Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 41 (4027),
13.03.2009.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
219
Pieņemts: 
10.03.2009.
Stājas spēkā: 
01.04.2009.
Attēlotā redakcija:
 01.07.2015. - ...
Grozījumi:
MK 14.09.2010. noteikumi 
Nr.874 / LV, 150 (4342), 22.09.2010. / Stājas spēkā 23.09.2010.
MK 08.01.2013. noteikumi 
Nr.19 / LV, 7 (4813), 10.01.2013. / Stājas spēkā 11.01.2013.
MK 16.06.2015. noteikumi 
Nr.315 / LV, 124 (5442), 30.06.2015. / Stājas spēkā 01.07.2015.
Ministru kabineta noteikumi Nr.219
 
Rīgā 2009.gada 10.martā (prot. Nr.17 24.§)
Kārtība, kādā veicama obligātā veselības pārbaude
Izdoti saskaņā ar 
Darba aizsardzības likuma
 
15.panta
 pirmo daļu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka kārtību, kādā veicama obligātā veselības pārbaude (turpmāk – veselības pārbaude) tiem nodarbinātajiem, kuru veselības stāvokli ietekmē vai
var ietekmēt veselībai kaitīgie darba vides faktori, un tiem nodarbinātajiem, kuriem darbā ir īpaši apstākļi.
1
/
98
2. Noteikumi neattiecas uz veselības pārbaudēm, kas veicamas jūrniekiem, karavīriem, gaisa kuģu apkalpes locekļiem un gaisa satiksmes vadības dispečeriem,
kā arī Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonām ar speciālajām dienesta pakāpēm.
3. Veselības pārbaudi veic personām:
3.1. kuras ir nodarbinātas vai kuras paredzēts nodarbināt darbā, kur viņu veselības stāvokli ietekmē veselībai kaitīgie darba vides faktori (
1.pielikums
);
3.2. kuras ir nodarbinātas vai kuras paredzēts nodarbināt darbā īpašos apstākļos – bīstamos darbos, kur pastāv augsts nelaimes gadījumu risks pašam
nodarbinātajam vai apkārtējiem (
2.pielikums
).
4. Uz veselības pārbaudi šo noteikumu 
3.punktā
 minētajos gadījumos nosūta:
4.1. personas pirms darba tiesisko attiecību vai valsts civildienesta tiesisko attiecību uzsākšanas pirmreizējās veselības pārbaudes veikšanai;
4.2. nodarbinātos:
4.2.1. periodiskās veselības pārbaudes veikšanai – saskaņā ar šajos noteikumos noteikto kārtību;
4.2.2. ārpuskārtas (papildu) veselības pārbaudes veikšanai:
4.2.2.1. ja mainās veselībai kaitīgie darba vides faktori vai īpašie apstākļi;
4.2.2.2. pēc arodslimību ārsta vai arodveselības un arodslimību ārsta (turpmāk – arodslimību ārsts) norādījuma tos nodarbinātos, kas strādā līdzīgos
darba apstākļos kā nodarbinātais, kuram arodslimību ārsts konstatējis arodslimības pazīmes, kas attīstījušās viņa darba vietā esošo veselībai kaitīgo
darba vides faktoru iedarbības rezultātā;
4.2.2.3. ja arodslimību ārsts obligātās veselības pārbaudes kartes (3.pieli
kums) (turpmāk – veselības pārbaudes karte) II sadaļas 12.punktā pie
īpašajām piezīmēm un ieteikumiem norādījis nākamo ārpuskārtas (papildu) veselības pārbaudes termiņu;
4.2.2.4. pēc nodarbinātā vai uzticības personu pieprasījuma, ja ir pamats domāt, ka veselībai kaitīgie darba vides faktori kaitīgi ietekmē nodarbinātā
veselību;
4.2.2.5. pēc darba devēja iniciatīvas jebkurā citā termiņā, lai pārliecinātos, ka nodarbinātā veselības stāvoklis atbilst veicamajam darbam, tai skaitā
ilgstošas vai biežas darbnespējas gadījumā.
(Grozīts ar MK 
08.01.2013.
 noteikumiem Nr.19)
2
/
98
5. Veselības pārbaudi veic:
5.1. arodslimību ārsts, izņemot gadījumu, ja persona ir nodarbināta vai viņu paredzēts nodarbināt darbā ar jonizējošā starojuma avotiem, kuri atbilstoši
normatīvajiem aktiem par aizsardzību pret jonizējošo starojumu atbilst A kategorijai;
5.2. valsts sabiedrības ar ierobežotu atbildību “Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca” Aroda un radiācijas medicīnas centra (turpmāk – Aroda un
radiācijas medicīnas centrs) arodslimību ārsts, ja persona ir nodarbināta vai viņu paredzēts nodarbināt darbā ar jonizējošā starojuma avotiem.
(Grozīts ar MK 
08.01.2013.
 noteikumiem Nr.19)
6. Ja personai pirms darba tiesisko attiecību vai valsts civildienesta tiesisko attiecību uzsākšanas veikta veselības pārbaude, atkārtota veselības pārbaude nav
nepieciešama un izsniegtā veselības pārbaudes karte ir derīga iesniegšanai arī citam darba devējam visā šo noteikumu noteiktajā laikposmā attiecībā uz nākamās
periodiskās veselības pārbaudes veikšanu, ja darba vides faktori vai darba apstākļi ir līdzīgi.
7. Ja nodarbināto pārceļ citā darbā vai nodarbinātais sāk strādāt pie cita darba devēja darba vietā, kurā veselībai kaitīgie darba vides faktori vai darba apstākļi ir
līdzīgi iepriekšējiem darba vides faktoriem vai darba apstākļiem, nākamo periodisko šim darbam atbilstošo veselības pārbaudi veic iepriekš noteiktajā termiņā, ja tiek
iesniegta iepriekšējā darba vietā veiktās veselības pārbaudes kartes kopija.
8. Darba devējs, pie kura nodarbinātais strādā blakusdarbā, kā apliecinājumu nodarbinātā veselības stāvokļa atbilstībai veicamajam darbam pieņem pamatdarbā
veiktās veselības pārbaudes darba devēja apliecinātu veselības pārbaudes kartes kopiju, ja veselībai kaitīgie darba vides faktori un darba apstākļi ir tādi paši kā
nodarbinātā pamatdarbā.
9. Ja nodarbinātajam atbilstoši darba vietā pastāvošajiem veselībai kaitīgajiem darba vides faktoriem ir veikta veselības pārbaude kādā citā Eiropas Savienības
dalībvalstī, uz veselības pārbaudi nodarbināto nenosūta un atzinums par personas veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam ir derīgs visā šo noteikumu
noteiktajā laikposmā attiecībā uz nākamās periodiskās veselības pārbaudes veikšanu atbilstoši darba vides faktoriem vai darba apstākļiem. Pēc Valsts darba
inspekcijas pieprasījuma darba devējs nodrošina, lai ārsta atzinums par personas veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam būtu tulkots valsts valodā.
10. Valsts darba inspekcija uzrauga un kontrolē, kā šos noteikumus ievēro darba devēji, bet Veselības inspekcija uzrauga un kontrolē ārstniecības personu
profesionālo darbību.
II. Nosūtīšana uz obligāto veselības pārbaudi
3
/
98
11. Darba devējs atbilstoši darba vides riska novērtējumā noteiktajiem veselībai kaitīgajiem darba vides faktoriem un īpašajiem apstākļiem nosūta nodarbinātos un
personas pirms darba tiesisko attiecību vai valsts civildienesta tiesisko attiecību uzsākšanas uz veselības pārbaudi pie šo noteikumu 
5.punktā
 minētā arodslimību
ārsta.
12. Darba devējs pirms nodarbinātā nosūtīšanas pie arodslimību ārsta veselības pārbaudes veikšanai var nosūtīt nodarbināto šo noteikumu 
1. 
un 
2.pielikumā
norādīto laboratorisko un funkcionālo izmeklējumu veikšanai atbilstoši noteiktajiem veselībai kaitīgajiem darba vides faktoriem un īpašajiem apstākļiem un pie šo
noteikumu 
1. 
un 
2.pielikumā
 minētajiem speciālistiem, kuru apskates atbilstoši noteiktajiem veselībai kaitīgajiem darba vides faktoriem un īpašajiem apstākļiem ir
obligāti nepieciešamas, vai citu papildu izmeklējumu un apskašu veikšanai, kurus uzskata par nepieciešamiem. Šajā gadījumā nodarbināto nosūta veselības
pārbaudes veikšanai pie arodslimību ārsta pēc šo apskašu rezultātu saņemšanas. Izmeklējumu rezultātus nodarbinātais iesniedz arodslimību ārstam veselības
pārbaudes laikā.
13. Uz pirmreizējo veselības pārbaudi nosūta visas šo noteikumu 
3.punktā
 minētās personas pirms darba tiesisko attiecību vai valsts civildienesta tiesisko
attiecību uzsākšanas.
14. Ja šo noteikumu 
1. 
vai 
2.pielikumā
 atbilstoši veselībai kaitīgajam darba vides faktoram vai darbam īpašos apstākļos nav norādīts cits periods, nodarbinātos uz
periodiskajām veselības pārbaudēm nosūta:
14.1. reizi trijos gados, ja:
14.1.1. ķīmisko vielu ekspozīcijas indekss lielāks par 0,5, bet mazāks par 0,75;
14.1.2. nodarbinātais pakļauts tādai trokšņa iedarbībai, kas pārsniedz zemākās trokšņa ekspozīcijas darbības vērtības, bet nepārsniedz augstāko trokšņa
ekspozīcijas darbības vērtību (robežās no 80 līdz 85 dB(A));
14.1.3. nodarbinātais pakļauts tādai citu fizikālo darba vides faktoru iedarbībai, kam noteiktās ekspozīcijas darbības vērtības pārsniedz atbilstošajam
fizikālajam faktoram noteiktās ekspozīcijas darbības vērtības, nepārsniedzot ekspozīcijas robežvērtības;
14.1.4. nodarbināto veselību darba vidē ietekmē optiskais starojums, kas nepārsniedz noteiktās ekspozīcijas robežvērtības;
14.1.5. nodarbināto veselību darba vidē ietekmē tādi šo noteikumu 
1.pielikumā
 minētie veselībai kaitīgie darba vides faktori, kuriem nav noteiktas
robežvērtības;
14.2. reizi divos gados, ja:
14.2.1. ķīmisko vielu ekspozīcijas indekss ir lielāks par 0,75, bet mazāks par 1,0;
4
/
98
14.2.2. darba vietā uz nodarbināto iedarbojas vairākas ķīmiskās vielas ar līdzīgu (sinerģisku) darbību un šo vielu ekspozīcijas indeksu summa ir lielāka par
0,75, bet mazāka par 1,0;
14.2.3. nodarbinātos nodarbina darbā īpašos apstākļos – bīstamos darbos, kur pastāv augsts nelaimes gadījumu risks nodarbinātajam vai apkārtējiem
(
2.pielikums
);
14.3. reizi gadā, ja:
14.3.1. nodarbinātā veselības stāvokli ietekmē veselībai kaitīgais darba vides faktors, kuram ir noteiktas ekspozīcijas robežvērtības un mērījumu
nepieciešamība, bet nav veikti šī faktora ekspozīcijas mērījumi darba vidē;
14.3.2. ķīmisko vielu ekspozīcijas indekss ir lielāks par 1,0;
14.3.3. nodarbinātais pakļauts tādai trokšņa iedarbībai, kas pārsniedz trokšņa augstāko ekspozīcijas darbības vērtību (85 dB(A)), vai tādai citu fizikālo
darba vides faktoru iedarbībai, kam noteiktās ekspozīcijas robežvērtības pārsniedz atbilstošajam fizikālajam faktoram noteiktās ekspozīcijas robež
vērtības;
14.3.4. darba vietā uz nodarbināto iedarbojas vairākas ķīmiskās vielas ar līdzīgu (sinerģisku) darbību un šo vielu ekspozīcijas indeksu summa ir lielāka par
1,0;
14.3.5. nodarbinātā veselības stāvokli darbā ietekmē kancerogēnas vielas.
15. Nosakot periodisko veselības pārbaužu biežumu, ņem vērā veselībai kaitīgo darba vides faktoru ekspozīciju un noteiktās robežvērtības, ievērojot šādus
principus:
15.1. novērtējot ekspozīciju troksnim un citiem fizikālajiem faktoriem, kuriem noteiktas ekspozīcijas vērtības, ņem vērā šo faktoru iedarbības laiku, attiecīgi
pārrēķinot ekspozīciju uz nodarbināto, ja faktora iedarbības laiks pārsniedz astoņas stundas dienā un 40 stundas nedēļā;
15.2. ja nodarbinātais pakļauts vairāk nekā vienas ķīmiskās vielas vai ķīmiskā produkta iedarbībai (vienlaikus vai pakāpeniski), ņem vērā visu darbā lietoto
ķīmisko vielu un ķīmisko produktu iespējamo savstarpējo un kopējo iedarbību, summējot ķīmisko vielu ar līdzīgu (sinerģisku) darbību ietekmi.
16. Ja ķīmisko vielu ekspozīcijas indekss ir mazāks par 0,5 un fizikālā darba vides faktora, kam noteiktas ekspozīcijas darbības vērtības, iedarbība uz nodarbināto
nepārsniedz nevienu noteikto ekspozīcijas darbības vērtību un turklāt ir iespējams pierādīt, ka šie līmeņi atbilst ilgtermiņa darba vides apstākļiem, nodarbināto var uz
periodiskajām veselības pārbaudēm nenosūtīt.
17. Ja atbilstoši šo noteikumu 
16.punktam
 nodarbinātie nav sūtīti uz veselības pārbaudēm, bet kārtējā riska novērtēšanā konstatē, ka darba vides riski
mainījušies, radot lielāku risku nodarbinātā veselībai, un darba apstākļi vairs neatbilst šo noteikumu 
16.punktā
 noteiktajiem, nodarbinātos nosūta uz veselības
5
/
98
pārbaudēm saskaņā ar šo noteikumu 
14.punktu
.
18. Ja ķīmiskais riska faktors, ar kuru nodarbinātie saskaras darba vietā, ir metāls, kas neuzsūcas organismā caur nebojātu ādu, neizraisa kontakta alerģisku
reakciju vai audzēja attīstību lokālā kontakta vietā un saistītā veidā ir darba instrumentos vai aprīkojumā, nodarbinātos un personas pirms darba tiesisko attiecību vai
valsts civildienesta tiesisko attiecību uzsākšanas uz veselības pārbaudēm var nenosūtīt.
19. Periodiskās un ārpuskārtas (papildu) veselības pārbaudes veikšanai darba devējs nosaka noteiktu laiku, ne mazāku par četrām nedēļām un ne lielāku par
trijiem mēnešiem.
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.19 redakcijā)
20. Nosūtot uz veselības pārbaudi, darba devējs izsniedz nodarbinātajam un personai pirms darba tiesisko attiecību vai valsts civildienesta tiesisko attiecību
uzsākšanas veselības pārbaudes karti (
3.pielikums
) divos eksemplāros, iepriekš aizpildot veselības pārbaudes kartes I sadaļu “Norīkojums uz obligāto veselības
pārbaudi”.
21. Nosūtot nodarbināto uz ārpuskārtas (papildu) veselības pārbaudi, darba devējs izsniedz jaunu veselības pārbaudes karti un pievieno iepriekš veiktās veselības
pārbaudes kartes kopiju, izņemot šo noteikumu 
4.2
.
2.3
.apakš
punktā minēto gadījumu.
22. Nosūtot nodarbināto uz ārpuskārtas (papildu) veselības pārbaudi atbilstoši šo noteikumu 
4.2
.
2.3
.apakšpunktā noteiktajam, veselības pārbaudes kartes
 I
sadaļā
 aiz vārdiem “Norīkojums uz obligāto veselības pārbaudi” iekavās papildus norāda konkrētu ārstniecības iestādi, uz kuru nodarbināto nosūta, paredzot, ka
veselības pārbaudi veiks tajā ārstniecības iestādē, kuras ārsts norādījis termiņu ārpuskārtas veselības pārbaudes veikšanai. Ja attiecīgā ārstniecības iestāde ir
izbeigusi darbību vai ārsts, kurš norādījis termiņu ārpuskārtas veselības pārbaudes veikšanai, ir pārtraucis darba tiesiskās attiecības ar ārstniecības iestādi,
nodarbinātais ārpuskārtas veselības pārbaudi veic citā ārstniecības iestādē, ko norādījis darba devējs.
23. Veselības pārbaudes kartes 
6. 
un 
7.punktu
 darba devējs aizpilda, norādot (ar vārdiem) darba vidē pastāvošo veselībai kaitīgo darba vides faktoru vai darbu
īpašos apstākļos atbilstoši šo noteikumu 
1. 
un 
2.pielikumam
. Aiz norādes par darba vidē pastāvošajiem veselībai kaitīgajiem darba vides faktoriem iekavās norāda,
kad paredzēta nākamā veselības pārbaude, vai, ja nākamās veselības pārbaudes laiks ir atšķirīgs atkarībā no dažādiem veselībai kaitīgajiem darba vides faktoriem, to
norāda aiz katras norādes par darba vidē pastāvošo veselībai kaitīgo darba vides faktoru.
23.
1
 Ja nodarbināto obligātās veselības pārbaudes veikšanai nosūta:
23.
1
 1. atbilstoši šo noteikumu 
1.pielikuma
 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5., 1.6., 1.7., 1.8., 1.9., 1.10., 1.11., 1.12., 1.13.apakšpunktam un 2.punktam, veselības
pārbaudes kartes 6.punktā norāda konkrēto ķīmisko vielu, kuras iedarbībai ir pakļauts vai tiks pakļauts nodarbinātais, kā arī ķīmiskās vielas iedarbības veidu,
ilgumu un koncentrāciju darba vides gaisā; 
6
/
98
23.
1
 2. atbilstoši šo noteikumu 
1.pielikuma
 3.2.apakšpunktam, veselības pārbaudes kartes 6.punktā norāda bioloģisko aģentu, kura iedarbībai ir pakļauts vai
tiks pakļauts nodarbinātais.
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.19 redakcijā)
24. Norādot darba stāžu, veselības pārbaudes kartes 
8. 
un 
9.punktā
 norāda laiku, kas nostrādāts pie konkrētā darba devēja, pastāvot veselībai kaitīgiem darba
vides faktoriem vai veicot darbu īpašos apstākļos.
25. Ja nodarbināto nosūta uz ārpuskārtas (papildu) veselības pārbaudi, veselības pārbaudes kartes 10.2.apakšpunktā norāda iemeslu, kādēļ nepiecie
šama
ārpuskārtas veselības pārbaude.
26. Ja darba devējs norādītajā termiņā nav saņēmis arodslimību ārsta aizpildītu veselības pārbaudes karti, viņš ir tiesīgs atstādināt nodarbināto no darba, līdz
nodarbinātais iesniedz darba devējam veselības pārbaudes karti, kurā ir atzīmēts, ka veselības stāvoklis atbilst veicamajam darbam. Nodarbināto nedrīkst atstādināt
no darba, ja viņš norādītajā termiņā nav veicis veselības pārbaudi no viņa neatkarīgu objektīvu apstākļu dēļ, par kuru iestāšanos nodarbinātais paziņo darba devējam.
III. Veselības pārbaudes veikšana
27. Veicot veselības pārbaudi, arodslimību ārsts izvaicā personu, kuras veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam izvērtē (turpmāk – izmeklējamā persona),
un aizpilda aptaujas veidlapu par personas veselības stāvokli (turpmāk – aptauja) (
4.pielikums
). Izmeklējamā persona pēc tam, kad pārliecinājusies, ka informācija
veidlapā atbilst viņas teiktajam, paraksta aptaujas veidlapu. Aptaujas veidlapu arodslimību ārsts iekļauj personas medicīniskajā dokumentācijā.
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.19 redakcijā)
28. Arodslimību ārsts var lūgt izmeklējamās personas ģimenes ārstam papildu informāciju, lai precizētu aptaujas veidlapā sniegtās ziņas.
29. Arodslimību ārsts, ja viņš to uzskata par nepieciešamu, var no darba devēja pieprasīt darba vides risku novērtējuma rezultātus, kas attiecas uz izmeklējamās
personas darba vietu.
30. Ja veselības pārbaudes kartē nav norādīta precīza informācija par veselībai kaitīgajiem darba vides faktoriem vai darbu īpašajos apstākļos un tādēļ nav
iespējams veikt kvalitatīvu veselības pārbaudi, arodslimību ārsts var pieprasīt no darba devēja papildu informāciju par darba vidē esošajiem veselībai kaitīgajiem darba
vides faktoriem un īpašajiem apstākļiem, kuriem nodarbinātais ir pakļauts, kā arī, ja nepieciešams, pieprasīt darba devējam precizēt veselības pārbaudes kartē
norādīto informāciju, nesniedzot atzinumu par nodarbinātā veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam. Par to arodslimību ārsts izdara ierakstu veselības 
7
/
98
pārbaudes kartes 
12.punktā
.
31. Arodslimību ārsts nedrīkst veikt labojumus veselības pārbaudes kartē darba devēja norādītajā informācijā.
32. Darba devējs, saņemot šo noteikumu 
30.punktā
 minēto arodslimību ārsta pieprasījumu, izsniedz jaunu veselības pārbaudes karti, atbilstoši precizējot
veselības pārbaudes kartē norādīto informāciju.
33. Lai pārliecinātos par darba apstākļiem, kuros nodarbinātais veic darbu, arodslimību ārstam ir tiesības pēc iepriekšējas vienošanās ar darba devēju apmeklēt tā
nodarbinātā darba vietu, kura veselību viņš pārbauda.
34. Arodslimību ārsts atbilstoši šo noteikumu 
1. 
un 
2.pielikumam
 izmek
lējamās personas nosūta laboratorisko izmeklējumu veikšanai un pie citiem speciālistiem
obligātai mērķtiecīgai apskatei un izmeklēšanai.
35. Ja speciālistu apskatēs un laboratoriskajos izmeklējumos iegūtie rezultāti nav pietiekami, lai noteiktu veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam,
arodslimību ārsts izmeklējamo personu atbilstoši šo noteikumu 
1. 
un 
2.pielikumam
 nosūta pie speciālistiem papildu apskates un izmeklējumu veikšanai.
36. Ja arodslimību ārstam ir atbilstoši apliecināta kvalifikācija un aparatūra kādas šo noteikumu 
1. 
un 
2.pielikumā
 minētās apskates vai izmeklē
juma veikšanai,
viņš pats tās var veikt, nenosūtot izmeklējamo personu pie attiecīgajiem speciālistiem vai uz izmeklējumiem atbilstoši šo noteikumu 
1. 
un 
2.pielikumam
.
37. Ja saņemtie speciālistu apskates un izmeklējumu rezultāti liecina, ka izmeklējamai personai nepieciešams veikt papildu apskates, laboratoriskos vai
funkcionālos izmeklējumus (kas nav minēti šo noteikumu 
1. 
un 
2.pielikumā
), lai precizētu veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam, arodslimību ārsts
atbilstoši indikācijām izmeklējamo personu nosūta to veikšanai. Arodslimību ārsts izmeklējamās personas medicīniskajā dokumentācijā norāda papildu apskates vai
izmeklējuma pamatojumu.
38. Ja izmeklējamai personai pēdējā gada laikā veikta veselības stāvokļa pārbaude, izmeklējumi un analīzes un arodslimību ārstam tiek iesniegti apliecinoši
dokumenti (izmeklējumu vai analīžu rezultāti, speciālistu atzinumi, izziņas, tai skaitā autovadītāja veselības uzziņa), arodslimību ārsts tos ņem vērā, izmeklējot
attiecīgo personu un sniedzot atzinumu par personas veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam. Šādā gadījumā izmeklējamo personu nesūta atkārtoti veikt
tos izmeklējumus, analīzes vai konsultācijas, kuru rezultāti par pēdējo gadu ir pieejami un izmantojami veselības stāvokļa noteikšanai un novērtēšanai.
39. Ja arodslimību ārsts, izvērtējot izmeklējamās personas veselības stāvokli, konstatē, ka kāda šo noteikumu 
1. 
vai 
2.pielikumā
 minētā speciālista apskate vai
izmeklējums nav nepieciešams, lai novērtētu izmeklējamās personas veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam, izmeklējamo personu uz šādām apskatēm vai
8
/
98
izmeklējumiem var nenosūtīt, norādot pamatojumu izmek
lējamās personas medicīniskajā dokumentācijā.
40. Ja veselības pārbaudes laikā izmeklējamai personai konstatē arodslimības pazīmes, arodslimību ārsts izsniedz izmeklējamai personai konsultanta atzinumu
un pievieno nepieciešamos izmeklējumu rezultātus iesniegšanai ģimenes ārstam. Ģimenes ārsts nosūta izmeklējamo personu uz ārstu konsultatīvo komisiju
arodslimībās.
41. Ja veselības pārbaudes laikā konstatē ar darbu nesaistītu slimību, kura līdz tam nav bijusi diagnosticēta un netiek ārstēta, izmeklējamai personai papildus
izsniedz izrakstu par konstatētajām novirzēm no pieņemto rādītāju normām vai par diagnosticētu slimību un nosūta izmeklējamo personu pie ģimenes ārsta turpmāko
izmeklējumu un ārstēšanas vai rehabilitācijas kursa noteikšanai. Par slimībām, kas nav saistītas ar darbu, neveic atzīmi veselības pārbaudes kartē.
IV. Atzinums par personas veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam
42. Arodslimību ārsts pēc tam, kad saņemti izmeklējumu un speciālistu apskates rezultāti un veikta personas izmeklēšana, sniedz atzinumu par personas
veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam, aizpildot abos veselības pārbaudes kartes eksemplāros
 II sadaļu
 “Atzinums par personas veselības stāvokļa
atbilstību veicamajam darbam”.
43. Izmeklējamām personām, kuras ir nodarbinātas un kuras paredzēts nodarbināt darbā ar jonizējošā starojuma avotiem, atzinumu par personas veselības
stāvokļa atbilstību veicamajam darbam sniedz arodslimību ārsts, izņemot personas, kas atbilstoši normatīvajiem aktiem par aizsardzību pret jonizējošo starojumu
atbilst A kategorijai, vai Aroda un radiācijas medicīnas centra arodslimību ārsts.
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.19 redakcijā)
43.
1
 Arodslimību ārsts katru gadu līdz 15.februārim atbilstoši Aroda un radiācijas medicīnas centra tīmekļa vietnē ievietotajai veidlapai sniedz centram informāciju
par iepriekšējā gadā veiktajām veselības pārbaudēm un konstatētajiem ierobežojumiem personām, kuras ir nodarbinātas un kuras paredzēts nodarbināt darbā ar
jonizējošā starojuma avotiem, kas atbilstoši normatīvajiem aktiem par aizsardzību pret jonizējošo starojumu atbilst B kategorijai.
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.19 redakcijā)
44. Veselības pārbaudes kartē norāda, ka izmeklējamās personas veselības stāvoklis atbilst veicamajam darbam, ja:
44.1. izmeklējamā persona atzīstama par praktiski veselu;
44.2. izmeklējamai personai konstatēto veselības traucējumu gadījumā saskare ar norādītajiem veselībai kaitīgajiem darba vides faktoriem nav saistīta ar
esošā veselības stāvokļa pasliktināšanos; 
9
/
98
esošā veselības stāvokļa pasliktināšanos;
44.3. izmeklējamai personai, kuru nodarbina vai kuru paredzēts nodarbināt darbā īpašos apstākļos, konstatēto veselības traucējumu dēļ nevar rasties nelaimes
gadījumu risks darbā pašai vai apkārtējiem cilvēkiem;
44.4. izmeklējamai personai veselībai kaitīgo darba vides faktoru izraisītie veselības traucējumi vērtējami kā viegli (dzīves kvalitāti nenozīmīgi ietekmējoši) vai
vienkārši novēršami, izmantojot aizsardzības līdzekļus, un darba turpināšana norādītajos darba apstākļos nav saistāma ar būtisku (dzīves kvalitāti nozīmīgi
ietekmējošu), neatgriezenisku veselības traucējumu vai komplikāciju attīstību.
45. Ja veselības pārbaudes kartē saskaņā ar šo noteikumu 
44.4
.apakš
punktu norāda, ka izmeklējamās personas veselības stāvoklis atbilst veicamajam darbam:
45.1. arodslimību ārsts veselības pārbaudes kartē obligāti norāda ieteikumus nodarbinātā veselības aizsardzībai darba vietā (kolektīvie, individuālie
aizsardzības līdzekļi, īpaši uz konkrēto personu vērsti veselības aizsardzības pasākumi, tai skaitā redzes korekcijas līdzekļu nepieciešamība darbam ar
datoru);
45.2. darba devējs nodrošina minēto ieteikumu ievērošanu nodarbinātā veselības aizsardzībai darba vidē.
46. Veselības pārbaudes kartē norāda, ka izmeklējamās personas veselības stāvoklis neatbilst veicamajam darbam:
46.1. ja izmeklējamai personai, kura darbā ir pakļauta vai kuru paredzēts pakļaut veselībai kaitīgo darba vides faktoru ietekmei:
46.1.1. atklāti veselībai kaitīgā darba vides faktora izraisīti nopietni veselības traucējumi vai arodslimība un turpmāka saskare ar šo veselībai kaitīgo darba
vides faktoru saistīta ar veselības stāvokļa pasliktināšanos;
46.1.2. konstatēti veselības traucējumi, kurus konkrētais veselībai kaitīgais darba vides faktors var būtiski pasliktināt un ietekmēt jau esošas ar darbu
nesaistītas slimības gaitu;
46.2. ja izmeklējamai personai, kura veic vai veiks darbu īpašos apstākļos:
46.2.1. konstatētas šo noteikumu 
2.pielikumā
 norādītās absolūtās medicīniskās kontrindikācijas veicamajam darbam;
46.2.2. konstatētas šo noteikumu 
2.pielikumā
 norādītās izvērtējamās medicīniskās kontrindikācijas, kuras pēc arodslimību ārsta izvērtējuma ir tādas, kas
rada nelaimes gadījumu risku nodarbinātajam vai apkārtējiem cilvēkiem, veicot darbu norādītajos īpašajos apstākļos;
46.2.3. konstatēti citi šo noteikumu 
2.pielikumā
 neminēti veselības traucējumi, kurus arodslimību ārsts vērtē kā tādus, kas rada nelaimes gadījumu risku
nodarbinātajam vai apkārtējiem cilvēkiem, veicot darbu norādītajos īpašajos apstākļos. Šādā gadījumā medicīniskajā dokumentācijā norāda lēmuma
pamatojumu;
10
/
98
46.3. noteiktu laiku, kamēr notiek ārstēšana (norādot veselības pārbaudes kartes 12.punktā pie īpašajām piezīmēm un ieteikumiem darba devējam to, ka tas ir
uz ārstēšanās laiku, un ārpuskārtas veselības pārbaudes laiku pēc ārstēšanas kursa), ja:
46.3.1. veselībai kaitīgais darba vides faktors nodarbinātajam izraisījis atgriezeniskus veselības traucējumus, kad iespējama izārstēšanās un darbspēju
atjaunošanās;
46.3.2. nodarbinātajam, kurš veic darbu īpašos apstākļos, konstatētie veselības traucējumi, kas var radīt nelaimes gadījumu risku, ir izārstējami un
atgriezeniski.
47. Ja atbilstoši šo noteikumu 
46.3
.apakš-punktam veselības pārbaudes kartē norāda, ka nodarbinātā veselības stāvoklis neatbilst veicamajam darbam,
arodslimību ārsts:
47.1. sniedz ieteikumus par ārstēšanas un rehabilitācijas pasākumiem, ja nepieciešams, nosūta izmeklējamo personu ar konsultanta atzinumu pie ģimenes
ārsta ambulatorai ārstēšanai;
47.2. norāda ieteicamos darba aizsardzības pasākumus;
47.3. norāda ārpuskārtas (papildu) veselības pārbaudes laiku pēc ārstēšanas kursa pabeigšanas, lai novērtētu, vai veselībai kaitīgo darba vides faktoru izraisītie
veselības traucējumi un veselības traucējumi, kas radīja nelaimes gadījumu risku, novērsti un veselības stāvoklis atbilst veicamajam darbam.
48. Ja, veicot nodarbinātā veselības pārbaudi, atklāj konkrētā veselībai kaitīgā darba vides faktora izraisītus atgriezeniskus veselības traucējumus, kurus ar
ārstniecības pasākumiem var novērst neilgā laikā, arodslimību ārsts var izsniegt nodarbinātajam darbnespējas lapu, nozīmējot ārstēšanu, un līdz ārstēša
nas beigām
atlikt veselības pārbaudes kartes
 II sadaļas
 aizpildīšanu.
49. Ja, veicot veselības pārbaudi, arodslimību ārsts vai ārsts speciālists konstatē, ka izmeklējamai personai nepieciešami medikamenti, korekcijas līdzekļi, tai
skaitā redzes korekcijas līdzekļi, vai ārstnieciskas procedūras, viņš atbilstoši kompetencei izsniedz izmeklējamai personai nepieciešamās receptes un nosūtījumus
vai nosūta attiecīgo personu pie ģimenes ārsta.
V. Uz noteiktu laiku nodarbināto veselības pārbaudes
50. Ja izmeklējamo personu pie darba devēja paredzēts nodarbināt noteiktu laiku, kas ir mazāks par gadu, izmeklējamo personu pirms darba tiesisko attiecību vai
valsts civildienesta tiesisko attiecību uzsākšanas nosūta veselības pārbaudes veikšanai, ja darbu paredzēts veikt īpašos apstākļos (
2.pielikums
) vai ja darba vides
apstākļi atbilst šo noteikumu 
14.3
.apakš
punktā norādītajiem.
11
/
98
51. Ja izmeklējamo personu paredzēts nodarbināt mazāk par gadu pie darba devēja, pie kura šī persona jau tika nodarbināta iepriekš, un kopš iepriekšējās
nodarbinātības pagājis mazāk nekā gads, periodiskās veselības pārbaudes veic atbilstoši šo noteikumu 
14.punktam
.
52. Ja darba devējs personu, kura jaunāka par 18 gadiem un kura iegūst izglītību izglītības iestādē, nodarbina noteiktu laiku (kad izglītības iestādē ir brīvlaiks), ne
ilgāku par trim mēnešiem, veselības pārbaudi atbilstoši šajos noteikumos noteiktajai kārtībai var neveikt, ja darba devējs pieprasa un saņem ģimenes ārsta izziņu par
minētās personas veselības stāvokli.
VI. Veselības pārbaudes kartes uzglabāšana un darba devēja veicamie pasākumi
53. Pirmo veselības pārbaudes kartes eksemplāru ar atzinumu par personas veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam nodarbinātais vai persona pirms
darba tiesisko attiecību vai valsts civildienesta tiesisko attiecību uzsākšanas iesniedz darba devējam, otrs eksemplārs glabājas izmeklējamās personas
medicīniskajā dokumentācijā pie arodslimību ārsta, kurš veica veselības pārbaudi.
54. Darba devējs vai viņa pilnvarota persona pēc veselības pārbaudes kartes saņemšanas aizpilda veselības pārbaudes kartes
 III sadaļu
 “Darba devēja veiktie
pasākumi atbilstoši obligātās veselības pārbaudes atzinumā norādītajam”.
55. Ja veselības pārbaudes kartē arodslimību ārsts norādījis ieteikumus nodarbinātā veselības aizsardzībai darba vietā, darba devējs ievēro norādītos ieteikumus
attiecībā uz darba vides sakārtošanu un atbilstoši aizpilda veselības pārbaudes kartes
 III sadaļu
.
56. Ja veselības pārbaudes kartē arodslimību ārsts norādījis tikai izmeklējamās personas veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam un veselības
pārbaudes kartes 
12.punkts
 nav aizpildīts, darba devējs var neveikt atzīmes veselības pārbaudes kartē.
57. Ja atbilstoši šo noteikumu 
46.3
.apakš
punktam veselības pārbaudes kartē ir norādīts, ka nodarbinātā veselības stāvoklis uz laiku, kamēr notiek ārstēšana,
neatbilst veicamajam darbam, bet nodarbinātais var strādāt citā darbā, neizmantojot darbnespējas lapu, darba devējs:
57.1. nodrošina nodarbinātajam darba apstākļus bez konkrētā veselībai kaitīgā darba vides faktora ietekmes;
57.2. nodrošina, ka nodarbinātais neveic darbu konkrētajos īpašajos apstākļos;
57.3. ievēro norādītos ieteikumus attiecībā uz darba vides sakārtošanu;
12
/
98
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1989.gada 12.jūnija Direktīvas 
89/391/EEK
 par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007.gada 23.oktobra Direktīvas 
2007/59/EK
 par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas
dzelzceļu sistēmā;
57.4. veselības pārbaudes kartē norādītajā laikā nosūta nodarbināto uz ārpuskārtas (papildu) veselības pārbaudi.
58. Ja veselības pārbaudes kartē ir norādīts, ka nodarbinātā veselības stāvoklis neatbilst veicamajam darbam, darba devējs:
58.1. nodrošina nodarbinātajam darba apstākļus bez konkrētā veselībai kaitīgā darba vides faktora ietekmes;
58.2. nodrošina, ka nodarbinātais neveic darbu konkrētajos īpašajos apstākļos.
59. Veselības pārbaudes kartes darba devējs glabā ne mazāk kā 10 gadus. Pēc tam tās nodod arhīvā atbilstoši normatīvajos aktos par dokumentu glabāšanu un
nodošanu arhīvā noteiktajām prasībām.
60. Darba devējs pēc nodarbinātā pieprasījuma izsniedz darba devēja apliecinātu nodarbinātā veselības pārbaudes kartes kopiju.
VII. Noslēguma jautājumi
61. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2004.gada 8.jūnija noteikumus Nr.527 “Kārtība, kādā veicama obligātā veselības pārbaude” (Latvijas Vēstnesis,
2004, 96.nr.; 2005, 4., 131.nr.; 2008, 63.nr.).
62. Noteikumi stājas spēkā 2009.gada 1.aprīlī.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(MK 
14.09.2010.
 noteikumu Nr.874 redakcijā, kas grozīta ar MK 
08.01.2013.
 noteikumiem Nr.19; MK 
16.06.2015.
 noteikumiem Nr.315)
13
/
98
3) Padomes 1990.gada 4.decembra Direktīvas 
90/641/E
uratom par to pie personāla nepiederošu darba ņēmēju darba aizsardzību, kuri, darbojoties kontrolētajās
zonās, ir pakļauti jonizējošā starojuma riskam;
4) Padomes 1996.gada 13.maija Direktīvas 
96/29/E
uratom par drošības pamatstandartiem darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā
starojuma radītajām briesmām;
5) Komisijas 2014. gada 24. jūnija Direktīvas 
2014/82/ES
, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2007/59/EK
 attiecībā uz vispārējām profesionālajām
zināšanām un medicīniskajām prasībām un prasībām apliecībām.
Ministru prezidents I.Godmanis 
Labklājības ministra vietā – izglītības un zinātnes ministre T.Koķe
Nr.
p.k.
Kaitīgie darba vides
faktori
Piezīmes
ārstu – speciālistu apskates
laboratoriskie un funkcionālie izmeklējumi
Obligāti
nepieciešamās
speciālistu
apskates
Papildus
nepieciešamās
speciālistu
apskates
Pirmreizējā veselības
pārbaude
Periodiskā
veselības
pārbaude
Ķīmiskās vielas
noteikšana
bioloģiskās vidēs* -
veic pēc
nepieciešamības, ja
iespējams noteikt un
novērtēt
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
1.
Ķīmiskie faktori
1.1.
Metāli un metaloīdi
1.1.1.
Alumīnijs un tā
savienojumi
arodslimību ārsts
otorinolaringologs
Pilna asins aina (turpmāk –
PAA); ārējās elpošanas
funkcijas novērtēšana
PAA; ĀEF.
alumīnijs asinīs vai
urīnā
Labklājības ministrijas iesniegtajā redakcijā
 
1.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 10.marta noteikumiem Nr.219
Veselībai kaitīgie darba vides faktori
(Pielikums grozīts ar MK 
08.01.2013.
 noteikumiem Nr.19)
14
/
98
(turpmāk – ĀEF); plaušu
rentgenoloģiska izmeklēšana
(turpmāk - Rtg plaušām).
1.1.2.
Antimons un tā
savienojumi
arodslimību ārsts
PAA;
Rtg plaušām.
PAA
antimons vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.3.
Arsēns un tā
savienojumi
Iet caur placentārai
barjerai, var izraisīt
iedzimtu patoloģiju.
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs,
otorinolaringologs
PAA; bilirubīna līmenis asinīs
(turpmāk – bilirubīns),
aspartātaminotransferāzes
līmenis asinīs (turpmāk –
ASAT),
alanīnaminotransferāzes
līmenis asinīs (turpmāk –
ALAT);
Rtg plaušām.
PAA; bilirubīns,
ASAT, ALAT;
Rtg plaušām.
arsēns vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.4.
Bārijs un tā savienojumi
arodslimību ārsts
PAA; Rtg plaušām; kālijs
asinīs.
PAA; kālijs
asinīs.
bārijs asinīs vai urīnā
1.1.5.
Berilijs un tā
savienojumi
Reizi gadā, ja darba
vides gaisā ir vāji
šķīstoši vai nešķīstoši
berilija savienojumi
(metāliskais berilijs,
berilija oksīds, berilija
hidroksīds).
Iet caur placentārai
barjerai, izdalās ar
mātes pienu.
arodslimību ārsts
PAA; ĀEF, Rtg plaušām
PAA; Rtg
plaušām
berilijs urīnā
1.1.6.
Cinks un tā savienojumi
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA; Rtg plaušām
PAA
cinks vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.7.
Dzīvsudrabs un tā
savienojumi
Viegli šķērso placentu
un toksiski ietekmē
augli, izdalās ar mātes
pienu.
arodslimību ārsts,
neirologs
stomatologs
PAA
PAA
dzīvsudrabs asinīs;
dzīvsudrabs urīnā
1.1.8.
Fosfors un tā
savienojumi
1.1.8.1.
Dzeltenais fosfors un tā
savienojumi
Iet caur placentārai
barjerai, ietekmē
sieviešu reproduktīvo
funkciju.
arodslimību ārsts,
neirologs
stomatologs
PAA; bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA; bilirubīns,
ASAT, ALAT;
Žokļu Rtg-gr -
vienu reizi trijos
nenosaka
15
/
98
gados, ja stāžs
lielāks par
pieciem
gadiem
1.1.8.
Sarkanais fosfors un tā
savienojumi
Iet caur placentārai
barjerai, ietekmē
sieviešu reproduktīvo
funkciju.
arodslimību ārsts,
neirologs
stomatologs
PAA; bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA; bilirubīns,
ASAT, ALAT
nenosaka
1.1.9.
Hroms un hromskābe,
to savienojumi un
sakausējumi
Šķērso placentāro
barjeru, uzkrājas auglī.
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs;
dermatologs
PAA; Rtg plaušām
PAA; Rtg
plaušām
hroms asinīs vai
urīnā
1.1.10.
Kadmijs un tā
savienojumi
Iet caur placentārai
barjerai, var aizkavēt
augļa attīstību, izdalās
ar mātes pienu.
arodslimību ārsts
otorinolaringologs
PAA; urīna analīze; ĀEF;
Rtg plaušām
PAA; urīna
analīze;
Rtg plaušām
kadmijs asinīs vai
urīnā
1.1.11.
Kobalts, tā savienojumi;
analogi
1.1.11.1.
Kobalts un tā
savienojumi
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
kobalts vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.11.2.
cirkonijs un tā
savienojumi
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
cirkonijs vai tā
metabolīti asinīs
1.1.11.3.
molibdēns un tā
savienojumi
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
molibdēns vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.11.4.
titāns un tā savienojumi
arodslimību ārsts
PAA, Rtg plaušām
PAA
nenosaka
1.1.11.5.
vanādijs un tā
savienojumi
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
vanādijs vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.11.6.
volframs un tā
savienojumi
arodslimību ārsts
PAA, Rtg plaušām
PAA
nenosaka
1.1.12.
Litijs un tā savienojumi
arodslimību ārsts,
neirologs
PAA, urīna analīze, seruma
kreatinīns
PAA, urīna
analīze,
seruma
kreatinīns
litijs asinīs.
litijs vai tā metabolīti
urīnā
1.1.13.
Mangāns un tā
savienojumi
Klīniskie saindēšanās
simptomi var progresēt
arī, ja darbs ar mangānu
pārtraukts.
arodslimību ārsts,
neirologs
Klīniskā asins aina
(hemoglobīns, leikocīti,
eritrocītu grimšanas ātrums)
(turpmāk – KAA),
KAA
nenosaka
16
/
98
Rtg plaušām
1.1.14.
Magnijs un tā
savienojumi
arodslimību ārsts
PAA
PAA
magnijs asinīs
1.1.15.
Niķelis un tā
savienojumi
Iet caur placentārai
barjerai.
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
dermatologs
PAA; Rtg plaušām
PAA; Rtg
plaušām
niķelis vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.16.
Platīna grupas metāli,
sudrabs, zelts, to
savienojumi un
sakausējumi
arodslimību ārsts
PAA, Rtg plaušām
PAA
platīns, sudrabs vai
to metabolīti asinīs
vai urīnā
1.1.17.
Retzemju elementi:
lantāns; cēzijs
arodslimību ārsts
PAA, Rtg plaušām
PAA
nenosaka
1.1.18.
Selēns, telūrs un to
savienojumi
Iet caur placentārai
barjerai, izdalās ar
mātes pienu
arodslimību ārsts
dermatologs,
oftalmonologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
selēns vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.19.
Sērs un tā savienojumi,
tai skaitā sērogleklis
arodslimību ārsts
neirologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
sērs vai tā metabolīti
izelpojamā gaisā,
asinīs vai urīnā
1.1.20.
Svins, tā neorganiskie
un organiskie
savienojumi, tai skaitā
tetraetilsvins
Ja svins asinīs
>60μg/100ml - atkārtota
analīze pēc 2ned
Ja svins asinīs 40-60
μg/100ml - atkārtota
analīze pēc 2
mēnešiem
Nedrīkst strādāt darbā
ar svinu un tā
savienojumiem
pusaudži, sievietes
grūtniecības laikā un
pēc bērna dzimšanas,
kamēr baro bērnu ar
krūti.
arodslimību ārsts,
neirologs
PAA, eritrocīti ar bazofilo
graudainību, retikulocīti,
koproporfirīns un delta
aminolevulīnskābe urīnā
PAA, eritrocīti
ar bazofilo
graudainību,
retikulocīti,
koproporfirīns
un delta amino-
levulīnskābe
urīnā
svins vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā.
1.1.21.
Tallijs un tā savienojumi
arodslimību ārsts
PAA
PAA
tallijs vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.1.22.
Varš un tā savienojumi
arodslimību ārsts
otorinolaringologs
PAA, Rtg plaušām, bilirubīns,
ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
varš vai tā metabolīti
asinīs vai urīnā
1.2.
Halogēnu neorganiskie
savienojumi 
17
/
98
1.2.1.
Broms un tā savienojumi
arodslimību ārsts
otorinolaringologs
dermatologs;
neirologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
broms vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.2.2.
Fluors un tā savienojumi
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
dermatologs;
neirologs
PAA; Rtg plaušām
PAA
fluors vai tā
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.2.3.
Hlors un tā savienojumi,
hloru saturošie
maisījumi
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
dermatologs
KAA; Rtg plaušām
KAA
nenosaka
1.2.4.
Jods un tā savienojumi
Jodīdi šķērso placentāro
barjeru, var izraisīt
jaundzimušajam
hipotiroīdismu un nāvi
elpošanas distresa dēļ
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
dermatologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
nenosaka
1.3.
Ciānsavienojumi
1.3.1.
Ciānūdeņradis, cianīdi
(metālu cianīdi un citi
cianīdi), citi
ciānsavienojumi
Reizi gadā
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
cianīdi asinīs vai
karboksihemoglobīns
1.3.2.
Izocianāti
Reizi gadā
arodslimību ārsts
dermatologs,
otorinolaringologs
PAA
PAA
nenosaka
1.4.
Neorganiskās gāzes
1.4.1.
Slāpeklis un tā
neorganiskie
savienojumi, tai skaitā
oksīdi, amonjaks.
arodslimību ārsts
otorinolaringologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
nenosaka
1.4.2.
Fosgēns (COCl2)
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
dermatologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
nenosaka
1.4.3.
Ozons
arodslimību ārsts
otorinolaringologs
KAA, Rtg plaušām
KAA
nenosaka
1.4.4.
Oglekļa oksīds
arodslimību ārsts,
neirologs
PAA
PAA
CO asinīs vai
karboksihemoglobīns
1.5.
Citas elpceļus
kairinošās vielas
1.5.1.
Skābes, tai skaitā
sālsskābe, fosforskābe,
slāpekļskābe
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
dermatologs
KAA, Rtg plaušām
KAA
nenosaka
1.5.2.
Hidroksīdi, tai skaitā
kālija hidroksīds, nātrija
hidroksīds
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
dermatologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
nenosaka
18
/
98
hidroksīds
1.5.3.
Ūdeņraža peroksīds
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
dermatologs
PAA, ĀEF
PAA
nenosaka
1.6.
Ogļūdeņraži un
atvasinātie savienojumi
1.6.1.
Alifātiskie ogļūdeņraži,
tai skaitā metāns,
etāns, etēns (etilēns),
etīns (acetilēns),
propāns, butāns,
pentāns, heksāns,
heptāns, oktāns,
nonāns, dekāns,
parafīna vasks un
alicikliskie ogļūdeņraži,
tai skaitā ciklopropāns,
cikloheksāns, terpēni
(tai skaitā terpentīns)
arodslimību ārsts,
neirologs
otorinolaringologs,
dermatologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
2-heksanols un/vai
2,5-heksāndions
urīnā vai n-heksāns
asinīs (ja saskare ar
heksānu vai metil-n-
butilketonu)
1.6.2.
Aromātiskie ogļūdenraži
1.6.2.1.
benzols
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
Benzola metabolīti
asinīs, urīnā vai
izelpojamā gaisā vai
fenols urīnā (maiņas
beigās)
1.6.2.2.
toluols
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
Tuluols asinīs vai
hipurskābe urīnā
(maiņas beigās)
1.6.2.3.
stirols
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
Stirols asinīs vai
mandeļskābe urīnā
(maiņas beigās)
1.6.2.4.
citi benzola homologi,
tajā skaitā ksilols,
etilbenzols, kumols
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
Benzola homologa
metabolīti asinīs vai
urīnā
1.6.3.
Furāni, to atvasinājumi,
tai skaitā furfurols,
tetrahidrofurāns
arodslimību ārsts
neirologs,
otorinolaringologs,
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.6.4.
Naftalīns un tā
atvasinājumi, tai skaitā
hlornaftalīni
arodslimību ārsts
neirologs,
otorinolaringologs,
dermatologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
nenosaka
1.6.5.
Halogēnogļūdeņraži
19
/
98
1.6.5.1.
hloroforms,
tetrahlorogleklis,
dihloretāns
hloroforms –
embriotoksisks;
dihloretāns – izdalās ar
mātes pienu
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
nenosaka
1.6.5.2.
trihloretilēns,
tetrahloretilēns
Uzsūcas caur veselu
ādu
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
trihloretilēns asinīs >
5mg/l,
trihloretiķskābe urīnā
> 100 mg/l;
terahloretilēns asinīs
> 1mg/l
1.6.5.3.
metilēnhlorīds
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
nenosaka
1.6.5.4.
vinilhlorīds
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT,
Rtg plaušām
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT,
Rtg plaušām
nenosaka
1.6.5.5.
polihlorinētie bifenili
mutagēni, teratogēni, iet
caur placentārai
barjerai, izdalās ar
mātes pienu
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
nenosaka
1.6.5.6.
citi halogēnogļūdeņraži,
tai skaitā etilēnhlorīds,
metilbromīds, fluoru
saturošie ogļūdeņraži —
freoni.
metilbromīds –
absorbējas arī caur
apģērbu, gumiju
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
nenosaka
1.6.6.
Nitrosavienojumi un
aminosavienojumi
1.6.6.1.
Alifātiskie
aminosavienojumi, tai
skaitā metilamīns,
dimetilamīns,
trietilamīns,
etilēndiamīns,
etilēnamīns,
hloretilamīns,
etanolamīni (tai skaitā
trietanolamīns)
arodslimību ārsts
dermatologs,
neirologs,
otorinolaringologs
PAA, ĀEF
PAA
nenosaka
1.6.6.2.
Aromātiskie amīni, tai
skaitā anilīns, toluidīns,
benzidīns, naftilamīns,
auramīns
arodslimību ārsts
dermatologs,
neirologs
PAA
PAA
triptofān-3-
oksiantranilskābe
urīnā vai asinīs
20
/
98
1.6.6.3.
Aromātiskās rindas
nitrosavienojumi un
nitrozosavienojumi, tai
skaitā dinitrobenzols,
dinitrofenols,
trinitrotoluols
arodslimību ārsts
neirologs,
dermatologs,
oftalmologs
PAA, bilirubīns, ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
nenosaka
1.7.
Hidrazīns un tā
atvasinājumi
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA, ĀEF
PAA
nenosaka
1.8.
Fenoli un to
atvasinājumi
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
fenols urīnā (>80mg/l
– nopietna
saindēšanās)
1.9.
Alkoholi, glikoli
1.9.1.
Metanols
arodslimību ārsts,
neirologs
oftalmologs,
narkologs
PAA
PAA
nenosaka
1.9.2.
Butanoli, etanols,
propanoli, pentanoli
(amilalkoholi)
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.9.3.
Etilēnglikols (etāndiols)
arodslimību ārsts
neirologs,
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.10.
Ēteri, esteri,
epoksīdsavienojumi
1.10.1.
Dietilēteris, etilēnglikola
ēteri (celosolvi), tai
skaitā etilcelosolvs,
metilcelosolvs
arodslimību ārsts
neirologs,
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.10.2.
Esteri, tai skaitā
etilacetāts, butilacetāts
arodslimību ārsts
neirologs,
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.10.3.
Epoksīdi, tai skaitā
epihlorhidrīns
arodslimību ārsts
neirologs,
dermatologs,
oftalmologs
PAA, ĀEF
PAA
nenosaka
1.11.
Aldehīdi un ketoni
1.11.1.
Formaldehīds un citi
alifātiskie aldehīdi
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs,
oftalmologs,
otorinolaringologs
PAA, ĀEF
PAA
nenosaka
1.11.2.
Acetons,
metiletilketons,
metilizobutilketons, citi
ketoni
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
KAA
KAA
nenosaka
1.12.
Organiskās skābes, to
21
/
98
atvasinājumi (amīdi,
skābju anhidrīdi)
1.12.1.
Skudrskābe,
etiķskābe, oksālskābe
arodslimību ārsts
dermatologs,
otorinolaringologs
PAA
PAA
nenosaka
1.12.2.
Akrilskābe un
metakrilskābe, to
esteri, nitrili
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
dermatologs,
neirologs
PAA
PAA
nenosaka
1.12.3.
Etiķskābes un citu
organisko skābju
anhidrīdi
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
dermatologs,
oftalmologs
PAA, ĀEF
PAA
nenosaka
1.12.4.
Ftālskābe un
ftālskābes anhidrīds,
to atvasinājumi
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
oftalmologs,
neirologs
PAA, ĀEF
PAA
nenosaka
1.12.5.
Skābju amīdi, tai
skaitā
dimetilformamīds,
dimetilacetamīds
Uzsūcas caur veselu
ādu, dimetilacetamīds
nelabvēlīgi ietekmē
sieviešu reproduktīvo
sistēmu
arodslimību ārsts
neirologs,
otorinolaringologs,
dermatologs,
ginekologs,
dzemdību
speciālists
PAA, bilirubīns, ASAT,
ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
nenosaka
1.13.
Dažādas ķīmiskās
vielas
1.13.1.
Ķīmiskie augu
aizsardzības līdzekļi
Iet caur placentārai
barjerai,
embriotoksisiki,
ietekmē sieviešu
reproduktīvo funkciju.
arodslimību ārsts,
neirologs
otorinolaringologs,
dermatologs,
oftalmologs
PAA, ĀEF, bilirubīns,
ASAT, ALAT
PAA, bilirubīns,
ASAT, ALAT
Holinesterāzes
aktivitāte asins
plazmā - strādājot
ar
fosfororganiskajiem
savienojumiem vai
karbamīnskābes
savienojumiem
1.13.2.
Ārstniecības līdzekļi
(izņemot antibiotikas,
fermentu preparātus un
biostimulatorus)
arodslimību ārsts
dermatologs,
neirologs
PAA, protrombīna indekss
(strādājošajiem ar
antikoagulantiem),
aktivētais parciālais
tromboplastīna laiks
(turpmāk – APTL)
(strādājošajiem ar
antikoagulantiem)
PAA, Protrombīna
indekss
(strādājošajiem ar
antikoagulantiem),
APTL (strādājošajiem
ar antikoagulantiem)
nenosaka
1.13.2.1.
Antibiotikas
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.2.2.
Fermentu preparāti un
biostimulatori
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
22
/
98
1.13.3.
Organiskās krāsvielas:
azokrāsviela,
antrahinon-krāsviela,
ftalociāna un
parafenilēndiamīnu
(ursola) krāsvielas
arodslimību ārsts
dermatologs,
otorinolaringologs,
oftalmologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.
Plastmasas,
sintētiskie sveķi
1.13.4.1.
Akrila materiāli
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.2.
Epoksīdmateriāli
arodslimību ārsts
dermatologs,
otorinolaringologs,
neirologs
PAA, Piramidona reakcija
PAA, Piramidona
reakcija
nenosaka
1.13.4.3.
Formaldehīda sveķi,
fenola — formaldehīda
materiāli
arodslimību ārsts
dermatologs,
otorinolaringologs,
neirologs
PAA, ĀEF
PAA
nenosaka
1.13.4.4.
Fluoroplasti (polimēri
uz fluororganisko
savienojumu bāzes)
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.5.
Poliamīdi (polimēri uz
aminoskābju un
diamīnu bāzes)
arodslimību ārsts
dermatologs,
neirologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.6.
Poliesteri
(dikarbonskābju un
daudzvērtīgo spirtu
polimēr - atvasinājumi)
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.7.
Polietilēns,
polipropilēns
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.8.
Polistiroli (polimēri uz
stirola un tā
atvasinājumu bāzes)
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.9.
Poliuretāni (polimēri uz
izocianātu bāzes)
arodslimību ārsts
dermatologs,
neirologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.10.
Polivinilhlorīds
(polimēri uz vinilhlorīda
un vinilidēnhlorīda
bāzes)
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA, Rtg plaušām
PAA, Rtg plaušām
nenosaka
1.13.4.11.
Sintētiskais kaučuks
arodslimību ārsts,
neirologs
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
1.13.4.12.
Silīcija organiskie
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
23
/
98
savienojumi un
ieeļļotāji uz to bāzes
1.14.
Sintētiskie
mazgāšanas līdzekļi
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
nenosaka
2.
Putekļi
Obligātās veselības
pārbaudes kartē,
norādot kaitīgo faktoru
pie šī pielikuma 2.1.,
2.2., 2.3., 2.4., 2.5.,
2.6., 2.7.1. un
2.7.2.apakšpunkta,
papildus norāda,
konkrēti kādas vielas
putekļiem,
nodarbinātais pakļauts
2.1.
Abrazīvie putekļi un
abrazīvus saturošie
putekļi
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
dermatologs,
oftalmologs
KAA, ĀEF, Rtg plaušām
KAA, Rtg plaušām
-
2.2.
Augu, tajā skaitā
cukura, miltu, kafijas,
šokolādes, un
dzīvnieku, tajā skaitā
dzīvnieku un putnu
spalvu, u.c. organiskās
izcelsmes putekļi
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
oftalmologs
KAA, ĀEF, Rtg plaušām
KAA, ĀEF
-
2.3.
Metālu un to
sakausējumu putekļi –
ja darbā saskare ar
metālu pulveriem
Skatīt arī attiecīgās
ķīmiskās vielas pie šī
pielikuma 1.punkta
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
oftalmologs
KAA, ĀEF, Rtg plaušām
KAA, ĀEF
-
2.4.
Metināšanas aerosoli,
gāzes griešanas
aerosols
Skatīt arī attiecīgās
ķīmiskās vielas, kas ir
metināšanas aerosola
sastāvā, pie šī
pielikuma 1.punkta
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs,
neirologs
oftalmologs
KAA, ĀEF, Rtg plaušām
KAA, ĀEF
-
2.5.
Kaļķa un krīta putekļi
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
dermatologs,
oftalmologs
KAA, ĀEF, Rtg plaušām
KAA, ĀEF
-
2.6.
Oglekli un tā
neorganiskos
savienojumus
saturošie putekļi, tai
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
dermatologs,
oftalmologs
KAA, ĀEF, Rtg plaušām
KAA, ĀEF
-
24
/
98
skaitā ogļu, grafīta,
kvēpu, dimanta putekļi
2.7.
Silīcija dioksīdu un
silikātus saturošie
putekļi
2.7.1.
Silīcija dioksīdu
saturošie putekļi
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
dermatologs,
oftalmologs
KAA, ĀEF, Rtg plaušām
KAA, ĀEF
-
2.7.2.
Silikātus saturošie
putekļi, tajā skaitā
stikla šķiedras, stikla
un akmens vates
putekļi, izņemot
azbestu
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
dermatologs,
oftalmologs
KAA, ĀEF, Rtg plaušām
KAA, ĀEF
-
2.7.3.
Azbests
Jāveic pārbaudes arī
pēc azbesta iedarbības
pārtraukšanas
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
PAA, ĀEF, Rtg plaušām
PAA, Rtg plaušām
-
3.
Bioloģiskie faktori
3.1.
Bioloģiskie faktori ar
alergēnu īpašībām,
tajā skaitā alergēni
ārstēšanai un
diagnostikai, asins
preparāti,
imunobioloģiskie
preparāti
arodslimību ārsts
otorinolaringologs,
oftalmologs
PAA, ĀEF, Rtg plaušām
PAA, ĀEF
-
3.2.
Bioloģiskie aģenti, kas
var izraisīt inficēšanos,
tajā skaitā 2., 3. un
4.grupas bioloģiskie
aģenti (baktērijas,
vīrusi, sēnes, parazīti)
Ja veikta veselības
pārbaude saskaņā ar
normatīviem aktiem par
veselības pārbaudēm
nodarbinātajiem, kuri
veic darbus, kas
saistīti ar iespējamu
risku citu cilvēku
veselībai, obligātā
veselības pārbaude
atbilstoši šim punktam
nav jāveic
arodslimību ārsts
dermatologs,
infektologs
PAA, citi laboratoriskie
izmeklējumi atbilstoši
iespējamai infekcijai
PAA, citi
laboratoriskie
izmeklējumi atbilstoši
iespējamai infekcijai
-
3.3.
Lateks izstrādājumi,
tajā skaitā darbs
izmantojot lateks
arodslimību ārsts
dermatologs
PAA
PAA
-
25
/
98
cimdus
4.
Fizikālie faktori
4.1.
Jonizējošais starojums
(rentgenstarojums un
gamma starojums);
radioaktīvās vielas un
jonizējošā starojuma
avoti
Nodarbinātajiem, kas
iekļaujas A kategorijā,
veselības pārbaudes
jāveic reizi gadā;
nodarbinātajiem, kas
iekļaujas B kategorijā,
veselības pārbaudes
jāveic reizi divos gados
arodslimību ārsts
neirologs;
hematologs;
dermatologs;
oftalmologs
PAA, leikocītu formula
PAA, leikocītu
formula
-
4.2.
Nejonizējošie
starojumi
4.2.1.
Mākslīgais optiskais
starojums
4.2.1.1.
Mākslīgais
ultravioletais starojums
(UV), tajā skaitā UV
starojums, kas izdalās
metināšanas procesā
arodslimību ārsts,
oftlamologs
dermatologs
KAA
KAA
-
4.2.1.2.
Lāzera starojums
arodslimību ārsts,
oftlamologs
dermatologs,
neirologs
KAA
KAA
-
4.2.1.3.
Cits mākslīgais
optiskais starojums
arodslimību ārsts
oftlamologs
KAA
KAA
-
4.2.2.
Dabīgais starojums, ja
darbs notiek tiešu
saules staru ietekmē
vairāk kā 50% no
darba laika
arodslimību ārsts
dermatologs,
oftlamologs
KAA
KAA
-
4.2.3.
Elektromagnētiskie
lauki: radiofrekvenču
un mikroviļņu
starojums, zemas
frekvences elektriskie
un magnētiskie lauki
arodslimību ārsts,
neirologs
KAA
KAA
-
4.3.
Atmosfēras spiediena
izmaiņas
4.3.1.
Paaugstināts
atmosfēras spiediens
darbā, kas saistīts ar
Reizi gadā
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs,
neirologs
oftalmologs,
dermatologs
PAA, elektrokardiogramma
PAA, elektro-
kardiogramma
-
26
/
98
ieniršanu zem ūdens
līdz 12 metru
dziļumam.
4.3.2.
Paaugstināts
atmosfēras spiediens
darbā, kas saistīts ar
ieniršanu zem ūdens
12 līdz 60 metru
dziļumā.
Reizi gadā
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs,
neirologs
oftalmologs,
ginekologs,
dzemdību
speciālists
PAA,
elektrokardiogramma,
glikoze asinīs
PAA,
elektrokardiogramma,
glikoze asinīs
-
4.3.3.
Paaugstināts
atmosfēras spiediens
darbā, kas saistīts ar
ieniršanu zem ūdens
dziļāk par 60 metriem.
Divas reizes gadā
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs,
neirologs
oftalmologs,
ginekologs,
dzemdību
speciālists
PAA,
elektrokardiogramma,
glikoze asinīs
PAA,
elektrokardiogramma,
glikoze asinīs
-
4.3.4.
Pazemināts
atmosfēras spiediens,
kas līdzinās
atmosfēras
spiedienam 3000 m
virs jūras līmeņa vai
zemāks.
Reizi gadā
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs,
neirologs
oftalmologs
PAA, Rtg plaušām
PAA
-
4.4.
Temperatūras
izmaiņas
4.4.1.
Pazemināta
temperatūra, kas
zemāka par
rekomendējamām
temperatūrām
konkrētai darba vietai,
bet virs + 5
0
 C
Uz obligātajām
veselības pārbaudēm
nosūta, ja darbs
norādītajos apstākļos
tiek veikts vairāk kā
50% no darba laika
arodslimību ārsts
neirologs
KAA, aukstuma prove
KAA
-
4.4.2.
Pazemināta
temperatūra zem + 5
0
C
Uz obligātajām
veselības pārbaudēm
nosūta, ja darbs
norādītajos apstākļos
tiek veikts vairāk kā
50% no darba laika
arodslimību ārsts,
neirologs
KAA, aukstuma prove
KAA, aukstuma
prove
-
4.4.3.
Paaugstināta
temperatūra, kas
augstāka par
rekomendējamām
Uz obligātajām
veselības pārbaudēm
nosūta, ja darbs
norādītajos apstākļos
arodslimību ārsts
neirologs
KAA
KAA
-
27
/
98
temperatūrām
konkrētai darba vietai,
bet zem + 39
0
 C
tiek veikts vairāk kā
50% no darba laika
4.4.4.
Paaugstināta
temperatūra virs + 39
0
C
Uz obligātajām
veselības pārbaudēm
nosūta, ja darbs
norādītajos apstākļos
tiek veikts vairāk kā
50% no darba laika
arodslimību ārsts,
neirologs
PAA
PAA
-
4.4.5.
Intensīvs siltuma
izstarojums, ja darbs
saistīts ar atrašanos
tiešā siltuma
izstarojuma ietekmē,
tajā skaitā darbs
karstajos cehos
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs
dermatologs
PAA
PAA
-
4.5.
Troksnis
Audiometriju var
neveikt, ja ir pilnīgs
abpusējs dzirdes
zudums
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
KAA, audiometrija
KAA, audiometrija
-
4.6.
Ultraskaņas
kontaktpārraide uz
rokām
veselības pārbaudi
veic, ja ultraskaņas
intensitāte ir virs 1,5
W/cm
2
arodslimību ārsts,
neirologs
KAA
KAA
-
4.7.
Vibrācija
4.7.1.
Rokas – plaukstas
vibrācija
arodslimību ārsts,
neirologs
KAA, aukstuma prove,
vibrācijas jušana
KAA, aukstuma
prove, vibrācijas
jušana
-
4.7.2.
Visa ķermeņa vibrācija
arodslimību ārsts,
neirologs
KAA, aukstuma prove,
vibrācijas jušana
KAA, aukstuma
prove, vibrācijas
jušana
-
4.8.
Balss saišu aparāta
pārslodze, ja darbs
saistīts ar ilgstošu
runāšanu paaugstinātā
vai modificētā balsī vai
dziedāšanu
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
KAA
KAA
-
4.9.
Fiziskas pārslodzes
4.9.1.
Smagumu
Periodiska smaguma
arodslimību ārsts,
ginekologs,
KAA, elektrokardiogramma
KAA,
–
28
/
98
pārvietošana bez
mehāniskām
palīgierīcēm,
smaguma celšana un
noturēšana
noturēšana ar abām
rokām (ar vienu roku):
vīriešiem – vairāk par
10 kg (5 kg);
sievietēm – vairāk par
7 kg (3 kg)
neirologs
dzemdību
speciālists
(pēc 40 gadu vecuma)
elektrokardiogramma
(pēc 40 gadu
vecuma)
4.9.2.
Atrašanās piespiedu
pozā ilgāk kā 50% no
darba laika, lokāls
muskuļu
sasprindzinājums, tajā
skaitā darbs stāvot
kājās
Atbilstoši šim punktam
nav jānosūta uz
veselības pārbaudi
nodarbinātie, kuri veic
darbu pie datora
arodslimību ārsts,
neirologs
KAA
KAA
-
4.9.3.
Biežas kustības, ātra
pārvietošanās, kas
prasa izteiktu fizisku
piepūli ilgāk nekā
50 % no darba laika,
tajā skaitā iešana,
skriešana, braukšana
ar velosipēdu
  
arodslimību ārsts,
neirologs
 
 KAA
 KAA
–
4.9.4.
Bieža, periodiska,
atkārtota noliekšanās
ilgāk nekā 50 % no
darba laika
  
arodslimību ārsts,
neirologs
  
 KAA
 KAA
–
4.9.5.
Biežas, monotonas,
atkārtotas kustības;
darbs, kas saistīts ar
ilgstošu un intensīvu
lokālu muskuļu
sasprindzinājumu, tajā
skaitā darbs ar rokām
un rokas
instrumentiem ilgāk
nekā 50 % no darba
laika
  
arodslimību ārsts,
neirologs
  
 KAA
 KAA
–
4.10.
Paaugstināts redzes
sasprindzinājums, tajā
skaitā darbs ar
mikroskopu, sīku
detaļu saskatīšana
Darba devējs var
nosūtīt nodarbināto
biežāk kā reizi trijos
gados tikai redzes
pārbaudei pie
oftalmologa vai
arodslimību ārsts,
oftalmologs
neirologs,
optometrists
-
29
/
98
optometrista,
nodrošinot, ka reizi 3
gados nodarbinātā
veselības pārbaudi veic
arodslimību ārsts šajos
noteikumos noteiktajā
kārtībā.**
4.11.
Darbs ar datoru (darbs
ar displejiem un
darbstacijām)
Darba devējs var
nosūtīt nodarbināto
biežāk kā reizi trijos
gados tikai redzes
pārbaudei pie
oftalmologa vai
optometrista,
nodrošinot, ka reizi 3
gados nodarbinātā
veselības pārbaudi veic
arodslimību ārsts šajos
noteikumos noteiktajā
kārtībā.**
arodslimību ārsts,
oftalmologs
neirologs,
optometrists
KAA
KAA
-
5.
Psihoemocionālie
faktori
5.1.
Nakts darbs
arodslimību ārsts
KAA, elektrokardiogramma
(pēc 40 gadu vecuma)
KAA,
elektrokardiogramma
(pēc 40 gadu
vecuma)
-
5.2.
Paaugstināta atbildība,
bieža tādu svarīgu
lēmumu pieņemšana,
kas var būtiski
ietekmēt cilvēka
dzīvību vai veselību vai
daudzu cilvēku dzīves
kvalitāti, atbildība par
lielām materiālām
vērtībām
  
arodslimību ārsts,
neirologs
psihiatrs,
psihoterapeits
KAA,
elektrokardiogramma
(pēc 40 gadu vecuma)
KAA,
elektrokardiogramma
(pēc 40 gadu
vecuma)
–
5.3.
Cits augsts
psihoemocionālais
stress darbā, tajā
skaitā
psihoemocionāla
pārslodze
  
arodslimību ārsts
neirologs,
psihiatrs,
psihoterapeits
KAA,
elektrokardiogramma
(pēc 40 gadu vecuma)
KAA,
elektrokardiogramma
(pēc 40 gadu
vecuma)
–
30
/
98
pārslodze
6.
Citi darba vides riska
faktori
6.1.
Darbs, kas saistīts ar
dzirdes
sasprindzināšanu, kad
skaņa tiek novadīta
tieši ausī (audio
austiņu lietošana)
arodslimību ārsts,
otorinolaringologs
KAA, audiometrija
KAA
-
6.2.
Darbs, kas saistīts ar
saldu, skābu pārtikas
produktu iedarbību uz
zobu emalju, tajā
skaitā vīnu, saldumu
degustācija
Reizi gadā
arodslimību ārsts,
stomatologs
KAA
KAA
-
6.3.
Citi iepriekš neminēti
darba vides kaitīgie
faktori
Obligātās veselības
pārbaudes kartē,
norādīt konkrēto
kaitīgo faktoru kuram
nodarbinātais pakļauts
arodslimību ārsts
KAA
KAA
-
* - Ķīmisko vielu koncentrācijas noteikšanu organismā, veic akreditētas laboratorijas.
** - Pēc šīs apskates okulists vai optometrists sniedz slēdzienu tikai par nodarbinātā redzes atbilstību veicamajam darbam, nepieciešamības gadījumā izrakstot
recepti redzes korekcijas līdzekļa iegādei.
Labklājības ministra vietā – izglītības un zinātnes ministre T.Koķe
Medicīniskās kontrindikācijas
Labklājības ministrijas iesniegtajā redakcijā
 
2.pielikums
 
Ministru kabineta 
2009.gada 10.marta noteikumiem Nr.219
Darbi īpašos apstākļos
(Pielikums grozīts ar MK 
14.09.2010.
 noteikumiem Nr.874; MK 
16.06.2015.
 noteikumiem Nr.315)
31
/
98
Nr.
p.k.
Veicamo darbu
vispārīgs
raksturojums
Piezīmes
ārstu – speciālistu apskates
Obligāti veicamie laboratoriskie un
funkcionālie izmeklējumi
veicamajam darbam (veselības
traucējumi, kuru gadījumā pastāv
risks attīstīties situācijām darbā,
kas rada nelaimes gadījumu risku
pašam nodarbinātajam vai
apkārtējiem)
Obligāti
nepieciešamās
speciālistu
apskates
Papildus nepieciešamās
speciālistu apskates
Pirmreizējā
veselības pārbaude
Periodiskā
veselības
pārbaude
Absolūtās*
Izvērtējamās
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
1.
Darbs, kas tiek
veikts vairāk kā
1,5 m, bet
mazāk kā 5 m
augstumā no
grunts,
pārseguma vai
atbalsta
platformas, ja
šīm
konstrukcijām
nav aizsarg-
nožogojuma,
vai, darbu
veikšanai,
nepieciešams
iziet ārpus
aizsarg-
nožogojuma.
arodslimību ārsts,
neirologs
oftalmologs,
otorinolaringologs
Epilepsija.
Smaga
encefalopātija.
Acu slimības ar
izteiktu redzes
funkcijas
pazemināšanos
(redzes asums ar
korekciju, zemāks
par 0,5 vienai acij
un zemāks par
0,2 otrai acij).
Koronārā sirds
slimība.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
Hroniskas
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Vestibulārā
aparāta funkcijas
traucējumi, t.sk.
Menjera slimība.
2.
Darbs, kas tiek
veikts vairāk kā
5 m augstumā
no grunts,
pārseguma vai
atbalsta
platformas, ja
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs,
otorinolaringologs
Vestibulārā
aparāta
funkcijas
traucējumi, t.sk.
Menjera slimība,
kas rada
nelaimes
Koronārā sirds
slimība. Sirds un
asinsrites
sistēmas
slimības.
Hipertoniskā
slimība. 
32
/
98
šīm
konstrukcijām
nav aizsarg-
nožogojuma,
vai, darbu
veikšanai,
nepieciešams
iziet ārpus
aizsarg-
nožogojuma.
gadījumu risku.
Epilepsija.
Smaga
encefalopātija.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
Trūces, kas
traucē darbā un
kam ir tieksme uz
iesprūšanu (pēc
sekmīgas
operācijas nav
nekādu
ierobežojumu).
Hroniskas
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā redzes
asums ar
korekciju, zemāks
par 0,5 vienai acij
un zemāks par
0,2 otrai acij.
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja jebkuras
etioloģijas dzirdes
pazemi
nāšanās
(čukstus balsī
mazāk nekā 3 m
attālumā), ja šāda
dzirdes
pazemināšanās
var radīt nelaimes
gadījumu risku un
nav iespējams
citādākā veidā
nodrošināt
adekvātu saziņu,
33
/
98
kad tāda
nepieciešama.
3.
Dažādu kravas
celtņu vadītāji,
dažādu iekārtu,
kas paredzētas
cilvēku
pacelšanai
augstāk kā 1,5
m virs zemes,
apkalpošana.
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs,
otorinolaringologs
narkologs
Epilepsija.
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā
redzes asums
ar korekciju,
zemāks par 0,5
vienai acij un
zemāks par 0,2
otrai acij, ja
šāda redzes
pazemināšanās
rada nelaimes
gadījumu risku.
Smaga
encefalopātija.
Koronārā sirds
slimība.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
Trūces, kas
traucē darbā un
kam ir tieksme uz
iesprūšanu (pēc
sekmīgas
operācijas nav
nekādu
ierobežojumu).
Vestibulārā
aparāta funkcijas
traucējumi, t.sk.
Menjera slimība.
Hroniskas
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja jebkuras
etioloģijas dzirdes
pazemi
nāšanās
(čukstus balsī
mazāk nekā 3 m
attālumā), ja šāda
dzirdes
pazemināšanās
var radīt nelaimes
gadījumu risku un
nav iespējams
citādākā veidā
nodrošināt
adekvātu saziņu.
4.
Stropēšanas
arodslimību ārsts,
Epilepsija.
Koronārā sirds
34
/
98
darbi
neirologs,
oftalmologs,
otorinolaringologs
Smaga
encefalopātija.
slimība. Sirds un
asinsrites
sistēmas
slimības.
Hipertoniskā
slimība.
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā redzes
asums ar
korekciju, zemāks
par 0,5 vienai acij
un zemāks par
0,2 otrai acij.
Hroniskas
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
Trūces, kas
traucē darbā un
kam ir tieksme uz
iesprūšanu (pēc
sekmīgas
operācijas nav
nekādu
ierobežojumu).
Vestibulārā
aparāta funkcijas
traucējumi, t.sk.
Menjera slimība.
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja jebkuras
etioloģijas dzirdes
pazemi
nāšanās
(čukstus balsī
35
/
98
mazāk nekā 3 m
attālumā), šāda
dzirdes
pazemināšanās
var radīt nelaimes
gadījumu risku un
nav iespējams
citādākā veidā
nodrošināt
adekvātu saziņu.
5.
Darbs uz
pārvietojamām
kāpnēm, ja
jāpakāpjas
augstāk kā 1,5
m
Ja nodarbinātais
nosūtīts uz
veselības
pārbaudi
atbilstoši šī
pielikuma 1. vai
2.punktam, šis
punkts nav
jānorāda
arodslimību ārsts,
neirologs
oftalmologs,otorinolaringologs
Epilepsija.
Smaga
encefalopātija.
Koronārā sirds
slimība. Sirds un
asinsrites
sistēmas
slimības.
Hipertoniskā
slimība.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
Trūces, kas
traucē darbā un
kam ir tieksme uz
iesprūšanu (pēc
sekmīgas
operācijas nav
nekādu
ierobežojumu).
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā redzes
asums ar
korekciju, zemāks
par 0,5 vienai acij
un zemāks par
0,2 otrai acij.
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja jebkuras
etioloģijas dzirdes
36
/
98
pazemināšanās
(čukstus balsī
mazāk nekā 3 m
attālumā), šāda
dzirdes
pazemināšanās
var radīt nelaimes
gadījumu risku un
nav iespējams
nodrošināt
adekvātu saziņu.
Vestibulārā
aparāta funkcijas
traucējumi, t.sk.
Menjera slimība.
6.
Darbi
ekspluatācijā
esošās
elektroietaisēs
ar spriegumu 50
V un lielāku
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs
otorinolaringologs
Klīniskā asins aina
(hemoglobīns,
leikocīti, eritrocītu
grimšanas ātrums)
(turpmāk – KAA)
KAA
Smaga
encefalopātija.
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja jebkuras
etioloģijas dzirdes
pazemi
nāšanās
(čukstus balsī
mazāk nekā 3 m
attālumā), šāda
dzirdes
pazemināšanās
var radīt nelaimes
gadījumu risku un
nav iespējams
citādākā veidā
nodrošināt
adekvātu saziņu.
Vestibulārā
aparāta funkcijas
traucējumi, t.sk.
Menjera slimība,
kas rada nelaimes
gadījumu risku.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
Hroniskas
37
/
98
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Sirds un
asinsrites
sistēmas
slimības.
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā redzes
asums ar
korekciju zemāks
par 0,5 vienai acij
un zemāks par
0,2 otrai acij,
noturīga acu
asarošana, kas
nepadodas
ārstēšanai,
ierobežots redzes
lauks vairāk par
20°.
7.
Darbi, kas tiek
veikti slēgtās
pazemes
telpās, šahtās,
slēgtās
cisternās
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs
otorinolaringologs,
oftalmologs
Pilna asins aina
(turpmāk – PAA)
PAA
Klaustrofobija.
Smaga
encefalopātija.
Koronārā sirds
slimība.
Hroniskas
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā redzes
asums ar
korekciju zemāks
par 0,5 vienai acij
38
/
98
un zemāks par
0,2 otrai acij.
8.
Darbs ar
bīstamām
iekārtām, kas
atrodas zem
spiediena, tajā
skaitā
katliekārtu
apkalpošana
arodslimību ārsts,
neirologs
psihiatrs,
otorinolaringologs,
oftalmologs,
narkologs
KAA
KAA
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā
redzes asums
ar korekciju
zemāks par
0,5 vienai acij
un zemāks par
0,2 otrai acij, ja
šāda redzes
pazemināšanās
rada nelaimes
gadījumu risku.
Koronārā sirds
slimība.
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja jebkuras
etioloģijas dzirdes
pazemināšanās
(čukstus balsī
mazāk nekā 3 m
attālumā), šāda
dzirdes
pazemināšanās
var radīt nelaimes
gadījumu risku un
nav iespējams
nodrošināt
adekvātu saziņu.
Hroniskas
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
9.
Spridzināšanas
darbi, arī
pirotehnikas
spridzināšanas
darbi
arodslimību ārsts,
neirologs
psihiatrs,
otorinolaringologs,
oftalmologs,
narkologs
PAA
PAA
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā
redzes asums
ar korekciju
zemāks par 0,5
vienai acij un
zemāks par 0,2
otrai acij, ja
šāda redzes
pazemināšanās
rada nelaimes
gadījumu risku.
Koronārā sirds
slimība.
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja jebkuras
etioloģijas dzirdes
pazemināšanās
(čukstus balsī
mazāk nekā 3 m
attālumā), šāda
dzirdes
pazemināšanās
var radīt nelaimes
gadījumu risku un
39
/
98
nav iespējams
nodrošināt
adekvātu saziņu.
Hroniskas
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
10.
Darbi, kurus
veicot
nepieciešams
lietot
gāzmaskas
Reizi gadā
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs
otorinolaringologs,
ķirurgs,
narkologs, psihiatrs
PAA, plaušu
rentgenogramma
(turpmāk - plaušu
Rtg), ārējās
elpošanas fukcijas
novērtēšana
(turpmāk – ĀEF),
elektrokardiogramma
(turpmāk – EKG)
PAA, ĀEF,
EKG
Epilepsija.
Smaga psihoze,
neiroze,
encefalopātija.
Slodzes
stenokardija.
Hroniskas
plaušu slimības
ar elpošanas
funkcijas
traucējumiem.
Krūšu kurvja
deformācija, kas
apgrūtina
elpošanu un
darbu
gāzmaskā vai
individuālajos
aizsargtērpos.
Redzes asuma
pazemināšanās
zem 0,8 vienai
acij un zem 0,5
otrai acij (bez
korekcijas).
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja
jebkuras
etioloģijas
Alkohola,
narkotisko vielu
atkarība.
Hroniskas
centrālās,
perifērās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Sirds asinsvadu
slimības, perifēro
artēriju slimības.
Iegūti vai iedzimti
sirdsdarbības
traucējumi.
Hroniskas
elpošanas
sistēmas
slimības.
Deguna
starpsienas
izliekums, kas
traucē darbam
gāzmaskā.
Balsta - kustību
aparāta attīstības
traucējumi.
Kaulu, locītavu,
muskuļu saišu
slimības.
40
/
98
dzirdes pazemi-
nāšanās
(čukstus balsī
mazāk nekā 3
m attālumā).
Grūtniecība.
Audzēji, kas
traucē darbam
gāzmaskā.
Akūti vai hroniski
recidivējoši
iekšējās auss vai
vidusauss
iekaisumi.
Vestibulārā
aparāta funkcijas
traucējumi, t.sk.
Menjera slimība.
Endokrinoloģiskās
slimības, cukura
diabēts.
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos.
Kuņģa–zarnu
trakta slimības ar
funkciju
traucējumiem un
vēdera dobuma
orgānu slimības,
kas apgrūtina
fiziska darba
izpildi.
Trūces, kas
traucē darbā un
kam ir tieksme uz
iesprūšanu (pēc
sekmīgas
operācijas nav
nekādu
ierobežojumu).
11.
autoiekrāvēju un
motobloku
vadīšana
Līdz 60 gadu
vecumam – reizi
piecos gados;
no 60 gadu
vecuma – reizi
trijos gados.
arodslimību ārsts,
oftalmologs,
otorinolaringologs
neirologs
KAA
KAA
Acu slimības ar
redzes funkcijas
pazemināšanos,
tajā skaitā
redzes asums
ar korekciju
Koronārā sirds
slimība.
Noturīga
vienpusēja vai
abpusēja jebkuras
etioloģijas dzirdes
41
/
98
Ja vienlaicīgi
nodarbinātajam
ir transporta
līdzekļa vadītāja
apliecība, šī
veselības
pārbaude nav
jāveic.
zemāks par 0,5
vienai acij un
zemāks par 0,2
otrai acij, ja
šāda redzes
pazemināšanās
rada nelaimes
gadījumu risku.
Epilepsija.
pazemināšanās
(čukstus balsī
mazāk nekā 3 m
attālumā), ja šāda
dzirdes
pazemināšanās
var radīt nelaimes
gadījumu risku un
nav iespējams
nodrošināt
adekvātu saziņu.
Hroniskas
centrālās nervu
sistēmas vai
psihiskās
slimības.
Alkoholisko vai
psihotropo vielu
atkarība.
12.
Vilcienu
vadīšana
12.1
Dzelzceļa vilces
līdzekļa
vadīšana
12.1.1.
Vilces
līdzekļa vadītājs
(mašīnists)
Līdz 55 gadu
vecumam – reizi
trijos gados, pēc
55 gadu vecuma
– reizi gadā.
Ārpuskārtas
(papildu)
periodisko
veselības
pārbaudi veic:
1. ja ir pamats
domāt, ka
nodarbinātajam
ir kāda no šajos
noteikumos
minētajām
kontrindikācijām;
arodslimību ārsts,
oftalmologs,
otorinolaringologs,
ķirurgs, neirologs,
psihiatrs,
psihologs**,
narkologs,
ginekologs–
dzemdību
speciālists
logopēds
1. vispārējā
medicīnas
izmeklēšana (tai
skaitā vispārēja
apskate,
asinsspiediena
noteikšana u.c.);
2. redzes pārbaude,
tai skaitā krāsu
uztveres noteikšana
(pārbaudei izmantot
atzītu testu,
piemēram, Išihara
krāsu atšķiršanas
tabulas, kā arī, ja
nepieciešams, citu
atzītu testu), krāsu
1. vispārējā
medicīnas
izmeklēšana (tai
skaitā, vispārēja
apskate,
asinsspiediena
noteikšana
u.c.);
2. redzes
pārbaude, tai
skaitā krāsu
uztveres
noteikšana
(pārbaudei
izmantot atzītu
testu,
piemēram,
Išihara krāsu
1. Jebkāda
veida veselības
traucējumi vai
medikamentu,
narkotiku vai
vielu lietošana,
kas varētu
izraisīt pēkšņu
samaņas
zudumu,
uzmanības vai
koncentrēšanās
spēju
mazināšanos,
pēkšņu
darbnespēju,
līdzsvara vai
koordinācijas
42
/
98
2. ja arodslimību
ārsts uzskata,
ka šāda
veselības
pārbaude ir
nepieciešama
pēc tam, kad
nodarbinātajam
ir bijusi vismaz
30 dienu
darbnespēja
slimības dēļ;
3. ja noticis
nelaimes
gadījums darbā;
4. ja
nodarbinātais
ticis atsaukts no
pienākumu
veikšanas
drošības
apsvērumu dēļ;
5. reizi gadā vai
citā ārsta
noteiktā termiņā
veic arodslimību
ārsts un
oftalmologs, ja
izmeklējamā
persona lieto
kontaktlēcas vai
brilles vai tai ir
lēcu implanti,
bijusi keratomija
vai
keratektomija;
6. ja arodslimību
ārsts uzskata,
ka nodarbinātā
veselības
stāvokļa dēļ
signālu
atpazīstamības
noteikšana
(pārbaude balstīta
tikai uz krāsu, nevis
salīdzināmo
atšķirību
atpazīšanu),
kontrastjutības
pārbaude, acs
iekšējā spiediena
mērījumi, redzes
lauka noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana,
binokulārās redzes
pārbaude;
3. dzirdes pārbaude,
audiometrija;
4. vestibulārā
aparāta
izmeklēšana;
5. KAA;
6. urīna analīze
(turpmāk – UA);
7. cukurs asinīs (ar
glikometru);
8. EKG miera
stāvoklī;
9. analīze psihotropo
vielu (narkotiku,
psihotropu
medikamentu vai
alkohola) klātbūtnes
noteikšanai
organismā***;
10. kognitīvo spēju
(uzmanība,
koncentrēšanās
spēja, atmiņa,
uztvere un
Išihara krāsu
atšķiršanas
tabulas, kā arī,
ja
nepieciešams,
citu atzītu
testu), krāsu
signālu
atpazīstamības
noteikšana
(pārbaude
balstīta tikai uz
krāsu, nevis
salīdzināmo
atšķirību
atpazīšanu),
kontrastjutības
pārbaude, acs
iekšējā
spiediena
mērījumi,
redzes lauka
noteikšana, acs
dibena
izmeklēšana,
binokulārās
redzes
pārbaude;
3. dzirdes
pārbaude,
audiometrija;
4. vestibulārā
aparāta
izmeklēšana;
5. KAA;
6. UA;
7. cukurs asinīs
(ar glikometru);
8. EKG miera
stāvoklī (pēc 40
gadu vecuma);
9. analīze
koordinācijas
zudumu,
ievērojamu
pārvietošanās
(kustību) spēju
ierobežojumu:
1.1. jebkuras
ģenēzes un
etioloģijas
plānprātība vai
defekti ar
hronisku vai
progresējošu
norisi un
augstāko
kortikālo
funkciju
traucējumiem,
vidēji smaga vai
dziļa garīga
atpalicība un
akūti,
subhroniski vai
hroniski
psihotoniskie
traucējumi;
1.2. atrašanās
Valsts
narkoloģiskā
dienesta
uzskaitē;
1.3. dažādas
etioloģijas
izteikti
vestibulāri
veģetatīvi
traucējumi, ko
apstiprina
veselības
aprūpes
iestādes;
1.4. augšējās
43
/
98
nepieciešams
palielināt
pārbaužu
biežumu
spriestspēja),
komunikācijas spēju
un psihomotoro
reakciju (reakcijas
ātrums, roku kustību
koordinācija)
pārbaude neirologa,
psihologa un
psihiatra apskates
ietvaros;
11. papildu
oftalmologa apskate
un redzes pārbaude
reizi gadā vai citā
okulista noteiktā
intervālā, ja
izmeklējamā
persona lieto
kontaktlēcas vai
brilles vai tai ir lēcu
implanti, bijusi
keratomija vai
keratektomija
9. analīze
psihotropo vielu
(narkotiku,
psihotropu
medikamentu
vai alkohola)
klātbūtnes
noteikšanai
organismā***;
10. papildu
okulista apskate
un redzes
pārbaude reizi
gadā vai citā
okulista noteiktā
intervālā, ja
izmeklējamā
persona lieto
kontaktlēcas vai
brilles vai tai ir
lēcu implanti,
bijusi keratomija
vai
keratektomija
vai apakšējās
ekstremitātes
vai tās daļas
trūkums;
1.5. iekšķīgās
slimības:
1.5.1. ļaundabīgi
jaunveidojumi:
asinsrades
sistēmas
saslimšanas;
hemorāģiskās
diatēzes
(strādājošiem
labdabīgas
gaitas gadījumā
– individuāla
pieeja);
1.5.2. sirds
muskulatūras
un vārstuļu
organiski
bojājumi
(sirdskaites,
aterosklerotiska
kardioskleroze,
pēcinfarkta
kardioskleroze,
miokardīti u.c.)
ar noturīgu II–III
pakāpes
asinsrites
nepietiekamību;
1.5.3. hroniska
koronāra sirds
slimība ar
biežām sāpju
lēkmēm.
Stāvoklis pēc
atkārtota
miokarda
44
/
98
infarkta vai
infarkts ar
aneirismas
izveidošanos;
1.5.4. sirds
ritma traucējumi
ar sirds
asinsvadu II–III
pakāpes
nepietiekamību
vai smadzeņu
asinsapgādes
traucējumu
simptomiem;
1.5.5. smaga
hipertoniskā
slimība ar
izteiktiem
asinsvadu
bojājumiem;
1.5.6. hroniski
plaušu iekaisīgi
procesi
(hroniska
obstruktīva
plaušu slimība,
abscess,
bronhektāzes)
ar biežiem
paasinājumiem
un plaušu–sirds
nepietiekamības
simptomiem;
1.5.7.
persistējoša
bronhiālā
astma;
1.5.8. kuņģa–
zarnu trakta,
aizkuņģa
dziedzera, aknu
45
/
98
un žults
izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
izteiktu orgānu
funkcijas
nepietiekamību;
1.5.9. nieru un
izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
nieru
nepietiekamības
simptomiem;
1.5.10. smagas
formas
endokrīnas
saslimšanas ar
izteiktu
funkcionālu
nepietiekamību;
1.5.11. dažādas
etioloģijas
locītavu bojājumi
ar noturīgiem
kustību
traucējumiem,
kas var būt par
šķērsli
attiecīgās
profesijas
dienesta
pienākumu
izpildei;
1.5.12. visu
orgānu un visu
formu aktīvā
tuberkuloze,
kam
medicīniskās
apskates laikā
46
/
98
nepieciešama
ārstēšana;
1.6.
ginekoloģiskās
slimības:
1.6.1. dzemdes
un maksts
izteikta (pilnīga,
daļēja) izkrišana
vai noslīdēšana.
Dzemdes kakla
masīvi
asiņojošas
erozijas;
1.6.2. ļaundabīgi
vai
simptomātiski
labdabīgi
dzemdes
audzēji. Visi
piedēkļu
audzēji;
1.6.3.
uroģenitālās un
taisnās zarnas
fistulas;
1.6.4. ovariālās,
menstruālās
funkcijas smagi
traucējumi.
Patoloģiski
noritošs
klimakss;
1.6.5. dzemdes
un tās piedēkļu
hroniski
iekaisuma
procesi ar
biežiem
paasinājumiem
un blakusorgānu
47
/
98
funkciju
traucējumiem;
1.7. ķirurģiskās
slimības:
1.7.1. dažādu
traumu,
ķirurģisku
operāciju,
hronisku kaulu,
skrimšļu,
locītavu
saslimšanu
(deformējošas
artrozes,
meniscīti,
spondilozes,
spondiloartrīti),
iedzimtu un
iegūtu kaulu
deformāciju
(skoliozes,
kifozes,
kifoskoliozes,
spondilolistēzes
u.c.) sekas, ar
pastāvīgiem
sāpju recidīviem
un bojātā
orgāna
noturīgiem
funkciju
traucējumiem;
1.7.2.
tromboflebīti ar
biežiem
paasinājumiem;
apakšējo
ekstremitāšu
izteiktas
varikozi
paplašinātas
48
/
98
vēnas ar
trofiskām
čūlām, kas
nepadodas
ārstēšanai;
1.7.3. visu formu
obliterējošie
endartrīti ir
kontrindikācija,
stājoties darbā.
Strādājošie var
palikt savā
specialitātē, ja
slimība netraucē
veikt dienesta
pienākumus;
1.7.4. izteiktas
plaukstu
deformācijas,
pirkstu
kustīgumu
ierobežojums
(nekustīgums),
kas ievērojami
traucē
plaukstas
satveršanas
funkciju;
1.7.5. fēču un
urīna fistulas,
taisnās zarnas
attīstības
traucējumi;
urīnizvadkanāla
un urīnpūšļa
slimības un
attīstības
traucējumi, kā
rezultātā
izveidojusies
nesaturēšana;
49
/
98
1.7.6. visu veidu
ļaundabīgie
audzēji ir
kontrindikācija,
stājoties darbā.
Ja
strādājošajiem ir
labdabīga
slimības gaita,
pieeja ir
individuāla;
1.8. grūtniecība:
1.8.1.
nepanesība
(grūtniecības
toksikoze);
1.8.2.
grūtniecības
patoloģija****.
2. Redzes
traucējumi, kas
izpaužas kā:
2.1. redzes
asums ar vai
bez redzes
uzlabošanas
līdzekļiem
zemāks par:
1,0; zemāks par
0,5 acij ar
pasliktinātu
redzes spēju;
2.2. redzi
koriģējošu lēcu
stiprums lielāks
par +5 –
hipermetropijai,
lielāks par –8 –
miopijai*****;
2.3.
nepietiekama
50
/
98
redze tuvumā un
vidējā attālumā
ar vai bez
redzes
uzlabošanas
līdzekļiem;
2.4. izmainīta
krāsu redze;
2.5. krāsu
signālu
neatpazīšana;
2.6. izmainīts
redzes lauks;
2.7. neefektīva
binokulārā
redze;
2.8. neefektīva
redze abām
acīm******;
2.9. slikta
kontrastjutība;
2.10. nespēja
paciest
apžilbināšanu;
2.11.
progresējoša
acu saslimšana
ar redzes
funkciju
traucējumiem;
2.12. krāsaino
kontaktlēcu un
fotohromatisko
lēcu lietošana
(izņemot lēcas
ar UV staru
aizsardzību).
3. Dzirdes
traucējumi, kas
izpaužas kā:
3.1.
51
/
98
nepietiekami
laba dzirde, lai
varētu
sarunāties pa
telefonu, kā arī
sadzirdēt
brīdinājuma
skaņas un radio
ziņojumus;
3.2. dzirdes
nepietiekamība
lielāka nekā 40
dB 500 un 1000
Hz frekvencē;
3.3. dzirdes
nepietiekamība
lielāka nekā 45
dB 2000 Hz
frekvencē ausij
ar pasliktinātu
skaņas plūsmas
vadītspēju;
3.4. dzirdes
aparātu
lietošana*******.
4. Hroniski
runas defekti
(nespēja nodot
ziņojumus skaļā
un skaidrā
balsī).
5. Vestibulārā
aparāta
anomālijas
12.1.2.
Vilces līdzekļa
vadītājs
(mašīnists)
instruktors
Vilces
līdzekļa vadītāja
(mašīnista)
Līdz 62 gadiem
– reizi trijos
gados, pēc 62
gadu vecuma –
reizi gadā.
Ārpuskārtas
(papildu)
periodisko
arodslimību ārsts,
oftalmologs,
otorinolaringologs,
ķirurgs, neirologs,
psihiatrs,
narkologs
1. vispārējā
medicīnas
izmeklēšana;
2. redzes pārbaude,
tai skaitā krāsu
uztveres noteikšana
(pārbaudei izmantot
1. vispārējā
medicīnas
izmeklēšana;
2. redzes
pārbaude, tai
skaitā krāsu
uztveres
1. Jebkāda
veida veselības
traucējumi vai
medikamentu,
narkotiku vai
vielu lietošana,
kas varētu
izraisīt pēkšņu
52
/
98
palīgs
periodisko
veselības
pārbaudi veic:
1. ja ir pamats
domāt, ka
nodarbinātajam
ir kāda no šajos
noteikumos
minētajām
kontrindikācijām;
2. ja arodslimību
ārsts uzskata,
ka šāda
veselības
pārbaude ir
nepieciešama
pēc tam, kad
nodarbinātajam
ir bijusi vismaz
30 dienu
darbnespēja
slimības dēļ;
3. ja
nodarbinātais
ticis atsaukts no
pienākumu
veikšanas
drošības
apsvērumu dēļ
(pēc negadījuma
vai
starpgadījuma,
ko izraisījusi šā
nodarbinātā
personiska
kļūme);
4. reizi gadā vai
citā ārsta
noteiktā termiņā
veic arodslimību
ārsts un
oftalmologs, ja
atzītu testu,
piemēram, Išihara
krāsu atšķiršanas
tabulas, kā arī, ja
nepieciešams, citu
atzītu testu),
kontrastjutības
pārbaude, acs
iekšējā spiediena
mērījumi, redzes
lauka noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana,
binokulārās redzes
pārbaude;
3. dzirdes pārbaude,
audiometrija;
4. KAA;
5. UA;
6. cukurs asinīs (ar
glikometru);
7. analīze psihotropu
vielu (narkotiku,
psihotropu
medikamentu vai
alkohola) klātbūtnes
noteikšanai
organismā***;
8. papildu
oftalmologa apskate
un redzes pārbaude
reizi gadā vai citā
oftalmologa noteiktā
intervālā, ja
izmeklējamā
persona lieto
kontaktlēcas vai
brilles vai tai ir lēcu
implanti, bijusi
keratomija vai
keratektomija
noteikšana
(pārbaudei
izmantot atzītu
testu,
piemēram,
Išihara krāsu
atšķiršanas
tabulas, kā arī,
ja
nepieciešams,
citu atzītu
testu),
kontrastjutības
pārbaude, acs
iekšējā
spiediena
mērījumi,
redzes lauka
noteikšana, acs
dibena
izmeklēšana,
binokulārās
redzes
pārbaude;
3. dzirdes
pārbaude,
audiometrija;
4. KAA;
5. UA;
6. cukurs asinīs
(ar glikometru);
7. analīze
psihotropu vielu
(narkotiku,
psihotropu
medikamentu
vai alkohola)
klātbūtnes
noteikšanai
organismā***;
8. papildu
oftalmologa
izraisīt pēkšņu
samaņas
zudumu,
uzmanības vai
koncentrēšanās
spēju
mazināšanos,
pēkšņu
darbnespēju,
līdzsvara vai
koordinācijas
zudumu,
ievērojamu
pārvietošanās
(kustību) spēju
ierobežojumu:
1.1. jebkuras
ģenēzes un
etioloģijas
plānprātība vai
defekti ar
hronisku vai
progresējošu
norisi un
augstāko
kortikālo
funkciju
traucējumiem,
vidēji smaga vai
dziļa garīga
atpalicība un
akūti,
subhroniski vai
hroniski
psihotoniskie
traucējumi;
1.2. atrašanās
Valsts
narkoloģiskā
dienesta
uzskaitē;
1.3. dažādas
etioloģijas
53
/
98
izmeklējamā
persona lieto
kontaktlēcas vai
brilles vai tai ir
lēcu implanti,
bijusi keratomija
vai
keratektomija;
5. ja arodslimību
ārsts uzskata,
ka nodarbinātā
veselības
stāvokļa dēļ
nepieciešams
palielināt
pārbaužu
biežumu
oftalmologa
apskate un
redzes
pārbaude reizi
gadā vai citā
okulista noteiktā
intervālā, ja
izmeklējamā
persona lieto
kontaktlēcas vai
brilles vai tai ir
lēcu implanti,
bijusi keratomija
vai
keratektomija
etioloģijas
izteikti
vestibulāri
veģetatīvi
traucējumi, ko
apstiprina
veselības
aprūpes
iestādes;
1.4. augšējās
vai apakšējās
ekstremitātes
vai tās daļas
trūkums;
1.5. iekšķīgās
slimības:
1.5.1. ļaundabīgi
jaunveidojumi:
asinsrades
sistēmas
saslimšanas;
hemorāģiskās
diatēzes
(strādājošiem
labdabīgas
gaitas gadījumā
– individuāla
pieeja);
1.5.2. sirds
muskulatūras
un vārstuļu
organiski
bojājumi
(sirdskaites,
aterosklerotiska
kardioskleroze,
pēcinfarkta
kardioskleroze,
miokardīti u.c.)
ar noturīgu II–III
pakāpes
asinsrites
54
/
98
nepietiekamību;
1.5.3. hroniska
koronāra sirds
slimība ar
biežām sāpju
lēkmēm.
Stāvoklis pēc
atkārtota
miokarda
infarkta vai
infarkts ar
aneirismas
izveidošanos;
1.5.4. sirds
ritma traucējumi
ar sirds
asinsvadu II–III
pakāpes
nepietiekamību
vai smadzeņu
asinsapgādes
traucējumu
simptomiem;
1.5.5. smaga
hipertoniskā
slimība ar
izteiktiem
asinsvadu
bojājumiem;
1.5.6. hroniski
plaušu iekaisīgi
procesi
(hroniska
obstruktīva
plaušu slimība,
abscess,
bronhektāzes)
ar biežiem
paasinājumiem
un plaušu–sirds
nepietiekamības
55
/
98
simptomiem;
1.5.7.
persistējoša
bronhiālā
astma;
1.5.8. kuņģa–
zarnu trakta,
aizkuņģa
dziedzera, aknu
un žults
izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
izteiktu orgānu
funkcijas
nepietiekamību;
1.5.9. nieru un
izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
nieru
nepietiekamības
simptomiem;
1.5.10. smagas
formas
endokrīnas
saslimšanas ar
izteiktu
funkcionālu
nepietiekamību;
1.5.11. dažādas
etioloģijas
locītavu bojājumi
ar noturīgiem
kustību
traucējumiem,
kas var būt par
šķērsli
attiecīgās
profesijas
dienesta
56
/
98
pienākumu
izpildei;
1.5.12. visu
orgānu un visu
formu aktīvā
tuberkuloze,
kam
medicīniskās
apskates laikā
nepieciešama
ārstēšana;
1.6.
ginekoloģiskās
slimības:
1.6.1. dzemdes
un maksts
izteikta (pilnīga,
daļēja) izkrišana
vai noslīdēšana.
Dzemdes kakla
masīvi
asiņojošas
erozijas;
1.6.2. ļaundabīgi
vai
simptomātiski
labdabīgi
dzemdes
audzēji. Visi
piedēkļu
audzēji;
1.6.3.
uroģenitālās un
taisnās zarnas
fistulas;
1.6.4. ovariālās,
menstruālās
funkcijas smagi
traucējumi.
Patoloģiski
noritošs
57
/
98
klimakss;
1.6.5. dzemdes
un tās piedēkļu
hroniski
iekaisuma
procesi ar
biežiem
paasinājumiem
un blakusorgānu
funkciju
traucējumiem;
1.7. ķirurģiskās
slimības:
1.7.1. dažādu
traumu,
ķirurģisku
operāciju,
hronisku kaulu,
skrimšļu,
locītavu
saslimšanu
(deformējošas
artrozes,
meniscīti,
spondilozes,
spondiloartrīti),
iedzimtu un
iegūtu kaulu
deformāciju
(skoliozes,
kifozes,
kifoskoliozes,
spondilolistēzes
u.c.) sekas, ar
pastāvīgiem
sāpju recidīviem
un bojātā
orgāna
noturīgiem
funkciju
traucējumiem;
58
/
98
1.7.2.
tromboflebīti ar
biežiem
paasinājumiem;
apakšējo
ekstremitāšu
izteiktas
varikozi
paplašinātas
vēnas ar
trofiskām
čūlām, kas
nepadodas
ārstēšanai;
1.7.3. visu formu
obliterējošie
endartrīti ir
kontrindikācija,
stājoties darbā.
Strādājošie var
palikt savā
specialitātē, ja
slimība netraucē
veikt dienesta
pienākumus;
1.7.4. izteiktas
plaukstu
deformācijas,
pirkstu
kustīgumu
ierobežojums
(nekustīgums),
kas ievērojami
traucē
plaukstas
satveršanas
funkciju;
1.7.5. fēču un
urīna fistulas,
taisnās zarnas
attīstības
59
/
98
traucējumi;
urīnizvadkanāla
un urīnpūšļa
slimības un
attīstības
traucējumi, kā
rezultātā
izveidojusies
nesaturēšana;
1.7.6. visu veidu
ļaundabīgie
audzēji ir
kontrindikācija,
stājoties darbā.
Ja
strādājošajiem ir
labdabīga
slimības gaita,
tad pieeja ir
individuāla;
1.8. grūtniecība:
1.8.1.
nepanesība
(grūtniecības
toksikoze);
1.8.2.
grūtniecības
patoloģija****.
2. Redzes
traucējumi, kas
izpaužas kā:
2.1. redzes
asums ar vai
bez redzes
uzlabošanas
līdzekļiem
zemāks par 1,0;
zemāks par 0,5
acij ar
pasliktinātu
redzes spēju;
60
/
98
2.2. redzi
koriģējošu lēcu
stiprums lielāks
par +5 –
hipermetropijai,
lielāks par –8 –
miopijai*****;
2.3.
nepietiekama
redze tuvumā un
vidējā attālumā
ar vai bez
redzes
uzlabošanas
līdzekļiem;
2.4. izmainīta
krāsu redze;
2.5. krāsu
signālu
neatpazīšana;
2.6. izmainīts
redzes lauks;
2.7. neefektīva
binokulārā
redze;
2.8. neefektīva
redze abām
acīm******;
2.9. slikta
kontrastjutība;
2.10. nespēja
paciest
apžilbināšanu;
2.11.
progresējoša
acu saslimšana
ar redzes
funkciju
traucējumiem;
2.12. krāsaino
kontaktlēcu un
61
/
98
fotohromatisko
lēcu lietošana
(izņemot lēcas
ar UV staru
aizsardzību).
3. Dzirdes
traucējumi, kas
izpaužas kā:
3.1.
nepietiekami
laba dzirde, lai
varētu
sarunāties pa
telefonu, kā arī
sadzirdēt
brīdinājuma
skaņas un radio
ziņojumus;
3.2. dzirdes
nepietiekamība
lielāka nekā 40
dB 500 un 1000
Hz frekvencē;
3.3. dzirdes
nepietiekamība
lielāka nekā 45
dB 2000 Hz
frekvencē ausij
ar pasliktinātu
skaņas plūsmas
vadītspēju;
3.4. dzirdes
aparātu
lietošana*******.
4. Hroniski
runas defekti
(nespēja nodot
ziņojumus skaļā
un skaidrā
balsī).
5. Vestibulārā
62
/
98
aparāta
anomālijas
12.2.
Vilcienu
kustības vadība:
vilcienu
kustības,
lokomotīvju
darba
organizācijas
vecākie
dispečeri,
dispečeri,
energodispečeri,
dežuranti,
operatori
dzelzceļa
staciju,
šķirošanas
uzkalnu, parku
dežuranti un
operatori,
manevru
dispečeri,
centralizācijas
un pārmiju
posteņu
operatori
kravas vilcienu
galvenie
konduktori,
konduktori,
vilcienu
sastādītāji un
viņu
palīgi, vagonu
kustības ātruma
regulētāji,
signalizētāji,
vilcienu
un kravu
pieņēmēji.
Reizi trijos
gados
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs,
otorinolaringologs,
ginekologs,
dzemdību
speciālists,
ķirurgs,
psihiatrs,
narkologs
psihologs
Asins klīniskā
analīze, UA, EKG,
plaušu Rtg,
audiogramma,
vestibulārā aparāta
izmeklēšana,
krāsu sajūtas
noteikšana,
acs iekšējā
spiediena mērījumi,
redzes lauka
noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana, Rh-
faktora noteikšana,
taisnās zarnas
izmeklēšana
(vīriešiem pēc 40
gadu vecuma),
ginekoloģiskā
izmeklēšana
(bakterioloģiskā,
citoloģiskā) un
taisnās zarnas
izmeklēšana
(sievietēm no 40
gadu vecuma)
Asins klīniskā
analīze, UA,
EKG, plaušu
Rtg,
audiogramma,
vestibulārā
aparāta
izmeklēšana,
krāsu sajūtas
noteikšana,
acs iekšējā
spiediena
mērījumi,
redzes lauka
noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana,
taisnās zarnas
izmeklēšana
(vīriešiem pēc
40 gadu
vecuma),
ginekoloģiskā
izmeklēšana
(bakterioloģiskā,
citoloģiskā) un
taisnās zarnas
izmeklēšana
(sievietēm no 40
gadu vecuma)
Jebkuras ģenēzes
un etioloģijas
plānprātība vai
defekti ar hronisku
vai progresējošu
norisi un augstāko
kortikālo funkciju
traucējumiem,
vidēji smaga vai
dziļa garīga
atpalicība un
akūti, subhroniski
vai hroniski
psihotoniskie
traucējumi.
Atrašanās Valsts
narkoloģiskā
dienesta uzskaitē.
Vājredzība.
Acs refrakcijas
izmaiņas, kas ir
lielākas par ± 3,5
dioptrijām.
Izmaiņas tīklenē
vai redzes nervā,
kas ierobežo
redzes funkcijas.
Plakstiņu parēze
vai paralīze.
A vai B veida
krāsu redzes
anomālija.
Vienas vai abu
ausu kurlums.
Personām, kuras
pieņem darbā – ja
čukstus runu
uztver attālumā,
ne mazāk par
63
/
98
metru (katrai
ausij),
strādājošiem – ja
čukstus runu
uztver attālumā,
mazākā par 0,5
metriem (katrai
ausij).
Dažādas
etioloģijas izteikti
vestibulāri
veģetatīvi
traucējumi, ko
apstiprina
veselības aprūpes
iestādes
Augšējās vai
apakšējās
ekstremitātes vai
tās daļas
trūkums.
Iekšķīgās
slimības:
1. ļaundabīgi
jaunveidojumi:
asinsrades
sistēmas izziņa.
saslimšanas;
hemorāģiskās
diatēzes
(strādājošiem
labdabīgas gaitas
gadījumā –
individuāla pieeja);
2. sirds
muskulatūras un
vārstuļu organiski
bojājumi
(sirdskaites,
aterosklerotiska
kardioskleroze,
64
/
98
pēcinfarkta
kardioskleroze,
miokardīti u.c.) ar
noturīgu II–III
pakāpes
asinsrites
nepietiekamību;
3. hroniska
koronāra sirds
slimība ar biežām
sāpju lēkmēm.
Stāvoklis pēc
atkārtota
miokarda infarkta
vai infarkts ar
aneirismas
izveidošanos;
4. sirds ritma
traucējumi ar
sirds asinsvadu II–
III pakāpes
nepietiekamību vai
smadzeņu
asinsapgādes
traucējumu
simptomiem;
5. smaga
hipertoniskā
slimība ar
izteiktiem
asinsvadu
bojājumiem;
6. hroniski plaušu
iekaisīgi procesi
(hroniska
obstruktīva plaušu
slimība, abscess,
bronhektāzes) ar
biežiem
paasinājumiem un
plaušu–sirds
65
/
98
nepietiekamības
simptomiem;
7. persistējoša
bronhiālā astma;
8. kuņģa–zarnu
trakta, aizkuņģa
dziedzera, aknu
un žults izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
izteiktu orgānu
funkcijas
nepietiekamību;
9. nieru un
izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
nieru
nepietiekamības
simptomiem;
10. smagas
formas endokrīnas
saslimšanas ar
izteiktu
funkcionālu
nepietiekamību;
11. dažādas
etioloģijas locītavu
bojājumi ar
noturīgiem kustību
traucējumiem,
kas var būt par
šķērsli attiecīgās
profesijas
dienesta
pienākumu
izpildei;
12. visu orgānu un
visu formu aktīvā
tuberkuloze, kam
medicīniskās
66
/
98
apskates laikā
nepieciešama
ārstēšana.
Ginekoloģiskās
slimības:
1. dzemdes un
maksts izteikta
(pilnīga, daļēja)
izkrišana vai
noslīdēšana.
Dzemdes kakla
masīvi asiņojošas
erozijas;
2. ļaundabīgi vai
simptomātiski
labdabīgi
dzemdes audzēji.
Visi piedēkļu
audzēji;
3. uroģenitālās un
taisnās zarnas
fistulas;
4. ovariālās,
menstruālās
funkcijas smagi
traucējumi.
Patoloģiski
noritošs klimakss;
5. dzemdes un
tās piedēkļu
hroniski
iekaisuma procesi
ar biežiem
paasinājumiem un
blakusorgānu
funkciju
traucējumiem.
Ķirurģiskās
slimības:
1. dažādu traumu,
ķirurģisku
67
/
98
operāciju,
hronisku kaulu,
skrimšļu, locītavu
saslimšanu
(deformējošas
artrozes,
meniscīti,
spondilozes,
spondiloartrīti),
iedzimtu un iegūtu
kaulu deformāciju
(skoliozes,
kifozes,
kifoskoliozes,
spondilolistēzes
u.c.) sekas, ar
pastāvīgiem sāpju
recidīviem un
bojātā orgāna
noturīgiem
funkciju
traucējumiem;
2. tromboflebīti ar
biežiem
paasinājumiem;
apakšējo
ekstremitāšu
izteiktas varikozi
paplašinātas
vēnas ar trofiskām
čūlām, kas
nepadodas
ārstēšanai;
3. visu formu
obliterējošie
endartrīti ir
kontrindikācija,
stājoties darbā.
Strādājošie var
palikt savā
specialitātē, ja
68
/
98
slimība netraucē
veikt dienesta
pienākumus;
4. plaukstu
izteiktas
deformācijas,
pirkstu kustīgumu
ierobežojums
(nekustīgums),
kas ievērojami
traucē plaukstas
satveršanas
funkciju;
5. fēču un urīna
fistulas, taisnās
zarnas attīstības
traucējumi;
urīnizvadkanāla un
urīnpūšļa slimības
un attīstības
traucējumi, kā
rezultātā
izveidojusies
nesaturēšana;
6. visu veidu
ļaundabīgie
audzēji ir
kontrindikācija,
stājoties darbā. Ja
strādājošajiem ir
labdabīga
slimības gaita, tad
pieeja ir
individuāla.
12.3.
Dzelzceļa
infrastruktūras
uzturēšana:
sliežu ceļu
vecākie
meistari, ceļu
meistari,
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs,
otorinolaringologs,
ginekologs,
dzemdību
speciālists,
psihologs
Asins klīniskā
analīze, UA, EKG,
plaušu Rtg, audio-
gramma,
vestibulārā aparāta
izmeklēšana,
krāsu sajūtas
Asins klīniskā
analīze, UA,
EKG, plaušu
Rtg,
audiogramma,
vestibulārā
aparāta
Jebkuras ģenēzes
un etioloģijas
plānprātība vai
defekti ar hronisku
vai progresējošu
norisi un augstāko
kortikālo funkciju
69
/
98
brigadieri,
montētāji un
apgaitnieki
pārbrauktuvju
dežuranti
signalizācijas,
centralizācijas
un “bloķēšanas
lauku” ierīču
vecākie
elektromehāniķi,
elektromehāniķi
un
elektromontieri
kontakttīkla un
elektroapgādes
rajonu vecākie
elektromehāniķi,
elektromehāniķi
un
elektromontieri.
ķirurgs,
psihiatrs,
narkologs
noteikšana,
acs iekšējā
spiediena mērījumi,
redzes lauka
noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana, Rh-
faktora noteikšana,
taisnās zarnas
izmeklēšana
(vīriešiem pēc 40
gadu vecuma),
gineko
loģiskā
izmeklēšana
(bakterio
loģiskā,
citoloģiskā) un
taisnās zarnas
izmeklēšana
(sievietēm no 40
gadu vecuma)
izmeklēšana,
krāsu sajūtas
noteikšana,
acs iekšējā
spiediena
mērījumi,
redzes lauka
noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana,
taisnās zarnas
izmeklēšana
(vīriešiem pēc
40 gadu
vecuma),
gineko
loģiskā
izmeklēšana
(bakterioloģiskā,
citoloģiskā) un
taisnās zarnas
izmeklēšana
(sievietēm no 40
gadu vecuma)
traucējumiem,
vidēji smaga vai
dziļa garīga
atpalicība un
akūti, subhroniski
vai hroniski
psihotoniskie
traucējumi.
Atrašanās Valsts
narkoloģiskā
dienesta uzskaitē.
Vājredzība.
Acs refrakcijas
izmaiņas, kas ir
lielākas par ± 3,5
dioptrijām.
Izmaiņas tīklenē
vai redzes nervā,
kas ierobežo
redzes funkcijas.
Plakstiņu parēze
vai paralīze.
A vai B veida
krāsu redzes
anomālija.
Vienas vai abu
ausu kurlums.
Personām, kuras
pieņem darbā – ja
čukstus runu
uztver attālumā,
ne mazāk par
metru (katrai
ausij),
strādājošiem – ja
čukstus runu
uztver attālumā,
mazākā par 0,5
metriem (katrai
ausij).
Dažādas
70
/
98
etioloģijas izteikti
vestibulāri
veģetatīvi
traucējumi, ko
apstiprina
veselības aprūpes
iestādes
Augšējās vai
apakšējās
ekstremitātes vai
tās daļas
trūkums.
Iekšķīgās
slimības:
1. ļaundabīgi
jaunveidojumi:
asinsrades
sistēmas izziņa.
saslimšanas;
hemorāģiskās
diatēzes
(strādājošiem
labdabīgas gaitas
gadījumā –
individuāla pieeja);
2. sirds
muskulatūras un
vārstuļu organiski
bojājumi
(sirdskaites,
aterosklerotiska
kardioskleroze,
pēcinfarkta
kardioskleroze,
miokardīti u.c.) ar
noturīgu II–III
pakāpes
asinsrites
nepietiekamību;
3. hroniska
koronāra sirds
71
/
98
slimība ar biežām
sāpju lēkmēm.
Stāvoklis pēc
atkārtota
miokarda infarkta
vai infarkts ar
aneirismas
izveidošanos;
4. sirds ritma
traucējumi ar
sirds asinsvadu II–
III pakāpes
nepietiekamību vai
smadzeņu
asinsapgādes
traucējumu
simptomiem;
5. smaga
hipertoniskā
slimība ar
izteiktiem
asinsvadu
bojājumiem;
6. hroniski plaušu
iekaisīgi procesi
(hroniska
obstruktīva plaušu
slimība, abscess,
bronhektāzes) ar
biežiem
paasinājumiem un
plaušu–sirds
nepietiekamības
simptomiem;
7. persistējoša
bronhiālā astma;
8. kuņģa–zarnu
trakta, aizkuņģa
dziedzera, aknu
un žults izvadceļu
hroniskas
72
/
98
saslimšanas ar
izteiktu orgānu
funkcijas
nepietiekamību;
9. nieru un
izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
nieru
nepietiekamības
simptomiem;
10. smagas
formas endokrīnas
saslimšanas ar
izteiktu
funkcionālu
nepietiekamību;
11. dažādas
etioloģijas locītavu
bojājumi ar
noturīgiem kustību
traucējumiem,
kas var būt par
šķērsli attiecīgās
profesijas
dienesta
pienākumu
izpildei;
12. visu orgānu un
visu formu aktīvā
tuberkuloze, kam
medicīniskās
apskates laikā
nepieciešama
ārstēšana.
Ginekoloģiskās
slimības:
1. dzemdes un
maksts izteikta
(pilnīga, daļēja)
izkrišana vai
73
/
98
noslīdēšana.
Dzemdes kakla
masīvi asiņojošas
erozijas;
2. ļaundabīgi vai
simptomātiski
labdabīgi
dzemdes audzēji.
Visi piedēkļu
audzēji;
3. uroģenitālās un
taisnās zarnas
fistulas;
4. ovariālās,
menstruālās
funkcijas smagi
traucējumi.
Patoloģiski
noritošs klimakss;
5. dzemdes un
tās piedēkļu
hroniski
iekaisuma procesi
ar biežiem
paasinājumiem un
blakusorgānu
funkciju
traucējumiem.
Ķirurģiskās
slimības:
1. dažādu traumu,
ķirurģisku
operāciju,
hronisku kaulu,
skrimšļu, locītavu
saslimšanu
(deformējošas
artrozes,
meniscīti,
spondilozes,
spondiloartrīti),
74
/
98
iedzimtu un iegūtu
kaulu deformāciju
(skoliozes,
kifozes,
kifoskoliozes,
spondilolistēzes
u.c.) sekas, ar
pastāvīgiem sāpju
recidīviem un
bojātā orgāna
noturīgiem
funkciju
traucējumiem;
2. tromboflebīti ar
biežiem
paasinājumiem;
apakšējo
ekstremitāšu
izteiktas varikozi
paplašinātas
vēnas ar trofiskām
čūlām, kas
nepadodas
ārstēšanai;
3. visu formu
obliterējošie
endartrīti ir
kontrindikācija,
stājoties darbā.
Strādājošie var
palikt savā
specialitātē, ja
slimība netraucē
veikt dienesta
pienākumus;
4. plaukstu
izteiktas
deformācijas,
pirkstu kustīgumu
ierobežojums
(nekustīgums),
75
/
98
kas ievērojami
traucē plaukstas
satveršanas
funkciju;
5. fēču un urīna
fistulas, taisnās
zarnas attīstības
traucējumi;
urīnizvadkanāla un
urīnpūšļa slimības
un attīstības
traucējumi, kā
rezultātā
izveidojusies
nesaturēšana;
6. visu veidu
ļaundabīgie
audzēji ir
kontrindikācija,
stājoties darbā. Ja
strādājošajiem ir
labdabīga
slimības gaita, tad
pieeja ir
individuāla.
12.4.
Ritošā sastāva
apkope:
(vagonu
tehniskās
apkopes punktu
vecākie vagonu
apskatītāji
(remontētāji),
vagonu
apskatītāji
(remontētāji),
operatori).
Reizi trijos
gados
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs,
otorinolaringologs,
ginekologs,
dzemdību
speciālists,
ķirurgs,
psihiatrs,
narkologs
psihologs
Asins klīniskā
analīze, UA, EKG,
plaušu Rtg, audio-
gramma,
vestibulārā aparāta
izmeklēšana,
krāsu sajūtas
noteikšana,
acs iekšējā
spiediena mērījumi,
redzes lauka
noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana, Rh-
faktora noteikšana,
taisnās zarnas
Asins klīniskā
analīze, UA,
EKG, plaušu
Rtg, audio-
gramma,
vestibulārā
aparāta
izmeklēšana,
krāsu sajūtas
noteikšana,
acs iekšējā
spiediena
mērījumi,
redzes lauka
noteikšana,
acs dibena
Jebkuras ģenēzes
un etioloģijas
plānprātība vai
defekti ar hronisku
vai progresējošu
norisi un augstāko
kortikālo funkciju
traucējumiem,
vidēji smaga vai
dziļa garīga
atpalicība un
akūti, subhroniski
vai hroniski
psihotoniskie
traucējumi.
Atrašanās Valsts
76
/
98
izmeklēšana
(vīriešiem pēc 40
gadu vecuma),
gineko
loģiskā
izmeklēšana
(bakterioloģiskā,
citoloģiskā) un
taisnās zarnas
izmeklēšana
(sievietēm no 40
gadu vecuma)
izmeklēšana,
taisnās zarnas
izmeklēšana
(vīriešiem pēc
40 gadu
vecuma),
gineko
loģiskā
izmeklēšana
(bakterioloģiskā,
citoloģiskā) un
taisnās zarnas
izmeklēšana
(sievietēm no 40
gadu vecuma)
narkoloģiskā
dienesta uzskaitē.
Vājredzība.
Acs refrakcijas
izmaiņas, kas ir
lielākas par ± 3,5
dioptrijām.
Izmaiņas tīklenē
vai redzes nervā,
kas ierobežo
redzes funkcijas.
Plakstiņu parēze
vai paralīze.
A vai B veida
krāsu redzes
anomālija.
Vienas vai abu
ausu kurlums.
Personām, kuras
pieņem darbā – ja
čukstus runu
uztver attālumā,
ne mazāk par
metru (katrai
ausij),
strādājošiem – ja
čukstus runu
uztver attālumā,
mazākā par 0,5
metriem (katrai
ausij).
Dažādas
etioloģijas izteikti
vestibulāri
veģetatīvi
traucējumi, ko
apstiprina
veselības aprūpes
iestādes
Augšējās vai
apakšējās
77
/
98
ekstremitātes vai
tās daļas
trūkums.
Iekšķīgās
slimības:
1. ļaundabīgi
jaunveidojumi:
asinsrades
sistēmas izziņa.
saslimšanas;
hemorāģiskās
diatēzes
(strādājošiem
labdabīgas gaitas
gadījumā –
individuāla pieeja);
2. sirds
muskulatūras un
vārstuļu organiski
bojājumi
(sirdskaites,
aterosklerotiska
kardioskleroze,
pēcinfarkta
kardioskleroze,
miokardīti u.c.) ar
noturīgu II–III
pakāpes
asinsrites
nepietiekamību;
3. hroniska
koronāra sirds
slimība ar biežām
sāpju lēkmēm.
Stāvoklis pēc
atkārtota
miokarda infarkta
vai infarkts ar
aneirismas
izveidošanos;
4. sirds ritma
78
/
98
traucējumi ar
sirds asinsvadu II–
III pakāpes
nepietiekamību vai
smadzeņu
asinsapgādes
traucējumu
simptomiem;
5. smaga
hipertoniskā
slimība ar
izteiktiem
asinsvadu
bojājumiem;
6. hroniski plaušu
iekaisīgi procesi
(hroniska
obstruktīva plaušu
slimība, abscess,
bronhektāzes) ar
biežiem
paasinājumiem un
plaušu–sirds
nepietiekamības
simptomiem;
7. persistējoša
bronhiālā astma;
8. kuņģa–zarnu
trakta, aizkuņģa
dziedzera, aknu
un žults izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
izteiktu orgānu
funkcijas
nepietiekamību;
9. nieru un
izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
nieru
79
/
98
nepietiekamības
simptomiem;
10. smagas
formas endokrīnas
saslimšanas ar
izteiktu
funkcionālu
nepietiekamību;
11. dažādas
etioloģijas locītavu
bojājumi ar
noturīgiem kustību
traucējumiem,
kas var būt par
šķērsli attiecīgās
profesijas
dienesta
pienākumu
izpildei;
12. visu orgānu un
visu formu aktīvā
tuberkuloze, kam
medicīniskās
apskates laikā
nepieciešama
ārstēšana.
Ginekoloģiskās
slimības:
1. dzemdes un
maksts izteikta
(pilnīga, daļēja)
izkrišana vai
noslīdēšana.
Dzemdes kakla
masīvi asiņojošas
erozijas;
2. ļaundabīgi vai
simptomātiski
labdabīgi
dzemdes audzēji.
Visi piedēkļu
80
/
98
audzēji;
3. uroģenitālās un
taisnās zarnas
fistulas;
4. ovariālās,
menstruālās
funkcijas smagi
traucējumi.
Patoloģiski
noritošs klimakss;
5. dzemdes un
tās piedēkļu
hroniski
iekaisuma procesi
ar biežiem
paasinājumiem un
blakusorgānu
funkciju
traucējumiem.
Ķirurģiskās
slimības:
1. dažādu traumu,
ķirurģisku
operāciju,
hronisku kaulu,
skrimšļu, locītavu
saslimšanu
(deformējošas
artrozes,
meniscīti,
spondilozes,
spondiloartrīti),
iedzimtu un iegūtu
kaulu deformāciju
(skoliozes,
kifozes,
kifoskoliozes,
spondilolistēzes
u.c.) sekas, ar
pastāvīgiem sāpju
recidīviem un
81
/
98
bojātā orgāna
noturīgiem
funkciju
traucējumiem;
2. tromboflebīti ar
biežiem
paasinājumiem;
apakšējo
ekstremitāšu
izteiktas varikozi
paplašinātas
vēnas ar trofiskām
čūlām, kas
nepadodas
ārstēšanai;
3. visu formu
obliterējošie
endartrīti ir
kontrindikācija,
stājoties darbā.
Strādājošie var
palikt savā
specialitātē, ja
slimība netraucē
veikt dienesta
pienākumus;
4. plaukstu
izteiktas
deformācijas,
pirkstu kustīgumu
ierobežojums
(nekustīgums),
kas ievērojami
traucē plaukstas
satveršanas
funkciju;
5. fēču un urīna
fistulas, taisnās
zarnas attīstības
traucējumi;
urīnizvadkanāla un
82
/
98
urīnpūšļa slimības
un attīstības
traucējumi, kā
rezultātā
izveidojusies
nesaturēšana;
6. visu veidu
ļaundabīgie
audzēji ir
kontrindikācija,
stājoties darbā. Ja
strādājošajiem ir
labdabīga
slimības gaita, tad
pieeja ir
individuāla.
12.5.
Pasažieru
pārvadājumu
nodrošināšana:
pasažieru
vilcienu
priekšnieki,
revidenti–
kontrolieri,
konduktori–
kontrolieri
pasažieru
vagonu
pavadoņi.
Reizi trijos
gados
arodslimību ārsts,
neirologs,
oftalmologs,
otorinolaringologs,
ginekologs,
dzemdību
speciālists,
ķirurgs,
psihiatrs,
narkologs
psihologs
Asins klīniskā
analīze, UA, EKG,
plaušu Rtg, audio-
gramma,
vestibulārā aparāta
izmeklēšana,
krāsu sajūtas
noteikšana,
acs iekšējā
spiediena mērījumi,
redzes lauka
noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana, Rh-
faktora noteikšana,
taisnās zarnas
izmeklēšana
(vīriešiem pēc 40
gadu vecuma),
gineko
loģiskā
izmeklēšana
(bakterioloģiskā,
citoloģiskā) un
taisnās zarnas
izmeklēšana
Asins klīniskā
analīze, UA,
EKG, plaušu
Rtg, audio-
gramma,
vestibulārā
aparāta
izmeklēšana,
krāsu sajūtas
noteikšana,
acs iekšējā
spiediena
mērījumi,
redzes lauka
noteikšana,
acs dibena
izmeklēšana,
taisnās zarnas
izmeklēšana
(vīriešiem pēc
40 gadu
vecuma),
gineko
loģiskā
izmeklēšanas
(bakterioloģiskā,
Jebkuras ģenēzes
un etioloģijas
plānprātība vai
defekti ar hronisku
vai progresējošu
norisi un augstāko
kortikālo funkciju
traucējumiem,
vidēji smaga vai
dziļa garīga
atpalicība un
akūti, subhroniski
vai hroniski
psihotoniskie
traucējumi.
Atrašanās Valsts
narkoloģiskā
dienesta uzskaitē.
Vājredzība.
Acs refrakcijas
izmaiņas, kas ir
lielākas par ± 3,5
dioptrijām.
Izmaiņas tīklenē
vai redzes nervā,
83
/
98
(sievietēm no 40
gadu vecuma)
citoloģiskā) un
taisnās zarnas
izmeklēšana
(sievietēm no 40
gadu vecuma)
kas ierobežo
redzes funkcijas.
Plakstiņu parēze
vai paralīze.
A vai B veida
krāsu redzes
anomālija.
Vienas vai abu
ausu kurlums.
Personām, kuras
pieņem darbā – ja
čukstus runu
uztver attālumā,
ne mazāk par
metru (katrai
ausij),
strādājošiem – ja
čukstus runu
uztver attālumā,
mazākā par 0,5
metriem (katrai
ausij).
Dažādas
etioloģijas izteikti
vestibulāri
veģetatīvi
traucējumi, ko
apstiprina
veselības aprūpes
iestādes
Augšējās vai
apakšējās
ekstremitātes vai
tās daļas
trūkums.
Iekšķīgās
slimības:
1. ļaundabīgi
jaunveidojumi:
asinsrades
sistēmas izziņa.
84
/
98
saslimšanas;
hemorāģiskās
diatēzes
(strādājošiem
labdabīgas gaitas
gadījumā –
individuāla pieeja);
2. sirds
muskulatūras un
vārstuļu organiski
bojājumi
(sirdskaites,
aterosklerotiska
kardioskleroze,
pēcinfarkta
kardioskleroze,
miokardīti u.c.) ar
noturīgu II–III
pakāpes
asinsrites
nepietiekamību;
3. hroniska
koronāra sirds
slimība ar biežām
sāpju lēkmēm.
Stāvoklis pēc
atkārtota
miokarda infarkta
vai infarkts ar
aneirismas
izveidošanos;
4. sirds ritma
traucējumi ar
sirds asinsvadu II–
III pakāpes
nepietiekamību vai
smadzeņu
asinsapgādes
traucējumu
simptomiem;
5. smaga
85
/
98
hipertoniskā
slimība ar
izteiktiem
asinsvadu
bojājumiem;
6. hroniski plaušu
iekaisīgi procesi
(hroniska
obstruktīva plaušu
slimība, abscess,
bronhektāzes) ar
biežiem
paasinājumiem un
plaušu–sirds
nepietiekamības
simptomiem;
7. persistējoša
bronhiālā astma;
8. kuņģa–zarnu
trakta, aizkuņģa
dziedzera, aknu
un žults izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
izteiktu orgānu
funkcijas
nepietiekamību;
9. nieru un
izvadceļu
hroniskas
saslimšanas ar
nieru
nepietiekamības
simptomiem;
10. smagas
formas endokrīnas
saslimšanas ar
izteiktu
funkcionālu
nepietiekamību;
11. dažādas
86
/
98
etioloģijas locītavu
bojājumi ar
noturīgiem kustību
traucējumiem,
kas var būt par
šķērsli attiecīgās
profesijas
dienesta
pienākumu
izpildei;
12. visu orgānu un
visu formu aktīvā
tuberkuloze, kam
medicīniskās
apskates laikā
nepieciešama
ārstēšana.
Ginekoloģiskās
slimības:
1. dzemdes un
maksts izteikta
(pilnīga, daļēja)
izkrišana vai
noslīdēšana.
Dzemdes kakla
masīvi asiņojošas
erozijas;
2. ļaundabīgi vai
simptomātiski
labdabīgi
dzemdes audzēji.
Visi piedēkļu
audzēji;
3. uroģenitālās un
taisnās zarnas
fistulas;
4. ovariālās,
menstruālās
funkcijas smagi
traucējumi.
Patoloģiski
87
/
98
noritošs klimakss;
5. dzemdes un
tās piedēkļu
hroniski
iekaisuma procesi
ar biežiem
paasinājumiem un
blakusorgānu
funkciju
traucējumiem.
Ķirurģiskās
slimības:
1. dažādu traumu,
ķirurģisku
operāciju,
hronisku kaulu,
skrimšļu, locītavu
saslimšanu
(deformējošas
artrozes,
meniscīti,
spondilozes,
spondiloartrīti),
iedzimtu un iegūtu
kaulu deformāciju
(skoliozes,
kifozes,
kifoskoliozes,
spondilolistēzes
u.c.) sekas, ar
pastāvīgiem sāpju
recidīviem un
bojātā orgāna
noturīgiem
funkciju
traucējumiem;
2. tromboflebīti ar
biežiem
paasinājumiem;
apakšējo
ekstremitāšu
88
/
98
izteiktas varikozi
paplašinātas
vēnas ar trofiskām
čūlām, kas
nepadodas
ārstēšanai;
3. visu formu
obliterējošie
endartrīti ir
kontrindikācija,
stājoties darbā.
Strādājošie var
palikt savā
specialitātē, ja
slimība netraucē
veikt dienesta
pienākumus;
4. plaukstu
izteiktas
deformācijas,
pirkstu kustīgumu
ierobežojums
(nekustīgums),
kas ievērojami
traucē plaukstas
satveršanas
funkciju;
5. fēču un urīna
fistulas, taisnās
zarnas attīstības
traucējumi;
urīnizvadkanāla un
urīnpūšļa slimības
un attīstības
traucējumi, kā
rezultātā
izveidojusies
nesaturēšana;
6. visu veidu
ļaundabīgie
audzēji ir
89
/
98
kontrindikācija,
stājoties darbā. Ja
strādājošajiem ir
labdabīga
slimības gaita, tad
pieeja ir
individuāla.
13.
Gaisa kuģu
tehniskās
apkopes
apliecības
īpašnieki un
apliecības
saņemšanas
pretendenti.
Pēc 40 gadiem
reizi gadā
arodslimību ārsts,
internists,
oftalmologs,
otorino
laringologs,
neirologs,
ķirurgs,
psihiatrs (veicot
pirmreizējo
pārbaudi),
narkologs (veicot
pirmreizējo
pārbaudi)
Asins klīniskā
analīze,
UA,
EKG,
Plaušu Rtg, tonālā
audio
gramma
Asins klīniskā
analīze,
UA,
EKG,
Plaušu Rtg,
tonālā audio-
gramma
Alkohola,
narkotisko vielu
atkarība.
Epilepsija.
Psihoze,
neiroze.
Prasības redzei:
a) acs āboli un
to piedēkļi
normas robežās
bez akūtām vai
hroniskām
saslimšanām;
b) normāls
redzeslauks;
c) redzes
asums nedrīkst
būt mazāks par
0,7 ar korekciju
vai bez tās
katrai acij
atsevišķi. Ja
asums 0,7 ir
tikai ar
korekciju, tad
bez korekcijas
katrā acī redzei
jābūt ne
mazākai par
0,1. Refrakcija
nedrīkst
pārsniegt + 5,0/
- 6,0 dioptrijas,
ieskaitot cilindru
Sirds asinsvadu
slimības.
Iegūti vai iedzimti
sirdsdarbības
traucējumi.
Hroniskas plaušu
slimības.
Akūta plaušu
tuberkuloze.
Kuņģa–zarnu
trakta slimības ar
funkciju
traucējumiem.
Endokrinoloģiskās
slimības.
Nieru, urīnceļu,
dzimumorgānu
slimības.
Grūtniecība.
Kaulu, locītavu,
muskuļu saišu
slimības.
Samaņas
zaudēšanas
gadījumi ar
neapmierinošu vai
neskaidru iemeslu
no medicīnas
viedokļa.
Akūti vai hroniski
recidivējoši
iekšējās auss vai
vidusauss
iekaisumi.
90
/
98
lielākajā asī.
Prasības
dzirdei:
a) tonālā
audiogramma
reizi piecos
gados vecumā
līdz 40 gadiem;
b) tonālā
audiogramma
reizi divos
gados vecumā
pēc 40 gadiem;
c) ja
audiogrammā
nav konstatēts
dzirdes zudums
uz katru ausi
atsevišķi vairāk
par 35 DB uz
frekvencēm 500,
1000 un 2000
Hz vai vairāk par
50 DB uz
frekvences 3000
Hz vai 40 DB uz
4000–8000 Hz,
pretendents
atbilst veselības
prasībām.
Vestibulārā
aparāta
traucējumi.
Runas defekti un
stostīšanās.
Piezīmes.
1. * Ja šo veselības traucējumu dēļ darbs konkrētajos īpašajos apstākļos saistīts ar nelaimes gadījumu risku pašam nodarbinātajam vai apkārtējiem cilvēkiem.
2. ** Veicot apskati, pārliecinās, vai pretendentam nav atklātu psiholoģisku trūkumu, īpaši attiecībā uz rīcībspēju, vai citu būtisku, personību ietekmējošu faktoru,
kas var kavēt pilnvērtīgi un droši pildīt darba pienākumus.
3. *** Ja nepieciešams, atbilstoši narkologa norādījumiem.
4. **** Nepanesības vai patoloģijas gadījumos grūtniecību uzskata par iemeslu pagaidu atbrīvošanai no pienākumu pildīšanas, kā arī piemēro tiesiskas normas,
kas aizsargātu dzelzceļa vilces līdzekļa vadītājas – grūtnieces.
91
/
98
5. ***** Atkāpju gadījumā okulists atzinumā var norādīt, ka redzes stāvoklis atbilst veicamajam darbam, ja izmanto redzi koriģējošos līdzekļus. Šādā gadījumā
arodslimību ārsts pieņem lēmumu par veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam.
6. ****** Izņemot gadījumu, ja persona zaudējusi binokulāro redzi pēc tam, kad sākusi strādāt, un tā ir pietiekami pielāgojusies, kā arī tai ir pietiekamas
kompensējošas spējas. Šāds izņēmums neattiecas uz personu, kura, sākot ar 2016. gada 1. janvāri, iegūst vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) kompetences
apliecību saskaņā ar Ministru kabineta 2010. gada 14. septembra noteikumiem Nr. 873 "
Noteikumi par vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) kvalifikācijas un vilces
līdzekļa vadīšanas tiesību iegūšanu
".
7. ******* Otolaringologs atzinumā norāda, ka dzirdes stāvoklis atbilst veicamajam darbam, ja izmanto dzirdes aparātu. Šādā gadījumā arodslimību ārsts pieņem
lēmumu par veselības stāvokļa atbilstību veicamajam darbam.
Labklājības ministra vietā – izglītības un zinātnes ministre T.Koķe
3. pielikums
Ministru kabineta
2009.gada 10.marta noteikumiem Nr.219
Obligātās veselības pārbaudes karte
92
/
98
93
/
98
94
/
98
95
/
98
Labklājības ministra vietā – izglītības un zinātnes ministre T.Koķe
4. pielikums
Ministru kabineta 
2009.gada 10.marta noteikumiem Nr.219
(Pielikums grozīts ar MK 
08.01.2013.
 noteikumiem Nr.19)
96
/
98
97
/
98
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Labklājības ministra vietā – izglītības un zinātnes ministre T.Koķe
98
/
98