) Veicot būvdarbu kontroli, būvinspektori atbilstoši to iestāžu kompetencei, kurās viņi nodarbināti:
1) pārbauda būvdarbu uzsākšanas atbilstību normatīvo aktu prasībām;
2) pārbauda būvdarbu veikšanas atbilstību būvprojektam un normatīvo aktu prasībām;
3) pārliecinās par būvizstrādājumu atbilstību apliecinošas dokumentācijas esamību būvlaukumā un par
konstatētajiem trūkumiem informē būvizstrādājumu tirgu uzraugošo iestādi;
4) pārliecinās par vides aizsardzības prasību ievērošanu būvlaukumā un par konstatētajiem trūkumiem informē
institūcijas, kuras veic vides valsts kontroli;
5) pārliecinās, vai tiek veikta autoruzraudzība vai būvuzraudzība gadījumos, kad attiecīgās uzraudzības
nepieciešamību nosaka normatīvie akti, un vai tiek ievērots būvuzraudzības plāns.
(5) Ja būvinspektors saskaņā ar šā panta ceturtās daļas 1.punktu konstatē patvaļīgu būvniecību, viņš aptur
būvdarbus un uzraksta attiecīgu atzinumu, bet iestāde pieņem vienu no šādiem lēmumiem:
1) par iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu, ja konkrētā objekta būvniecību attiecīgajā teritorijā nepieļauj normatīvie
akti vai būvdarbi uzsākti pirms atzīmes izdarīšanas būvatļaujā par projektēšanas nosacījumu izpildi — neatkarīgi
no apstākļiem, kādēļ attiecīgā darbība nav tikusi veikta;
2) par atļauju veikt būvniecību pēc būvniecību regulējošu normatīvo aktu prasību izpildes, bet gadījumos, kad
patvaļīgas būvniecības rezultātā nodarīts kaitējums videi, — arī pēc tā novēršanas vides un dabas aizsardzību
regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā. Ja lēmums par atļauju veikt būvniecību būvvaldes noteiktajā
termiņā netiek izpildīts, būvvalde var lemt par iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu.
(6) Ja saskaņā ar šā panta ceturtās daļas 2.punktu būvinspektors konstatē atkāpes no būvvaldei iesniegtā
būvprojekta, viņš aptur būvdarbus un uzraksta attiecīgu atzinumu. Būvvalde var pieņemt lēmumu par atļauju turpināt
būvdarbus un iespēju mainīt būvatļaujas nosacījumus, ja tiek konstatēti šā likuma 
17.panta
 2.
1
 daļā minētie apstākļi.
(6
1
) Ja būvinspektors būvlaukumā konstatē šā panta ceturtās daļas 3.punktā norādītos trūkumus, viņš ir tiesīgs
apturēt būvdarbus un uzraksta attiecīgu atzinumu. Būvvalde var pieņemt lēmumu par atļauju turpināt būvdarbus pēc
tam, kad no institūcijas, kas veic būvizstrādājumu tirgus uzraudzību un kontroli, saņemta informācija par trūkumu
novēršanu, bet gadījumos, kad būvvalde uzdevusi izvērtēt būvizstrādājuma neatbilstības ietekmi uz būtiskām būvei
izvirzītām prasībām, — arī izvērtējums.
(7) Ja saskaņā ar šā panta ceturtās daļas 4.punktu būvinspektors būvlaukumā konstatē atkāpes no vides prasībām,
kas radījušas vai var radīt bīstamību vai būtisku kaitējumu, viņš ir tiesīgs apturēt būvdarbus un uzraksta attiecīgu
atzinumu. Būvvalde var pieņemt lēmumu par atļauju turpināt būvdarbus pēc tam, kad no institūcijas, kas veic vides
valsts kontroli, saņemta informācija par konstatēto trūkumu novēršanu.
(7
1
) Ja būves īpašnieks nepilda šā panta piektajā daļā minēto lēmumu, iestāde veic lēmuma piespiedu izpildi
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Lēmumi piespiedu kārtā izpildāmi, ja kopš to spēkā stāšanās
pagājuši ne vairāk kā pieci gadi, šo termiņu skaitot saskaņā ar 
Administratīvā procesa likumā
 noteikto.
(8) Būvvalde pieņem lēmumu par būvatļaujas atcelšanu, ja izmaiņas skar lietošanas veidu, ir paredzētas būves
apjomā vai novietojumā un nav konstatēti šā likuma 
17.panta
 2.
1
 daļā minētie apstākļi.
(9) 
(Izslēgta ar 
03.07.2014
. likumu)
(10) 
(Izslēgta ar 
03.07.2014
. likumu)
(11) Lēmums par būvdarbu apturēšanu, kas ietverts būvinspektora atzinumā, lēmums par būvdarbu pārtraukšanu vai
lēmums par būvatļaujas atcelšanu, tās atzīšanu par spēku zaudējušu izpildāms nekavējoties. Šā lēmuma apstrīdēšana
vai pārsūdzēšana neaptur tā darbību. Ja lēmums par būvdarbu apturēšanu netiek pildīts, tā pieņēmējs var nodrošināt šā
lēmuma izpildi, piemērojot aizvietotājizpildi (tai skaitā nosakot aizliegumus attiecībā uz objektu vai teritoriju, kurā
15
/
22
atrodas objekts) un citus 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktos piespiedu izpildes līdzekļus, kā arī lemt par
būvatļaujas atcelšanu un iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu. Papildus 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajiem
gadījumiem, kad ar lēmuma izpildi saistītus izdevumus sedz lēmuma adresāts, izdevumus, kas saistīti ar iepriekšējā
stāvokļa atjaunošanu, sedz būves īpašnieks.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
19.pants. Atbildība būvniecībā
(1) Būvniecības procesa dalībniekiem (zemes īpašnieks, būves īpašnieks, būvprojekta izstrādātājs, būvdarbu
veicējs, būvuzraugs un būveksperts) ir pienākums būvniecības procesā ievērot normatīvo aktu prasības. Šā likuma
izpratnē zemes īpašnieks ir arī publiskas personas zemes tiesiskais valdītājs, bet būves īpašnieks — publiskai
personai piederošas vai citas būves tiesiskais valdītājs.
(2) Ja uz zemes gabala atrodas vai tiek būvēta zemes īpašniekam piederoša būve, par būvdarbu uzsākšanu vai
veikšanu bez būvatļaujas vai pirms tam, kad būvatļaujā, apliecinājuma kartē vai paskaidrojuma rakstā izdarīta atzīme
par attiecīgo nosacījumu izpildi, ja attiecīgie lēmumi būvniecības uzsākšanai nepieciešami, atbild zemes īpašnieks.
Zemes īpašnieks ir atbildīgs arī par normatīvajiem aktiem atbilstoša būvprojekta izstrādātāja, būveksperta, būvdarbu
veicēja un būvuzrauga izvēli.
(3) Ja uz zemes gabala atrodas vai tiek būvēta citai personai piederoša būve, par būvdarbu uzsākšanu vai veikšanu
bez būvatļaujas vai pirms tam, kad būvatļaujā, apliecinājuma kartē vai paskaidrojuma rakstā izdarīta atzīme par
attiecīgo nosacījumu izpildi, ja attiecīgie lēmumi būvniecības uzsākšanai nepieciešami, atbild būves īpašnieks. Būves
īpašnieks ir atbildīgs arī par normatīvajiem aktiem atbilstoša būvprojekta izstrādātāja, būveksperta, būvdarbu veicēja un
būvuzrauga izvēli.
(4) Būvprojekta izstrādātājs ir atbildīgs par būvprojekta apjoma un satura atbilstību pasūtītāja, šā likuma un citu
normatīvo aktu prasībām, kā arī par autoruzraudzību.
(5) Būvdarbu veicējs ir atbildīgs par normatīvo aktu prasību ievērošanu būvlaukumā un būvdarbu rezultātā tapušās
būves vai tās daļas atbilstību būvprojektam un pasūtītāja, šā likuma un citu normatīvo aktu prasībām, kā arī par
normatīvo aktu prasībām atbilstošu būvizstrādājumu izvēli un to iestrādes tehnoloģiju.
(6) Būvuzraugs ir atbildīgs par visa būvdarbu procesa uzraudzību kopumā un ikviena būvuzraudzības plānā noteiktā
posma kontroli būvlaukumā termiņos, kādi attiecīgajā plānā paredzēti, kā arī par to, lai būve vai tās daļa, kuras
būvniecības laikā viņš pildījis savus pienākumus, atbilstu būvprojektam un pasūtītāja, šā likuma un citu normatīvo aktu
prasībām.
(7) Būveksperts atbild par ekspertīzes atzinuma saturu un tajā ietverto secinājumu pamatotību.
(7
1
) Zemes īpašnieks vai būves īpašnieks nav tiesīgs pilnvarot citus būvniecības procesa dalībniekus izraudzīties
būvekspertu vai būvuzraugu un slēgt līgumu par būveksperta vai būvuzrauga pakalpojuma sniegšanu zemes īpašnieka
vai būves īpašnieka uzdevumā.
(8) Būvniecības procesa dalībniekam ir pienākums šajā likumā un 
Civillikumā
 noteiktajā kārtībā atlīdzināt citiem
būvniecības procesa dalībniekiem un trešajām personām tos zaudējumus, kurus viņš nodarījis ar savu darbību vai
bezdarbību.
(9) Ja būvdarbu veikšanai ir nepieciešama būvatļauja, paskaidrojuma raksts vai apliecinājuma karte, starp
būvniecības dalībniekiem, izņemot radiniekus pirmajā, otrajā un trešajā radniecības pakāpē un citus ģimenes locekļus,
kuri var pierādīt piederību ģimenei, par darba veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu rakstveidā slēdzami darba vai
uzņēmuma līgumi.
(10) Ja būvdarbu veikšanai nav nepieciešama būvatļauja, paskaidrojuma raksts vai apliecinājuma karte, būvniecības
dalībnieku pienākumus un tiesības attiecībā uz līgumu noslēgšanas formu nosaka 
Civillikums
, 
Darba likums
 un citi
normatīvie akti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
20.pants. Apdrošināšana būvniecībā
(1) Būvdarbu veicējam ir pienākums apdrošināt savu civiltiesisko atbildību par tā darbības vai bezdarbības rezultātā
nodarīto kaitējumu trešo personu dzīvībai un veselībai vai mantai nodarītajiem zaudējumiem. Ja būvdarbu veikšanai
16
/
22
nepieciešama būvatļauja, būvdarbu veicēja civiltiesiskā atbildība apdrošināma uz visu būvdarbu veikšanas laiku.
(2) Civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas līgumu noslēdz vai nu attiecībā uz visiem būvobjektiem un katru gadu to
atjauno, vai no jauna, vai arī attiecībā uz katru atsevišķo būvobjektu.
(3) Trešās personas mantai nodarītie zaudējumi tiek novērtēti, ievērojot normatīvos aktus par apdrošināšanu.
Apdrošināšanas atlīdzības apmērs tiek noteikts, pusēm vienojoties.
(4) Būvdarbu veicēja civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas esamību pārbauda būvatļaujas izdevējs.
21.pants. Būves ekspluatācija
(1) Pēc būvdarbu pabeigšanas būvniecības ierosinātājs nodrošina būves novietojuma uzmērījumu veikšanu un
pieņem būvi ekspluatācijā.
(2) Būvi aizliegts izmantot līdz tās pieņemšanai ekspluatācijā, izņemot šā panta trešajā daļā minētos gadījumus.
Ekspluatācijā pieņemto būvi izmanto tikai atbilstoši projektētajam lietošanas veidam.
(3) Ekspluatācijā pieņemtas ēkas pārbūves, atjaunošanas vai restaurācijas laikā, kā arī inženiertīklu un speciālajos
būvnoteikumos paredzētajos gadījumos inženierbūvju būvniecības, pārbūves vai atjaunošanas laikā to izmantošana
pirms pieņemšanas ekspluatācijā ir atļauta, ja būvprojektā iekļauts izvērtējums par būves izmantošanas pieļaujamību
būvdarbu laikā, izmantošanas nosacījumi, bet attiecībā uz ēkām — arī aprēķini par būvmateriālu pieļaujamo svaru un
montāžas slodzi uz nesošajām konstrukcijām, kuri iekļauti būvprojekta sastāvā esošajā darbu organizācijas projektā.
(4) Būves īpašnieks nodrošina būves un tās elementu uzturēšanu ekspluatācijas laikā, lai tā atbilstu šā likuma
9.panta
 otrajā daļā būvei noteiktajām būtiskām prasībām.
(5) Būvinspektoram, uzrādot darba apliecību un augstākas amatpersonas pilnvarojumu, ir tiesības apmeklēt
fiziskajām un juridiskajām personām piederošās vai to lietošanā esošās būves un atsevišķas telpas, lai kontrolētu
ekspluatācijas atbilstību normatīvajiem aktiem, tai skaitā patvaļīgas būvniecības esamību un būves drošumu. Ja
fiziskās vai juridiskās personas nenodrošina būvinspektoram tiesības apskatīt un pārbaudīt būves un atsevišķas telpas,
šādās būvēs un atsevišķās telpās var iekļūt, izmantojot aizvietotājizpildi un fizisku spēku saskaņā ar rajona (pilsētas)
tiesas tiesneša lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz būvvaldes, biroja vai citas institūcijas, kura pilda būvvaldes
funkcijas, pieteikumu un tam pievienotajiem materiāliem. Ja šādās būvēs un telpās nepieciešams iekļūt, lietojot fizisku
spēku, to veic likumā noteiktajā kārtībā. Fiziskās un juridiskās personas, kuras kavē būvinspektora tiesību īstenošanu,
saucamas pie likumā noteiktās atbildības.
(6) Būvinspektors, kontrolējot ekspluatācijā pieņemtas būves drošumu, veic vispārīgu vizuālo apskati, kuras laikā
fiksē un novērtē redzamos bojājumus un sagatavo atzinumu. Apskates rezultāti var būt par pamatu būves, tās daļas vai
iebūvēto būvizstrādājumu detalizētai tehniskajai izpētei. Publiskas ēkas apskati veic un atzinumu sagatavo birojā
nodarbināts būvinspektors.
(7) Būvju ekspluatācijas uzraudzības ietvaros, ņemot vērā atzinumā konstatēto, būvvalde vai birojs atbilstoši to
kompetencei var pieņemt šādus lēmumus:
1) uzdot veikt būves, tās daļas vai iebūvēto būvizstrādājumu tehnisko izpēti;
2) uzdot novērst konstatēto bīstamību, informējot par to pašvaldību;
3) ja konstatēta būves bīstamība, — aizliegt tās ekspluatāciju līdz bīstamības novēršanai;
4) ja būve vai atsevišķa telpa tiek izmantota neatbilstoši projektētajam lietošanas veidam, — aizliegt būves vai
atsevišķas telpas ekspluatāciju un uzdot atjaunot iepriekšējo stāvokli.
(8) Papildus šā panta septītajā daļā minētajiem lēmumiem, pamatojoties uz būvinspektora sagatavoto atzinumu,
kompetentā institūcija likumā noteiktajos gadījumos pieņem lēmumu par administratīvo sodu.
(9) Ja būve ir pilnīgi vai daļēji sagruvusi vai nonākusi tādā tehniskajā stāvoklī, ka ir bīstama vai bojā ainavu, šīs
būves īpašniekam atbilstoši pašvaldības lēmumam tā jāsakārto vai jānojauc. Šā lēmuma izpildi nodrošina
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(10) Šā panta septītajā un devītajā daļā minētie lēmumi (izņemot lēmumu attiecībā uz būvi, kas bojā ainavu)
17
/
22
izpildāmi nekavējoties. Šo lēmumu apstrīdēšana un pārsūdzēšana neaptur to darbību. Ja kāds no attiecīgajiem
lēmumiem netiek pildīts, iestāde var nodrošināt tā izpildi, piemērojot aizvietotājizpildi un citus 
Administratīvā procesa
likumā
 noteiktos piespiedu izpildes līdzekļus. Papildus 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajiem gadījumiem, kad ar
lēmuma izpildi saistītus izdevumus sedz lēmuma adresāts, izdevumus, kas saistīti ar iepriekšējā stāvokļa
atjaunošanu, sedz būves īpašnieks.
(
03.07.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
22.pants. Būvkomersantu reģistrs
(1) Lai veiktu komercdarbību vienā vai vairākās būvniecības jomās, kā arī arhitektūras vai elektroenerģētikas jomā,
komersants reģistrējas būvkomersantu reģistrā, iesniedzot informāciju par visiem uz darba līguma pamata
nodarbinātajiem būvspeciālistiem.
(2) Komersants ir tiesīgs darboties tādās būvniecības jomās, kurās tam ir attiecīgi būvspeciālisti.
(3) Būvkomersantu reģistrā iekļauj informāciju par komersantu, tā būvspeciālistiem, komersantu raksturojošus
datus, ziņas par būvniecībā konstatētajiem pārkāpumiem un reģistra noteikumu pārkāpumiem.
(4) Būvkomersantu reģistrs ir publiski pieejams, izņemot datus, kuru pieejamība ir ierobežota saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par komercnoslēpumu un datu aizsardzību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
23.pants. Būvkomersantu klasifikācija
(1) Lai pretendētu uz tādu būvdarbu veikšanu, kas pilnībā vai daļēji tiek finansēti no publisko tiesību juridiskās
personas līdzekļiem Eiropas Savienības politiku instrumentu vai citas ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļiem, ja
pasūtītājs ir publisko tiesību juridiskā persona vai tās institūcija, būvkomersantam jāsaņem klasifikācijas dokuments.
(2) Būvkomersantus klasificē, izvērtējot to finansiāli ekonomiskos rādītājus (tai skaitā būvkomersantu reģistrā
iekļautos komersantu raksturojošos datus), tehniskos kritērijus, kā arī profesionālo pieredzi.
(3) Būvkomersants ir tiesīgs pretendēt uz vienreizēju vai pagaidu klasifikācijas dokumentu.
(4) Informācija par būvkomersantu klasifikāciju ir iekļaujama būvniecības informācijas sistēmā un publiski pieejama.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
 Pants stājas spēkā 
01.01.2016.
Sk. Pārejas noteikumu 
8.punktu
)
24.pants. Būvniecības informācijas sistēma
(1) Būvniecības informācijas sistēma ir valsts sistēma, kas ietver būvniecības procesam un tā kontrolei
nepieciešamo informāciju un dokumentus un nodrošina informācijas apriti starp publiskās pārvaldes, kontroles
institūcijām un būvniecības dalībniekiem, kā arī sabiedrības iesaisti būvniecības procesā. Būvniecības informācijas
sistēmas uzturēšanu un pilnveidošanu veic birojs.
(2) Būvniecības informācijas sistēma ietver:
1) būvniecības uzsākšanai nepieciešamo informāciju;
2) informāciju par paredzēto būvniecību, saistībā ar to pieņemtajiem lēmumiem un to spēkā stāšanos;
3) informāciju par būvatļaujas nosacījumiem un to izpildi apliecinošo dokumentu uzskaitījumu;
4) informāciju par būvniecības procesa uzraudzību;
5) būves pieņemšanai ekspluatācijā nepieciešamo informāciju;
6) informāciju par būvniecības dalībniekiem un to profesionālās darbības pārkāpumiem;
7) šajā likumā un citos likumos par būvniecību, mājokļu un ēku energoefektivitāti paredzētos reģistrus;
18
/
22
Pārejas noteikumi
8) citu šā likuma izpildei nepieciešamo informāciju.
(3) Būvniecības informācijas sistēma ir publiski pieejama bez maksas, izņemot datus, kuru pieejamība ir ierobežota
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par komercnoslēpumu un datu aizsardzību.
(4) Ja persona, aizpildot speciālas tiešsaistes formas tīmekļvietnē www.bis.gov.lv, elektroniski iesniedz būvniecības
ieceres dokumentus, būvvalde vai institūcija, kura pilda būvvaldes funkcijas, nodrošina lēmumu pieņemšanu un atzīmju
izdarīšanu, kā arī ieceres īstenošanai nepieciešamās tehniskās dokumentācijas saskaņošanu būvniecības
informācijas sistēmā. Iesniedzot elektroniski būvniecības ieceres dokumentus, persona būvniecības informācijas
sistēmā saņem valsts un pašvaldību institūciju un ārējo inženiertīklu īpašnieku vai tiesisko valdītāju tehniskos vai
īpašos noteikumus, kā arī saskaņo būvprojekta risinājumus un tā izmaiņas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 
14.
punktu
)
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē Būvniecības likums (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru
Kabineta Ziņotājs, 1995, 20.nr.; 1997, 7., 22.nr.; 2002, 7.nr.; 2003, 6., 8.nr.; 2004, 9.nr.; 2005, 8.nr.; 2006, 7., 13.nr.;
2008, 3.nr.; 2009, 14.nr.; Latvijas Vēstnesis, 2010, 205.nr.; 2012, 195.nr.; 2013, 87., 124.nr.).
2. Līdz attiecīgos Ministru kabineta noteikumus aizvietojošo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai,
bet ne ilgāk kā līdz 2015.gada 1.jūlijam piemērojami šādi Latvijas būvnormatīvi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) LBN 002-01 "Ēku norobežojošo konstrukciju siltumtehnika";
2) LBN 003-01 "Būvklimatoloģija";
3) LBN 005-99 "Inženierizpētes noteikumi būvniecībā";
4) LBN 006-00 "Būtiskās prasības būvēm";
5) LBN 016-11 "Būvakustika";
6) LBN 201-10 "Būvju ugunsdrošība";
7) LBN 202-01 "Būvprojekta saturs un noformēšana";
8) LBN 203-97 "Betona un dzelzsbetona konstrukciju projektēšanas normas";
9) LBN 205-97 "Mūra un stiegrota mūra konstrukciju projektēšanas normas";
10) LBN 206-99 "Koka konstrukciju projektēšanas normas";
11) LBN 207-01 "Ģeotehnika. Būvju pamati un pamatnes";
12) LBN 208-08 "Publiskas ēkas un būves";
13) LBN 209-09 "Mazstāvu dzīvojamās mājas";
14) LBN 211-08 "Daudzstāvu daudzdzīvokļu dzīvojamie nami";
15) LBN 214-03 "Ģeotehnika. Pāļu pamati un pamatnes";
16) LBN 221-98 "Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija";
17) LBN 222-99 "Ūdensapgādes ārējie tīkli un būves";
18) LBN 223-99 "Kanalizācijas ārējie tīkli un būves";
19
/
22
19) LBN 224-05 "Meliorācijas sistēmas un hidrotehniskās būves";
20) LBN 229-06 "Hidroelektrostaciju hidrotehniskās būves";
21) LBN 231-03 "Dzīvojamo un publisko ēku apkure un ventilācija";
22) LBN 241-03 "Iekšējās gāzesvadu sistēmas un gāzes iekārtas";
23) LBN 242-02 "Gāzes sadales un lietotāju ārējie tīkli";
24) LBN 261-07 "Ēku iekšējo elektroinstalāciju izbūve";
25) LBN 262-05 "Elektronisko sakaru tīkli";
26) LBN 501-06 "Būvizmaksu noteikšanas kārtība";
27) LBN 305-01 "Ģeodēziskie darbi būvniecībā";
28) LBN 310-05 "Darbu veikšanas projekts";
29) LBN 405-01 "Būvju tehniskā apsekošana".
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014.
 un 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
3. Personas, kuras līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai ieguvušas patstāvīgās prakses tiesības būvniecības jomā
būvtehniķa profesijā, bet nav ieguvušas šā likuma 
13.pantā
 noteikto izglītību, ir tiesīgas turpināt patstāvīgu praksi
inženierizpētē, projektēšanā, būvdarbu vadīšanā, būvuzraudzībā vai būvekspertīzē ne ilgāk kā līdz 2020.gada
31.decembrim. Ja šīs tiesību normas spēkā stāšanās dienā personai līdz likumā noteiktā pensijas vecuma
sasniegšanai atlikuši seši gadi vai mazāk, tai atļauts turpināt patstāvīgu praksi šajā punktā minētajās jomās līdz
pensijas vecuma sasniegšanai, neievērojot šā likuma 
13.pantā
 būvspeciālistiem noteiktās izglītības prasības. Ja
persona vēlas turpināt patstāvīgo praksi inženierizpētē, projektēšanā, būvdarbu vadīšanā, būvuzraudzībā vai
būvekspertīzē pēc pensijas vecuma sasniegšanas, tai jāatbilst šā likuma 
13.panta
 prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
4. Personas, kuras līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai ieguvušas patstāvīgās prakses tiesības būvniecības jomā
būvinženiera profesijā un kurām ir pirmā līmeņa profesionālā augstākā izglītība būvinženiera studiju programmā, ir
tiesīgas turpināt patstāvīgu praksi inženierizpētē, projektēšanā vai būvekspertīzē ne ilgāk kā līdz 2020.gada
31.decembrim. Ja šīs tiesību normas spēkā stāšanās dienā personai līdz likumā noteiktā pensijas vecuma
sasniegšanai atlikuši seši gadi vai mazāk, tai atļauts turpināt patstāvīgu praksi šajā punktā minētajās jomās līdz
pensijas vecuma sasniegšanai, neievērojot šā likuma 
13.pantā
 būvspeciālistiem noteiktās izglītības prasības. Ja
persona vēlas turpināt patstāvīgo praksi inženierizpētē, projektēšanā vai būvekspertīzē pēc pensijas vecuma
sasniegšanas, tai jāatbilst šā likuma 
13.panta
 prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
4.
1
 No šā likuma 
18.panta
 pirmās daļas izrietošā prasība, ka pašvaldībā nodarbinātam būvinspektoram ir
nepieciešama vismaz pirmā līmeņa augstākā izglītība, kas iegūta arhitekta vai būvinženiera studiju programmā, un
prasība par būvspeciālista sertifikāta nepieciešamību neattiecas uz būvinspektoriem, kuri darba tiesiskās attiecības ar
būvvaldi uzsākuši līdz 2014.gada 1.novembrim.
(
03.07.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
5. Būvniecības procesi, kuri iesākti līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai, pabeidzami vispārīgajos būvnoteikumos
paredzētajā kārtībā.
(
03.07.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
6. 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2014.
)
7. Līdz grozījumu izdarīšanai normatīvajos aktos šajā likumā lietotie jēdzieni "pārbūve" un "lietošanas veida maiņa" 
20
/
22
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums stājas spēkā 2014.gada 1.oktobrī.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2014.
)
Likums Saeimā pieņemts 2013.gada 9.jūlijā.
Valsts prezidents A.Bērziņš
Rīgā 2013.gada 30.jūlijā
7. Līdz grozījumu izdarīšanai normatīvajos aktos šajā likumā lietotie jēdzieni "pārbūve" un "lietošanas veida maiņa"
atbilst jēdzienam "rekonstrukcija", bet jēdziens "atjaunošana" — jēdzienam "renovācija".
8. Šā likuma 
5.panta
 pirmās daļas 12.punkts un 
23.pants
 stājas spēkā 2016.gada 1.janvārī. Šā likuma 
23.panta
pirmajā daļā ietvertais priekšnoteikums pretendēšanai uz būvdarbu veikšanu piemērojams ar dienu, kad stājas spēkā
attiecīgi grozījumi 
Publisko iepirkumu likumā
 un 
Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumā
, bet ne agrāk par
2016.gada 1.janvāri.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.07.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
9. Būvspeciālisti, kas saņēmuši arhitekta prakses vai būvprakses sertifikātu līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai,
ir tiesīgi turpināt patstāvīgu praksi pēc sertifikātā norādītā derīguma termiņa beigām, ja tie atbilst šā likuma prasībām
un sniedz būvspeciālistu reģistrā iekļaujamās ziņas Ministru kabineta noteiktajā apjomā, termiņā un kārtībā.
10. Šā likuma 
6.
1
 panta
 pirmās daļas 2.punkts stājas spēkā 2015.gada 1.janvārī, bet 
6.
1
 panta
 ceturtā daļa —
2016.gada 1.janvārī.
(
03.07.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
28.06.2015.
)
10.
1
 Šā likuma 
6.
1
 panta
 pirmās daļas 1.punkts stājas spēkā 2015.gada 1.jūlijā, un tajā noteiktā kompetence ir
izpildāma tām būvniecības iecerēm, par kuru realizāciju būvatļaujas izdotas, sākot no 2014.gada 1.oktobra. Būvdarbus,
kas tiek veikti, pamatojoties uz būvatļauju, kas izdota līdz 2014.gada 30.septembrim, kontrolē un būvi ekspluatācijā
pieņem iestāde, kas izsniegusi attiecīgo būvatļauju.
(
18.06.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.06.2015.
)
11. Līdz 2016.gada 30.jūnijam ekspertīzes veikšanas tiesības ir fiziskajām personām, ja tās saņēmušas sertifikātu
attiecīgajiem projektēšanas vai būvdarbu veidiem, kā arī būvniecību reglamentējošos normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā reģistrētām juridiskajām personām, kuras nodarbina sertificētu speciālistu attiecīgajā jomā.
(
03.07.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.12.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
24.12.2015.
)
12. Šā likuma 
14.panta
 6.
1
 daļa piemērojama ar dienu, kad būvniecības informācijas sistēma nodrošina būvniecības
dokumentu elektronisku apriti, bet ne agrāk kā 2015.gada 1.oktobrī.
(
03.07.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
13. Ministru kabinets šā likuma 
5.panta
 pirmās daļas 14.punktā minētos noteikumus izdod līdz 2018.gada
1.janvārim.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
14. Šā likuma 
24.panta
 ceturtā daļa piemērojama ar dienu, kad būvniecības informācijas sistēma nodrošina
būvniecības dokumentu elektronisku apriti un saskaņošanu, bet ne agrāk kā 2018.gada 1.janvārī.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
21
/
22
22
/
22