Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 50 (5877),
08.03.2017.
OP numurs: 
2017/50.2
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
101
Pieņemts: 
21.02.2017.
Stājas spēkā: 
09.03.2017.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 101
Rīgā 2017. gada 21. februārī (prot. Nr. 9 29. 
§)
Grozījumi 
Ministru kabineta 2009. gada 3. novembra
noteikumos Nr. 1290 
"
Noteikumi par gaisa kvalitāti
"
Izdoti saskaņā ar 
likuma "
Par piesārņojumu
"
12. panta
 otro daļu un 
17. panta
 trešo daļu
un 
Vides aizsardzības likuma
 
17. panta
 otro daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2009. gada 3. novembra noteikumos 
Nr. 1290 "
Noteikumi par gaisa kvalitāti
" (Latvijas
Vēstnesis, 
2009, 182. nr.) šādus grozījumus:
1. Izteikt norādi, uz kāda likuma pamata noteikumi izdoti, 
šādā redakcijā:
"Izdoti saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
" 
12. panta
 otro 
daļu un 
17. panta
 trešo daļu un 
Vides aizsardzības
likuma
 
17. 
panta
 otro daļu".
2. Aizstāt noteikumu tekstā:
2.1. vārdus "Vides ministrija" (attiecīgā locījumā) ar vārdiem 
"Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija"
(attiecīgā locījumā);
2.2. vārdus "mājaslapā internetā" ar vārdu "tīmekļvietnē".
3. Papildināt noteikumus ar 2.30. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"2.30. valsts monitoringa tīkls - valsts sabiedrības ar 
ierobežotu atbildību "Latvijas Vides, ģeoloģijas un
meteoroloģijas centrs" (turpmāk - centrs) pārziņā esošās gaisa 
kvalitātes monitoringa stacijas, kuras izvietotas visā
valsts 
teritorijā atbilstoši šo noteikumu III nodaļā noteiktajiem 
kritērijiem un kurās tiek nodrošināta citu šajos
noteikumos 
noteikto prasību izpilde, lai sniegtu sabiedrībai, kā arī 
starptautiskajām sadarbības organizācijām un
Eiropas Komisijai 
ticamu un reprezentatīvu informāciju par gaisa kvalitāti 
Latvijā."
4. Aizstāt 3.1.2. apakšpunktā skaitli "2005" ar skaitli 
"2012".
5. Aizstāt 3.2.2. apakšpunktā skaitli "2005" ar skaitli 
"2012".
6. Izteikt 3.3.2. apakšpunktu šādā redakcijā:
"3.3.2. paraugu ņemšanas un gaisa piesārņojuma līmeņa 
mērījumiem izmanto bāzes (references) metodi, kas
noteikta 
standartā LVS EN 12341:2014 "Gaisa kvalitāte. Gravimetrisko 
mērījumu standartmetode suspendēto cieto
daļiņu PM
10
 
vai PM
2,5
 frakcijas masas koncentrācijas noteikšanai", 
vai citu līdzvērtīgu analīzes metodi;".
7. Izteikt 3.4.2. apakšpunktu šādā redakcijā:
"3.4.2. paraugu ņemšanas un gaisa piesārņojuma līmeņa 
mērījumiem izmanto bāzes (references) metodi, kas
noteikta 
standartā LVS EN 12341:2014 "Gaisa kvalitāte. Gravimetrisko 
mērījumu standartmetode suspendēto cieto
daļiņu PM
10
 
vai PM
2,5
 frakcijas masas koncentrācijas noteikšanai", 
vai citu līdzvērtīgu paraugu ņemšanas un analīzes
metodi;".
1
/
8
8. Aizstāt 3.6.2. apakšpunktā skaitli "2005" ar skaitli 
"2012".
9. Aizstāt 3.8.2. apakšpunktā skaitli "2005" ar skaitli 
"2012".
10. Aizstāt 3.9.3. apakšpunktā vārdus "paraugu ņemšanai" ar 
vārdu "mērīšanai".
11. Izteikt 3.9.4., 3.9.5., 3.9.6. un 3.9.7. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"3.9.4. benz(a)pirēna un citu attiecīgo policiklisko 
aromātisko ogļūdeņražu, kā arī arsēna, kadmija un niķeļa
paraugu 
ņemšanai izmanto bāzes (references) metodi, kas noteikta 
standartā LVS EN 12341:2014 "Gaisa kvalitāte.
Gravimetrisko 
mērījumu standartmetode suspendēto cieto daļiņu PM
10
 
vai PM
2,5
 frakcijas masas koncentrācijas
noteikšanai", 
vai citu līdzvērtīgu analīzes metodi;
3.9.5. benz(a)pirēna koncentrācijas mērījumiem izmanto bāzes 
(references) metodi, kas noteikta standartā LVS
EN 15549:2010 
"Gaisa kvalitāte. Standartmetode benz(a)pirēna koncentrācijas 
mērīšanai gaisā", vai citu līdzvērtīgu
analīzes metodi, bet citu 
attiecīgo policiklisko aromātisko ogļūdeņražu koncentrācijas 
mērījumiem - standartā LVS ISO
12884:2001 "Gaiss - Kopējā (gāzes 
un daļiņu fāzē) policiklisko aromātisko ogļūdeņražu satura 
noteikšana - Savākšana
uz filtra un tam sekojoša sorbenta, 
analīze ar gāzu hromatogrāfijas metodi" noteikto metodi vai citu 
līdzvērtīgu analīzes
metodi;
3.9.6. kopējā gāzveida dzīvsudraba (dzīvsudraba tvaiki un 
reaģētspējīgs gāzveida dzīvsudrabs - ūdenī šķīstoši
dzīvsudraba 
savienojumi ar pietiekami augstu tvaika spiedienu, lai tie būtu 
gāzveida stāvoklī) koncentrācijas
mērījumiem izmanto bāzes 
(references) metodi, kas noteikta standartā LVS EN 15852:2010 
"Gaisa kvalitāte.
Standarta metode dzīvsudraba tvaiku 
noteikšanai", vai citu līdzvērtīgu analīzes metodi;
3.9.7. lai novērtētu arsēna, kadmija, dzīvsudraba, niķeļa un 
policiklisko aromātisko ogļūdeņražu kopējo nosēdumu
daudzumu, 
izmanto šādas bāzes (references) metodes:
3.9.7.1. arsēna, kadmija un niķeļa nosēdumu noteikšanai - 
metodi LVS EN 15841:2010 "Gaisa kvalitāte.
Standartmetode arsēna, 
kadmija, svina un niķeļa noteikšanai atmosfēras nosēdumos";
3.9.7.2. dzīvsudraba nosēdumu noteikšanai - metodi LVS EN 
15853:2010 "Gaisa kvalitāte. Standarta metode
dzīvsudraba 
nosēdumu noteikšanai";
3.9.7.3. benz(a)pirēna un pārējo attiecīgo policiklisko 
aromātisko ogļūdeņražu nosēdumu noteikšanai - metodi LVS
EN 
15980:2011 "Gaisa kvalitāte. Benzo[a]antracēna, 
benzo[b]fluoretēna, benzo[j]fluoretēna, benzo[k]fluoretēna,
benzo[a]pirēna, dibenzo[a,h]antracēna un indeno[1,2,3-cd]pirēna 
nosēdumu noteikšana"."
12. Papildināt noteikumus ar 3.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"3.
1
 Daļiņām PM
10
 un daļiņām 
PM
2,5
, kā arī analizējamām daļiņu sastāvdaļām 
(piemēram, svinam) parauga
tilpumu nosaka attiecīgās vides 
apstākļos, ņemot vērā temperatūru un atmosfēras spiedienu 
mērījumu dienā."
13. Svītrot 5., 6. un 7. punktu.
14. Papildināt noteikumus ar 7.
1
, 7.
2
, 
7.
3
, 7.
4
, 7.
5
 un 7.
6
 
punktu šādā redakcijā:
"7.
1
 Centrs (attiecībā uz valsts monitoringa tīklā 
iekļautajām stacijām) un citas valsts vai pašvaldību iestādes, 
kuru
pārziņā ir gaisa kvalitātes monitoringa stacijas, kurās 
iegūtie dati tiek izmantoti sabiedrības informēšanai atbilstoši 
šo
noteikumu 45.5. apakšpunktam vai šo noteikumu 24. punktā 
minētās rīcības programmas izstrādei, gaisa
piesārņojuma līmeņa 
noteikšanai un mērīšanai izmanto šo noteikumu 3. punktā minētās 
bāzes (references) metodes.
7.
2
 Šo noteikumu 7.
1
 punktā noteiktajos 
gadījumos gaisa piesārņojuma līmeņa noteikšanai un mērīšanai var
izmantot arī citu paraugu ņemšanas un analīzes metodi, kas nav šo 
noteikumu 3. punktā minētā bāzes (references)
metode, ja ar šo 
citu metodi iegūtie rezultāti ir līdzvērtīgi rezultātiem, kas 
tiek iegūti ar šo noteikumu 3. punktā
minētajām standarta (bāzes) 
metodēm vai - attiecībā uz daļiņām PM
10
 un daļiņām 
PM
2,5
 - metodei, kas pilnībā atbilst
bāzes 
(references) metodei. Attiecībā uz daļiņām PM
10
 un 
daļiņām PM
2,5
 iegūtos rezultātus koriģē ar 
koeficientu, lai
tie kļūtu līdzvērtīgi rezultātiem, kas iegūti ar 
bāzes (references) metodi (tai skaitā iepriekš veikto mērījumu 
rezultātus
koriģē ar atbilstošu koeficientu, lai datiem 
nodrošinātu labāku salīdzināmību). Ja līdzvērtīguma 
nodrošināšanai izmanto
koeficientus, tos apstiprina vai groza ar 
atsauci uz Eiropas Komisijas izstrādātajām līdzvērtīguma 
pierādīšanas
vadlīnijām.
7.
3
 Ja atbilstoši šo noteikumu 7.
2
 
punktam gaisa piesārņojuma mērīšanai izmanto paraugu ņemšanas un 
analīzes
metodi, kas nav šo noteikumu 3. punktā minētā bāzes 
(references) metode, nepieciešams pierādīt, ka ar izmantojamo
metodi iegūtie rezultāti ir līdzvērtīgi rezultātiem, kurus iegūst 
ar bāzes (references) metodi. Lai to pierādītu, valsts vai
pašvaldību iestādes, kuras veic gaisa piesārņojuma līmeņa 
mērījumus un iegūtos datus izmanto sabiedrības
informēšanai 
atbilstoši šo noteikumu 45.5. apakšpunktam vai šo noteikumu 24. 
punktā minētās rīcības programmas
izstrādei, iesniedz centrā 
attiecīgu metodes līdzvērtīguma pierādīšanas protokolu 
(atskaiti), kuru izdevusi Latvijā vai
2
/
8
citā Eiropas Savienības 
dalībvalstī atbilstoši attiecīgajam testēšanas un kalibrēšanas 
laboratoriju saskaņotajam
standartam akreditēta testēšanas 
laboratorija. Centrs ievēro šajā punktā minētās prasības arī 
attiecībā uz valsts
monitoringa tīklā iekļautajām stacijām.
7.
4
 Šo noteikumu 7.
3
 punktā minētajam 
līdzvērtīguma pierādīšanas protokolam (atskaitei) jāapliecina, ka 
iekārta
atbilst visām veiktspējas prasībām, tostarp jāietver 
informācija par testēšanas vietai raksturīgajiem specifiskajiem 
vides
un vietējiem nosacījumiem. Centrs izvērtē iekārtas 
izmantošanas iespējas, ņemot vērā raksturīgos specifiskos vides 
un
vietējos nosacījumus, kuros paredzēts izmantot iekārtu.
7.
5
 Ja valsts monitoringa tīklā esošajās stacijās 
tiek izmantota metode, kas nav šo noteikumu 3. punktā minētā
bāzes (references) metode un par kuru nav pieejams citu Eiropas 
Savienības dalībvalstu kompetento iestāžu
sagatavots 
līdzvērtīguma pierādīšanas protokols (atskaite), centrs organizē 
savstarpēju metožu salīdzināšanu un
sagatavo atskaiti par 
iegūtajiem rezultātiem. Šos novērtējuma rezultātā sastādītos 
metodes līdzvērtīguma pierādīšanas
protokolus (atskaites) un 
visus testu rezultātus centrs pēc pieprasījuma dara pieejamus 
citām kompetentajām
iestādēm.
7.
6
 Centrs saskaņā ar šo noteikumu 7.
3
 
punktu iesniegtos līdzvērtīguma pierādīšanas protokolus 
(atskaites)
uzglabā tik ilgi, kamēr attiecīgā paraugu ņemšanas un 
analīzes metode tiek izmantota gaisa piesārņojuma līmeņa
noteikšanai un mērīšanai, bet ne mazāk kā piecus gadus."
15. Svītrot 8. punktu.
16. Izteikt III nodaļas nosaukumu šādā redakcijā:
"
III. Gaisa kvalitātes 
novērtējums un tā veikšanas nosacījumi
".
17. Papildināt III nodaļu ar 8.
1
, 8.
2
, 
8.
3
, 8.
4
, 8.
5
, 8.
6
, 
8.
7
, 8.
8
 un 8.
9
 punktu šādā 
redakcijā:
"8.
1
 Centrs ir Latvijas nacionālā references 
laboratorija, kas veic gaisa piesārņojuma līmeņa mērījumus un ir
atbildīgā iestāde Latvijā par:
8.
1
 1. valsts monitoringa tīkla izveidi un 
uzturēšanu un gaisa kvalitātes novērtējuma veikšanu;
8.
1
 2. valsts monitoringa tīklā lietojamo mērījumu 
sistēmu akreditāciju un novērtējuma metožu analīzi un valsts
monitoringa tīklā izmantoto metožu līdzvērtīguma pierādīšanas 
procesu organizēšanu;
8.
1
 3. valsts monitoringa tīklā veikto gaisa 
kvalitātes mērījumu precizitātes nodrošināšanu;
8.
1
 4. sadarbības nodrošināšanu ar Eiropas 
Komisijas izveidoto Nacionālo references laboratoriju Eiropas 
tīklu un
Kopīgo pētniecības centru un Eiropas Savienības mēroga 
kvalitātes nodrošināšanas programmu koordināciju Latvijā.
8.
2
 Centrs nodrošina, ka nacionālā references 
laboratorija ir testēšanas laboratorija, kura ir akreditēta 
nacionālajā
akreditācijas institūcijā saskaņā ar normatīvajiem 
aktiem par atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu,
akreditāciju un uzraudzību (turpmāk - akreditēta laboratorija) 
attiecībā uz šo noteikumu 3. punktā minētajām
standartmetodēm 
vismaz tām piesārņojošajām vielām, kuru koncentrācija pārsniedz 
apakšējo piesārņojuma
novērtēšanas slieksni. Ja centrs veic 
metožu savstarpējo salīdzināšanu valsts mērogā (tai skaitā šo 
noteikumu 7.
5
punktā minētajā gadījumā), tam jābūt 
akreditētam saskaņā ar attiecīgo standartu prasmju pārbaužu 
jomā.
8.
3
 Centrs nodrošina, ka valsts monitoringa tīklā 
iekļautajās stacijās mērījumus veic akreditēta laboratorija, kas 
ir
akreditēta attiecībā uz šo noteikumu 3. punktā minētajām bāzes 
(references) metodēm vai citām līdzvērtīgām
metodēm. Valsts 
monitoringa tīklā iekļautajām monitoringa stacijām izveido un 
piemēro kvalitātes nodrošināšanas un
kvalitātes kontroles 
sistēmu, kura paredz veikt regulāru iekārtu apkopi, kas 
nepieciešama mēriekārtu precizitātes
garantēšanai, kā arī 
nodrošina datu vākšanas un paziņošanas kvalitātes kontroles 
procedūras izstrādi un mērījumu
datu izsekojamību, ievērojot 
prasības, kas izklāstītas testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju 
saskaņotajā standartā.
Centrs, sākot ar 2019. gadu, vismaz reizi 
piecos gados izvērtē izveidoto kvalitātes nodrošināšanas sistēmu 
un par tās
rezultātiem informē Vides aizsardzības un reģionālās 
attīstības ministriju.
8.
4
 Centrs ne vēlāk kā 2019. gadā un pēc tam vismaz 
reizi trijos gados piedalās Eiropas Savienības mērogā
organizētajās kvalitātes nodrošināšanas programmās. Ja, 
piedaloties šajās programmās, tiek gūti neapmierinoši
rezultāti 
(t. i., rezultāti, kas ir būtiski atšķirīgi no citās iekārtās 
iegūtajiem rezultātiem), centrs līdz nākamajai
novērtēšanas 
reizei veic atbilstošus pasākumus un iesniedz Eiropas Komisijas 
Kopīgajam pētniecības centram
ziņojumu par paveikto.
8.
5
 Centrs atbild par Eiropas Komisijas Kopīgā 
pētniecības centra organizētu Eiropas Savienības mēroga 
kvalitātes
nodrošināšanas programmu koordināciju Latvijā un par 
šo noteikumu 3. punktā minēto bāzes (references) metožu
izmantošanas koordināciju valsts mērogā. Centrs savā tīmekļvietnē 
publicē norādes par kvalitātes kontroles
procedūrām, lai tās, ja 
nepieciešams, var piemērot arī citas iestādes un organizācijas, 
kas veic gaisa kvalitātes 
3
/
8
procedūrām, lai tās, ja 
nepieciešams, var piemērot arī citas iestādes un organizācijas, 
kas veic gaisa kvalitātes
piesārņojuma līmeņa mērījumus.
8.
6
 Lai nodrošinātu mērījumu precizitāti un 
atbilstību šajos noteikumos noteiktajiem datu kvalitātes mērķiem, 
valsts
vai pašvaldību iestādes, kas iegūtos datus izmanto 
sabiedrības informēšanai atbilstoši šo noteikumu 45.5.
apakšpunktam vai šo noteikumu 24. punktā minētās rīcības 
programmas izstrādei, nodrošina, ka gaisa piesārņojuma
līmeņa 
mērījumus veic akreditēta laboratorija.
8.
7
 Ja valsts vai pašvaldības iestāde veic 
indikatīvos gaisa piesārņojuma mērījumus un iegūtos datus izmanto
sabiedrības informēšanai atbilstoši šo noteikumu 45.5. 
apakšpunktam vai šo noteikumu 24. punktā minētās rīcības
programmas izstrādei, var neievērot šo noteikumu 8.
6
 
punktā noteiktās prasības, ja tā izveido un piemēro kvalitātes
nodrošināšanas un kvalitātes kontroles sistēmu, kura paredz veikt 
regulāru iekārtu apkopi, kas nepieciešama
mēriekārtu precizitātes 
garantēšanai, kā arī nodrošina datu vākšanas un paziņošanas 
kvalitātes kontroles procedūru
izstrādi un mērījumu datu 
izsekojamību, ievērojot prasības, kas izklāstītas testēšanas un 
kalibrēšanas laboratoriju
saskaņotajā standartā. Minētajā 
gadījumā iestāde iesniedz centram informāciju par izveidoto 
kvalitātes kontroles
nodrošināšanas un kvalitātes kontroles 
sistēmu un tajā noteikto prasību piemērošanu, kā arī citu 
informāciju, kas
centram var būt nepieciešama iestādes vai tās 
struktūrvienības darbības atbilstības pārbaudei atbilstoši 
testēšanas un
kalibrēšanas laboratoriju saskaņotā standarta 
prasībām. Centrs par maksu saskaņā ar Ministru kabineta 
apstiprinātu
cenrādi izvērtē valsts vai pašvaldības iestādes vai 
tās struktūrvienības kompetenci un spējas veikt testēšanu.
8.
8
 Valsts vai pašvaldību iestādes, kuras veic 
gaisa piesārņojuma līmeņa mērījumus un iegūtos datus izmanto
sabiedrības informēšanai atbilstoši šo noteikumu 45.5. 
apakšpunktam vai šo noteikumu 24. punktā minētās rīcības
programmas izstrādei, mēneša laikā pēc mērījumu uzsākšanas 
informē centru par izmantotajām mērījumu metodēm
un uzstādītajām 
gaisa kvalitātes mērīšanas iekārtām un turpmāk attiecīgu 
informāciju centram sniedz tikai tad, ja
notikušas izmaiņas jau 
uzstādītās iekārtas darbībā (tai skaitā, ja mainīts iekārtas 
novietojums) vai tiek izmantotas
citas mērījumu metodes.
8.
9
 Centrs, pamatojoties uz informāciju, kas 
iesniegta atbilstoši šo noteikumu 8.
8
 punktam, sākot 
ar 2020. gadu,
reizi piecos gados sagatavo pārskatu par valstī 
esošajām monitoringa iekārtām, kurās iegūtie dati tiek izmantoti
sabiedrības informēšanai atbilstoši šo noteikumu 45.5. 
apakšpunktam vai šo noteikumu 24. punktā minētās rīcības
programmas izstrādei, un to atbilstību šajos noteikumos 
noteiktajām prasībām. Minēto informāciju centrs publicē savā
tīmekļvietnē, norādot arī tās iekārtas, kuru mērījumi neatbilst 
šajos noteikumos noteiktajām prasībām un kuru
mērījumos 
iegūtajiem datiem ir zema ticamības pakāpe."
18. Aizstāt 9. punktā vārdus "ne retāk kā reizi trijos" ar 
vārdiem un skaitli "sākot ar 2019. gadu, ne retāk kā reizi
piecos".
19. Izteikt 11. punktu šādā redakcijā:
"11. Lai novērtētu gaisa kvalitāti un nodrošinātu tās 
pārvaldību, valsts teritoriju iedala zonās un aglomerācijās
saskaņā ar vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra 
rīkojumu. Rīkojumā iekļauj informāciju par valsts
monitoringa 
tīklā esošajām gaisa kvalitātes monitoringa stacijām un publicē 
ministrijas tīmekļvietnē. Šo staciju
novietojumu nedrīkst mainīt, 
un valsts monitoringa tīklā iekļauto staciju darbību nedrīkst 
pārtraukt bez saskaņojuma ar
Vides aizsardzības un reģionālās 
attīstības ministriju."
20. Izteikt 12.1. un 12.2. apakšpunktu šādā redakcijā:
"12.1. iepriekšējā gada laikā konkrētai šo noteikumu 3. punktā 
minētajai piesārņojošajai vielai noteikto robežlielumu
pārsniegumu izraisa dabisko avotu radītais piesārņojums. Centrs 
sniedz informāciju par dabisko avotu radīto gaisu
piesārņojošo 
vielu koncentrāciju un pienesuma avotiem, kā arī sniedz 
pierādījumus tam, ka pārsniegums radies no
dabiskajiem avotiem. 
Robežlieluma pārsniegumus, kuri ir pilnībā radušies dabisko avotu 
radītā piesārņojuma dēļ,
neuzskata par pārsniegumiem šo noteikumu 
izpratnē;
12.2. iepriekšējā gada laikā daļiņām PM
10
 noteikto 
robežlielumu pārsniegumu izraisa atkārtota daļiņu PM
10
izkliedēšanās pēc ceļu kaisīšanas ar smiltīm vai sāli ziemā. 
Centrs sagatavo informāciju par daļiņu PM
10
 
koncentrāciju
un avotiem, kā arī sniedz pierādījumus tam, ka 
pārsnieguma iemesls ir šādas atkārtoti izkliedētās daļiņas 
PM
10
."
21. Papildināt noteikumus ar 14.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"14.
1
 Lai nodrošinātu šajos noteikumos noteiktajām 
prasībām atbilstoša valsts monitoringa tīkla izveidi un regulāri
izvērtētu, vai esošais valsts monitoringa tīkla plānojums un 
monitoringa staciju atrašanās vietas vēl joprojām ir
pamatotas un 
optimālas, centrs, sākot ar 2020. gadu un turpmāk pēc 
nepieciešamības, ne retāk kā reizi piecos gados
sagatavo 
ziņojumu, kurā izvērtē un pamato visu valsts monitoringa tīklā 
iekļauto monitoringa staciju vietu izvēli, kā arī
iekļauj šo 
monitoringa staciju apkārtnes fotogrāfijas, kurās norādītas 
debespuses, un detalizētas kartes. Ziņojumā
ietver informāciju 
par valsts monitoringa tīklā iekļauto staciju atbilstību šo 
noteikumu 10., 11. un 12. pielikumā
noteiktajiem kritērijiem un 
nepieciešamajām izmaiņām esošajā valsts monitoringa tīkla 
plānojumā. Ja kādā zonā vai
aglomerācijā izmanto papildu 
novērtējuma metodes (modelēšana vai indikatīvie mērījumi), 
ziņojumā iekļauj detalizētu
informāciju par šīm metodēm un 
informāciju par to, kā ir izpildīti šo noteikumu 20. punktā 
minētie kritēriji. Pēc Eiropas 
4
/
8
Komisijas pieprasījuma sagatavoto 
ziņojumu centrs iesniedz Eiropas Komisijai triju mēnešu 
laikā."
22. Aizstāt 15. punktā vārdus "aglomerācijas vai rūpnieciskas 
teritorijas" ar vārdiem "nozīmīgiem piesārņojuma
avotiem".
23. Papildināt noteikumus ar 19.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"19.
1
 Veicot gaisa kvalitātes novērtējumu un gaisa 
kvalitātes izkliedes modelēšanu, ievēro šo noteikumu 15.
pielikumā noteiktos datu kvalitātes mērķus un citus minētajā 
pielikumā noteiktos kritērijus."
24. Papildināt 20. punktu ar otro teikumu šādā redakcijā:
"Iegūtos mērījumu rezultātus ņem vērā, novērtējot atbilstību 
šajos noteikumos noteiktajiem robežlielumiem."
25. Aizstāt 22. punktā vārdus "vismaz vienam minētajā 
pielikumā norādītajam ozona prekursoram" ar vārdiem un
skaitli 
"atbilstoši šo noteikumu 17. pielikumā noteiktajām prasībām".
26. Papildināt noteikumus ar 24.
1
 un 
24.
2
 punktu šādā redakcijā:
"24.
1
 Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju attiecībā uz 
dažādās rīcības programmās iekļautajiem pasākumiem,
pašvaldība, 
izstrādājot rīcības programmu, ņem vērā pasākumus, kuri ietverti 
rīcības programmās, kas tiek izstrādātas
atbilstoši normatīvajiem 
aktiem par kopējo valstī maksimāli pieļaujamo emisiju gaisā un 
normatīvajiem aktiem trokšņa
novērtēšanas un pārvaldības 
jomā.
24.
2
 Izstrādājot šo noteikumu 24. punktā minēto 
rīcības programmu, pašvaldība sadarbībā ar Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministriju novērtē arī pašvaldību 
teritorijā esošo sadedzināšanas iekārtu radīto ietekmi uz gaisa
kvalitāti. Ja nepieciešams, vidējas un mazas jaudas 
sadedzināšanas iekārtām zonās vai zonu daļās, kur gaisa
kvalitātes novērtējums uzrāda iespējamus gaisu piesārņojošo vielu 
normatīvu pārsniegumus vai pārsniedz augšējo
piesārņojuma 
novērtēšanas slieksni, pašvaldība atbilstoši likumam "
Par 
piesārņojumu
" saistošajos noteikumos var
piemērot stingrākus 
emisiju robežlielumus nekā tos, kas noteikti normatīvajos aktos 
par sadedzināšanas iekārtām.
Nosakot stingrākus emisiju 
robežlielumus, ņem vērā Eiropas Komisijas publicēto informāciju 
par emisijas līmeņiem, ko
var sasniegt ar labākajiem pieejamiem 
vai jaunākajiem tehniskajiem paņēmieniem."
27. Izteikt 
31. 
punktu šādā redakcijā:
"31. Rīcības programmu un īstermiņa programmu apstiprina 
pašvaldība. Rīcības programmu pirms apstiprināšanas
saskaņo ar 
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju, saņemot 
no tās pozitīvu lēmumu, bet īstermiņa
programmu - ar Valsts vides 
dienestu, saņemot no tā pozitīvu lēmumu."
28. Izteikt 34. punktu šādā redakcijā:
"34. Rīcības programmā iekļauj šo noteikumu 18. pielikuma I 
daļā minēto informāciju, kā arī citu informāciju, kura
izriet no 
Eiropas Savienības tiesību aktiem par informācijas sniegšanu un 
rīcības programmas izstrādi gaisa
aizsardzības jomā vai kuru 
rīcības programmas izstrādātāji uzskata par nepieciešamu. Rīcības 
programmā var iekļaut
pasākumus emisiju ierobežošanai no 
stacionāriem piesārņojuma avotiem, kā arī transportlīdzekļu 
kustības
ierobežošanai, ja tie izraisa gaisa kvalitātes 
robežlielumu pārsniegumus. Rīcības programmā novērtē paredzamās
satiksmes intensitātes pieaugumu, ko nākotnē var radīt jaunu 
objektu būvniecība, un tā radīto ietekmi uz gaisa kvalitāti
un 
rīcības programmā noteikto mērķu sasniegšanu, pamatojot to ar 
gaisa piesārņojuma izkliedes modelēšanu."
29. Aizstāt 37. punktā vārdus "reģionālajā vides pārvaldē" ar 
vārdiem "Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrijā".
30. Izteikt 38. punktu šādā redakcijā:
"38. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, 
pamatojoties uz šo noteikumu 37. punktā minētajā
pārskatā sniegto 
informāciju, sagatavo rīcības programmas izpildes novērtējumu un 
priekšlikumus par pasākumiem,
kas veicinātu rīcības programmas 
izpildi, un nosūta tos attiecīgajai pašvaldībai divu mēnešu laikā 
pēc tam, kad
saņemts pārskats par rīcības programmas izpildi, vai 
sasauc sanāksmi, lai pārrunātu identificētos 
problēmjautājumus."
31. Izteikt 40. punkta pirmo teikumu šādā redakcijā:
"Ja gaisa piesārņojums pārsniedz šajos noteikumos noteiktos 
gaisa kvalitātes normatīvus, trauksmes līmeņus vai
ilgtermiņa 
mērķus nozīmīgas gaisa piesārņojuma (arī ozona prekursoru) 
pārneses dēļ no Eiropas Savienības
dalībvalstīm, Vides 
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija sadarbībā ar 
Eiropas Komisiju un attiecīgās valsts
atbildīgo institūciju 
izstrādā kopīgus plānus un programmas gaisa piesārņojuma 
samazināšanai."
32. Izteikt 42. punktu šādā redakcijā:
"42. Centrs, sākot ar 2019. gadu, ne retāk kā reizi piecos 
gados apkopo un sagatavo informāciju par gaisa
5
/
8
kvalitātes 
novērtējumu aglomerācijās un zonās iepriekšējos piecos gados, kā 
arī pievieno attiecīgas gaisa
piesārņojuma izkliedes kartes un 
nepieciešamos aprakstus."
33. Papildināt noteikumus ar 45.5. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"45.5. citas valsts vai pašvaldību iestādes, kas veic gaisa 
piesārņojuma līmeņa mērījumus un publicē vai citādi
informē 
sabiedrību par piesārņojuma līmeni, ievēro šo noteikumu III 
nodaļā noteiktās prasības. Ja iestāde neievēro šo
noteikumu III 
nodaļā noteiktās prasības, tad, publiskojot iegūto mērījumu 
rezultātus, tā norāda, ka šī informācija nav
iegūta atbilstoši 
šajos noteikumos noteiktajām prasībām un tai ir zema ticamības 
pakāpe."
34. Papildināt noteikumus ar 46.4. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"46.4. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija 
sadarbībā ar Valsts vides dienestu un attiecīgo
pašvaldību 
nekavējoties sagatavo informāciju iedzīvotājiem par galvenajiem 
piesārņojuma avotiem, kā arī informāciju par
nepieciešamajiem 
pasākumiem, lai samazinātu šo avotu radīto gaisa piesārņojumu, un 
nodrošina tās pieejamību
sabiedrībai."
35. Papildināt noteikumus ar 48.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"48.
1
 Ziņošanai izmanto tikai datus, kas uzskatāmi 
par derīgiem. Visus saskaņā ar šo noteikumu 48. punktu
paziņotos 
datus (izņemot datus, kas raksturoti kā provizoriski) uzskata par 
derīgiem."
36. Svītrot 50. punktu.
37. Svītrot 57. punktu.
38. Papildināt noteikumus ar 58. punktu šādā redakcijā:
"58. Šo noteikumu 8.
6
 un 8.
7
 punkts 
stājas spēkā 2018. gada 30. jūnijā."
39. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 3. un 4. punktu šādā redakcijā:
"3) Komisijas 2015. gada 28. augusta Direktīvas (ES) 
2015/1480
, ar kuru groza dažus pielikumus Eiropas
Parlamenta un 
Padomes Direktīvās 
2004/107/EK
 un 
2008/50/EK
, ar ko paredz 
noteikumus attiecībā uz
standartmetodēm, datu validēšanu un 
paraugu ņemšanas vietu izvietojumu gaisa kvalitātes 
novērtēšanai;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra 
Direktīvas (ES) 
2015/2193
 par ierobežojumiem
attiecībā uz dažu 
piesārņojošu vielu emisiju gaisā no vidējas jaudas sadedzināšanas 
iekārtām."
40. Papildināt 4. pielikuma 1. punktu ar ceturto teikumu šādā 
redakcijā:
"Atbilstīgais vidējais ekspozīcijas rādītājs 2015. gadam ir 
trijos gados aprēķinātas vidējās koncentrācijas vidējā
vērtība 
visās paraugu ņemšanas vietās 2013., 2014. un 2015. gadā. Vidējo 
ekspozīcijas rādītāju lieto, lai pārbaudītu, vai
ir sasniegts 
ekspozīcijas samazināšanas mērķis."
41. Izteikt 4. pielikuma II daļas tabulas 1., 2., 3., 4. un 5. 
punkta 2. aili šādā redakcijā:
"≤8,5
> 8,5 - <13
= 13 - < 18
= 18 - < 22
≥ 22"
42. Papildināt 10. pielikuma 1.1. apakšpunkta tabulu ar 
1.1.7., 1.1.8., 1.1.9., 1.1.10. un 1.1.11. apakšpunktu šādā
redakcijā:
"1.1.7.
2000-2749
6
8
3
4
1.1.8.
2750-3749
7
10
3
4
1.1.9.
3750-4749
8
11
3
6
1.1.10.
4750-5999
9
13
4
6
1.1.11.
≥ 6000
10
15
4
7"
43. Svītrot 10. pielikuma II daļas 3. punkta tabulā:
43.1. vārdus "(pilsēta vai piepilsēta)";
43.2. vārdus "(piepilsēta vai lauku apvidus)".
6
/
8
44. Izteikt 10. pielikuma II daļas 3. punkta tabulas 1. 
piezīmi šādā redakcijā:
"1. * Vismaz viena gaisa kvalitātes monitoringa stacija 
teritorijā, kur novērojama augstākā ozona piesārņojuma
koncentrācija; aglomerācijā vismaz 50 % staciju jāatrodas 
piepilsētā."
45. Aizstāt 11. pielikuma 2.5. apakšpunktā vārdus "galvenajiem 
ceļiem" ar vārdiem un skaitli "galveno ceļu
posmiem, kur 
satiksmes intensitāte ir lielāka par 50 000 transportlīdzekļu 
dienā".
46. Izteikt 11. pielikuma 3.1. un 3.2. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"3.1. gaisa plūsmai ap paraugu ņemšanas ierīces atveri jābūt 
brīvai no jebkādiem šķēršļiem, kas varētu ietekmēt
gaisa plūsmu 
parauga ņemšanas ierīces tuvumā (paraugu ņemšanas vietām, kas 
atrodas uz apbūves līnijas, - vismaz
270
o
 vai 
180
o
 rādiusā). Parasti šīs ierīces novieto dažu metru 
attālumā no ēkām, kokiem un citiem šķēršļiem un
vismaz 0,5 m 
attālumā no tuvākās būves, ja paraugu ņemšanas vieta raksturo 
gaisa kvalitāti uz apbūves līnijas;
3.2. gaisa plūsmas paraugu ņemšanas ierīces ieplūdes atvere 
novietota 1,5 m (elpošanas zona) līdz 4 m augstumā
virs zemes. 
Augstāks novietojums var būt nepieciešams tad, ja monitoringa 
stacija raksturo plašāku teritoriju. Ja
paraugu ņemšanas ierīce 
ir novietota augstāk par 4 m virs zemes, šo informāciju iekļauj 
ziņojumā, kas tiek izstrādāts
saskaņā ar šo noteikumu 
14.
1
 punktu;".
47. Izteikt 11. pielikuma 3.5. apakšpunktu šādā redakcijā:
"3.5. transportlīdzekļu radītā piesārņojuma mērīšanai 
paredzētās paraugu ņemšanas ierīces novieto vismaz 25 m
attālumā 
no galvenajiem krustojumiem (tādi krustojumi, kas aptur satiksmes 
plūsmu un rada atšķirīgas emisijas
(apstāšanās un kustības 
atsākšana) salīdzinājumā ar pārējo ceļu) un ne tālāk par 10 m no 
ietves malas;".
48. Svītrot 11. pielikuma 4. punktu.
49. Papildināt 12. pielikuma 3. punkta 4. aili aiz vārda 
"daži" ar vārdu "simti".
50. Papildināt 15. pielikuma I daļas 1. punkta tabulas 1.1.1. 
apakšpunktu aiz vārda "nenoteiktība" ar simboliem
"*****".
51. Papildināt 15. pielikuma I daļas 1. punkta tabulas 1.2.1. 
apakšpunktu aiz vārda "nenoteiktība" ar simboliem
"*****".
52. Papildināt 15. pielikuma I daļas 1. punkta tabulu ar 5. 
piezīmi šādā redakcijā:
"5. ***** Norādītie nenoteiktības procentuālie lielumi 
attiecas uz konkrētiem mērījumiem, kuru vidējā vērtība ir
noteikta laikposmam, kam piemēro robežlielumu (attiecībā uz ozonu 
- mērķlielumu), ja ticamības intervāls ir 95 %.
Stacionāro 
mērījumu nenoteiktību piemēro teritorijai, kurā tiek novērtēta 
atbilstība attiecīgajam robežlielumam (attiecībā
uz ozonu - 
mērķlielumam)."
53. Papildināt 15. pielikuma I daļas 2. punkta tabulas 2.1.1. 
apakšpunktu aiz vārda "mērījumi" ar simbolu "*".
54. Papildināt 15. pielikuma I daļas 2. punkta tabulas 2.3. 
apakšpunktu aiz vārda "laiks" ar simboliem "**".
55. Papildināt 15. pielikuma I daļas 2. punkta tabulas 2.3.2. 
apakšpunktu aiz vārda "mērījumi" ar simbolu "*".
56. Papildināt 15. pielikuma I daļas 2. punkta tabulu ar 
piezīmēm šādā redakcijā:
"Piezīmes.
1. * Šīs tabulas kontekstā indikatīvi mērījumi ir tādi 
mērījumi, ko veic ar mazāku regularitāti, bet kas atbilst 
pārējiem
datu kvalitātes mērķiem.
2. ** Sadala vienmērīgi gada laikā tā, lai mērījumi būtu 
reprezentatīvi attiecībā uz dažādiem klimatiskajiem
apstākļiem un 
antropogēnajām darbībām."
57. Izteikt 15. pielikuma 4. un 5. punktu šādā redakcijā:
"4. Modelēšanas nenoteiktība ir maksimālā atšķirība starp 
izmērīto un aprēķināto koncentrāciju līmeni 90 % no
konkrētiem 
monitoringa punktiem attiecīgā robežlieluma (attiecībā uz ozonu - 
mērķlieluma) noteikšanas periodam,
neņemot vērā notikumu secību. 
Modelēšanas nenoteiktību piemēro teritorijai, kurā tiek novērtēta 
atbilstība attiecīgajam
robežlielumam (attiecībā uz ozonu - 
mērķlielumam). Stacionārie mērījumi, kas jāatlasa, lai tos 
salīdzinātu ar
modelēšanas rezultātiem, atbilst modeļa 
aptvertajam mērogam. Objektīvas novērtējuma metodes nenoteiktība 
ir
maksimālā atšķirība starp izmērīto un aprēķināto koncentrāciju 
attiecīgā robežlieluma (attiecībā uz ozonu -
mērķlieluma) 
noteikšanas periodam, neņemot vērā notikumu secību.
5. Benz(a)pirēna un citu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu 
paraugus ņem 24 stundu periodā. Arsēna, kadmija,
7
/
8
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
niķeļa, kopējā 
gāzveida dzīvsudraba, benz(a)pirēna un citu policiklisko 
aromātisko ogļūdeņražu atsevišķos paraugus
(līdz pat viena mēneša 
periodam) izmanto kompleksai analīzei, ja metode nodrošina 
paraugu ņemšanas stabilitāti šajā
periodā. Atsevišķas vielas 
(piemēram, benz(b)fluorantēns, benz(j)fluorantēns, 
benz(k)fluorantēns) analītiski ir sarežģīti
nosakāmas, bet 
iespējams noteikt to summu. Paraugus ņem katru dienu visa gada 
laikā. Lai noteiktu nosēdumu
intensitāti, paraugus ņem mēneša vai 
nedēļas periodā gada laikā. Mitro nosēdumu paraugu ņemšanu 
atļauts aizstāt ar
kopējo nosēdumu paraugiem, ja atšķirība starp 
tiem nav lielāka par 10 % (nosēdumus mēra µg/m
2
 
diennaktī)."
58. Papildināt 15. pielikumu ar 5.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"5.
1
 Daļiņu PM
10
 filtru apakšparaugu 
ņemšana metālu noteikšanai, lai veiktu sekojošu analīzi, ir 
atļauta, ja ir
pierādījumi, ka apakšparaugs ir reprezentatīvs 
attiecībā uz kopumu un ka noteikšanas jutība netiek pasliktināta
salīdzinājumā ar attiecīgajiem datu kvalitātes mērķiem. 
Alternatīvi ikdienas paraugu ņemšanai var veikt iknedēļas
paraugu 
ņemšanu metālu noteikšanai daļiņās PM
10
, ja netiek 
apdraudēti paraugu vākšanas raksturlielumi."
59. Papildināt 17. pielikuma 1. punktu aiz vārdiem "slāpekļa 
oksīdi" ar vārdiem un skaitli "un atbilstošie gaistošie
organiskie savienojumi, kas minēti šā pielikuma 2. punktā".
60. Papildināt 17. pielikuma 3. punktu ar otro teikumu šādā 
redakcijā:
"Ozona prekursoru mērījumus pēc iespējas veic pilsētas vai 
piepilsētas monitoringa stacijās, kas izvietotas
saskaņā ar šajos 
noteikumos noteiktajām prasībām, kā arī tādās teritorijās, kas 
ļauj iegūt šajā punktā minētajiem
mērķiem atbilstošu 
informāciju."
61. Izteikt 18. pielikuma 3. punktu šādā redakcijā:
"3. Par rīcības programmas izstrādi un īstenošanu atbildīgās 
iestādes un deleģēto personu kontaktinformācija
(vārds, uzvārds, 
amats un pārstāvētā iestāde)."
62. Aizstāt 18. pielikuma 7. punktā vārdus un skaitļus "pirms 
2008. gada 21. maija" ar vārdiem "iepriekš
apstiprinātās rīcības 
programmas darbības laikā".
63. Aizstāt 18. pielikuma 8. punktā vārdus un skaitļus 
"pasākumiem, kas rīcības programmā plānoti vai īstenoti
gaisa 
kvalitātes uzlabošanai pēc 2008. gada 21. maija" ar vārdiem 
"rīcības programmā iekļautajiem pasākumiem,
kurus plānots veikt 
gaisa kvalitātes uzlabošanai".
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
Kaspars Gerhards
8
/
8