Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 137 (6223),
12.07.2018.
OP numurs: 
2018/137.10
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
409
Pieņemts: 
10.07.2018.
Stājas spēkā: 
13.07.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 409
Rīgā 2018. gada 10. jūlijā (prot. Nr. 32 22. 
§)
Grozījumi 
Ministru kabineta 2004. gada 17. augusta
noteikumos Nr. 725 
"
Transportlīdzekļu pārbūves noteikumi
"
Izdoti saskaņā ar 
Ceļu satiksmes likuma
15. panta
 sesto daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2004. gada 17. augusta noteikumos 
Nr. 725 "
Transportlīdzekļu pārbūves noteikumi
"
(
Latvijas 
Vēstnesis
, 2004, 136. nr.; 2015, 127. nr.) šādus grozījumus:
1. Izteikt 4.10. apakšpunktu šādā redakcijā:
"4.10. līdz 2001. gada 1. janvārim izgatavotam 
transportlīdzeklim - sēdekļu maiņu pret citas transportlīdzekļa
markas un modeļa vai tās pašas transportlīdzekļa markas cita 
modeļa sēdekļiem, ja netiek mainītas sēdekļu
stiprinājuma 
vietas;".
2. Papildināt noteikumus ar 4.16., 4.17. un 4.18. apakšpunktu 
šādā redakcijā:
"4.16. piekabēm, kuru pilna masa nepārsniedz 3500 kg, - 
sakabes ierīces maiņu un jūgstieņa konstrukcijas
pastiprināšanu, 
ja nemainās jūgstieņa gabarītizmēri un stiprinājuma vietas;
4.17. blakusvāģa demontāžu motociklam;
4.18. pielāgošanu labās puses kustībai atbilstoši prasībām, 
kas noteiktas normatīvajā aktā par transportlīdzekļu
valsts 
tehnisko apskati un tehnisko kontroli uz ceļa, nemainot vadības 
ierīču novietojumu."
3. Izteikt 13.3. apakšpunktu šādā redakcijā:
"13.3. veikt izmaiņas balstiekārtas konstrukcijā, ja piekabes 
(puspiekabes) pilna masa pārsniedz 3500 kg;".
4. Izteikt 24. punktu šādā redakcijā:
"24. Ja automobilim ir demontēta gāzes barošanas sistēma, 
mācību automobiļa dublējošā vadības sistēma vai
personai ar 
invaliditāti speciāli paredzētā vadības sistēma, pārbūvi reģistrē 
bez ekspertīzes veikšanas un ekspertīzes
akta iesniegšanas, ja 
netiek izdarītas izmaiņas automobiļa pamatvadības ierīču 
darbībā."
5. Izteikt 26.2. apakšpunktu šādā redakcijā:
"26.2. inspektors veic transportlīdzekļa vizuālo apskati un 
noformē pārbūves iesniegumu reģistrā tiešsaistes
režīmā, norādot 
ziņas par transportlīdzekli un izvēlēto pārbūvi;".
6. Svītrot 35. punktā vārdus "pārbūves iesniegumu un".
7. Izteikt 36. punktu šādā redakcijā:
"36. Tehniskā ekspertīze netiek uzsākta šādos gadījumos:
36.1. likvidēts šasijas (identifikācijas) numurs vai veikta 
virsbūves maiņa bez pārbūves saskaņošanas šajos
noteikumos 
noteiktajā kārtībā;
36.2. pārbūve veikta neatbilstoši pārbūves iesniegumā 
norādītajam pārbūves veidam un noteiktajām tehniskajām 
1
/
16
36.2. pārbūve veikta neatbilstoši pārbūves iesniegumā 
norādītajam pārbūves veidam un noteiktajām tehniskajām
prasībām;
36.3. transportlīdzeklis aprīkots ar materiāliem vai 
elementiem (piemēram, motora aizsargi, dekoratīvas uzlikas,
skaņu 
vai siltumu izolējoši materiāli), kas apgrūtina, traucē vai liedz 
veikt pārbūvētā transportlīdzekļa tehnisko kontroli;
36.4. transportlīdzeklim vai tā aprīkojumam ir acīmredzami 
trūkumi vai bojājumi, kas atbilstoši tehniskās apskates
noteikumu 
prasībām novērtējami ar 2. vai 3. vērtējumu."
8. Papildināt noteikumus ar XIII nodaļu šādā redakcijā:
"
XIII. Noslēguma 
jautājumi
70. Šo noteikumu 3. pielikuma 8., 9. un 13. punktā minētās 
prasības stājas spēkā 2018. gada 1. septembrī.
71. Šo noteikumu 4.18. apakšpunktā minētās prasības stājas 
spēkā 2018. gada 1. novembrī."
9. Izteikt 2. pielikumu šādā redakcijā:
"2. pielikums
Ministru kabineta
2004. gada 17. augusta
noteikumiem Nr. 725
Pirmās 
kategorijas pārbūves veidi
1. tabula
Pirmās 
kategorijas pārbūves veidi vieglajam automobilim
Nr.
p.
k.
Transportlīdzekļa tips vai 
veids/pārbūves veids
Vieglais
pasažieru
automobilis
Plašlietojuma
vieglais
automobilis
Speciālais
vieglais
automobilis
1.
Pārbūve par kravas furgonu
 
X
X
2.
Pielāgošana labās puses 
kustībai
X
X
X
3.
Pielāgošana personai ar 
invaliditāti
X
X
 
4.
Motora maiņa pret tās pašas 
transportlīdzekļa markas un
modeļa cita veida motoru vai pret 
tā paša
transportlīdzekļa tipa cita veida motoru
X
X
X
5.
Virsbūves maiņa
X
X
X
6.
Rāmja maiņa
X
X
X
7.
Jebkura pieļaujamā pārbūve 
sporta automobilim
X
X
 
8.
Sēdvietu demontāža, nemainot pārējo (atlikušo) sēdekļu
izvietojumu
X
X
X
Apzīmējums.
X - pārbūve pieļaujama.
2. tabula
Pirmās 
kategorijas pārbūves veidi kravas automobilim
Nr.
p.
k.
Transportlīdzekļa tips vai 
veids/pārbūves veids
Kravas
šasija
Kravas
transporta
automobilis
Kravas
seglu
vilcējs
Universālais
kravas
automobilis
Speciālais
kravas
automobilis
1.
Pārbūve par kravas šasiju
X
X
X
X
X
2.
Pārbūve par kravas kasti
X
X
X
X
X
3.
Pārbūve par kravas furgonu
X
X
X
X
X
4.
Pārbūve par kravas cisternu
X
X
X
X
X
5.
Pārbūve par kravas 
platformu
X
X
X
X
X
6.
Kabīnes maiņa
X
X
X
X
X
7.
Rāmja maiņa
X
X
X
X
X
8.
Virsbūves maiņa
 
X
X
 
X
9.
Kabīnes uzstādīšana
X
X
X
X
X
10.
Motora maiņa pret tās pašas 
transportlīdzekļa
markas un modeļa cita veida motoru vai pret 
tā paša
X
X
X
X
X
2
/
16
transportlīdzekļa tipa cita veida motoru
11.
Degvielas tvertnes maiņa
X
X
X
X
X
12.
Papildu degvielas tvertnes 
uzstādīšana/demontāža
X
X
X
X
X
13.
Hidromanipulatora demontāža
X
X
X
X
X
14.
Sēdvietu demontāža, nemainot 
pārējo (atlikušo)
sēdekļu izvietojumu
X
X
X
X
X
15.
Pēc 
2004. gada 1. septembra izgatavotam kravas
automobilim - 
kravas liftu un paceļamo bortu
demontāža
 
X
 
X
X
Apzīmējums.
X - pārbūve pieļaujama.
3. tabula
Pirmās 
kategorijas pārbūves veidi autobusam
Nr.
p.
k.
Transportlīdzekļa 
tips/pārbūves veids
Pasažieru
autobuss
Speciālais
autobuss
1.
Pārbūve par kravas furgonu
X
X
2.
Pārbūve par plašlietojuma vieglo 
automobili (sēdvietu demontāža)
X
X
3.
Motora maiņa pret tās pašas 
transportlīdzekļa markas un modeļa cita veida motoru
vai pret 
tā paša transportlīdzekļa tipa cita veida motoru
X
X
4.
Virsbūves maiņa
X
X
5.
Rāmja maiņa
X
X
6.
Sēdvietu demontāža, nemainot pārējo (atlikušo) sēdekļu 
izvietojumu
X
X
Apzīmējums.
X - pārbūve pieļaujama.
4. tabula
Pirmās 
kategorijas pārbūves veidi piekabei (puspiekabei)
Nr.
p.
k.
Transportlīdzekļa tips vai 
veids/
pārbūves veids
Piekabe
(puspiekabe) 
šasija
Transporta
piekabe
(puspiekabe)
Universālā
piekabe
(puspiekabe)
Speciālā
piekabe
(puspiekabe)
1.
Pārbūve par piekabi 
(puspiekabi)
kravas kasti
X
X
X
X
2.
Pārbūve par piekabi 
(puspiekabi)
furgonu
X
X
X
X
3.
Pārbūve par piekabi 
(puspiekabi)
cisternu
X
X
X
X
4.
Pārbūve par piekabi 
(puspiekabi)
platformu
X
X
X
X
5.
Rāmja maiņa
X
X
X
X
6.
Ass un 
balstiekārtas veida maiņa
piekabēm, kuru pilna masa
nepārsniedz 3500 kg
X
X
X
X
Apzīmējums.
X - pārbūve pieļaujama.
5. tabula
Pirmās 
kategorijas pārbūves veidi mopēdiem, motocikliem, tricikliem 
(kvadricikliem)
Nr.
p.
k.
Transportlīdzekļa tips vai 
veids/pārbūves veids
Mopēds
Motocikls
Tricikls,
kvadricikls
1.
Motora maiņa pret tās pašas 
markas un modeļa cita veida (dzirksteļaizdedzes/
kompresijas 
aizdedzes) motoru
X
X
X
2.
Rāmja maiņa
X
X
X
3.
Blakusvāģa uzstādīšana, ja to paredz transportlīdzekļa 
izgatavotājs
 
X
 
3
/
16
Apzīmējums.
X - pārbūve pieļaujama."
10. Izteikt 3. pielikumu šādā redakcijā:
"3. pielikums
Ministru kabineta
2004. gada 17. augusta
noteikumiem Nr. 725
Būtiskās 
tehniskās prasības transportlīdzekļu pārbūvei
Nr.
p. k.
Prasības
1.
Vispārīgās prasības
1.1.
Pārbūvē ieteicams izmantot 
attiecīgās markas un modeļa transportlīdzekļa izgatavotāja 
ražotās detaļas,
mezglus un agregātus
1.2.
Transportlīdzekļa gabarīti pēc 
pārbūves nedrīkst pārsniegt ceļu satiksmes noteikumos 
noteiktās
robežvērtības. Tas neattiecas uz speciālajiem 
transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem, kas pārbūvēti
nedalāmu lielgabarīta kravu pārvadāšanai
1.3.
Transportlīdzekļa pilna masa pēc pārbūves nedrīkst 
pārsniegt šādus lielumus:
1) transportlīdzekļa izgatavotāja noteikto tehniski 
pieļaujamo maksimālo masu;
2) ceļu satiksmes noteikumos noteiktās robežvērtības, 
izņemot gadījumus, ja transportlīdzeklis pārbūvēts
nedalāmu 
smagsvara kravu pārvadāšanai
1.4.
Vieglā automobiļa pilnas masas maiņa ir atļauta, ja to 
paredz transportlīdzekļa izgatavotājs un tiek mainīta
izgatavotāja plāksnīte, kurā norādīta atbilstošā masa. Ja 
pēc virsbūves maiņas transportlīdzekļa izgatavotāja
plāksnītē norādītā pilnā masa atšķiras no transportlīdzekļa 
reģistrācijas apliecībā norādītās pilnās masas,
par 
automobiļa pilno masu tiek uzskatīta masa, kas norādīta 
uzstādītās virsbūves transportlīdzekļa
izgatavotāja 
plāksnītē.
Vieglajam automobilim pašmasa tiek mainīta tikai tad, ja 
pārbūvējot mainīts sēdvietu skaits. Pašmasu
nosaka, 
transportlīdzekli nosverot.
Piezīme. Vieglā automobiļa pašmasa ir pilnībā 
nokomplektēta transportlīdzekļa masa kopā ar vadītāju bez
pasažieriem un kravas. Tajā ietilpst:
1) automobiļa masa;
2) vadītāja masa (75 kg);
3) dzesēšanas šķidruma masa;
4) eļļu masa;
5) degvielas masa* (degvielas tvertnei jābūt piepildītai 
90 % apmērā no izgatavotāja noteiktā tilpuma);
6) instrumentu komplekta masa;
7) rezerves riteņa(-u) masa.
Piezīme. * Benzīna blīvums ρ = 0,74 g/cm
3
; 
dīzeļdegvielas blīvums ρ = 0,83 g/cm
3
; 
sašķidrinātās naftas
gāzes blīvums ρ = 0,65 
g/cm
3
1.5.
Kravas automobiļa, autobusa, piekabes un puspiekabes pilnas 
masas maiņa ir atļauta, ja to paredz
transportlīdzekļa 
izgatavotājs un tiek mainīta izgatavotāja plāksnīte, kurā 
norādīta atbilstošā masa.
Kravas automobiļa, autobusa, piekabes un puspiekabes 
pašmasu pēc jebkura veida pārbūves nosaka,
transportlīdzekli nosverot.
Piezīme. Kravas automobiļa un autobusa pašmasa ir 
pilnībā nokomplektēta transportlīdzekļa masa kopā ar
vadītāju bez pasažieriem un kravas. Tajā ietilpst:
1) kravas automobiļa vai autobusa masa;
2) vadītāja masa (75 kg);
3) dzesēšanas šķidruma masa;
4) eļļu masa;
5) degvielas masa* (degvielas tvertnei jābūt piepildītai 
90 % apmērā no izgatavotāja noteiktā tilpuma);
6) instrumentu komplekta masa;
7) rezerves riteņa(-u) masa.
Piekabes un puspiekabes pašmasā ietilpst:
1) piekabes (puspiekabes) masa;
2) degvielas masa* (degvielas tvertnei jābūt piepildītai 
90 % apmērā no izgatavotāja noteiktā tilpuma);
3) instrumentu komplekta masa;
4) rezerves riteņa(-u) masa.
Piezīme. * Benzīna blīvums ρ = 0,74 g/cm
3
; 
dīzeļdegvielas blīvums ρ = 0,83 g/cm
3
; 
sašķidrinātās naftas
gāzes blīvums ρ = 0,65 
g/cm
3
1.6.
Ar pilnu masu 
slogotam kravas automobilim, autobusam, piekabei un 
puspiekabei ass slodze pēc pārbūves
nedrīkst pārsniegt 
transportlīdzekļa izgatavotāja noteikto tehniski pieļaujamo 
maksimālo ass slodzi
1.7.
Automobiļa pašmasas 
slodze uz stūrējamo asi pēc pārbūves nedrīkst būt mazāka par 
20 % no automobiļa 
4
/
16
1.7.
Automobiļa pašmasas 
slodze uz stūrējamo asi pēc pārbūves nedrīkst būt mazāka par 
20 % no automobiļa
pašmasas
1.8.
Nomainītie un/vai uzstādītie agregāti, mezgli, sistēmas, 
iekārtas un to tehniskais stāvoklis atbilst
normatīvajiem 
aktiem par transportlīdzekļu valsts tehnisko apskati un 
tehnisko kontroli uz ceļa (turpmāk -
tehniskās apskates 
noteikumi).
Bruņoto spēku, neatliekamās medicīniskās palīdzības, 
ugunsdzēsības, sabiedriskās kārtības uzturēšanas
un 
tiesībaizsardzības dienestu transportlīdzekļiem, kas 
paredzēti speciālu funkciju veikšanai, var piemērot
atkāpes 
no šajā punktā minētajām prasībām
1.9.
Transportlīdzekļa 
tipam pēc pārbūves jāatbilst valsts standarta LVS 87:1997 
"Transportlīdzekļu tipi un to
definīcijas" prasībām
2.
Kabīnes uzstādīšana
2.1.
Kravas automobilim 
oriģinālās kabīnes vietā pieļaujams uzstādīt tās pašas markas 
cita modeļa kabīni
2.2.
Uzstādāmās kabīnes 
stiprinājuma elementiem, to skaitam un izvietojumam jāatbilst 
oriģinālās kabīnes
stiprinājuma elementiem, to skaitam un 
izvietojumam. Pretējā gadījumā šāds pārbūves veids tiek 
uzskatīts
par otrās kategorijas pārbūvi
3.
Motora maiņa
3.1.
Automobilim, kas izgatavots līdz 2001. gada 1. janvārim, 
par pirmās kategorijas pārbūvi tiek uzskatīta
motora maiņa 
pret tās pašas markas un modeļa cita veida 
(dzirksteļaizdedzes/kompresijas aizdedzes)
motoru, turklāt 
tikai tad, ja šāda veida motoru automobilim paredz tā 
izgatavotājs un, veicot motora maiņu,
nav nepieciešams 
mainīt motora stiprinājuma vietas un motora stiprināšanai 
nav nepieciešams lietot
pašizgatavotus stiprinājuma 
elementus.
Automobilim, kas izgatavots pēc 2001. gada 1. janvāra, 
par pirmās kategorijas pārbūvi tiek uzskatīta motora
maiņa 
pret tā paša transportlīdzekļa tipa cita veida 
(dzirksteļaizdedzes/kompresijas aizdedzes) motoru,
turklāt 
tikai tad, ja, veicot motora maiņu, nav nepieciešams mainīt 
motora stiprinājuma vietas un motora
stiprināšanai nav 
nepieciešams lietot pašizgatavotus stiprinājuma 
elementus.
Jebkura cita veida motora maiņa tiek uzskatīta par otrās 
kategorijas pārbūvi.
Transportlīdzeklim, kas izgatavots pēc 2001. gada 1. 
janvāra, mainot motoru, atļauts uzstādīt tikai tādus
motorus, kuri sertificēti saskaņā ar normatīvajiem aktiem 
par riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu
atbilstības 
novērtēšanu un atbilst tādai pašai vai augstākai emisijas 
klasei
3.2.
Uzstādītā motora jaudas un griezes momenta izmaiņas ne 
tieši, ne netieši nedrīkst būtiski ietekmēt
automobiļa 
iekārtu (piemēram, bremžu iekārtas, stūres iekārtas) un 
sistēmu darbību un efektivitāti.
Ja vieglajam vai kravas automobilim ar pilnu masu līdz 
3500 kg uzstādītā motora jauda ir lielāka par tās
pašas 
transportlīdzekļa markas un tipa izgatavotāja paredzēto 
motoru ar vislielāko motora jaudu, tad CSDD
nepieciešams 
iesniegt akreditētas testēšanas laboratorijas vai tehniskā 
dienesta atzinumu par bremžu
iekārtas darbību un 
efektivitāti un transportlīdzekļa trokšņu līmeni, stāvot un 
gaitā
3.3.
Motora stiprinājuma 
vietu skaitam un izvietojumam jāatbilst uzstādītā motora 
izgatavotāja noteiktajām
prasībām. Motora stiprināšanai pie 
automobiļa rāmja atļauts lietot pārejas kronšteinus. Pārejas 
kronšteinus
metināt pie automobiļa rāmja ir aizliegts
3.4.
Akumulatora 
baterijai jānodrošina motora palaišanai nepieciešamā 
palaišanas strāva un spriegums (12 V vai
24 V)
3.5.
Ģeneratoram 
jānodrošina attiecīgs automobiļa elektroiekārtai 
nepieciešamais barošanas un akumulatora
baterijas lādēšanas 
spriegums
3.6.
Ja automobiļa salonā vai slēgtas 
virsbūves bagāžas nodalījumā tiek uzstādīta papildu 
akumulatora baterija,
tai jāatrodas izolētā un vēdināmā 
akumulatora kastē
3.7.
Ja automobiļa darba bremžu 
iekārta aprīkota ar vakuuma pastiprinātāju, mainot motoru 
pret kompresijas
aizdedzes motoru, papildus jāuzstāda 
vakuumsūknis, kura ražībai jānodrošina bremžu pastiprinātāja 
efektīva
darbība
3.8.
Ja automobiļa stūres iekārta 
aprīkota ar stūres pastiprinātāju, eļļas sūkņa darbībai 
jānodrošina stūres
pastiprinātāja efektīva darbība
3.9.
Motora izplūdes gāzu sistēmai 
jābūt hermētiskai
3.10.
Ja tiek mainītas transmisijas 
elementu (piemēram, pārnesumu kārbas, sadales kārbas, 
diferenciāļa)
stiprinājuma vietas vai lietoti pašizgatavoti 
stiprinājuma elementi, vai tiek izmantoti speciāli 
savienojoši
atloki, tā tiek uzskatīta par otrās kategorijas 
pārbūvi. Nav atļauts veikt konstruktīvas izmaiņas sajūga 
kartera
korpusā
3.11.
Mainot motoru, aizliegts 
pagarināt kardānpārvadu. Atļauts izmantot citu marku un 
modeļu attiecīga garuma
un griezes momenta kardānpārvadu
3.12.
Transportlīdzeklim, kas 
izgatavots pēc 2012. gada 1. janvāra, mainot motoru, 
jānodrošina izgatavotāja
paredzētās pašdiagnostikas sistēmas 
(OBD) pareiza darbība
3.13.
Transportlīdzeklim atļauts 
uzstādīt tikai tādu motoru, kas ir identificējams (piemēram, 
pēc motora koda,
motora numura)
3.14.
Transportlīdzeklim, kas 
izgatavots pēc 2008. gada 31. decembra, mainot motoru pret 
cita veida
(dzirksteļaizdedzes/kompresijas aizdedzes) vai tā 
paša veida (dzirksteļaizdedzes/kompresijas aizdedzes)
citas 
jaudas vai tilpuma motoru, ieraksts par transportlīdzekļa 
izgatavotāja noteikto oglekļa dioksīda (CO
2
)
izmešu daudzumu reģistrā tiek dzēsts
5
/
16
4.
Kravas 
tilpnes (kravas kastes, furgona, cisternas, platformas) maiņa 
vai uzstādīšana
4.1.
Kravas tilpnes stiprinājuma 
elementu konstrukcijai un skaitam jāatbilst kravas tilpnes 
izgatavotāja
noteiktajām prasībām un jānodrošina ar maksimālo 
tehniski pieļaujamo masu slogotas kravas tilpnes
noturēšana 
garenvirzienā un šķērsvirzienā, automobili maksimāli 
paātrinot (palēninot), bez nobīdes
4.2.
Ja kravas tilpne tiek stiprināta pie virsrāmja, pirmajam 
(aiz vadītāja kabīnes) virsrāmja stiprinājuma
elementam pie 
automobiļa rāmja jābūt elastīgam, bet pēdējam - nekustīgam. 
Elastīgo stiprinājuma elementu
skaita attiecībai pret 
nekustīgajiem visā virsrāmja sijas garumā jābūt 1:3. Ja 
virsrāmim ir tikai trīs
stiprinājuma vietas visas virsrāmja 
sijas garumā, pieļaujamā attiecība ir 1:2.
Ja kravas tilpni stiprina tieši pie automobiļa rāmja, 
elastīgie savienojumi nav nepieciešami un ir pieļaujami
nekustīgie kravas tilpnes stiprinājuma elementi visa 
automobiļa rāmja garumā
4.3.
Ja kravas tilpnes pārkare pār 
pakaļējo asi pārsniedz vienu trešo daļu no automobiļa 
garenbāzes, pārbūve tiek
uzskatīta par otrās kategorijas 
pārbūvi
4.4.
Ja veikta otrās kategorijas 
pārbūve, kravas tilpnes pārkare pār pakaļējo asi nedrīkst 
pārsniegt lielumu, pie
kura ar maksimālo tehniski pieļaujamo 
masu slogota transportlīdzekļa slodze uz stūrējamo asi būs 
mazāka
par 25 % no transportlīdzekļa maksimālās tehniski 
pieļaujamās masas
4.5.
Kravas cisternu uzstādīšana vai 
nomaiņa bīstamu kravu pārvadājumiem paredzētiem kravas 
automobiļiem un
to piekabēm (puspiekabēm) uzskatāma par otrās 
kategorijas pārbūvi
4.6.
Ja veikta otrās kategorijas pārbūve, kravas automobiļa 
šķērsstabilitātes koeficientam k jābūt ne mazākam
par 0,45. 
To aprēķina, izmantojot šādu formulu:
k = B / 2H
sc
, 
kur
B - automobiļa šķērsbāze;
H
sc
 - automobiļa smaguma centra augstums.
Bīstamu kravu pārvadājumiem paredzēta kravas automobiļa 
vai piekabes (puspiekabes) šķērsstabilitātes
parametriem 
jāatbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas 
Ekonomiskās komisijas Iekšzemes transporta
komitejas Ženēvā 
ANO Eiropas Ekonomiskās komisijas ietvaros 1958. gada 20. 
martā noslēgtajam
nolīgumam "Par vienveida tehnisko 
priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, 
aprīkojumam un
daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot 
riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem 
priekšrakstiem
piešķiramo atbilstības novērtēšanas 
apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem" 
pievienoto
noteikumu (turpmāk - ANO EEK noteikumi) Nr. 111 
prasībām
5.
Pārbūve par kravas pašizgāzēju
5.1.
Kravas tilpnes stiprinājuma 
elementu konstrukcijai un skaitam jāatbilst kravas tilpnes 
izgatavotāja noteiktām
prasībām un jānodrošina ar pilnu masu 
slogotas kravas tilpnes noturēšana garenvirzienā un 
šķērsvirzienā,
automobili maksimāli paātrinot (palēninot), 
bez nobīdes
5.2.
Ja kravas tilpnes pārkare pār 
pakaļējo asi pārsniedz vienu trešo daļu no automobiļa 
garenbāzes, pārbūve tiek
uzskatīta par otrās kategorijas 
pārbūvi
5.3.
Ja veikta otrās kategorijas 
pārbūve, kravas tilpnes pārkare pār pakaļējo asi nedrīkst 
pārsniegt lielumu, pie
kura ar maksimālo tehniski pieļaujamo 
masu slogota transportlīdzekļa slodze uz stūrējamo asi būs 
mazāka
par 25 % no transportlīdzekļa pilnas masas
5.4.
Pašizgāzēja kravas tilpnei jābūt 
droši nofiksējamai paceltā un nolaistā stāvoklī. Kravas 
tilpnes maksimālais
pacelšanas augstums jāierobežo ar 
speciālu maksimālā pacelšanas augstuma ierobežotāju
5.5.
Hidrosistēmas šļūtenēm un 
cauruļvadiem jābūt bez mehāniskiem bojājumiem. Hidraulisko 
šļūteņu un
cauruļvadu savienojuma vietās eļļas noplūde nav 
pieļaujama
5.6.
Darba cilindriem jābūt droši 
nostiprinātiem, bez korozijas un mehāniskiem bojājumiem
5.7.
Kravas tilpnes pacelšanas 
(nolaišanas) vadības ierīcei jāatrodas vadītāja kabīnē viegli 
pieejamā vietā
5.8.
Kravas tilpnes pacelšanas 
(nolaišanas) hidrosistēmai jābūt darba kārtībā
5.9.
Kravas pašizgāzēja šķērsstabilitātes koeficientam k jābūt 
ne mazākam par 0,45. To aprēķina, izmantojot
šādu formulu:
k = B / 2H
sc
, 
kur
B - automobiļa šķērsbāze;
H
sc
 - automobiļa smaguma centra augstums
6.
Pārbūve par kravas seglu vilcēju
6.1.
Seglu ierīci atļauts montēt 
tikai pie virsrāmja, kuru attiecīgi stiprina pie automobiļa 
rāmja
6.2.
Seglu ierīces stiprinājuma 
elementiem pie virsrāmja un to skaitam jāatbilst seglu 
ierīces izgatavotāja
noteiktajām prasībām
6.3.
Virsrāmja stiprinājuma 
elementiem un to skaitam jānodrošina ar pilnu masu slogotas 
seglu ierīces
noturēšana garenvirzienā un šķērsvirzienā, 
automobili maksimāli paātrinot (palēninot), bez nobīdes
6.4.
Virsrāmja stiprinājuma 
elementiem jābūt nekustīgiem
6.5.
Seglu ierīces izvietojumam 
attiecībā pret automobiļa pakaļējo tiltu jāatbilst 
transportlīdzekļa izgatavotāja
noteiktajām prasībām un 
jānodrošina vilcēja un puspiekabes pagrieziena leņķis ap 
pulkas asi horizontālā
plaknē ne mazāk kā 90 grādi uz abām 
pusēm
6.6.
Seglu ierīcei jānodrošina 
puspiekabes pulkas automātiska bloķēšana pēc puspiekabes un 
vilcēja sakabes.
Atbloķēšana jāveic ar speciālas sviras 
palīdzību, kurai jāatrodas uz seglu ierīces
6
/
16
6.7.
Automobilim, kas izgatavots pēc 
2001. gada 1. janvāra, atļauts uzstādīt tikai tādu seglu 
ierīci, kas sertificēta
un marķēta saskaņā ar normatīvajiem 
aktiem par riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu 
atbilstības
novērtēšanu
7.
Pārbūve par konteinervedēju
7.1.
Konteinera stiprinājuma 
elementiem jābūt izgatavotiem un marķētiem atbilstoši 
tehnisko normatīvu un
piemērojamo standartu prasībām
7.2.
Konteineru stiprinājuma elementu 
izvietojumam jānodrošina standartveida konteineru 
stiprināšana uz
transportlīdzekļa visās šim nolūkam 
paredzētajās konteineru stiprināšanas vietās
7.3.
Konteinervedēja šķērssiju 
konstrukcijai jānodrošina ar pilnu masu slogota konteinera 
noturēšana
garenvirzienā un šķērsvirzienā, automobili 
maksimāli paātrinot (palēninot), bez nobīdes
7.4.
Konteinervedēja rāmim jābūt 
aprīkotam ar speciālām konteinera atbalsta virsmām. Tām jābūt 
izvirzītām par
12,5 mm virs konteinera stiprinājuma elementu 
atbalsta plaknes
7.5.
Attāluma starpība starp 
konteinera stiprinājuma elementu centriem, mērot attālumu 
starp konteinera
stiprinājuma elementiem pa diagonāli, 
nedrīkst pārsniegt 13 mm
8.
Automobiļa pārbūve par kravas furgonu vai papildu sēdvietu 
rindas uzstādīšana kravas furgonā
8.1.
Kravas furgona virsbūve ir 
slēgta (vienapjoma) - vadītāja un pasažieru telpa apvienota 
vienā apjomā ar slēgtu
kravas telpu (sienas un jumts ir 
monolīts, cietas konstrukcijas, netiek izmantots tents vai 
viegli
demontējams plastikāta vai cita materiāla 
pārsegums)
8.2.
Kravas furgonā jābūt ne vairāk kā:
a) septiņām sēdvietām (ieskaitot vadītāju) - 
automobilim, kura pilna masa nepārsniedz 3500 kg;
b) deviņām sēdvietām (ieskaitot vadītāju) - automobilim, 
kura pilna masa pārsniedz 3500 kg
8.3.
Pēc pārbūves automobiļa vestspējas sadalījumam jāatbilst 
šādiem nosacījumiem:
a) ja N = 0:
P - M ≥ 100 kg;
b) ja 0 < N ≤ 2:
P - (M + N x 68) ≥ 150 
kg;
c) ja N > 2:
P - (M + N x 68) ≥ N x 68, 
kur
P - automobiļa pilna masa (kg);
M - automobiļa pašmasa pēc pārbūves (kg);
N - sēdvietu skaits, neskaitot vadītāja vietu;
68 - pasažiera masa (kg)
8.4.
Sēdekļiem jābūt izvietotiem rindās. Sēdekļu izvietojuma 
pamatprasības norādītas 1. attēlā. Minimālais
attālums 
starp sēdekļu rindām, kas vērstas:
a) vienā virzienā, ir 0,65 m (attālums starp divām 
vertikālām plaknēm, kas pieskaras sēdekļa atzveltnes
priekšējai daļai un priekšā esošā sēdekļa atzveltnes 
aizmugures daļai, mērot horizontālā plaknē, jebkurā
augstumā no sēdekļa spilvena augstākā punkta līdz punktam, 
kas atrodas 0,62 m virs grīdas līmeņa);
b) pretējā virzienā (viena sēdekļu rinda vērsta pret 
otru ar atzveltņu priekšpusēm), ir 1,3 m (attālums starp
sēdekļu atzveltņu priekšējām daļām, mērot horizontālā 
plaknē, kas pieskaras sēdekļu spilvenu augstākajiem
punktiem).
1. att. Sēdekļu izvietojuma 
minimālie attālumi
Sēdekļu izvietojumam jānodrošina droša un ērta pasažieru 
iekāpšana un izkāpšana. Ja automobilī nav
paredzētas 
speciālas ejas, lai pasažieri varētu pārvietoties, un pretī 
sēdekļu rindai nav durvju iekāpšanai un
izkāpšanai, tad 
priekšā esošajam sēdekļu rindas sēdeklim jābūt 
transformējamam (ielokāmam grīdā, pa
sliedēm pārbīdāmam vai 
sagāžamam uz priekšu).
Sēdekļus pasažieru pārvadāšanai nedrīkst izvietot 
automobiļa kravas nodalījumā
8.5.
Mērījumu veikšanas kritēriji sēdekļu izvietojumam:
a) pirmās rindas sēdekļi tiek noregulēti galējā 
aizmugurējā stāvoklī; 
7
/
16
b) regulējama sēdekļa atzveltni noregulē ne mazāk kā 25 
grādu leņķī virzienā uz automobiļa aizmuguri no
vertikālas 
plaknes, kas ir perpendikulāra automobiļa garenasij, un 
sēdekļa augstumu iestata zemākajā
stāvoklī;
c) neregulējama sēdekļa stāvoklim jāatbilst automobiļa 
izgatavotāja noteiktajam
8.6.
Kravas nodalījums ir automobiļa daļa, kas atrodas aiz 
sēdekļu rindas(-ām) vai starpsienas, vai aiz vadītāja
sēdekļa, ja automobilis ir aprīkots tikai ar vadītāja 
sēdekli.
Pēc pārbūves automobiļa kravas nodalījumam ir jāatbilst 
šādiem nosacījumiem:
a) ar vienu sēdekļu rindu, ieskaitot rindu, kurā 
izvietots vadītāja sēdeklis:
Y ≥ 0,6 m;
 
≥ 0,4;
b) ar divām vai vairāk sēdekļu rindām, ieskaitot rindu, 
kurā izvietots vadītāja sēdeklis:
Y ≥ 0,8 m;
Y x X ≥ 1,28 
m
2
;
 
≥ 0,3, kur
Y - kravas nodalījuma durvju augstums (m) - vertikālais 
attālums starp divām horizontālām plaknēm, kas
pieskaras 
attiecīgi durvju ailes apakšdaļas augstākajam punktam un 
durvju ailes augšdaļas zemākajam
punktam (skat. 2. 
att.);
X - kravas nodalījuma durvju platums (m) - horizontālais 
attālums starp divām vertikālām plaknēm, kas
pieskaras 
attiecīgi durvju ailes kreisās un labās puses visvairāk uz 
iekšpusi izvirzītajam punktam. (skat. 2.
att.);
2. att. Kravas nodalījuma 
durvju augstums un platums
Z - kravas nodalījuma garums (m) - horizontālais 
attālums starp divām vertikālām plaknēm, kas pieskaras
attiecīgi pēdējās sēdekļu rindas vai starpsienas visvairāk 
uz aizmuguri izvirzītajam punktam un aizvērta
kravas 
nodalījuma durvju visvairāk uz iekšpusi (priekšu) 
izvirzītajam punktam. Ja pēdējā sēdekļu rinda ir
transformējama (piemēram, sēdekļus ir iespējams ielocīt 
grīdā, pa sliedēm pārbīdīt vai sagāzt uz priekšu,
tādējādi 
palielinot kravas nodalījuma garumu), tad kravas nodalījuma 
garumu nosaka, sēdekļus iestatot
pasažieru pārvadāšanai 
paredzētā pozīcijā, atbilstoši šā pielikuma 8.4. un 8.5. 
punktā noteiktajām prasībām
(skat. 3. att.);
L - automobiļa garenbāze (m) - divasu automobilim 
attālums starp priekšējā tilta ass centra līniju un otrā 
tilta
ass centra līniju. Trīsasu automobilim - attālums 
starp priekšējā tilta ass centra līniju un līniju, kas 
atrodas
vienādā attālumā starp otrā un trešā tilta ass 
centriem (skat. 3. att.)
3. att. Kravas nodalījuma 
garums un automobiļa garenbāze
8
/
16
8.7.
Mērījumu veikšanas kritēriji kravas nodalījumam:
a) sēdekļu izvietojumam un regulējumam jāatbilst šā 
pielikuma 8.4. un 8.5. punktā noteiktajām prasībām;
b) ja pēdējās rindas sēdekļi ir vērsti pretēji 
braukšanas virzienam, tad kravas nodalījuma garumu mēra
horizontālā plaknē, kas pieskaras sēdekļu spilvena 
augstākajam punktam, sākot no vertikālas plaknes, kas
atrodas 0,65 m attālumā no sēdekļa atzveltnes priekšējās 
daļas (skat. 4. att.);
4. att. Mērījumu veikšanas 
kritēriji pretēji braukšanas virzienam vērstam sēdeklim
c) ja kravas nodalījums no pasažieru nodalījuma ir 
atdalīts ar starpsienu, tad kravas nodalījuma garums tiek
mērīts no starpsienas
8.8.
Automobilim, kas izgatavots līdz 2001. gada 1. janvārim, 
atļauts uzstādīt tikai rūpnieciski ražotus sēdekļus
(sēdeklis sastāv no sēdekļa spilvena, atzveltnes, atbalsta 
kājām, regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas
mehānisma, 
savienotājelementiem, kas paredzēti sēdekļa sastāvdaļu 
savstarpējai stiprināšanai, un pagalvja,
ja to ir 
paredzējis izgatavotājs). Sēdekļu uzstādīšana tiek 
uzskatīta par pirmās kategorijas pārbūvi, ja to
stiprinājuma vietas pie automobiļa virsbūves (grīdas) 
atbilst sēdekļa izgatavotāja vai šādām prasībām:
a) tiek izmantotas grīdai caurejošas skrūves, kuru 
diametrs atbilst sēdekļa kājās esošajiem un stiprināšanai
pie grīdas paredzētajiem urbumiem;
b) bultskrūves no automobiļa apakšas tiek pastiprinātas 
ar metāla leņķiem (minimālie izmēri 120 x 32 x 32 x
4 mm) 
vai ar paplāksnēm (četrstūrainas formas paplāksnes 
minimālie izmēri 60 x 60 x 4 mm, apaļas formas
paplāksnes 
minimālais ārējais diametrs 70 mm, minimālais biezums 4 
mm);
c) tiek izmantotas bultskrūves ar stiprības klasi, ne 
mazāku par 8.8.;
d) sēdekļu stiprinājuma elementiem jānodrošina drošs 
sēdekļu stiprinājums, automobili maksimāli paātrinot
(palēninot), bez nobīdes.
Automobilim, kas izgatavots pēc 2001. gada 1. janvāra, 
sēdekļiem un to stiprinājuma vietām jābūt
sertificētām 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par riteņu 
transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanu
8.9.
Sēdekļiem jābūt aprīkotiem ar 
drošības jostām atbilstoši tehniskās apskates noteikumu 
prasībām.
Automobilim, kas izgatavots pēc 2001. gada 1. 
janvāra, drošības jostām un to stiprinājuma vietām jābūt
sertificētām un marķētām saskaņā ar normatīvajiem aktiem par 
riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu
atbilstības 
novērtēšanu
8.10.
Demontēto sēdekļu stiprinājuma vietām jābūt likvidētām 
(aizmetinātām, aizkniedētām, nogrieztām,
nosegtām ar cieta 
materiāla plāksni, kas nekustīgi nostiprināta pie 
automobiļa virsbūves, vai līdzvērtīgā veidā
likvidētām) tā, 
lai ar vienkāršu instrumentu palīdzību sēdekļus nebūtu 
iespējams uzstādīt atpakaļ.
Kravas nodalījuma grīdai (slogošanas virsmai) ir jābūt 
līdzenai un paralēlai attiecībā pret automobiļa grīdu
8.11.
Pasažieru nodalījumā pretī sēdekļu rindai jābūt sānu 
logiem. Logiem jābūt sertificētiem un marķētiem
saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par riteņu transportlīdzekļu un to 
sastāvdaļu atbilstības novērtēšanu. Ja
automobilis 
izgatavots līdz 2001. gada 1. janvārim, stikli var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši tehnisko
normatīvu 
prasībām, kas piemēroti, veicot transportlīdzekļa 
izgatavošanu (sertificēšanu).
Kravas nodalījumā atļauts likvidēt logus un sānu durvis, 
izmantojot automobiļa izgatavotāja paredzētos
materiālus un 
tehnoloģiju.
Pakaļējām durvīm jābūt aprīkotām ar ierīcēm to 
noturēšanai atvērtā stāvoklī
8.12.
Ja pēdējā sēdekļu rinda ir vērsta pretēji braukšanas 
virzienam, tad automobilis jāaprīko ar starpsienu vai
kravas stiprināšanas ierīcēm.
Starpsienai un kravas stiprināšanas ierīcēm ir jāatbilst 
Komisijas 2011. gada 14. jūlija Regulas (ES) Nr.
678/2011
, 
ar kuru aizstāj II pielikumu un groza IV, IX un XI 
pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 
2007/46/EK
, ar ko izveido sistēmu mehānisko 
transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem
transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un 
atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai
(pamatdirektīva), 3.4. punktā noteiktajām prasībām
8.13.
Šā pielikuma 8.
 
punkta prasības netiek piemērotas nepārbūvētiem 
automobiļiem, kas ir rūpnieciski
izgatavoti, sertificēti un 
marķēti kā kravas furgoni saskaņā ar normatīvajiem aktiem par 
riteņu
transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības 
novērtēšanu
9.
Vienapjoma virsbūves tipa kravas furgona vai autobusa pārbūve 
par vieglo plašlietojuma
automobili
9
/
16
9.1.
Pieļaujamo pasažieru sēdvietu skaitu aprēķina, izmantojot 
šādu formulu:
N ≤ (P - M) / 68, kur
P - automobiļa pilna masa (kg);
M - automobiļa pašmasa pēc pārbūves (kg);
N - pasažieru vietu skaits, neskaitot vadītāja 
vietu;
68 - pasažiera masa (kg).
Kopējais sēdvietu skaits kopā ar vadītāju nav mazāks par 
četrām vietām, bet nedrīkst pārsniegt deviņas
vietas
9.2.
Pēc pārbūves automobiļa vestspējas sadalījumam jāatbilst 
šādiem nosacījumiem:
P - (M + N × 68) < N × 68, 
kur
P - automobiļa pilna masa (kg);
M - automobiļa pašmasa pēc pārbūves (kg);
N - sēdvietu skaits, neskaitot vadītāja vietu;
68 - pasažiera masa (kg)
9.3.
Automobilim, kas izgatavots līdz 2001. gada 1. janvārim, 
atļauts uzstādīt tikai rūpnieciski ražotus sēdekļus
(sēdeklis sastāv no sēdekļa spilvena, atzveltnes, atbalsta 
kājām, regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas
mehānisma, 
savienotājelementiem, kas paredzēti sēdekļa sastāvdaļu 
savstarpējai stiprināšanai, un pagalvja,
ja to ir 
paredzējis izgatavotājs). Sēdekļu uzstādīšana tiek 
uzskatīta par pirmās kategorijas pārbūvi, ja to
stiprinājuma vietas pie automobiļa virsbūves (grīdas) 
atbilst sēdekļa izgatavotāja vai šādām prasībām:
a) tiek izmantotas grīdai caurejošas skrūves, kuru 
diametrs atbilst sēdekļa kājās esošajiem un stiprināšanai
pie grīdas paredzētajiem urbumiem;
b) bultskrūves no automobiļa apakšas tiek pastiprinātas 
ar metāla leņķiem (minimālie izmēri 120 x 32 x 32 x
4 mm) 
vai ar paplāksnēm (četrstūrainas formas paplāksnes 
minimālie izmēri 60 x 60 x 4 mm, apaļas formas
paplāksnes 
minimālais ārējais diametrs 70 mm, minimālais biezums 4 
mm);
c) tiek izmantotas bultskrūves ar stiprības klasi, ne 
mazāku par 8.8.;
d) sēdekļu stiprinājuma elementiem jānodrošina drošs 
sēdekļu stiprinājums, automobili maksimāli paātrinot
(palēninot), bez nobīdes
9.4.
Automobilim, kas izgatavots pēc 
2001. gada 1. janvāra, sēdekļiem un to stiprinājuma vietām 
jābūt
sertificētām saskaņā ar normatīvajiem aktiem par riteņu 
transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanu
9.5.
Sēdekļu izvietojumam jānodrošina 
droša un ērta pasažieru iekāpšana un izkāpšana. Ja 
transportlīdzeklī nav
paredzētas speciālas ejas, lai 
pasažieri varētu pārvietoties, un pretī sēdekļu rindai nav 
durvju iekāpšanai un
izkāpšanai, tad priekšā esošam sēdekļu 
rindas sēdeklim jābūt transformējamam (ielokāmam grīdā, pa
sliedēm pārbīdāmam vai sagāžamam uz priekšu)
9.6.
Sēdekļu stiprinājuma elementiem 
jānodrošina drošs sēdekļu stiprinājums
9.7.
Sēdekļiem jābūt aprīkotiem ar 
drošības jostām atbilstoši tehniskās apskates noteikumu 
prasībām.
Automobilim, kas izgatavots pēc 2001. gada 1. 
janvāra, drošības jostām un to stiprinājuma vietām jābūt
sertificētām un marķētām saskaņā ar normatīvajiem aktiem par 
riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu
atbilstības 
novērtēšanu
9.8.
Pasažieru nodalījumā pretī sēdekļu rindai jābūt sānu 
logiem. Logiem jābūt sertificētiem un marķētiem
saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par riteņu transportlīdzekļu un to 
sastāvdaļu atbilstības novērtēšanu. Ja
transportlīdzeklis 
izgatavots līdz 2001. gada 1. janvārim, stikli var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši tehnisko
normatīvu 
prasībām, kas piemēroti, veicot transportlīdzekļa 
izgatavošanu (sertificēšanu).
Izmantojot automobiļa izgatavotāja paredzētos materiālus 
un tehnoloģiju, atļauts likvidēt logus vietās, kur
pretī 
neatrodas sēdvietu rinda
9.9.
Sēdekļiem jābūt izvietotiem vismaz divās rindās. Sēdekļu 
izvietojuma pamatprasības norādītas šā pielikuma
8.4. 
punkta 1. attēlā. Minimālais attālums starp sēdekļu rindām, 
kas vērstas:
a) vienā virzienā, ir 0,65 m (attālums starp divām 
vertikālām plaknēm, kas pieskaras sēdekļa atzveltnes
priekšējai daļai un priekšā esošā sēdekļa atzveltnes 
aizmugures daļai, mērot horizontālā plaknē, jebkurā
augstumā no sēdekļa spilvena augstākā punkta līdz punktam, 
kas atrodas 0,62 m virs grīdas līmeņa);
b) pretējā virzienā (viena sēdekļu rinda vērsta pret 
otru ar atzveltņu priekšpusēm), ir 1,3 m (attālums starp
sēdekļu atzveltņu priekšējām daļām, mērot horizontālā 
plaknē, kas pieskaras sēdekļu spilvenu augstākajiem
punktiem).
Sēdekļu izvietojumam jānodrošina droša un ērta pasažieru 
iekāpšana un izkāpšana. Ja automobilī nav
paredzētas 
speciālas ejas, lai pasažieri varētu pārvietoties, un pretī 
sēdekļu rindai nav durvis iekāpšanai un
izkāpšanai, tad 
priekšā esošam sēdekļu rindas sēdeklim jābūt 
transformējamam (ielokāmam grīdā, pa
sliedēm pārbīdāmam vai 
sagāžamam uz priekšu).
Sēdekļus pasažieru pārvadāšanai nedrīkst izvietot 
automobiļa kravas nodalījumā
9.10.
Mērījumu veikšanas kritēriji sēdekļu izvietojumam:
a) pirmās rindas sēdekļi tiek noregulēti galējā 
aizmugurējā stāvoklī;
b) regulējama sēdekļa atzveltni noregulē ne mazāk kā 25 
grādu leņķī virzienā uz automobiļa aizmuguri no
vertikālas 
plaknes, kas ir perpendikulāra automobiļa garenasij, un 
sēdekļa augstumu iestata zemākajā
stāvoklī;
c) neregulējama sēdekļa stāvoklim jāatbilst automobiļa 
izgatavotāja noteiktajam
9.11.
Demontēto sēdekļu stiprinājuma 
vietām jābūt likvidētām (aizmetinātām, aizkniedētām, 
nogrieztām,
10
/
16
nosegtām ar cieta materiāla plāksni, kas 
nekustīgi nostiprināta pie automobiļa virsbūves, vai 
līdzvērtīgā veidā
likvidētām) tā, lai ar vienkāršu 
instrumentu palīdzību sēdvietas nebūtu iespējams uzstādīt 
atpakaļ
10.
Vienapjoma virsbūves tipa kravas furgona un plašlietojuma 
vieglā automobiļa pārbūve par
pasažieru autobusu
10.1.
Pieļaujamo pasažieru sēdvietu un stāvvietu skaitu aprēķina, 
izmantojot šādu formulu:
N ≤ (P - M - K*) / 
M
pasažiera
*, kur
P - automobiļa pilna masa (kg);
M - automobiļa pašmasa pēc pārbūves (kg);
N - pasažieru vietu skaits, neskaitot vadītāja 
vietu;
K - papildu masa (piemēram, bagāžas masa) (kg);
M
pasažiera
 - pasažiera masa (kg).
Piezīme. * Masa ir atkarīga no autobusa klases 
atbilstoši ANO EEK noteikumu Nr. 36 vai noteikumu Nr. 52,
vai noteikumu Nr. 107 prasībām.
Sēdvietu skaitam kopā ar vadītāja vietu jābūt lielākam 
par deviņām vietām
10.2.
Pēc pārbūves automobiļa vestspējas sadalījumam jāatbilst 
šādam nosacījumam:
P - (M + K* + N × 
M
pasažiera
*) ≥ N × M
pasažiera
*, 
kur
P - automobiļa pilna masa (kg);
M - automobiļa pašmasa pēc pārbūves (kg);
N - pasažieru vietu skaits, neskaitot vadītāja 
vietu;
K - papildu masa (piemēram, bagāžas masa) (kg);
M
pasažiera
 - pasažiera masa (kg).
Piezīme. * Masa ir atkarīga no autobusa klases 
atbilstoši ANO EEK noteikumu Nr. 36 vai noteikumu Nr. 52,
vai noteikumu Nr. 107 prasībām
10.3.
Autobusa konstrukcijai, 
aprīkojumam (piemēram, avārijas izejas un to skaits, durvju 
skaits un izvietojums,
ugunsdzēšamo aparātu skaits un 
izvietojums, lūka) un sēdekļu izvietojumam jāatbilst ANO EEK 
noteikumu
Nr. 36 vai noteikumu Nr. 52, vai noteikumu Nr. 107 
prasībām
10.4.
Atļauts uzstādīt tikai 
rūpnieciski ražotus sēdekļus kopā ar sēdekļu kronšteiniem un 
to stiprinājuma
elementiem
10.5.
Automobilim, kas izgatavots pēc 
2001. gada 1. janvāra, sēdekļiem un to stiprinājuma vietām 
jābūt
sertificētām saskaņā ar normatīvajiem aktiem par riteņu 
transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanu
10.6.
Automobiļa grīdai sēdekļu 
kronšteinu stiprinājuma vietās jābūt pastiprinātai (skavas, 
kronšteini, paplāksnes)
10.7.
Sēdekļu stiprinājuma elementiem 
jānodrošina drošs sēdekļu stiprinājums
10.8.
Sēdekļiem jābūt aprīkotiem ar 
drošības jostām atbilstoši tehniskās apskates noteikumu 
prasībām.
Automobilim, kas izgatavots pēc 2001. gada 1. 
janvāra, drošības jostām un to stiprinājuma vietām jābūt
sertificētām un marķētām saskaņā ar normatīvajiem aktiem par 
riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu
atbilstības 
novērtēšanu
10.9.
Automobilim, kas izgatavots pēc 
2001. gada 1. janvāra, bremžu iekārtai jābūt sertificētai 
saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par riteņu transportlīdzekļu 
un to sastāvdaļu atbilstības novērtēšanu un jābūt aprīkotai
ar bremžu antibloķēšanas (ABS) sistēmu
11.
Automobiļa pielāgošana labās puses kustībai
11.1.
Pārbūvi atļauts veikt tikai tad, 
ja izgatavotājs izgatavo arī tādus attiecīgās markas un 
modeļa automobiļus,
kas paredzēti braukšanai pa ceļa labo 
pusi
11.2.
Pārbūvei atļauts izmantot tikai 
tās pašas markas un modeļa sastāvdaļas
11.3.
Stūres mehānismam jābūt 
piemērotam labās puses kustībai
11.4.
Automobilis jāaprīko ar Eiropas 
tipa labās puses kustībai paredzētiem lukturiem. Tiem jābūt 
sertificētiem un
marķētiem saskaņā ar normatīvajiem aktiem 
par riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanu
11.5.
Mēraparātu panelī izvietotajām 
mērīšanas un indikācijas ierīcēm jābūt izvietotām atbilstoši 
labās puses
kustībai un jāveic paredzētās funkcijas
11.6.
Stikla tīrītājiem jābūt 
izvietotiem atbilstoši labās puses kustībai
11.7.
Kravas automobiļa kabīnes 
pacelšanas mehānismam jābūt izvietotam atbilstoši labās puses 
kustībai
12.
Pārbūve par mācību automobili vai speciālā aprīkojuma 
demontāža
12.1.
Par mācību automobili atļauts 
pārbūvēt jebkuru vieglo automobili, kravas automobili vai 
autobusu
12.2.
Mācību automobili jāaprīko ar 
papildu (dublējošo) sajūga un bremžu pedāli braukšanas mācību 
instruktoram.
Pieļaujams mācību automobiļa dublējošo vadību 
papildus aprīkot arī ar akseleratora pedāli. Papildu
(dublējošām) vadības ierīcēm jābūt mehāniski (ar svirām, 
stiepņiem, trosēm) saistītām ar automobiļa
pamatvadības 
ierīcēm un jānodrošina automobiļa pamatvadības un dublējošās 
vadības ierīču neatkarīga
darbība
12.3.
Bremžu iekārtas dublējošai 
vadībai jābūt saistītai ar bremzēšanas signāllukturu 
ieslēgšanas mehānismu un
jānodrošina automobiļa bremzēšanas 
efektivitāte atbilstoši izgatavotāja noteiktajām 
prasībām
12.4.
Nav pieļaujama palielināta 
brīvkustība dublējošās vadības ierīču mehānismu šarnīros
11
/
16
12.5.
Dublējošās vadības iekārtas 
elementu savienojumiem jābūt nostiprinātiem, stiprinājuma 
elementiem jābūt
atbilstoši nospriegotiem un nodrošinātiem 
pret atskrūvēšanos
12.6.
Automobili jāaprīko ar 
normatīvajiem aktiem atbilstošu pazīšanas zīmi. Tai jābūt no 
iekšpuses apgaismotai
un novietotai vertikālā plaknē 
perpendikulāri transportlīdzekļa garenasij uz 
transportlīdzekļa kabīnes vai
salona jumta. Pazīšanas zīmei 
jābūt droši nostiprinātai. Vienā līmenī ar pazīšanas zīmi 
jebkurā plaknē
aizliegts izvietot jebkuru papildu 
informāciju. Citu informāciju atļauts piestiprināt zem 
pazīšanas zīmes, šī
informācijas bloka augstums no 
transportlīdzekļa kabīnes vai salona jumta nedrīkst pārsniegt 
100 mm, un
tas nedrīkst būt izgaismots
12.7.
Mācību automobili, kas paredzēts 
BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE kategorijas autovadītāju
apliecības iegūšanai, jāaprīko ar vienu transportlīdzeklim 
paredzētu un regulējamu papildu ārējo atpakaļskata
spoguli 
katrā pusē
12.8.
Mācību automobili, kas paredzēts 
B kategorijas autovadītāja apliecības iegūšanai, jāaprīko ar 
vienu
transportlīdzeklim paredzētu un regulējamu papildu 
ārējo atpakaļskata spoguli katrā pusē un vienu
transportlīdzeklim paredzētu un regulējamu atpakaļskata 
spoguli salonā
12.9.
Ja veikta demontāža, visiem 
dublējošās vadības ierīču elementiem, pazīšanas zīmei un 
dublējošiem
atpakaļskata spoguļiem jābūt demontētiem. 
Demontēto ierīču dēļ nedrīkst būt traucēta automobiļa
pamatvadības ierīču darbība
12.10.
Ja transportlīdzeklis ir 
aprīkots ar citu netiešās redzamības ierīci (piemēram, 
videokameru ar monitoru), kas
ir sertificēta un marķēta 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par riteņu transportlīdzekļu 
un to sastāvdaļu
atbilstības novērtēšanu un nodrošina tai 
atbilstošu redzamību braukšanas apmācības instruktoram, 
papildu
atpakaļskata spoguļa uzstādīšana nav obligāta
13.
Pārbūve par katafalkautomobili
13.1.
Pieļaujamo pasažieru sēdvietu skaitu aprēķina, izmantojot 
šādu formulu:
N ≤ (P - M - 150) / 68, 
kur
P - automobiļa pilna masa (kg);
M - automobiļa pašmasa pēc pārbūves (kg);
N - pasažieru vietu skaits, neskaitot vadītāja 
vietu;
150 - kravas masa (kg);
68 - pasažiera masa (kg)
13.2.
Pēc pārbūves automobiļa vestspējas sadalījumam jāatbilst 
šādiem nosacījumiem:
P - (M + 150 + N × 68) ≥ N × 
68, kur
P - automobiļa pilna masa (kg);
M - automobiļa pašmasa pēc pārbūves (kg);
N - sēdvietu skaits, neskaitot vadītāja vietu;
150 - kravas masa (kg);
68 - pasažiera masa (kg)
13.3.
Pasažieru nodalījumam no 
speciālā nodalījuma jābūt hermētiski atdalītam ar starpsienu. 
Speciālajā
nodalījumā jāizveido piespiedu ventilācijas 
sistēma
13.4.
Cilvēka mirstīgo atlieku 
pārvadāšanai paredzētajam aprīkojumam ir jābūt stacionāri 
nostiprinātam,
stiprinājuma elementiem jānodrošina aprīkojuma 
noturēšana garenvirzienā un šķērsvirzienā, automobili
maksimāli paātrinot (palēninot) bez nobīdes
13.5.
Automobilim, kas izgatavots līdz 2001. gada 1. janvārim, 
atļauts uzstādīt tikai rūpnieciski ražotus sēdekļus
(sēdeklis sastāv no sēdekļa spilvena, atzveltnes, atbalsta 
kājām, regulēšanas, pārvietošanas un fiksēšanas
mehānisma, 
savienotājelementiem, kas paredzēti sēdekļa sastāvdaļu 
savstarpējai stiprināšanai, un pagalvja,
ja to ir 
paredzējis izgatavotājs). Sēdekļu stiprinājuma vietām pie 
automobiļa virsbūves (grīdas) ir jāatbilst
sēdekļa 
izgatavotāja vai šādām prasībām:
a) tiek izmantotas grīdai caurejošas skrūves, kuru 
diametrs atbilst sēdekļa kājās esošajiem un stiprināšanai
pie grīdas paredzētajiem urbumiem;
b) bultskrūves no automobiļa apakšas tiek pastiprinātas 
ar metāla leņķiem (minimālie izmēri 120 x 32 x 32 x
4 mm) 
vai ar paplāksnēm (četrstūrainas formas paplāksnes 
minimālie izmēri 60 x 60 x 4 mm, apaļas formas
paplāksnes 
minimālais ārējais diametrs 70 mm, minimālais biezums 4 
mm);
c) tiek izmantotas bultskrūves ar stiprības klasi, ne 
mazāku par 8.8.;
d) sēdekļu stiprinājuma elementiem jānodrošina drošs 
sēdekļu stiprinājums, automobili maksimāli paātrinot
(palēninot), bez nobīdes.
Automobilim, kas izgatavots pēc 2001. gada 1. janvāra, 
sēdekļiem un to stiprinājuma vietām jābūt
sertificētām 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par riteņu 
transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanu
13.6.
Sēdekļiem jābūt 
aprīkotiem ar drošības jostām atbilstoši tehniskās apskates 
noteikumu prasībām.
Automobilim, kas izgatavots pēc 2001. 
gada 1. janvāra, drošības jostām un to stiprinājuma vietām 
jābūt
sertificētām un marķētām saskaņā ar normatīvajiem 
aktiem par riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu
atbilstības novērtēšanu
13.7.
Sēdekļiem ir jābūt izvietotiem rindās. Sēdekļu izvietojuma 
pamatprasības norādītas šā pielikuma 8.4. punkta
1. attēlā. 
Minimālais attālums starp sēdekļu rindām, kas vērstas:
a) vienā virzienā, ir 0,65 m (attālums starp divām 
vertikālām plaknēm, kas pieskaras sēdekļa atzveltnes
priekšējai daļai un priekšā esošā sēdekļa atzveltnes 
aizmugures daļai, mērot horizontālā plaknē, jebkurā
12
/
16
augstumā no sēdekļa spilvena augstākā punkta līdz punktam, 
kas atrodas 0,62 m virs grīdas līmeņa);
b) pretējā virzienā (viena sēdekļu rinda vērsta pret 
otru ar atzveltņu priekšpusēm) ir 1,3 m (attālums starp
sēdekļu atzveltņu priekšējām daļām, mērot horizontālā 
plaknē, kas pieskaras sēdekļu spilvenu augstākajiem
punktiem).
Sēdekļu izvietojumam jānodrošina droša un ērta pasažieru 
iekāpšana un izkāpšana. Ja automobilī nav
paredzētas 
speciālas ejas, lai pasažieri varētu pārvietoties, un pretī 
sēdekļu rindai nav durvju iekāpšanai un
izkāpšanai, tad 
priekšā esošam sēdekļu rindas sēdeklim jābūt 
transformējamam (ielokāmam grīdā, pa
sliedēm pārbīdāmam vai 
sagāžamam uz priekšu)
13.8.
Mērījumu veikšanas kritēriji sēdekļu izvietojumam:
a) pirmās rindas sēdekļi tiek noregulēti galējā 
aizmugurējā stāvoklī;
b) regulējama sēdekļa atzveltni noregulē ne mazāk kā 25 
grādu leņķī virzienā uz automobiļa aizmuguri no
vertikālas 
plaknes, kas ir perpendikulāra automobiļa garenasij, un 
sēdekļa augstumu iestata zemākajā
stāvoklī;
c) neregulējama sēdekļa stāvoklim jāatbilst automobiļa 
izgatavotāja noteiktajam
13.9.
Demontēto sēdekļu 
stiprinājuma vietām jābūt likvidētām (aizmetinātām, 
aizkniedētām, nogrieztām,
nosegtām ar cieta materiāla 
plāksni, kas nekustīgi nostiprināta pie automobiļa virsbūves, 
vai līdzvērtīgā veidā
likvidētām) tā, lai ar vienkāršu 
instrumentu palīdzību sēdekļus nebūtu iespējams uzstādīt 
atpakaļ
13.10.
Pasažieru nodalījumā pretī sēdekļu rindai jābūt sānu 
logiem. Logiem jābūt sertificētiem un marķētiem
saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par riteņu transportlīdzekļu un to 
sastāvdaļu atbilstības novērtēšanu. Ja
automobilis 
izgatavots līdz 2001. gada 1. janvārim, stikli var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši tehniskajiem
normatīviem, 
kas piemēroti, veicot transportlīdzekļa izgatavošanu 
(sertificēšanu).
Speciālajā nodalījumā atļauts likvidēt logus un sānu 
durvis, izmantojot automobiļa izgatavotāja paredzētos
materiālus un tehnoloģiju
14.
Pielāgošana personai ar invaliditāti (personai ar 
invaliditāti paredzētās vadības sistēmas
demontāža)
14.1.
Personai ar 
invaliditāti pielāgoto vadības iekārtu atkarībā no kustību 
ierobežojuma veida veido uz sajūga,
bremžu, ātrumu 
pārslēgšanas, stūres, barošanas un apgaismes sistēmām vai 
paralēli tām
14.2.
Bremžu iekārtas 
alternatīvajai vadībai jābūt saistītai ar bremzēšanas 
signāllukturu ieslēgšanas mehānismu
un jānodrošina automobiļa 
bremzēšanas efektivitāte atbilstoši izgatavotāja noteiktajām 
prasībām
14.3.
Izslēgtai sajūga 
vadības ierīcei jābūt ar fiksējamu gala stāvokli
14.4.
Nav pieļaujama 
palielināta brīvkustība vadības mehānismu šarnīros
14.5.
Visiem vadības 
iekārtu elementu savienojumiem jābūt nostiprinātiem, 
stiprinājuma elementiem jābūt
atbilstoši nospriegotiem un 
nodrošinātiem pret atskrūvēšanos
14.6.
Vadības iekārtu 
sviras nedrīkst pieskarties citām automobiļa daļām, un to 
iekārtu elementi nedrīkst
ierobežot automobiļa vadības 
pamatiekārtu darbību
14.7.
Vadības iekārtu 
elementiem jābūt izveidotiem bez asiem izvirzījumiem un 
izvietotiem tā, lai ceļu satiksmes
negadījumā iespējami mazāk 
traumētu vadītāju
14.8.
Stūres ratam atļauts 
uzstādīt speciālu rokturi automobiļa vadīšanai ar vienu 
roku
14.9.
Ja veikta demontāža, 
visiem alternatīvās vadības ierīču elementiem jābūt 
demontētiem. Demontēto ierīču dēļ
nedrīkst būt traucēta 
automobiļa pamatvadības ierīču darbība
15.
Pārbūve par kravas kokvedēju
15.1.
Kravas kokvedēja statņu maksimālo augstumu aprēķina, 
izmantojot šādu formulu:
H
max
 ≤ P / (L × B 
× k
1
 × k
2
), kur
H
max
 - kravas statņu maksimālais augstums 
(m);
P - transportlīdzekļa kravnesība pēc pārbūves (t);
L - kravas garums (m);
B - kravas statņu iekšējais platums (m);
k
1
 - koksnes krāvuma koeficients 
(k
1
 = 0,52);
k
2
 - koksnes blīvuma koeficients 
(k
2
 = 0,58)
15.2.
Statņu minimālais augstums 
H
min
 = 180 cm
15.3.
Kravas kokvedējam, izņemot 
piekabes, jābūt aprīkotam ar priekšējo aizsargsienu, kas 
pasargā vadītāja
kabīni, ja notiek kravas nobīde. Priekšējās 
aizsargsienas augstums nedrīkst būt mazāks par kokvedēja
statņu augstumu H mīnus 10 cm, un priekšējai aizsargsienai 
jānotur puse kravas maksimālā svara, ja notiek
kravas nobīde. 
Tas attiecas arī uz puspiekabēm
15.4.
Kravas kokvedēja virsrāmja 
stiprinājuma elementiem pie automobiļa rāmja un to skaitam 
jānodrošina ar pilnu
masu slogota virsrāmja noturēšana 
garenvirzienā un šķērsvirzienā, transportlīdzekli maksimāli 
paātrinot
(palēninot), bez nobīdes. Virsrāmja pirmajam (aiz 
vadītāja kabīnes) stiprinājuma elementam jābūt elastīgam,
bet 
pēdējam - nekustīgam. Elastīgo stiprinājuma elementu skaita 
attiecībai pret nekustīgajiem stiprinājuma
elementiem visā 
virsrāmja sijas garumā jābūt 1:3. Ja virsrāmim ir tikai trīs 
stiprinājuma vietas visas virsrāmja
sijas garumā, pieļaujamā 
attiecība ir 1:2. Stiprinājuma elementiem jānodrošina kravas 
tilpnes noturēšana
šķērsvirzienā
13
/
16
15.5.
Kravas statņu siju maksimālajam pieļaujamam spriegumam 
σ
max
 jābūt mazākam par siju materiāla
pieļaujamo 
spriegumu σ
pieļ
.
Slodzi, kas darbojas uz statņu vertikālo siju, aprēķina, 
izmantojot šādu formulu:
Q
s
 = 
Q
kr
 x sinβ / n, kur
Q
kr
 = L x B x H
1
 x k
1
 x 
k
2
;
Q
s
 - slodze, kas darbojas uz vertikālo 
siju;
Q
kr
 - kravas maksimālais svars;
H
1
 - statņu konstruktīvais augstums;
n - kravas statņu skaits.
Maksimālo lieces momentu (M
max
), kas darbojas 
uz statnes vertikālo siju, aprēķina, izmantojot šādu
formulu:
M
max
 = 
q
s
 x H
1
2
 / 2, kur
q
s
 = Q
s
 : H
1
 , kur 
q
s
 - vienmērīgi izkliedēta slodze uz statņa 
vertikālo siju;
σ
max
 = M
max
 : W
x
, < 
σ
pieļ
 , kur
σ
max
 - statņu vertikālās sijas maksimāli 
pieļaujamais spriegums;
σ
pieļ
 - statņu vertikālās sijas materiāla 
pieļaujamais spriegums;
W
x
 - statņu vertikālās sijas pretestības 
moments
15.6.
Kravas statņu stiprinājumam pie transportlīdzekļa 
pamatrāmja vai virsrāmja jābūt mehāniskam (skavas,
bultskrūves). Kravas statnes pie transportlīdzekļa rāmja 
vai virsrāmja metināt aizliegts.
Statņu stiprinājuma skrūvju cirpes spriegumu aprēķina, 
izmantojot šādu formulu:
τ
s
 = N / 
A
s
 ≤ R
bs
 x y
b
 x 
y
c
 , kur
τ
s
 - skrūves cirpes spriegums;
N - spēks, kas darbojas uz skrūvi;
A
s
 - summārais skrūvju cirpes laukums;
y
b
 - skrūvju nevienmērīgās darbības 
koeficients;
y
c
 - daudzskrūvju savienojumu darbības 
koeficients
15.7.
Kravas kokvedēja šķērsstabilitātes koeficientam k jābūt ne 
mazākam par 0,45. Šķērsstabilitātes koeficientu
aprēķina, 
izmantojot šādu formulu:
k = B / 2H
sc
 , 
kur
B - automobiļa šķērsbāze;
H
sc
 - automobiļa smaguma centra augstums
16.
Degvielas tvertnes maiņa
16.1.
Oriģinālās degvielas tvertnes 
maiņa pret citu degvielas tvertni atļauta tikai tad, ja šādas 
degvielas tvertnes
uzstādīšanu transportlīdzeklim paredz 
izgatavotājs un tā ir iekļauta transportlīdzekļa tipa 
apstiprinājumā
16.2.
Degvielas tvertnei jābūt droši 
nostiprinātai ar izgatavotāja paredzētiem speciāliem 
stiprinājuma elementiem
16.3.
Degvielas tvertnei jābūt 
izvietotai izgatavotāja paredzētajā vietā. Novietojumam jābūt 
tādam, lai tvertne ar
transportlīdzekļa konstrukcijas 
elementiem iespējami vairāk būtu aizsargāta no ārējo faktoru 
(piemēram,
akmeņu, ledus) nelabvēlīgās iedarbības 
transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā un no tiešas sadursmes 
ceļu
satiksmes negadījumā. Ja virsbūvei ir vienapjoma tips, 
degvielas tvertne nedrīkst atrasties transportlīdzekļa
salonā
16.4.
Degvielas tvertnes uzpildes 
kakliņam jāatrodas transportlīdzekļa ārpusē
17.
Papildu degvielas tvertnes uzstādīšana (demontāža)
17.1.
Automobiļa motora darbināšanai 
paredzētu papildu degvielas tvertni atļauts uzstādīt tikai 
tad, ja to paredz
transportlīdzekļa izgatavotājs un šāda 
transportlīdzekļa modifikācija ir iekļauta transportlīdzekļa 
tipa
apstiprinājumā
17.2.
Kopējais transportlīdzekļa 
motora darbināšanai paredzēto degvielas tvertņu skaits 
transportlīdzekļiem, kuru
pilna masa nepārsniedz 12 t, 
nedrīkst būt lielāks par divām vienībām, bet 
transportlīdzekļiem, kuru pilna
masa ir 12 t un vairāk, 
nedrīkst būt lielāks par trim vienībām. Šī prasība neattiecas 
uz gāzes baloniem
17.3.
Kopējais degvielas tvertņu tilpums nedrīkst pārsniegt šādus 
lielumus:
a) kravas automobilim, kura pilna masa nepārsniedz 3500 
kg, - 150 l;
b) autobusam, kura pilna masa nepārsniedz 5000 kg, un 
kravas automobilim, kura pilna masa ir no 3501 kg
līdz 7000 
kg, - 500 l;
c) autobusam, kura pilna masa pārsniedz 5000 kg, un 
kravas automobilim, kura pilna masa ir no 7001 kg
līdz 
12000 kg, - 800 l;
d) kravas automobilim, kura pilna masa pārsniedz 12000 
kg, - 1500 l
17.4.
Degvielas tvertnei jābūt droši 
nostiprinātai ar izgatavotāja paredzētiem speciāliem 
stiprinājuma elementiem
izgatavotāja paredzētajā vietā
17.5.
Papildu degvielas tvertnes 
izvietojumam jābūt tādam, lai tvertne ar transportlīdzekļa 
konstrukcijas
elementiem iespējami vairāk būtu aizsargāta no 
ārējo faktoru (piemēram, akmeņu, ledus) nelabvēlīgās
iedarbības transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā un no 
tiešas sadursmes ceļu satiksmes negadījumā. Ja
virsbūvei ir 
vienapjoma tips, degvielas tvertne nedrīkst atrasties 
transportlīdzekļa salonā 
14
/
16
virsbūvei ir 
vienapjoma tips, degvielas tvertne nedrīkst atrasties 
transportlīdzekļa salonā
17.6.
Degvielas tvertnes uzpildes 
kakliņam jāatrodas transportlīdzekļa ārpusē
17.7.
Demontējot papildu degvielas 
tvertni, jādemontē tvertnes stiprinājuma elementi, attiecīgās 
degvielas šļūtenes
un cauruļvadi, papildus uzstādītie sūkņi, 
krāni u. tml.
18.
Gāzes 
barošanas iekārtas uzstādīšana vai demontāža
18.1.
Sašķidrinātās naftas gāzes (SNG) 
un saspiestās dabas gāzes (SDG) barošanas iekārtu atļauts 
uzstādīt
jebkuram mehāniskajam transportlīdzeklim
18.2.
Visām iekārtas sastāvdaļām jābūt 
sertificētām un marķētām atbilstoši ANO EEK noteikumu Nr. 67 
un (vai)
noteikumu Nr. 110 prasībām
18.3.
Uzstādītājai iekārtai jāatbilst 
ANO EEK noteikumu Nr. 67 un (vai) noteikumu Nr. 110 prasībām 
un
tehniskajam stāvoklim - tehniskās apskates noteikumu 
prasībām
18.4.
Ja veikta demontāža, visiem 
iekārtas elementiem jābūt demontētiem. Demontēto ierīču dēļ 
nedrīkst būt
traucēta automobiļa pamatvadības ierīču 
darbība
19.
Hidromanipulatora uzstādīšana vai demontāža
19.1.
Hidromanipulatora stiprinājumam 
pie automobiļa rāmja jāatbilst hidromanipulatora izgatavotāja 
noteiktajām
prasībām
19.2.
Hidromanipulatora hidrosistēmas 
šļūtenēm un cauruļvadiem jābūt bez mehāniskiem bojājumiem. 
Hidraulisko
šļūteņu un cauruļvadu savienojuma vietās eļļas 
noplūde nav pieļaujama. Hidrosistēmai jābūt darba 
kārtībā
19.3.
Šķērsstabilitātes koeficientam k jābūt ne mazākam par 0,5. 
Šķērsstabilitātes koeficientu aprēķina,
izmantojot šādu 
formulu:
k = B / 2H
sc
, 
kur
B - automobiļa šķērsbāze;
H
sc
 - automobiļa smaguma centra augstums
19.4.
Demontējot hidromanipulatoru, 
jābūt demontētām hidromanipulatora stiprinājuma vietām, 
hidrosistēmas
elementiem, sūkņiem, slēdžiem u. tml.
20.
Rāmja 
pagarināšana vai saīsināšana
20.1.
Rāmja pagarināšana (saīsināšana) 
jāveic saskaņā ar attiecīgās transportlīdzekļu markas 
izgatavotāja
rekomendācijām par ieteicamām rāmja griezuma 
vietām un veidiem, pagarinājuma un pastiprinājumu
materiāliem, metināšanas tehnoloģiju, stiprināšanai paredzēto 
bultskrūvju skaitu, izmēru un izvietojumu
20.2.
Rāmja daļu stiprinājuma veidam 
un izpildījumam jābūt tādam, kas nodrošina stiprinājumu vietu 
izturību un
drošību visā transportlīdzekļa ekspluatācijas 
laikā
20.3.
Pagarinot transportlīdzekļa 
rāmi, transportlīdzekļa garums nedrīkst palielināties vairāk 
kā par 22 %
20.4.
Ja, pagarinot (saīsinot) rāmi, 
mainās kardānpārvada garums, atļauts kārdānpārvadu saīsināt 
līdz
nepieciešamajam izmēram. Ja nepieciešama kardānpārvada 
pagarināšana, atļauts izmantot citu marku un
modeļu attiecīga 
garuma un griezes momenta kardānpārvadu
20.5.
Nav pieļaujama bremžu cauruļvadu 
pagarināšana (saīsināšana), cauruļvadu metinot (lodējot). 
Pagarinot
cauruļvadu, atļauts izmantot izgatavotājrūpnīcas 
paredzētos vai analogus cauruļvadus. Cauruļvadu
savienojuma 
vietu konstrukcijai jānodrošina bremžu sistēmas 
hermētiskums
20.6.
Pagarinot elektroinstalācijas 
vadus, atļauts izmantot izgatavotājrūpnīcas paredzētos vai 
analogus
elektroinstalācijas vadus. Elektroinstalācijas vadu 
savienojuma vietām jābūt izolētām. Elektroinstalācijas
vadiem 
jābūt attiecīgi nostiprinātiem
21.
Priekšējās dakšas maiņa mopēdam, motociklam, triciklam vai 
kvadriciklam
21.1.
Priekšējās dakšas stiprinājuma 
vietām pie rāmja jāatbilst izgatavotāja noteiktajām 
prasībām
21.2.
Stiprinājuma elementiem 
jānodrošina drošs dakšas stiprinājums
21.3.
Priekšējās dakšas sagāzuma 
leņķis pret horizontālo plakni nedrīkst pārsniegt lielumu, 
pie kura,
iedarbojoties vertikālai dinamiskai slodzei uz 
priekšējo dakšu, amortizatoru darbība kļūst neefektīva
21.4.
Atļauts mainīt priekšējo dakšu 
komplektā ar priekšējo riteni un esošo bremžu sistēmu
22.
Pakaļējo amortizatoru maiņa mopēdam, motociklam, triciklam 
vai kvadriciklam
22.1.
Mainot motocikla pakaļējo 
amortizatoru pret cita gabarītizmēra amortizatoru, tā 
stiprinājuma vietām jāatbilst
izgatavotāja prasībām
22.2.
Stiprinājuma elementiem 
jānodrošina drošs amortizatora stiprinājums
22.3.
Mainot amortizatoru, jānodrošina 
atbilstoša riteņa piedziņas ķēdes vai siksnas 
spriegošana
23.
Stūres 
maiņa mopēdam, motociklam, triciklam vai kvadriciklam
23.1.
Atļauts stūri mainīt pret citas 
markas un modeļa motocikla stūri
23.2.
Stūres stiprinājuma vietām 
jāatbilst izgatavotāja noteiktajām prasībām
23.3.
Stiprinājuma elementiem 
jānodrošina drošs stūres stiprinājums
24.
Motora 
maiņa mopēdam, motociklam, triciklam vai kvadriciklam
24.1.
Mopēdam, motociklam, triciklam un kvadriciklam, kas 
izgatavots līdz 2001. gada 1. janvārim, par pirmās
kategorijas pārbūvi tiek uzskatīta motora maiņa pret tās 
pašas markas un modeļa cita veida
(dzirksteļaizdedzes/kompresijas aizdedzes) motoru, turklāt 
tikai tad, ja šāda veida motoru transportlīdzeklim
15
/
16
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
paredz 
tā izgatavotājs un, veicot motora maiņu, nav nepieciešams 
mainīt motora stiprinājuma vietas un
motora stiprināšanai 
nav nepieciešams lietot pašizgatavotus stiprinājuma 
elementus.
Mopēdam, motociklam, triciklam un kvadriciklam, kas 
izgatavots pēc 2001. gada 1. janvāra, par pirmās
kategorijas pārbūvi tiek uzskatīta motora maiņa pret tā 
paša transportlīdzekļa tipa cita veida
(dzirksteļaizdedzes/kompresijas aizdedzes) motoru, turklāt 
tikai tad, ja, veicot motora maiņu, nav
nepieciešams mainīt 
motora stiprinājuma vietas un motora stiprināšanai nav 
nepieciešams lietot
pašizgatavotus stiprinājuma 
elementus.
Mopēdam, motociklam, triciklam un kvadriciklam, kas 
izgatavots pēc 2001. gada 1. janvāra, mainot motoru,
atļauts uzstādīt tikai tādus motorus, kuri sertificēti 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par riteņu
transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības 
novērtēšanu.
Jebkura cita veida motora maiņa mopēdam, motociklam, 
triciklam un kvadriciklam tiek uzskatīta par otrās
kategorijas pārbūvi
24.2.
Motora stiprinājuma vietu 
skaitam un izvietojumam jāatbilst uzstādītā motora 
izgatavotāja noteiktajām
prasībām. Motora stiprināšanai pie 
transportlīdzekļa rāmja atļauts lietot pārejas kronšteinus. 
Pārejas
kronšteinus metināt pie rāmja aizliegts
24.3.
Ja mopēdam, motociklam, 
triciklam vai kvadriciklam uzstādītā motora jauda ir lielāka 
par transportlīdzekļa
markas un tipa transportlīdzekļa 
izgatavotāja paredzēto motoru ar vislielāko motora jaudu, tad 
CSDD
nepieciešams iesniegt akreditētas testēšanas 
laboratorijas vai tehniskā dienesta atzinumu par bremžu
iekārtas darbību un efektivitāti un transportlīdzekļa trokšņu 
līmeni, stāvot un gaitā
24.4.
Mopēdam, motociklam, triciklam 
vai kvadriciklam mainot motoru pret cita veida
(dzirksteļaizdedzes/kompresijas aizdedzes) vai tā paša veida 
(dzirksteļaizdedzes/kompresijas aizdedzes)
citas jaudas vai 
tilpuma motoru, ieraksts par transportlīdzekļa izgatavotāja 
noteikto oglekļa dioksīda (CO
2
)
izmešu daudzumu 
reģistrā tiek dzēsts"
11. Svītrot 4. pielikuma 8. punktu.
12. Svītrot 4. pielikuma 14. punktu.
13. Aizstāt 4. pielikuma 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 
23. un 24. punktā vārdus "vadītājam invalīdam" ar vārdiem
"personai ar invaliditāti".
14. Svītrot 5. pielikumu.
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Satiksmes ministrs 
Uldis 
Augulis
16
/
16