Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 129,
30.06.2017.
OP numurs: 
2017/129.2
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
353
Pieņemts: 
20.06.2017.
Stājas spēkā: 
01.07.2017.
Attēlotā redakcija:
 12.09.2020. - ...
Grozījumi:
Ministru kabineta 08.09.2020. noteikumi 
Nr.568 / LV, 176, 11.09.2020. / Stājas spēkā 12.09.2020.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 353
Rīgā 2017. gada 20. jūnijā (prot. Nr. 31 18. §)
Izdoti saskaņā ar 
Publisko iepirkumu likuma
19. panta
 otro daļu
un 
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma
28. panta
 otro daļu
Prasības zaļajam publiskajam iepirkumam un to piemērošanas
kārtība
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. zaļā publiskā iepirkuma (turpmāk – zaļais iepirkums) principus, prasības un to piemērošanas kārtību,
preču, pakalpojumu un būvdarbu grupas, kurām piemēro zaļā iepirkuma prasības, piedāvājuma izvērtēšanas
kritērijus, iepirkuma līguma izpildes noteikumus un kontroles kārtību;
1.2. zaļā iepirkuma prasības un kritērijus, kurus izmanto to preču un pakalpojumu publiskajā iepirkumā, kam
zaļais iepirkums piemērojams obligāti (
1. pielikums
);
1.3. zaļā iepirkuma prasības un kritērijus, kurus var izmantot būvdarbu, kā arī citu prioritāru preču un
pakalpojumu grupu publiskajā iepirkumā (
2. pielikums
);
1.4. aprites cikla izmaksu metodiku enerģiju patērējošām precēm (
3. pielikums
).
2. Zaļā iepirkuma prasības un kritērijus, ko iekļauj publiskā iepirkuma dokumentācijā, piemēro konkrētai preču un
pakalpojumu grupai vai būvdarbiem izvirzītajām vides prasībām un kritērijiem, lai nodrošinātu publiskā iepirkuma
atbilstību zaļā iepirkuma principiem.
3. Zaļā iepirkuma veicināšanas mērķis ir samazināt publiskajos iepirkumos iegādāto preču, pakalpojumu un
būvdarbu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā, vienlaikus sekmējot videi draudzīgu preču un pakalpojumu tirgus
attīstību un vietējās ekonomikas konkurētspējas paaugstināšanu.
4. Atbildīgā iestāde par zaļā iepirkuma piemērošanas kārtību, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu ir Vides
1
/
94
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija (turpmāk – atbildīgā iestāde).
II. Zaļā iepirkuma piemērošanas kārtība
5. Preču, pakalpojumu vai būvdarbu iepirkumā ievēro šādus zaļā iepirkuma principus:
5.1. videi draudzīgāks iepirkums – vides un cilvēku veselības aizsardzības apsvērumiem jābūt vispārpieņemtai
publisko iepirkumu prakses sastāvdaļai līdzās preces, pakalpojuma vai būvdarbu drošībai, cenai, darbības
rādītājiem un pieejamībai;
5.2. kaitējuma novēršana – vides aizsardzības apsvērumi jāievēro no iepirkuma procesa sākuma, cenšoties
laikus novērst vai samazināt potenciālo apdraudējumu videi un cilvēku veselībai;
5.3. aprites cikla skatījums – preces, pakalpojuma vai būvdarbu ietekme uz vidi jāskata to aprites ciklā, sākot
ar izejvielu izcelsmi, ražošanu, piegādi un lietošanu un beidzot ar preču nokļūšanu atkritumos un to utilizāciju.
Izmaksas jāvērtē, sākot ar preču iegādes izmaksām, bet ņemot vērā arī to lietošanas, apkopes un aprites cikla
beigu izmaksas;
5.4. ietekmju uz vidi salīdzinājums – jāņem vērā būtiskākās ietekmes, vadoties no videi un cilvēku veselībai
nodarītā kaitējuma lieluma, atgriezeniskuma, ģeogrāfiskā mēroga un citiem faktoriem;
5.5. informācija par vides aizsardzības pasākumiem – prasībām un kritērijiem, kurus publiskajā iepirkumā
izmanto preču, pakalpojumu vai būvdarbu ietekmes uz vidi samazināšanai, jābūt precīzi formulētiem un
objektīvi izmērāmiem, norādot atbilstošas atbilstības pārbaudes metodes.
6. Preču un pakalpojumu grupas, kurām publiskajā iepirkumā obligāti jāpiemēro zaļais iepirkums, un piemērojamās
zaļā iepirkuma prasības un kritēriji noteikti šo noteikumu 
1. pielikumā
. Zaļā iepirkuma prasības un kritērijus brīvprātīgi
piemēro būvdarbiem, kā arī citu prioritāru preču un pakalpojumu grupām publiskajā iepirkumā (
2. pielikums
),
pasūtītājam vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam iepriekš izvērtējot savas iespējas un videi draudzīgu alternatīvu
pieejamību tirgū.
7. Preču un pakalpojumu grupām vai būvdarbiem, kas nav iekļauti šo noteikumu 
1. 
un 
2. pielikumā
, zaļo iepirkumu
var piemērot, iepirkuma procedūrā un iepirkumā integrējot nosacījumu par ekomarķējumu un, ja attiecināms, vides
vadības standartu kā pierādījumu būvdarbu, preču vai pakalpojumu atbilstībai noteiktajām īpašībām.
8. Papildus šo noteikumu 
6. 
un 
7. punktā
 noteiktajam preču, pakalpojumu vai būvdarbu publiskajā iepirkumā var
izmantot arī citas zaļā iepirkuma prasības un kritērijus, ja tie attiecināmi uz iepērkamo preču un pakalpojumu grupu
vai būvdarbiem, nodrošina brīvu preču un pakalpojumu kustību, vienādas iespējas piegādātājiem, atklātību un prasību
samērību un nepieļauj diskrimināciju.
9. Šo noteikumu 
1. 
un 
2. pielikumā
 noteikto zaļā iepirkuma prasību un kritēriju piemērošanā pasūtītājam vai
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ieteicams izmantot atbildīgās iestādes izstrādātās vadlīnijas, kuras pieejamas
atbildīgās iestādes tīmekļvietnes zaļā iepirkuma sadaļā.
10. Nosakot zaļā iepirkuma prasības un kritērijus, izstrādā un pretendentiem dara zināmu metodi to atbilstības
pārbaudei. Pasūtītājs vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma nolikumā norāda, kāda veida atbilstības
apliecinājumus piegādātāji var iesniegt, un pievieno to indikatīvo sarakstu, kā arī norāda, ka tiks pieņemti arī citi
līdzvērtīgi apliecinājumi. Atbilstības pārbaudes metodes šo noteikumu 
1. 
un 
2. pielikumā
 ietvertajām zaļā iepirkuma
prasībām un kritērijiem norādītas atbildīgās iestādes izstrādātajās vadlīnijās.
11. Enerģiju patērējošu preču grupām, kuras iekļautas šo noteikumu 
1. pielikumā
, saimnieciski visizdevīgākā
piedāvājuma noteikšanai pasūtītājs vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var izmantot aprites cikla izmaksu
aprēķinu:
11.1. aprites cikla izmaksas, kas ir saistītas ar attiecīgās preces iegādi un lietošanu, izsaka naudas izteiksmē
un aprēķina, izmantojot šo noteikumu 
3. pielikumā
 minēto metodiku;
2
/
94
11.2. iepirkuma procedūras dokumentos norāda aprites cikla izmaksu aprēķina veikšanai nepieciešamos datus
un nosaka, ka piegādātājs piedāvājumā iekļauj attiecīgās preces aprites cikla izmaksu aprēķina rezultātus,
piemēram, izdruku no atbildīgās iestādes tīmekļvietnē pieejamā aprites cikla izmaksu aprēķina kalkulatora.
12. Pasūtītājs vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, iegādājoties centralizēto elektronisko iepirkumu sistēmā šo
noteikumu 
1. pielikumā
 iekļautās preces un pakalpojumus, ja iespējams, izvēli veic no videi draudzīgu preču un
pakalpojumu elektronisko katalogu piedāvājuma.
13. Pasūtītājam ir pienākums reizi ceturksnī (līdz 15. aprīlim, 15. jūlijam, 15. oktobrim un 15. janvārim) iesniegt
Iepirkumu uzraudzības birojā pārskatu par pārtikas produktu piegādes līgumiem, kas iepriekšējā ceturksnī noslēgti,
piemērojot 
Publisko iepirkumu likuma
 
19. panta
 trešo daļu. Pārskatā iekļauj informāciju par iepirkuma priekšmetu,
piegādātājiem, ar kuriem noslēgts līgums, līgumcenām, kā arī informāciju par zaļā iepirkuma principu ievērošanu.
Piegādes līgumu pārskatu sagatavo un iesniedz, izmantojot atbilstošos Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē
pieejamos elektroniskos līdzekļus.
III. Zaļā iepirkuma īstenošana, uzraudzība un novērtēšana
14. Atbildīgā iestāde:
14.1. izstrādā zaļā iepirkuma vadlīnijas tām preču un pakalpojumu grupām un būvdarbiem, kuriem šo
noteikumu 
1. 
un 
2. pielikumā
 noteiktas zaļā iepirkuma prasības un kritēriji, un nodrošina to pieejamību savā
tīmekļvietnē. Vadlīnijās norāda katrai preču un pakalpojumu grupai un būvdarbiem atbilstošo zaļā iepirkuma
prasību un kritēriju formulējumu, metodes prasību un kritēriju atbilstības pārbaudei, kā arī citu nepieciešamo
informāciju zaļā iepirkuma piemērošanai;
14.2. izstrādā un atbilstoši nepieciešamībai aktualizē metodiku aprites cikla izmaksu aprēķinam enerģiju
patērējošām precēm;
14.3. nodrošina zaļā iepirkuma apmācības un metodisku atbalstu;
14.4. izveido un savā tīmekļvietnē uztur atsevišķu zaļā iepirkuma sadaļu ar nepieciešamo informāciju, kā arī
nodrošina šīs informācijas periodisku pārskatīšanu un aktualizēšanu;
14.5. nodrošina zaļā iepirkuma īstenošanas gadskārtēju novērtējumu:
14.5.1. nosakot zaļā iepirkuma īpatsvaru finansiālā izteiksmē kopējā publisko iepirkumu apjomā;
14.5.2. apkopojot datus par zaļajā iepirkumā iegādātajām preču un pakalpojumu grupām atsevišķi valsts
tiešās pārvaldes iestādēm un pašvaldībām;
14.5.3. reizi gadā līdz 1. maijam sagatavojot un iesniedzot Ministru kabinetā informatīvo ziņojumu par zaļā
iepirkuma īstenošanu valsts pārvaldē.
15. Atbildīgā iestāde sadarbībā ar Iepirkumu uzraudzības biroju, centralizēto iepirkumu institūciju, nozaru
ministrijām un Centrālo statistikas pārvaldi nodrošina šo noteikumu 
14. punktā
 minēto funkciju izpildi.
16. Centralizēto iepirkumu institūcija:
16.1. nodrošina videi draudzīgu preču un pakalpojumu elektronisko katalogu izveidi un pastāvīgu darbību,
prioritāti atvēlot tām preču un pakalpojumu grupām, kuras iekļautas šo noteikumu 
1. pielikumā
;
16.2. videi draudzīgu preču un pakalpojumu elektronisko katalogu preču piegādātājiem izvirza zaļā iepirkuma
prasības atbilstoši šiem noteikumiem.
IV. Kontroles kārtība
3
/
94
17. Kontroli par piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu atbilstību noslēgtā zaļā iepirkuma līguma nosacījumiem
veic nozares institūcija, kuras funkcijās ietilpst nozares uzņēmumu zaļā iepirkuma līgumu izpildes uzraudzība un
kontrole.
18. Kontroli par piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu atbilstību zaļā iepirkuma līgumā noteiktajiem kritērijiem
un normatīvo aktu prasībām veic izlases kārtībā vai pēc pasūtītāja vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
pieprasījuma. Kontroli veic šādā kārtībā:
18.1. preču piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs pēc uzraudzības institūcijas amatpersonu pieprasījuma
uzrāda pieprasītos dokumentus, kā arī sniedz visu informāciju, kas saistīta ar piegādātajām precēm vai
sniegto pakalpojumu;
18.2. uzraudzības institūcijas amatpersonas pārbauda preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja iesniegtos
dokumentus un citu informāciju par piegādātajām precēm vai sniegto pakalpojumu;
18.3. ja no iesniegtajiem dokumentiem uzraudzības institūcija nevar iegūt pietiekamus pierādījumus par
piegādāto preču vai sniegtā pakalpojuma atbilstību noslēgtā zaļā iepirkuma līguma nosacījumiem vai
uzraudzības institūcijai ir pamatotas aizdomas par faktiski piegādāto vai pakalpojumu sniegšanā izmantoto
preču neatbilstību piegādātāja vai pakalpojuma sniedzēja iesniegtajos dokumentos norādītajai informācijai,
preču faktiskās kvalitātes noskaidrošanai uzraudzības institūcija organizē paraugu ņemšanu;
18.4. paraugu ņemšanā piedalās uzraudzības institūcijas pārstāvis un tā uzņēmuma pārstāvis, kurā ņem
paraugu. Ja uzņēmuma pārstāvis atsakās piedalīties, paraugus ņem bez viņa klātbūtnes;
18.5. par paraugu ņemšanu sastāda aktu atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajām prasībām un uzraudzības
institūcijas noteiktajai kārtībai;
18.6. par pārbaudes rezultātu objektivitāti ir atbildīga persona, kura parakstījusi pārbaudes atzinumu. Ja
pārbaudes atzinums sastādīts, pamatojoties uz testēšanas pārskata rezultātiem, par testēšanas rezultātiem ir
atbildīga persona, kura parakstījusi testēšanas pārskatu. Pārbaudes veicējs piecu darbdienu laikā pēc
pārbaudes atzinuma (testēšanas pārskata) noformēšanas iesniedz uzraudzības institūcijā divus ekspertīzes
atzinuma (testēšanas pārskata) eksemplārus.
19. Izdevumus, kas saistīti ar paraugu ņemšanu, pārvietošanu no paraugu ņemšanas vietas līdz pārbaudes
veicējam un pārbaužu veikšanu, sedz šādā kārtībā:
19.1. izdevumus, kas saistīti ar paraugu ņemšanu, pārvietošanu no paraugu ņemšanas vietas līdz pārbaudes
veicējam un pārbaužu veikšanu, sedz uzraudzības institūcija atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajām
prasībām un uzraudzības institūcijas noteiktajai kārtībai;
19.2. ja pārbaudes atzinumā (testēšanas pārskatā) norādīts, ka faktiskie paraugi neatbilst piegādātāja vai
pakalpojumu sniedzēja iesniegtajos dokumentos norādītajam, piegādātājs vai pakalpojuma sniedzējs piecu
darbdienu laikā pēc izdevumus apliecinošu dokumentu saņemšanas samaksā uzraudzības institūcijai šo
noteikumu 19.1. apakšpunktā minētos izdevumus;
19.3. ja piegādātājs vai pakalpojuma sniedzējs šo noteikumu 19.2. apakšpunktā minētajā gadījumā un termiņā
nesamaksā šo noteikumu 19.1. apakšpunktā minētos izdevumus vai atsakās tos maksāt, uzraudzības
institūcija izdevumus piedzen normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā;
19.4. ja pārbaudes atzinumā (testēšanas pārskatā) norādīts, ka faktiskie paraugi atbilst piegādātāja vai
pakalpojuma sniedzēja iesniegtajos dokumentos norādītajam, uzraudzības institūcija sedz ar pārbaudēm
saistītos izdevumus.
20. Pārbaudes atzinumu var apstrīdēt un pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Pārbaudes
atzinuma apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur tā izpildi.
V. Noslēguma jautājumi
4
/
94
Ministru prezidents 
Māris Kučinskis
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā –
tieslietu ministrs 
Dzintars Rasnačs
21. Noteikumi stājas spēkā 2017. gada 1. jūlijā.
22. Šo noteikumu 
17.
, 
18.
, 
19. 
un 
20. punktā
 minētā kontroles kārtība stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī.
23. Iepirkumus, kas izsludināti pirms šo noteikumu spēkā stāšanās, pabeidz saskaņā ar normatīvajiem aktiem,
kuri bija spēkā attiecīgā iepirkuma izsludināšanas dienā.
5
/
94
1. Biroja papīrs.
2. Drukas iekārtas.
3. Datortehnika un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) infrastruktūra.
4. Pārtika un ēdināšanas pakalpojumi.
5. Tīrīšanas līdzekļi un pakalpojumi.
6. Iekštelpu apgaismojums.
7. Ielu apgaismojums un satiksmes signāli.
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija iesniedz nacionālajai standartizācijas institūcijai publicēšanai
tās tīmekļvietnē to piemērojamo standartu sarakstu, kurus var piemērot šo noteikumu prasību izpildei (turpmāk –
piemērojamie standarti).
ZPI prasības un kritēriji preču un pakalpojumu grupām, kurām obligāti piemērojams ZPI
1. Biroja papīrs
Prasības un kritēriji kopēšanas un grafiskam papīram lietošanai birojā (biroja papīrs) attiecas uz loksnēs vai ruļļos
nopērkamu neapdrukātu papīru rakstīšanai, drukāšanai un kopēšanai (līdz 170 g/m
2
). Kritēriji neattiecas uz gataviem
papīra izstrādājumiem, piemēram, piezīmju blokiem, zīmēšanas burtnīcām, kalendāriem, rokasgrāmatām.
Iespējami divi dažādi videi draudzīga papīra iepirkuma risinājumi (ar atšķirīgiem ZPI kritērijiem):
a) papīram, kura izgatavošanas pamatā ir reģenerētas papīra šķiedras, otrreizēji pārstrādāts papīrs,
b) papīram, kura izgatavošanas pamatā ir neapstrādāta šķiedra.
Šeit norādītas abas kritēriju grupas, lai pasūtītājs varētu izvēlēties savām vajadzībām atbilstošāko videi draudzīga
papīra iepirkuma risinājumu.
1.1. ZPI prasības un kritēriji un prasības otrreizēji pārstrādātam biroja papīram parastai izmantošanai
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Pilnībā no reģenerētām šķiedrām izgatavota otrreizēji pārstrādāta biroja papīra
iepirkums.
Tehniskās specifikācijas
1. PAPĪRA IZGATAVOŠANAI IZMANTOTĀ ŠĶIEDRA
Papīram ir jābūt pilnībā izgatavotam no reģenerētām papīra šķiedrām. Reģenerētās
papīra šķiedras ir gan izlietotās, otrreizēji pārstrādātās šķiedras, gan neizlietotās,
otrreizēji pārstrādātās šķiedras no papīrfabrikās izbrāķētā papīra.
2. ATSEVIŠĶU VIELU NEIZMANTOŠANA PAPĪRA RAŽOŠANĀ (BALINĀŠANĀ)
Papīrs nedrīkst saturēt elementāro hloru (ECF, angliski 
Elementary Chlorine Free
). Tiks
pieņemts arī hloru un tā savienojumus nesaturošs (TCF, angliski 
Totally Chlorine Free
)
papīrs.
1.2. ZPI prasības un kritēriji otrreizēji pārstrādātam papīram profesionālām vajadzībām
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Otrreizēji pārstrādāta papīra iepirkums, kura izgatavošanā reģenerētu papīra šķiedru
īpatsvars no kopējā šķiedru apjoma ir bijis vismaz 75 %.
Tehniskās specifikācijas
1. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 20. jūnija
noteikumiem Nr. 353
Preču un pakalpojumu grupas, kurām obligāti piemērojams zaļais publiskais
iepirkums (ZPI)
(Pielikums MK 
08.09.2020.
 noteikumu Nr. 568 redakcijā)
6
/
94
Tehniskās specifikācijas
1. PAPĪRA IZGATAVOŠANAI IZMANTOTĀ ŠĶIEDRA
No papīra izgatavošanā izmantotajām šķiedrām 75 % ir jābūt reģenerētām šķiedrām.
Reģenerētās papīra šķiedras ir gan izlietotās, otrreizēji pārstrādātās šķiedras, gan
neizlietotās, otrreizēji pārstrādātās šķiedras no papīrfabrikās izbrāķētā papīra.
2. ATSEVIŠĶU VIELU NEIZMANTOŠANA PAPĪRA RAŽOŠANĀ (BALINĀŠANĀ)
Papīrs nedrīkst saturēt elementāro hloru (ECF, angliski 
Elementary Chlorine Free
). Tiks
pieņemts arī hloru un tā savienojumus nesaturošs (TCF, angliski 
Totally Chlorine Free
)
papīrs.
1.3. ZPI prasības un kritēriji biroja papīram, kura izgatavošanas pamatā ir ilgtspējīgā veidā un likumīgi
iegūta neapstrādāta šķiedra
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Papīra iepirkums, kura izgatavošanas pamatā ir ilgtspējīgā veidā un/vai likumīgi iegūta
neapstrādāta šķiedra (papīrs var saturēt arī noteiktu daudzumu reģenerētu šķiedru).
Tehniskās specifikācijas
1. PAPĪRA IZGATAVOŠANĀ IZMANTOTĀS KOKSNES ŠĶIEDRAS IEGUVES
LIKUMĪBA
Neapstrādātajām koksnes šķiedrām, ko izmanto celulozes ražošanā, ir jābūt iegūtām
no likumīgiem avotiem.
2. ATSEVIŠĶU VIELU NEIZMANTOŠANA PAPĪRA RAŽOŠANĀ (BALINĀŠANĀ)
Papīrs nedrīkst saturēt elementāro hloru (ECF, angliski 
Elementary Chlorine Free
).
Piedāvājuma izvērtēšanas
kritēriji
ILGTSPĒJĪGA MEŽSAIMNIECĪBA
Papildu punkti tiks piešķirti proporcionāli tādu neapstrādātu koksnes šķiedru apjomam
celulozes ražošanā, kas iegūtas pārbaudītos mežos, kuru apsaimniekošanā tiek
īstenoti ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas principi un pasākumi.
2. Drukas iekārtas
Drukas iekārtas ir ražojumi, kuri paredzēti lietošanai birojā un kuriem ir viena vai abas no šādām funkcijām:
a) iegūt papīra dokumenta vai fotogrāfijas formā drukātus attēlus vai nu no digitāla attēla vai arī dokumenta papīra
formas kopijas kopēšanas/skenēšanas procesā;
b) iegūt digitālu attēlu no dokumenta papīra formas kopijas kopēšanas/skenēšanas procesā.
Prasības un kritēriji attiecas uz ražojumiem, kurus pārdod kā printerus, kopētājus un vairākfunkciju ierīces biroja
vajadzībām. Kritēriji neattiecas uz faksa aparātiem, digitāliem pavairotājiem un skeneriem, kā arī lieljaudas attēlu
pavairošanas iekārtām komercvajadzībām un ploteriem.
2.1. ZPI prasības un kritēriji drukas iekārtām
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Tādu energoefektīvu drukas iekārtu iegāde, kam ir samazināta ietekme uz vidi.
Tehniskās specifikācijas
Piemēro tikai tādai drukas
iekārtai, kas spēj sasniegt
un / vai pārsniegt vienkrāsas
drukāšanas / kopēšanas
ātrumu 25 attēli minūtē uz
A4 formāta papīra.
1. DRUKĀŠANA UZ ABĀM LAPAS PUSĒM
Iekārtai jābūt aprīkotai ar bloku, kas automātiski drukā/kopē uz abām lapas pusēm.
Abpusējās drukāšanas un/vai kopēšanas funkcija ražotāja nodrošinātajā
oriģinālprogrammatūrā ir iestatīta kā noklusējums.
2. VAIRĀKI ATTĒLI UZ VIENAS PAPĪRA LAPAS
Iekārtas standarta iespēja ir spēja drukāt un/vai kopēt 2 vai vairāk dokumenta lappuses
uz vienas papīra lapas, ja ražojumu lieto ar ražotāja nodrošinātu oriģinālprogrammatūru
(printera dzinis).
3. ENERGOEFEKTIVITĀTE LIETOŠANAS REŽĪMĀ
Visiem izstrādājumiem ir jābūt iesniegtai enerģijas patēriņa veidlapai, kurā iekļauta
sekojoša informācija:
Enerģijas režīms
Jaudas līmenis pie 230 V maiņstrāvas
Enerģijas patēriņš bez slodzes
(ārējais strāvas avots/lādētājs ir pievienots
sienas kontaktligzdai, bet ir atvienots no
produkta.)
 
Tipiskais enerģijas patēriņš
W
Gada enerģijas patēriņš
kWh/gadā
Ārējā barošanas avota efektivitātes
līmenis (starptautiskais efektivitātes
marķējuma protokols)
 
7
/
94
marķējuma protokols)
Noklusētais enerģijas taupīšanas režīma
laiks
minūtes
Informācija par enerģijas taupīšanas
funkciju tiek sniegta kopā ar produktu.
jā/nē
Modeļa numurs, ražošanas datums
 
4. INSTRUKCIJA PAR IEKĀRTAS IZMANTOŠANU VIDEI MAZĀK KAITĪGĀ VEIDĀ
Norādījumi, kā konkrēto drukas iekārtu izmantot, pēc iespējas mazāk kaitējot videi
(aprakstītas ir papīra izmantošanas funkcijas, energoefektivitātes funkcijas, ražojuma
atkritumu un jebkādu izlietojamu materiālu, piemēram, tintes un/vai tonera kasetņu
izmantošana), ir rakstiski pieejami kā atsevišķa lietošanas rokasgrāmatas daļa un/vai
elektroniski – ražotāja tīmekļvietnē.
5. RAŽOJUMA LIETOŠANAS ILGUMS UN GARANTIJA 
(neattiecas uz nomas
līgumiem, kas ietver tehnisko apkalpošanu)
Ražojumam ir vismaz trīs gadu garantija remontam vai nomaiņai. Piegādātājam vai
ražotājam Līgumā ir jāgarantē, ka rezerves daļas būs pieejamas vismaz trīs gadus pēc
preces ražotāja vai piegādātāja noteiktā garantijas termiņa beigām.
6. RESURSU EFEKTĪVA IZMANTOŠANA ATTIECĪBĀ UZ KASETNĒM: tonera un/vai
tintes kasetņu atkārtotai izmantošanai paredzēta iekārtas uzbūve (dizains) 
(prasību
nepiemēro iekārtām, kurās neizmanto kasetnes)
Jābūt iespējai iekārtās izmantot otrreiz uzpildītas tonera un/vai tintes kasetnes.
Nedrīkst uzstādīt tādas ierīces vai izmantot tādas metodes, kas neļauj toneri un/vai
tintes kasetni izmantot atkārtoti.
Piedāvājuma izvērtēšanas
kritēriji
1. LIELĀKA ENERGOEFEKTIVITĀTE LIETOŠANAS REŽĪMĀ
Papildu punktus piešķirs par katriem 5 % mazāk patērētas elektroenerģijas nekā
norādīts tehniskajās specifikācijās attiecībā uz lietošanas režīmu, ko mēra saskaņā ar
Testēšanas metodi biroja tehnikas iekārtu energopatēriņa noteikšanai.
2. DRUKĀŠANA UZ ABĀM LAPAS PUSĒM 
(piemēro tikai tādām drukas iekārtām ar
maksimālo vienkrāsas drukāšanas/kopēšanas ātrumu mazāk par 25 attēliem minūtē uz
A4 formāta papīra)
Papildu punktus piešķir drukas iekārtām, kas aprīkotas ar automātisku abpusējas
drukāšanas/kopēšanas bloku (dupleksa bloks). Abpusējās drukāšanas un/vai
kopēšanas funkcija ražotāja nodrošinātajā oriģinālprogrammatūrā ir iestatīta kā
noklusējums.
3. ENERGOEFEKTIVITĀTE GAIDSTĀVES REŽĪMĀ
Papildu punktus piešķir atbilstoši elektroenerģijas patēriņam tīklierosas gaidstāves
režīmā, uz ko iekārtu pārslēdz ar barošanas pārvaldības funkciju vai līdzīgu funkciju.
Jo mazāks ir elektroenerģijas patēriņš, jo vairāk punktu tiek piešķirts.
Energopatēriņš ir jāmēra saskaņā ar Testēšanas metodi biroja tehnikas iekārtu
energopatēriņa noteikšanai, 2.0 versija – galīgā redakcija, 2012. gada maijs, vai
ekvivalentu metodi.
3. Datortehnika un IKT infrastruktūra
Prasības un kritēriji attiecas uz ražojumiem, kurus pārdod kā datorus (personālos datorus, piezīmjdatorus,
monoblokus, planšetes) un monitorus, kā arī uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) infrastruktūras
komponentēm (serveriem, disku masīviem un komunikāciju iekārtām) un IKT infrastruktūras pakalpojumiem, kā arī uz
datu centriem un mākoņpakalpojumiem.
Vēršam uzmanību, ka noradīto vērtēšanas kritēriju izmantošanu Elektronisko iepirkumu sistēmas (EIS) iepirkumos
būs iespējams nodrošināt tikai konkursa laikā, bet to nav iespējams nodrošināt vispārīgās vienošanās darbības laikā
jeb EIS e-pasūtījumu apakšsistēmā (e-katalogos).
3.1. ZPI prasības un kritēriji datortehnikai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Tādu [
personālo datoru / piezīmjdatoru / monitoru/ monobloku/planšešu
] iegāde, kuriem ir
minimāla ietekme uz vidi visā to kalpošanas laikā.
Tehniskās
specifikācijas
1. ENERGOEFEKTIVITĀTES KRITĒRIJI
Visiem izstrādājumiem ir jābūt iesniegtai enerģijas patēriņa veidlapai, kurā iekļauta sekojoša
informācija:
Enerģijas režīms
Jaudas līmenis pie 230 V maiņstrāvas
Enerģijas patēriņš bez slodzes
(ārējais strāvas avots/lādētājs ir pievienots
sienas kontaktligzdai, bet ir atvienots no
 
8
/
94
produkta.)
Tipiskais enerģijas patēriņš
W
Gada enerģijas patēriņš
kWh/gadā
Ārējā barošanas avota efektivitātes līmenis
(starptautiskais efektivitātes marķējuma
protokols)
 
Displeja izšķirtspēja
megapikseļi
Noklusētais enerģijas taupīšanas režīma
laiks
minūtes
Informācija par enerģijas taupīšanas funkciju
tiek sniegta kopā ar produktu.
jā/nē
Energoefektivitātes klase (tikai monitoriem):
 
Modeļa numurs, ražošanas datums
 
2. IERĪCES KALPOŠANAS ILGUMS
2.1. Personālajiem (galda) datoriem jābūt konstruētiem tā, lai:
• operatīvā atmiņa nomaināma vai modernizējama;
• cieto disku (vai daļas, kas pilda cietā diska funkcijas) un CD diskdzini, un/vai DVD
diskdzini, ja datorā tāds ir, varētu nomainīt.
• barošanas bloks būtu ar vismaz 85% lietderības koeficientu pie 100% noslodzes.
2.2. Planšetdatoriem ir jābūt:
2.2.1. ar iebūvētu iekšējo atmiņu vismaz 16 GB un iespēju ievietot papildu iekšējo datu
nesēju vai iespēju izmantot attālinātu datu piekļuvi (mākoņglabātuve).
2.1. Monoblokiem ir jābūt konstruētiem tā, lai operatīvā atmiņa būtu nomaināma vai
modernizējama.
3. TROKŠŅA LĪMEŅI
Informācijas tehnoloģiju un telesakaru iekārtu emitēto trokšņu līmenis, kas novērtēts
atbilstoši piemērojamo standartu prasībām, nedrīkst pārsniegt:
3.1. Personālā datora "deklarētais A-novērtētais skaņas intensitātes līmenis" (re 1 pW):
3.1.1. 4,0 B(A) dīkstāves darbības režīmā (līdzvērtīgs 40 dB(A));
3.1.2. 4,0 B(A), kad darbojas cietā diska diskdzinis (līdzvērtīgs 40 dB(A)).
3.2. Piezīmjdatora "deklarētais A-novērtētais skaņas intensitātes līmenis" (re 1 pW):
3.2.1. 3,0 B(A) dīkstāves darbības režīmā (līdzvērtīgs 30 dB(A));
3.2.2. 3,5 B(A), kad darbojas cietā diska diskdzinis (līdzvērtīgs 35 dB(A)).
3.3. Monobloka "deklarētais A-novērtētais skaņas intensitātes līmenis" (re 1 pW):
3.3.1. 3,5 B(A) dīkstāves darbības režīmā (līdzvērtīgs 35 dB(A));
3.3.2. 4,0 B(A), kad darbojas cietā diska diskdzinis (līdzvērtīgs 40 dB(A)).
4. INFORMĀCIJA VIDEI DRAUDZĪGAI LIETOŠANAI
Jānodrošina lietošanas norādījumi un/vai apmācības kursi par IT atbalstu datortehnikas videi
draudzīgai pārvaldībai.
5. INFORMĀCIJA PAR ENERĢIJAS PATĒRIŅA PĀRVALDĪBU
5.1 Datortehniku piegādā ar vismaz vienu no šādiem informatīvajiem materiāliem vai ar saiti
uz interneta resursu, kas tos satur:
5.1.1. pēc noklusējuma iestatīto energopatēriņa pārvaldības iestatījumu apraksts;
5.1.2. dažādu energopatēriņa pārvaldības funkciju laika iestatījumu apraksts;
5.1.3. norādes par to, kā pareizi aktivizēt datoru no miega režīma.
5.2 Datortehniku piegādā ar vismaz vienu no šādiem informatīvajiem materiāliem vai ar saiti
uz interneta resursu, kas tos satur:
5.2.1. noklusējuma energopatēriņa pārvaldības iestatījumu saraksts;
5.2.2. norāde par to, ka noklusējuma energopatēriņa pārvaldības iestatījumi ir energotaupīgi.
6. REZERVES DAĻU NEPĀRTRAUKTA PIEEJAMĪBA
Piegādātājam vai ražotājam Līgumā ir jāgarantē, ka rezerves daļas būs pieejamas vismaz
trīs gadus pēc preces ražotāja vai piegādātāja noteiktā garantijas termiņa beigām.
7. PLASTMASAS KORPUSU, APVALKU UN IETVARU MARĶĒŠANA
Ārējiem plastmasas korpusiem, apvalkiem un ietvariem, kuru svars pārsniedz 100 gramus
un virsmas laukums pārsniedz 50 cm2, ir pastāvīgs marķējums, pēc kā identificē materiālu
saskaņā ar piemērojamiem standartiem.
8. REACH KANDIDĀTVIELU SARAKSTĀ IEKĻAUTU VIELU DEKLARĀCIJA
Pretendents deklarē REACH kandidātvielu sarakstā iekļauto vielu klātbūtni, ja koncentrācija
pārsniedz 0,1 % (pēc masas) visā produktā un katrā no šādiem montāžas mezgliem:
- mātesplate ar mikroshēmām (tostarp CPU, RAM, grafikas mikroshēmas);
- displeja bloks (tostarp izgaismojums);
- korpusi un ietvari;
- ārēja tastatūra, pele un/vai sensorpanelis;
- ārējie maiņstrāvas un līdzstrāvas barošanas kabeļi (tostarp adapteri un akumulatoru bloki).
(REACH kandidātu saraksts: īpaši bīstamu kandidātu saraksta vielu saraksts licencēšanai,
kas publicēts saskaņā ar Ķimikāliju reģistrēšanas, vērtēšanas, licencēšanas un
9
/
94
ierobežošanas (REACH) regulas 59.panta 10.punktu: https://echa.europa.eu/lv/candidate-list-
table)
9. GARANTIJA UN KALPOŠANAS ILGUMS
Pretendents nodrošina vismaz trīs gadu garantiju stacionārajiem un portatīvajiem datoriem,
monoblokiem un monitoriem, kas ir spēkā no produkta piegādes brīža. Šī garantija attiecas
uz remontu vai nomaiņu un ietver pakalpojumu līgumu ar produkta aizvešanas un atvešanas
vai remonta uz vietas iespēju.
Garantija nodrošina to, ka produkti atbilst līguma specifikācijām, nenosakot papildu maksu
par to remontu, ja ir ievēroti ekspluatācijas un garantijas noteikumi. Tā attiecas uz
akumulatora bojājumiem (Pie bojājumiem pieskaita neuzlādēšanos, kā arī nespēju noteikt
akumulatora pieslēgumu. Akumulatora ietilpības pakāpenisku samazināšanos lietošanas
gaitā neuzskata par bojājumu, ja vien uz to neattiecas īpašs garantijas noteikums, skatīt
piedāvājuma izvērtēšanas kritērijos)
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. DEMONTĀŽAS UN PLASTMASAS DETAĻU PĀRSTRĀDES IESPĒJAS
Papildu punktus var piešķirt par demontāžas ērtumu un vieglu plastmasas daļu pārstrādi
personālajiem (galda) datoriem, monitoriem, piezīmjdatoriem:
1.2 a) savienojumi ir viegli pieejami un ir pēc iespējas standartizēti;
1.3 b) plastmasas daļām, kas sver vairāk par 25 g, ir pastāvīgs marķējums, pēc kā identificē
materiālu saskaņā ar piemērojamiem standartiem. Šis kritērijs neattiecas uz ekstrudētu
plastmasu un plakano displeju gaismas vadiem;
1.4 c) plastmasas daļas ir no viena polimēra vai saderīgiem polimēriem, izņemot apvalkus,
kas sastāv no ne vairāk kā divu veidu polimēriem, kuri ir atdalāmi.
2. ENERĢIJAS PATĒRIŅA UZLABOJUMS
Papildus punkti var tikt piešķirti, ja pretendents iesniedz Pasūtītāja izvēlētu aprites cikla
izmaksu aprēķinu (piemēram, VARAM aprites cikla kalkulatoru), saskaņā ar kuru piedāvātais
iespējamais uzlabojums rada produkta kopējo ekspluatācijas izmaksu relatīvu
samazinājumu, savstarpēji salīdzinot ar iesniegtajiem piedāvājuma modeļiem ar zemāku
energoefektivitātes līmeni.
Maksimāli X punktus piešķir pretendentam, kura piedāvājumā norādītas zemākās aprites
cikla izmaksas. Citiem pretendentiem punktus piešķir proporcionāli to norādītajām aprites
cikla izmaksām salīdzinājumā ar zemākajām izmaksām, izmantojot šādu formulu:
zemākās AC izmaksas
 × Maksimālais punktu skaits
attiecīgā piedāvājuma AC izmaksas
Maksimāli piešķiramo punktu skaits nepārsniedz 20% no kopējā saimnieciskā izdevīguma
vērtējuma.
3. REZERVES DAĻU IZMAKSU KONKURĒTSPĒJA
Pretendents iesniedz cenu sarakstu oriģinālajām vai saderīgām rezerves daļām (attiecīgi TS
prasībām par daļu nomaināmību) un orientējošās darbaspēka izmaksas par to nomaiņu, ko
veic pretendenta pilnvarotie pakalpojumu sniedzēji. Punktus piešķir atbilstoši izmaksu ziņā
konkurētspējīgākajiem piedāvājumiem.
Piezīme. Norādītajā sarakstā var pievienot papildu sastāvdaļas, ja tās uzskatāmas par
nozīmīgām cenu salīdzinājumā.
4. GARANTIJAS UN PAKALPOJUMU LĪGUMI
Papildus punkti tiek piešķirti, ja ražotāja garantijas ilgums stacionārajiem un portatīvajiem
datoriem, monoblokiem un monitoriem ir vismaz četri un vairāk gadi.
5. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Papildus vērtēšanas priekšrocības punktus Pasūtītājs var piešķirt, ja pretendents veic visu
savu atkritumu šķirošanu pa vismaz šādām grupām:
• bioloģiski noārdāmie atkritumi,
• papīrs/kartons,
• plastmasa,
• stikls,
• baterijas un bīstamie atkritumi.
Maksimāli piešķiramo punktu skaits nepārsniedz 5% no kopējā saimnieciskā izdevīguma
vērtējuma.
Līguma izpildes
noteikumi
1. NOLIETOTĀS DATORTEHNIKAS DROŠA UTILIZĀCIJA
IT tehnikas piegādātājam pēc attiecīgās iekārtas kalpošanas laika beigām ir pienākums
nodrošināt bezmaksas tehnikas pieņemšanu un utilizācijas servisu. Pasūtītājs izdzēš datus
un nogādā Piegādātājam iekārtu, savukārt piegādātājs to bezmaksas pieņem un nodod
utilizēšanai elektronisko atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumam.
 
3.2. ZPI prasības un kritēriji IKT infrastruktūras komponentēm
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
10
/
94
Iepirkuma līguma
priekšmets
Tādu iekārtu [serveru (tai skaitā serveru šasiju) un disku masīvu un apvienoto risinājumu]
iegāde, kuriem ir minimāla ietekme uz vidi visā to kalpošanas laikā.
Tehniskās
specifikācijas
1. ENERĢIJAS PATĒRIŅŠ
1.1. serveriem, kuros var izmantot tikai vienu procesoru, jābūt aprīkotiem ar vienu vai
vairākiem 230V barošanas blokiem, kura(-u) efektivitāte pie 50 procenti noslodzes ir vismaz
90 procenti;
1.2. serveriem, kuros var vienlaicīgi izmantot vairāk nekā vienu procesoru, un disku
masīviem, kuriem ir iespējams tikai viens vai divi kontrolieri, ir jābūt aprīkotiem ar vienu vai
vairākiem 230 V barošanas blokiem, kuru efektivitāte pie 50 procenti noslodzes ir vismaz 90
procenti;
1.3. serveru šasijām (piemēram, asmeņserveru šasijām) un disku masīviem, kuriem ir
iespējams izmantot vairāk nekā divus kontrolierus, ir jābūt aprīkotām ar vismaz diviem 230 V
barošanas blokiem, kuru efektivitāte pie 50 procenti noslodzes ir vismaz 90 procenti.
2. IERĪCES KALPOŠANAS ILGUMS
Serveriem jābūt konstruētiem tā, lai:
2.1. operatīvā atmiņa būtu nomaināma vai modernizējama
2.2 cieto disku (vai daļas, kas pilda cietā diska funkcijas, ja serverī tādas ir) varētu nomainīt
bez instrumentu palīdzības.
3. GARANTIJA
Pretendents nodrošina vismaz trīs gadu garantiju, kas ir spēkā no produkta piegādes brīža.
Šī garantija attiecas uz remontu vai nomaiņu un ietver pakalpojumu līgumu ar produkta
aizvešanas un atvešanas vai remonta uz vietas iespēju.
4. REZERVES DAĻU NEPĀRTRAUKTA PIEEJAMĪBA
Piegādātājam vai ražotājam Līgumā ir jāgarantē, ka rezerves daļas būs pieejamas vismaz
trīs gadus pēc preces ražotāja vai piegādātāja noteiktā garantijas termiņa beigām.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. DEMONTĀŽAS IESPĒJAS
Papildu punktus piešķirs par demontāžas ērtumu:
1.1. iekārtai ir iespējams nomainīt barošanas bloku (ja iekārtai tāds ir) bez nepieciešamības
apturēt iekārtas darbu;
1.2. iekārtas korpuss ir atverams bez instrumentu palīdzības.
2. ENERĢIJAS PATĒRIŅŠ
Papildu punktus piešķirs šādām iekārtām:
2.1. serveriem, kuros var izmantot tikai vienu procesoru, ir jābūt aprīkotiem ar vienu vai
vairākiem 230 V barošanas blokiem, kuru efektivitāte pie 50 procentu noslodzes ir vismaz 92
procenti;
2.2. serveriem, kuros var vienlaicīgi izmantot vairāk nekā vienu procesoru, un disku
masīviem, kuriem ir iespējams tikai viens vai divi kontrolieri, ir jābūt aprīkotiem ar vienu vai
vairākiem 230 V barošanas blokiem, kuru efektivitāte pie 50 procentu noslodzes ir vismaz 92
procenti;
2.3. serveru šasijām (piemēram, asmeņserveru šasijām) un disku masīviem, kuriem ir
iespējams izmantot vairāk nekā divus kontrolierus, ir jābūt aprīkotiem ar vismaz diviem 230 V
barošanas blokiem, kuru efektivitāte pie 50 procentu noslodzes ir vismaz 92 procenti.
3. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Papildus vērtēšanas priekšrocības punktus Pasūtītājs var piešķirt, ja pretendents veic visu
savu atkritumu šķirošanu pa vismaz šādām grupām:
• bioloģiski noārdāmie atkritumi,
• papīrs/kartons,
• plastmasa,
• stikls,
• baterijas un bīstamie atkritumi.
Maksimāli piešķiramo punktu skaits nepārsniedz 5% no kopējā saimnieciskā izdevīguma
vērtējuma.
Līguma izpildes
noteikumi
1. NOLIETOTĀS DATORTEHNIKAS DROŠA UTILIZĀCIJA
IT tehnikas piegādātājam pēc attiecīgās iekārtas kalpošanas laika beigām ir pienākums
nodrošināt bezmaksas tehnikas pieņemšanu un utilizācijas servisu. Pasūtītājs izdzēš datus
un nogādā Piegādātājam iekārtu, savukārt piegādātājs to bezmaksas pieņem un nodod
utilizēšanai elektronisko atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumam.
3.3. ZPI prasības un kritēriji IKT infrastruktūras pakalpojumiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Tādu [
IT infrastruktūras ieviešanas, papildināšanas, apkalpošanas
] pakalpojumu iegāde,
kuriem ir minimāla ietekme uz vidi visā to kalpošanas laikā.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Papildus vērtēšanas priekšrocības punktus Pasūtītājs var piešķirt, ja pretendents veic visu
11
/
94
savu atkritumu šķirošanu pa vismaz šādām grupām:
• bioloģiski noārdāmie atkritumi,
• papīrs/kartons,
• plastmasa,
• stikls,
• baterijas un bīstamie atkritumi.
Maksimāli piešķiramo punktu skaits nepārsniedz 5% no kopējā saimnieciskā izdevīguma
vērtējuma.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. PAKALPOJUMU PĀRVALDĪBA
[
Ja atlases kritēriji nav iekļauti
] Līgumslēdzējam jānodrošina, ka pakalpojumi tiek sniegti,
mazinot nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, pēc iespējas pakalpojumus sniedzot attālināti. Tādēļ
līguma darbības pirmo 2 mēnešu laikā līgumslēdzējam būs jāizstrādā un jādokumentē
procedūras saistībā ar vidi vismaz šādās sfērās:
1.1 svarīgāko pakalpojuma vides aspektu novērtējums;
1.2 ietekmes uz vidi mazināšanas un energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi;
1.3 atkritumu daudzuma mazināšana un šķirotā savākšana;
1.4 apmācība.
[Ja norādītie piedāvājuma izvērtēšanas kritēriji ir vai nav iekļauti] pretendents nodrošina, ka
visa Līguma izpildes laikā tā piedāvājumā norādītā Vides pārvaldības sistēma atbilst
piedāvājumā norādītajiem kritērijiem un pēc pasūtītāja pieprasījuma jāiesniedz to apliecinošs
sertifikāts vai atzītas iestādes (iestādes, kas akreditēta veikt šādus auditus) atzinums.
3.4. ZPI prasība un kritēriji datu centri un mākoņpakalpojumi
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Datu centri un mākoņpakalpojumi
Tehniskā specifikācija
1. Serveru energoefektivitāte
Ikvienam servera modelim datu centrā aktīvā stāvokļa efektivitātes rādītājiem jābūt vismaz
tik lieliem, kā noradīts zemāk esošajā tabulā:
CPU ligzdas
Torņserveris
Statņserveris
Asmeņserveri un
vairākmezglu serveri
1
9.4
11.0
-
2
12.0
13.0
14.0
4
-
16.0
9.6
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Pretendentam jāiesniedz energoefektivitātes aprēķini katram
servera modelim atbilstoši piemērojamiem standartiem. Tiek pieņemti arī citi kvalitātes
marķējumu atbilstības noskaidrošanai veikti testu rezultāti, kas veikti pēc ekvivalentām
metodēm.
2. Serveru, datu nesēju un tīkla aprīkojuma kalpošanas laika beigu pārvaldība
Kritērijs ir piemērojams kopā ar iepirkuma līguma izpildes noteikumiem 3.noteikumu.
Pretendentam jānodrošina aprīkojuma, kas sasniedzis kalpošanas laika beigas,
atkalizmantošanas un pārstrādes pakalpojumi:
• aprīkojuma savākšana;
• konfidenciāla un droša datu dzēšana (ja vien to neveic Pasūtītājs);
• funkcionāla testēšana, apkope, remonts un uzlabošana;
• sagatavošana un marķēšana atkalizmantošanai;
• izjaukšana pārstrādes vai iznīcināšanas nolūkos.
Pretendentam jāsniedz informācija par sagatavotā aprīkojuma proporcionālo sadalījumu, kas
sagatavots atkalizmantošanai vai pārstrādei.
Atkalizmantošanas, pārstrādes vai iznīcināšanas sagatavošanas darbiem jābūt veiktiem,
pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīvas 
2012/19/ES
par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (Eiropas Savienības Oficiālais
Vēstnesis, 24.7.2012., Nr. L 197, 38. lpp.) 8. pantu un VII un VIII pielikumu, un atbilstoši
selektīvās apstrādes komponenšu sarakstam.
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Pretendentam jāsniedz detalizēta informācija par aprīkojuma
savākšanas, datu drošības, funkcionālās testēšanas, sagatavošanas atkalizmantošanas,
pārstrādes un iznīcināšanas darba kārtību.
3. IKT darba diapazoni – temperatūra un mitrums
Piemērojams gaisa dzesēšanai, ja datu centrs ir projektēts ekonomiskai un/vai brīvai
dzesēšanai.
IKT aparatūrai jāspēj veikt darbu Komisijas Regulā (ES) 
2019/424
 (2019. gada 15. marts), ar
ko nosaka ekodizaina prasības serveriem un datu glabāšanas ražojumiem atbilstīgi Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvai 
2009/125/EK
 un groza Komisijas Regulu (ES) Nr.
12
/
94
617/2013
 (Dokuments attiecas uz EEZ) noteiktajos relatīvā mitruma un sausā termometra
temperatūras diapazonos atbilstoši vismaz A2 ekspluatācijas apstākļu klasei.
Aprīkojumam jābūt testētam funkcionēšanai noteiktajos diapazonos vismaz 16 darba
stundas. Testēšanai jābūt veiktai, lai atspoguļotu reālos darba apstākļus.
Piemērojams, ja tiek izmantota šķidruma dzesēšana
IKT aprīkojumam jāspēj veikt darbu ūdensapgādes temperatūru diapazonos atbilstoši
iepirkumā norādītajai klasei.
Klase
Galvenais dzesēšanas
aprīkojums
Papildu dzesēšanas
aprīkojums
Ūdensapgādes
temperatūra
W2
Dzesinātājs/dzesēšanas tornis
Ūdens puses
ekonomaizers (ar sauso
dzesētāju vai dzesēšanas
torni)
2-27
W3
Dzesēšanas tornis
Dzesinātājs
2-32
Avots: ASHRAE (2011)
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Ražotāja specifikācijai jābūt pievienotai par katru IKT
aprīkojuma iekārtu.
Ražotājam jāapliecina, ka serveru modeļi ir testēti darbam pieļaujamajos diapazonos noteiktu
stundu skaitu. Jāpievieno testēšanas specifikācija.
Tiek pieņemta CE marķējumam izmantotā informācija un testēšanas rezultāti.
4. Vides apstākļu monitorēšana
Pretendentam jāspēj demonstrēt, ka datu centra vides apstākļu kontroles infrastruktūra
atbilst piemērojamiem standartiem un spēj mērīt:
• datortelpu temperatūras;
• gaisa ieplūdes temperatūru;
• gaisa izplūdes temperatūru;
• ailes auksto temperatūru (kur izmantojama);
• ailes karsto temperatūru (kur izmantojama);
• relatīvo mitrumu;
• ārējo relatīvo mitrumu;
• datortelpas relatīvo mitrumu;
• gaisa spiedienu zem pieejas grīdas (ja ir izbūvētā pieejas grīda);
• dzesēšanas šķidruma plūsmu (ja dzesēšanai izmanto šķidruma dzesēšanu).
Papildus jānorāda plānoto mērinstrumentu mērījumu precizitāte.
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Pretendentam jāiesniedz plānotās monitorēšanas sistēmas
tehniskais projekts un tehniskā specifikācija, kas atbilst piemērojamiem standartiem.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. Serveru dīkstāves jauda
Kritērijs ir izmantojams tikai kopā ar tehniskās specifikācijas kritēriju tehniskās
specifikācijas 1. norādītajām prasībām, tiek piešķirti papildus punkti atkarībā no dīkstāves
stāvokļa elektroenerģijas patēriņa.
Piemērojams tikai tad, ja produkta veids (t.i., torņserveris vai statņserveris, vienligzdas vai
divligzdu serveris) un sistēmas raksturlielumi, kas ietekmē enerģijas patēriņu (t.i., CPU
veiktspēja, serveris ar vai bez enerģijas padeves rezervi, atmiņa, datu nesēji) ir noteikti
tehniskajā specifikācijā.
Papildu punkti tiks piešķirti serveriem un to komponentēm ar labākiem dīkstāves enerģijas
patēriņa rādītājiem kā noteikts Komisijas Regula (ES) 
2019/424
 (2019. gada 15. marts), ar ko
nosaka ekodizaina prasības serveriem un datu glabāšanas ražojumiem atbilstīgi Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvai 
2009/125/EK
 un groza Komisijas Regulu (ES) Nr.
617/2013
 (Dokuments attiecas uz EEZ).
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Pretendentam jāiesniedz dīkstāves enerģijas patēriņš katram
servera modelim atbilstoši piemērojamiem standartiem vai ekvivalentu mērījumu
metodoloģijai. Dīkstāves enerģijas patēriņam jāizpilda minimālās Komisijas Regula (ES)
2019/424
 (2019. gada 15. marts), ar ko nosaka ekodizaina prasības serveriem un datu
glabāšanas ražojumiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 
2009/125/EK
un groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 
617/2013
 (Dokuments attiecas uz EEZ) prasības. Ja
tiek piedāvātas dažādas servera modeļa konfigurācijas, tad ir jānorāda augstākās
veiktspējas konfigurācijas rezultāti. Tiek pieņemti arī citi kvalitātes marķējumu atbilstības
noskaidrošanai veikti testu rezultāti, kas veikti pēc ekvivalentām metodēm.
2. Serveru noslodze
Kritērijs iekļaujams, ja datu centru pārvalda trešā puse.
Punktus piešķir balstoties uz paredzamo gada vidējo serveru noslodzi, pamatojoties uz
Pasūtītāja datu apstrādes prasībām. Punktus piešķir sekojošos diapazonos:
• >70% zemāk: 1.0 x punkti
• 40–70% zemāk: 0.8 x punkti
• 25–40% zemāk: 0.5 x punkti
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE:
Paredzētās noslodzes noteikšanai tiek izmantoti aprēķini, modelēšanas dati vai pierādījumi, 
13
/
94
kas sniegti atlases kritērijos.
3. Serveru kalpošanas laika beigu pārvaldība
Piemērojams kopā ar tehniskās specifikācijas kritēriju 2.norādījumu.
Punktus piešķir atkalizmantošanas un pārstrādes pakalpojuma sniedzējiem, kas nodrošina
atkalizmantošanai nepiemērotu iespiedshēmu plašu un kabeļu nošķirošanu un pārstrādi.
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Pretendentam jāiesniedz apliecinājums/ sertifikāts par
identificēto komponenšu pārstrādi.
4. Projektētā jaudas pielietojuma efektivitāte
Piemērojams, ja veic datu centra būvniecību vai pārbūvi un jau ir nosakāms IT aprīkojuma
enerģijas patēriņš.
Punktus piešķir proporcionāli piedāvājumam ar vislabāko projektēto jaudas pielietojuma
efektivitātes koeficientu 
(PUE – Power Usage Effectiveness)
 pie noteiktas IT slodzes un
vides apstākļiem. PUE vērtību nosaka atbilstoši piemērojamo standartu prasībām.
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Jāiesniedz aprēķini, kuros redzams, ka PUE ir aprēķināts
atbilstoši piemērojamiem standartiem.
5. Jaudas pielietojuma efektivitātes uzlabošanas potenciāls.
Piemērojams esošiem datu centriem, ja ir zināmi vēsturiskie jaudas pielietojuma
efektivitātes rādītāji. Piemērojams arī servertelpām ar atsevišķu dzesēšanas infrastruktūru.
Punktus piešķir balstoties uz pretendentu aplēstajam jaudas pielietojuma efektivitātes
potenciālam relatīvi Pasūtītāja vēsturiskajiem rādītājiem. Pretendentu aplēsēm jābūt
balstītām uz vēsturisko IT infrastruktūras patēriņu un vides apstākļiem. PUE vērtību nosaka
atbilstoši piemērojamiem standartiem.
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Jāiesniedz aprēķini, kuros redzams, ka PUE ir aprēķināts
atbilstoši piemērojamo standartu prasībām.
6. Atjaunojamās enerģijas īpatsvars
Iekļaujams, ja datu centru pārvalda trešā puse.
Pretendentiem pēc iespējas jāpalielina patērētās atjaunojamās enerģijas īpatsvars
pakalpojuma nodrošināšanai. Punktus piešķir proporcionāli pretendentam ar visaugstāko
atjaunojamās elektroenerģijas īpatsvaru.
Patērētās elektroenerģijas un atjaunojamās enerģijas īpatsvara noteikšanas aprēķiniem jābūt
veiktiem atbilstoši piemērojamiem standartiem.
Atjaunojamās elektroenerģijas avotiem jāatbilst 2009/28/EC114 direktīvas definīcijai.
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Jāiesniedz atjaunojamās enerģijas īpatsvara un kopējās
elektroenerģijas piegādes un patēriņa dati, uz kuriem ir balstīti aprēķini.
7. Aukstumaģentu maisījuma globālās sasilšanas potenciāls
Pretendentiem punktus piešķir atbilstoši datu centra dzesēšanas sistēmā izmantoto
aukstumaģentu globālās sasilšanas potenciāla (GSP) svērtajam vidējam rādītājam.
Aprēķinus veic atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulas
(ES) Nr. 
517/2014
 par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 
842/2006
 IV pielikumam. Punktus piešķir sekojošos intervālos:
• x punkti – GSP vidējais svērtais rādītājs robežās no 0 līdz 10;
• 0.6x punkti – GSP vidējais svērtais rādītājs robežās no 11 līdz 150;
• 0.2x punkti – GSP vidējais svērtais rādītājs robežās no 151 līdz 750.
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE. Pretendentam jāiesniedz globālās sasilšanas potenciāla vidējā
svērtā rādītāja aprēķini atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa
Regulas (ES) Nr. 
517/2014
 par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK)
Nr. 
842/2006
 IV pielikumā aprakstītajai metodei, iekļaujot arī izmantoto aukstumaģentu
tehnisko specifikāciju.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. Serveru, datu nesēju un tīkla aprīkojuma galamērķa ziņošana
Līdz ko viss aprīkojums ir apstrādāts atkalizmantošanai, pārstrādei vai iznīcināšanai,
Pasūtītājam jāiesniedz atskaite par inventāra stāvokli. Atskaitē jānorāda atkalizmantošanas
un pārstrādes proporcionālo sadalījumu, un vai aprīkojums paliek ES vai tiek eksportēts.
Eiropas Savienībā pārstrādātam aprīkojumam un komponentēm pieņem šādus apstrādes
pierādījumus:
• kompetentās valsts iestādes izsniegtu atļauju atbilstoši Eiropas Komisijas direktīvas
2008/98
 23. pantam, vai
• neatkarīgas trešās puses izsniegtu atbilstības shēmas sertifikātu, kas sagatavots
atbilstoši piemērojamo standartu prasībām.
Ja aprīkojums un komponentes tiek eksportētas ārpus ES atkalizmantošanai vai pārstrādei,
jāiesniedz sekojoša sūtījuma un apstrādes informācija:
• atkalizmantošanai paredzētā aprīkojuma sūtījuma informācija atbilstoši Eiropas Parlamenta
un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīvas 
2012/19/ES
 par elektrisko un elektronisko iekārtu
atkritumiem (EEIA) (Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, 24.7.2012., Nr. L 197, 38. lpp.)
VI pielikumam;
neatkarīgas trešās puses izsniegtu sertifikāciju par atbilstību EEIA prasībām noteiktām
kritērijos vai arī piemērojamiem standartiem vai ekvivalentām tehniskajām prasības
shēmām, ja EEIA tiek eksportēti apstrādei ārpus ES.
2. Jaudas pielietojuma efektivitātes ievades vērtību monitorēšana
14
/
94
Piemērojams kopā ar 4. un 5. piedāvājuma izvērtēšanas kritēriju.
Datu centra pārvaldītājam jāiesniedz ikgadējas atskaites, kurās norādīti gada vidējie un
izdalīti pa mēnešiem datu centra kopējais enerģijas patēriņš un apakšrādītāji mehāniskajām
un elektriskajām sistēmām un IT aprīkojumam.
3. Atjaunojamās enerģijas īpatsvars
Iekļaujams, ja datu centru pārvalda trešā puse.
Datu centra pārvaldītājam jāiesniedz ikmēneša dati par iepirkto vai saražoto atjaunojamo
elektroenerģiju. Salīdzināšanas nolūkos elektroenerģijas ražotājam arī jāiesniedz datu centra
patērētās enerģijas uzskaite.
4. Pārtika un ēdināšanas pakalpojumi
ZPI prasības un kritēriji ir noteikti pārtikas produktu piegādēm un ēdināšanas pakalpojumiem.
4.1. ZPI prasības un kritēriji pārtikas produktu piegādēm
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Pārtikas produktu (vai noteiktas pārtikas produktu grupas) iepirkums atbilstošs ZPI
kritērijiem.
Tehniskās
specifikācijas
1. PĀRTIKAS PRODUKTU ATBILSTĪBA
Pasūtītājs papildus cenas vai izmaksu kritērijam paredz vismaz divas prasības no katras no
zemāk uzskaitītajām divām ZPI prasību grupām:
1.1. PĀRTIKAS PRODUKTU KVALITĀTE
1.1.1. a. Iegādājoties pienu un kefīru vismaz
35 procentiem no visas piena un kefīra
masas vai vērtības (no 2022.gada 1. janvāra
vismaz 50 procenti) jābūt ražotiem atbilstoši
bioloģiskās lauksaimniecības metodēm
saskaņā ar Padomes 2007. gada 28. jūnija
Regulu (EK) Nr. 
834/2007
 par bioloģisko
ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu
un par Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
Iegādājoties graudaugu pārstrādes produktus
(piemēram, auzu pārslas, kviešu milti, griķi)
vismaz 20 procentiem no graudaugu
pārstrādes produktu masas vai vērtības jābūt
ražotiem atbilstoši bioloģiskās
lauksaimniecības metodēm saskaņā ar
Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK)
Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un
bioloģisko produktu marķēšanu un par
Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
un
1.1.1. b. Iegādājoties citas produktu grupas
[X] procenti no visas produktu masas vai
vērtības vai X procenti (no noteiktas produktu
grupas, pēc izvēles: piena produktiem
(izņemot pienu un kefīru), gaļas produktiem,
augļiem un dārzeņiem, vai konkrētu produktu
saraksts, pēc izvēles: kartupeļi, liellopu gaļa,
olas) jābūt ražotiem atbilstoši bioloģiskās
lauksaimniecības metodēm saskaņā ar
Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK)
Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un
bioloģisko produktu marķēšanu un par
Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
vai
1.1.2. [X] procentiem no visas produktu masas vai vērtības vai X procenti [vai noteikta
produktu grupa, piemēram, augļi, dārzeņi, vai konkrētu produktu saraksts, piemēram,
kartupeļi, burkāni, āboli] jābūt ražotiem saskaņā ar integrētās ražošanas kritērijiem;
vai
1.1.3. vismaz 45 procenti no noteiktas produktu grupas masas vai vērtības, piemēram,
piena produkti, gaļas produkti, dārzeņi, vai konkrētu produktu saraksts, piemēram, kartupeļi,
liellopu gaļa, olas, ko paredzēts izmantot ēdināšanas pakalpojumos, jāatbilst Latvijas
nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas prasībām, ko apliecina Pārtikas un veterinārā
dienesta izsniegts sertifikāts.
Lai sasniegtu % īpatsvaru, pasūtītājs nosaka kalendāro un apjoma sadalījumu.
1.2. VIDEI DRAUDZĪGA PIEGĀDE UN SEZONĀLI PĀRTIKAS PRODUKTI
Augļu, ogu un dārzeņu piegādes tiks veiktas, ievērojot sezonalitāti;
vai
Transportlīdzekļiem, ko paredzēts izmantot produktu piegādei no pārtikas produktu
izcelsmes (audzēšanas/ražošanas) vietas, jāatbilst vismaz EURO 5 vai V atgāzu emisijas
standartiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulas (EK)
Nr.  
715/2007
 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām
no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par
piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai I pielikuma 1. tabulā
noteiktajām "Euro 5" emisijas robežvērtībām vai saskaņā ar Ministru kabineta 2009. gada
22. decembra noteikumiem noteikumu Nr.1494 "
Mopēdu, mehānisko transportlīdzekļu, to
piekabju un sastāvdaļu atbilstības novērtēšanas noteikumi
" 
11.
 pielikuma 41. iedaļā
noteiktajām "EURO V" emisiju robežvērtībām; 
15
/
94
vai
pārtikas produktu piegāde tiks veikta noteiktā pasūtītāja paredzēta attāluma ietvaros no
pārtikas produktu izcelsmes (tikai audzēšanas/ražošanas) vietas līdz pasūtītāja norādītajai
vietai/piegādes adresei ne vairāk kā 250 km ietvaros.
2. IEPIRKUMA DALĪŠANA DAĻĀS
Pārtikas produktu piegādes iepirkumu dala daļās. Lemjot par dalīšanu daļās, pasūtītājs ņem
vērā arī iepirkuma apjomu un pasūtītājam pieejamos administratīvos resursus. Daļas veido,
ņemot vērā vienu vai vairākas šādas pazīmes:
1.1. produktu izcelsmes veids (piemēram, dzīvnieku izcelsmes produkti, augu izcelsmes
produkti, bakalejas produkti);
1.2. pārtikas produktu grupa (piemēram, piens un piena produktu, dārzeņi, augļi, ēdienu
piedevas un dzērieni, eļļas) un līdzīgu produktu klāsts (piemēram, atsevišķa daļa pienam,
raudzētiem piena produktiem un krējumam, atsevišķa daļa saldējumam, atsevišķa daļa
sieriem un kausētiem sieriem), kuru piedāvā noteikts ražotāju vai piegādātāju loks;
1.3. iepakojuma veids;
1.4. uzglabāšanas vai transportēšanas noteikumi;
1.5. pārtikas produktu izcelsme (teritorija, ko raksturo noteikti klimatiskie apstākļi –
piemēram, vienā daļā neapvieno eksotiskos augļus un sezonālos vietējos augļus);
1.6. pārtikas produktu sezonalitāte (piemēram, atsevišķās daļās izdala vasarā un rudenī
pieejamos dārzeņus, augļus vai ogas).
Pasūtītājs augļu, ogu un dārzeņu piegādēm ievēro arī Zemkopības ministrijas izstrādātos
vietējo augļu, ogu un dārzeņu sezonalitātes kalendārus, kuri publicēti Iepirkumu uzraudzības
biroja tīmekļvietnē.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. Pārtikas produktu piegādes, iepirkumam izvēloties saimnieciski visizdevīgāko
piedāvājumu:
1.1. nosaka katra piedāvājuma izvērtēšanas kritērija īpatsvaru, bet ZPI kritērijiem kopā ne
mazāk kā 35 procentu apmērā no piedāvājuma izvērtēšanas kritēriju kopējās vērtības;
1.2. cenas vai izmaksu kritērijam pasūtītājs paredz īpatsvaru ne vairāk kā 50 procentu
apmērā;
2. Lai novērtētu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, pasūtītājs papildus cenas vai
izmaksu kritērijam vērtē sekojošus ZPI kritērijus:
2.1. pārtikas produktu kvalitāte:
2.1.1. a. Iegādājoties pienu un kefīru vairāk
kā 35 procentiem no visas piena un kefīra
masas vai vērtības (no 2022.gada 1. janvāra
vairāk kā 50 procenti) jābūt ražotiem
atbilstoši bioloģiskās lauksaimniecības
metodēm saskaņā ar Padomes 2007. gada
28. jūnija Regulu (EK) Nr. 
834/2007
 par
bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu
marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
atcelšanu;
Iegādājoties graudaugu pārstrādes produktus
(piemēram, auzu pārslas, kviešu milti, griķi)
vairāk kā 20 procentiem no graudaugu
pārstrādes produktu masas vai vērtības jābūt
ražotiem atbilstoši bioloģiskās
lauksaimniecības metodēm saskaņā ar
Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK)
Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un
bioloģisko produktu marķēšanu un par
Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
un
2.1.1. b. Iegādājoties citas produktu grupas
[X] procenti no visas produktu masas vai
vērtības vai X procenti (no noteiktas produktu
grupas, pēc izvēles: piena produktiem
(izņemot pienu un kefīru), gaļas produktiem,
augļiem un dārzeņiem, vai konkrētu produktu
saraksts, pēc izvēles: kartupeļi, liellopu gaļa,
olas) jābūt ražotiem atbilstoši bioloģiskās
lauksaimniecības metodēm saskaņā ar
Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK)
Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un
bioloģisko produktu marķēšanu un par
Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
vai
2.1.2. [X] procentiem no visas produktu masas vai vērtības vai X procenti [vai noteikta
produktu grupa, piemēram, augļi, dārzeņi, vai konkrētu produktu saraksts, piemēram,
kartupeļi, burkāni, āboli] jābūt ražotiem saskaņā ar integrētās ražošanas kritērijiem;
vai
2.1.3. vairāk kā 45 procenti no noteiktas produktu grupas masas vai vērtības, piemēram,
piena produkti, gaļas produkti, dārzeņi, vai konkrētu produktu saraksts, piemēram, kartupeļi,
liellopu gaļa, olas, ko paredzēts izmantot ēdināšanas pakalpojumos, jāatbilst Latvijas
nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas prasībām, ko apliecina Pārtikas un veterinārā
dienesta izsniegts sertifikāts.
Lai sasniegtu % īpatsvaru, pasūtītājs nosaka kalendāro un apjoma sadalījumu.
2.2. videi draudzīga piegāde un sezonāli produkti:
2.2.1. augļu, ogu un dārzeņu produktu piegāde veikta, ievērojot sezonalitāti;
vai
2.2.2.transportlīdzekļi, ko paredzēts izmantot produktu piegādei no pārtikas produktu
16
/
94
izcelsmes (tikai audzēšanas/ražošanas vietas, ne loģistikas centra, noliktavas vai veikala,
atbilst vismaz EURO 5 vai V atgāzu emisijas standartiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulas (EK) Nr.  
715/2007
 par tipa apstiprinājumu
mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un
komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa
remonta un tehniskās apkopes informācijai I pielikuma 1. tabulā noteiktajām "Euro 5"
emisijas robežvērtībām vai saskaņā ar Ministru kabineta 2009. gada 22. decembra
noteikumu Nr.1494 "
Mopēdu, mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu
atbilstības novērtēšanas noteikumi
" 
11.
 pielikuma 41. iedaļā noteiktajām "EURO V" emisiju
robežvērtībām;
vai
2.2.3. pārtikas produktu piegāde veikta noteiktā pasūtītāja paredzētā attāluma ietvaros no
pārtikas produktu izcelsmes (tikai audzēšanas/ražošanas) vietas līdz pasūtītāja norādītajai
vietai/piegādes adresei ne vairāk kā 250 km ietvaros.
Augļu, ogu un dārzeņu piegādēm jāievēro Zemkopības ministrijas izstrādātie vietējo augļu,
ogu un dārzeņu sezonalitātes kalendāri, kuri publicēti Iepirkumu uzraudzības biroja
tīmekļvietnē.
3. Papildus punktus var piešķirt par:
3.1. BIOLOĢISKĀ PĀRTIKA
Bioloģiskās lauksaimniecības prasībām atbilstoši produktu apjoms, kas pārsniedz tehniskajā
specifikācijā norādīto minimālo apjomu.
3.2. INTEGRĒTĀ RAŽOŠANA
Lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas prasībām atbilstošo produktu apjoms,
kas pārsniedz tehniskajā specifikācijā norādīto minimālo apjomu.
3.3 PĀRTIKAS KVALITĀTES SHĒMAS
Nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas prasībām atbilstošo produktu apjoms, kas pārsniedz
tehniskajā specifikācijā norādīto minimālo apjomu.
3.4. AKVAKULTŪRAS UN JŪRAS PRODUKTI (ja attiecināms)
Akvakultūras un jūras produktu nozvejā un ražošanā ievērota ilgtspējīga prakse un metodes,
kā noteikts attiecīgā ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras marķējumā.
Ja vismaz divu piedāvājumu novērtējums ir vienāds, pasūtītājs pārtikas produktu piegādes
līguma slēgšanas tiesības piešķir pretendentam, kura piedāvājumā ir lielāks to pārtikas
produktu īpatsvars, vērtējot to sekojošā prioritārā kārtībā:
1. kuri atbilst bioloģiskās lauksaimniecības audzēšanas prasībām;
2. nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas, vai lauksaimniecības produktu integrētās
audzēšanas prasībām;
3. kurus paredzēts piegādāt noteiktā pasūtītāja paredzētā attāluma ietvaros no pārtikas
produktu izcelsmes (tikai audzēšanas/ražošanas) vietas līdz pasūtītāja norādītajai
vietai/piegādes adresei ne vairāk kā 250 km ietvaros.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. Pārtikas produktu piegādes līgumā pasūtītājs paredz:
1.1. tehniskajā specifikācijā noteikto prasību izpildes kontroles mehānismu, t.sk. nosakot
atbildīgās personas par kontroli, izstrādājot iekšējās kontroles kritērijus, kā arī procedūras,
kas jāveic piegādes izmaiņu saskaņošanai, un atbildību par līguma prasību neizpildi līguma
darbības laikā;
1.2. pienākumu piegādātājam, ja tas pats nav bioloģiskās lauksaimniecības vai nacionālās
pārtikas kvalitātes shēmas, vai lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas prasībām
atbilstošu produktu ražotājs vai audzētājs, attiecībā uz produktiem, kuri atbilst minētajām
prasībām, iesniegt pasūtītājam ražotāju un/vai audzētāju sarakstu, norādot to
kontaktinformāciju, un ar ražotāju un/vai audzētāju noslēgtu līgumu par sadarbību ar
attiecīgo piegādātāju katra konkrētā pārtikas produktu piegādes līguma izpildē;
1.3. tiesības pasūtītājam papildus piegādātāja norādītajai informācijai un iesniegtajiem
dokumentiem veikt piegādāto pārtikas produktu izcelsmes un kvalitātes pārbaudes;
1.4. pārtikas produktu sarakstu, norādot produktu ražotāju vai audzētāju un to izcelsmes
valsti, kas izstrādāts atbilstoši tehniskajā specifikācijā noteiktajām prasībām;
1.5. piegādātājs savlaicīgi informē un vienojas ar pasūtītāju par iespējamu piegādēs
paredzētā produkcijas sortimenta maiņu, aizstājot tehniskajā specifikācijā iekļautos
produktus ar jauniem ekvivalentiem (piem., vienu nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas
produktu var aizstāt pret citu nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas produktu) vai kvalitatīvi
labākiem produktiem (lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas prasībām atbilstošu
produktu vai nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas produktu var aizstāt ar bioloģiskajām
prasībām atbilstošu produktu);
1.6. Pakalpojuma sniedzējam līguma darbības laikā jāuzkrāj un jāuzskaita rēķini,
pavadzīmes un citi dokumenti, kas apliecina atbilstību iepirkuma dokumentos izvirzītajiem
zaļā publiskā iepirkuma kritērijiem;
1.7. Rēķini, pavadzīmes, citi dokumenti, un uzskaite jāuzrāda līguma slēdzējam pēc
pieprasījuma.
2. Pasūtītājs nodrošina noslēgtā pārtikas produktu piegādes iepirkumu līgumu vai to kopiju
pieejamību uz vietas iestādē, kurā notiek pārtikas produktu piegāde.
17
/
94
4.2. ZPI prasības un kritēriji ēdināšanas pakalpojumiem
ZPI prasību un kritēriju piemērošana ēdināšanas pakalpojumiem ir obligāta veicot iepirkumus, kur galvenais
iepirkuma priekšmets un mērķis ir ēdināšanas pakalpojuma nodrošināšana, kas CPV klasifikatorā atpazīstama ar
kādu no sekojošiem CPV kodiem: 55300000-3 Restorānu un ēdināšanas pakalpojumi, 55500000-5 Ēdnīcu un
sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumi.
Savukārt pakalpojumiem, kuru primārais mērķis nav ēdināšanas pakalpojumu nodrošināšana, piemēram, semināru
organizēšanas pakalpojumi (CPV kods - 79951000-5), kuros kā atsevišķa komponente iespējama kafijas paužu un/vai
ēdināšanas nodrošināšana, to ietvaros ZPI prasības un kritēriji pēc iespējas piemērojami brīvprātīgi.
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma priekšmets
Ēdināšanas pakalpojumu iepirkums atbilstoši ZPI kritērijiem.
Tehniskās
specifikācijas
PĀRTIKAS PRODUKTU ATBILSTĪBA
Pasūtītājs papildus cenas vai izmaksu kritērijam paredz vismaz divas prasības no katras no
zemāk uzskaitītajām divām ZPI prasību grupām:
1. PĀRTIKAS PRODUKTU KVALITĀTE
1.1.1. a. Iegādājoties pienu un kefīru vismaz
35 procentiem no visas piena un kefīra
masas vai vērtības (no 2022.gada 1. janvāra
vismaz 50 procenti) jābūt ražotiem atbilstoši
bioloģiskās lauksaimniecības metodēm
saskaņā ar Padomes 2007. gada 28. jūnija
Regulu (EK) Nr. 
834/2007
 par bioloģisko
ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu
un par Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
Iegādājoties graudaugu pārstrādes produktus
(piemēram, auzu pārslas, kviešu milti, griķi)
vismaz 20 procentiem no graudaugu
pārstrādes produktu masas vai vērtības jābūt
ražotiem atbilstoši bioloģiskās
lauksaimniecības metodēm saskaņā ar
Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK)
Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un
bioloģisko produktu marķēšanu un par
Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
un
1.1.1. b. Iegādājoties citas produktu grupas
[X] procenti no visas produktu masas vai
vērtības vai X procenti (no noteiktas produktu
grupas, pēc izvēles: piena produktiem
(izņemot pienu un kefīru), gaļas produktiem,
augļiem un dārzeņiem, vai konkrētu produktu
saraksts, pēc izvēles: kartupeļi, liellopu gaļa,
olas) jābūt ražotiem atbilstoši bioloģiskās
lauksaimniecības metodēm saskaņā ar
Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK)
Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un
bioloģisko produktu marķēšanu un par
Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
vai
1.1.2. [X] procentiem no visas produktu masas vai vērtības vai X procenti [vai noteikta
produktu grupa, piemēram, augļi, dārzeņi, vai konkrētu produktu saraksts, piemēram,
kartupeļi, burkāni, āboli] jābūt ražotiem saskaņā ar integrētās ražošanas kritērijiem;
vai
1.1.3. vismaz 45 procenti no noteiktas produktu grupas masas vai vērtības, piemēram,
piena produkti, gaļas produkti, dārzeņi, vai konkrētu produktu saraksts, piemēram, kartupeļi,
liellopu gaļa, olas, ko paredzēts izmantot ēdināšanas pakalpojumos, jāatbilst Latvijas
nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas prasībām, ko apliecina Pārtikas un veterinārā
dienesta izsniegts sertifikāts.
Lai sasniegtu % īpatsvaru, pasūtītājs nosaka kalendāro un apjoma sadalījumu.
2. PIEGĀDE UN SEZONĀLI PĀRTIKAS PRODUKTI
Augļu, ogu un dārzeņu piegādes tiks veiktas, ievērojot sezonalitāti;
vai
transportlīdzekļiem, ko paredzēts izmantot ēdināšanas pakalpojumu nodrošināšanai, jāatbilst
vismaz EURO 5 vai V atgāzu emisijas standartam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulas (EK) Nr.  
715/2007
 par tipa apstiprinājumu
mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un
komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa
remonta un tehniskās apkopes informācijai I pielikuma 1. tabulā noteiktajām "Euro 5"
emisijas robežvērtībām vai saskaņā ar Ministru kabineta 2009. gada 22 decembra noteikumu
Nr. 1494 "
Mopēdu, mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanas noteikumi
" 
11.
 pielikuma 41. iedaļā noteiktajām "EURO V" emisiju
robežvērtībām;
vai
ēdināšanas pakalpojumā izmantoto pārtikas produktu piegāde tiks veikta noteiktā pasūtītāja
paredzētā attāluma ietvaros no pārtikas produktu izcelsmes (tikai audzēšanas/ražošanas
vietas,) vietas līdz pasūtītāja norādītajai vietai/piegādes adresei ne vairāk kā 250 km
ietvaros.
18
/
94
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Ēdināšanas pakalpojumu iepirkumam:
1. izvēlas saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu:
1.1 nosaka katra piedāvājumu vērtēšanas kritērija īpatsvaru, bet ZPI kritērijiem kopā ne
mazāk kā 35 procentu apmērā no piedāvājuma vērtēšanas kritēriju kopējās vērtības;
1.2 cenas vai izmaksu kritērijam pasūtītājs paredz īpatsvaru ne vairāk kā 50 procentu
apmērā.
2. Lai novērtētu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, pasūtītājs papildus cenas vai
izmaksu kritērijam vērtē sekojošus ZPI kritērijus:
2.1. pārtikas produktu kvalitāte:
2.1.1. a. Iegādājoties pienu un kefīru vairāk
kā 35 procentiem no visas piena un kefīra
masas vai vērtības (no 2022.gada 1. janvāra
vairāk kā 50 procenti) jābūt ražotiem
atbilstoši bioloģiskās lauksaimniecības
metodēm saskaņā ar Padomes 2007. gada
28. jūnija Regulu (EK) Nr. 
834/2007
 par
bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu
marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
atcelšanu;
Iegādājoties graudaugu pārstrādes produktus
(piemēram, auzu pārslas, kviešu milti, griķi)
vairāk kā 20 procentiem no graudaugu
pārstrādes produktu masas vai vērtības jābūt
ražotiem atbilstoši bioloģiskās
lauksaimniecības metodēm saskaņā ar
Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK)
Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un
bioloģisko produktu marķēšanu un par
Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
un
2.1.1. b. Iegādājoties citas produktu grupas
[X] procenti no visas produktu masas vai
vērtības vai X procenti (no noteiktas produktu
grupas, pēc izvēles: piena produktiem
(izņemot pienu un kefīru), gaļas produktiem,
augļiem un dārzeņiem, vai konkrētu produktu
saraksts, pēc izvēles: kartupeļi, liellopu gaļa,
olas) jābūt ražotiem atbilstoši bioloģiskās
lauksaimniecības metodēm saskaņā ar
Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK)
Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un
bioloģisko produktu marķēšanu un par
Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu;
vai
2.1.2. [X] procentiem no visas produktu masas vai vērtības vai X procenti [vai noteikta
produktu grupa, piemēram, augļi, dārzeņi, vai konkrētu produktu saraksts, piemēram,
kartupeļi, burkāni, āboli] jābūt ražotiem saskaņā ar integrētās ražošanas kritērijiem;
vai
2.1.3. vairāk kā 45 procenti no noteiktas produktu grupas masas vai vērtības, piemēram,
piena produkti, gaļas produkti, dārzeņi, vai konkrētu produktu saraksts, piemēram, kartupeļi,
liellopu gaļa, olas, ko paredzēts izmantot ēdināšanas pakalpojumos, jāatbilst Latvijas
nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas prasībām, ko apliecina Pārtikas un veterinārā
dienesta izsniegts sertifikāts.
Lai sasniegtu % īpatsvaru, pasūtītājs nosaka kalendāro un apjoma sadalījumu.
2.2. piegāde un sezonāli produkti:
2.2.1. augļu, ogu un dārzeņu produktu, ko paredzēts izmantot ēdināšanas pakalpojumos,
piegāde veikta, ievērojot sezonalitāti;
vai
2.2.2. transportlīdzekļi, ko paredzēts izmantot ēdināšanas pakalpojumu nodrošināšanai,
atbilst vismaz EURO 5 vai V atgāzu emisijas standartiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulas (EK) Nr.  
715/2007
 par tipa apstiprinājumu
mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un
komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa
remonta un tehniskās apkopes informācijai I pielikuma 1. tabulā noteiktajām "Euro 5"
emisijas robežvērtībām vai saskaņā ar Ministru kabineta 2009. gada 22. decembra
noteikumu Nr.1494 "
Mopēdu, mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu
atbilstības novērtēšanas noteikumi
" 
11.
 pielikuma 41. iedaļā noteiktajām "EURO V" emisiju
robežvērtībām;
vai
2.2.3. ēdināšanas pakalpojumā izmantoto pārtikas produktu piegāde veikta noteiktā
pasūtītāja paredzētā attāluma ietvaros no pārtikas produktu izcelsmes (tikai
audzēšanas/ražošanas) vietas līdz pasūtītāja norādītajai vietai/piegādes adresei ne vairāk kā
250 km ietvaros.
Augļu, ogu un dārzeņu piegādēm jāievēro Zemkopības ministrijas izstrādātie vietējo augļu,
ogu un dārzeņu sezonalitātes kalendāri, kuri publicēti Iepirkumu uzraudzības biroja
tīmekļvietnē;
3. Papildu punktus var piešķirt par:
3.1. BIOLOĢISKĀ PĀRTIKA
Bioloģiskās lauksaimniecības prasībām atbilstoši produktu apjoms, kas pārsniedz tehniskajā
specifikācijā norādīto minimālo apjomu.
3.2. INTEGRĒTĀ RAŽOŠANA
19
/
94
Lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas prasībām atbilstošo produktu apjoms,
kas pārsniedz tehniskajā specifikācijā norādīto minimālo apjomu.
3.3. PĀRTIKAS KVALITĀTES SHĒMAS
Nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas prasībām atbilstošo produktu apjoms, kas pārsniedz
tehniskajā specifikācijā norādīto minimālo apjomu.
3.4. APRĪKOJUMS
Ja iekļauts ir arī aprīkojums, tad nepieciešams ievērot šādus kritērijus:
3.4.1. ledusskapjos un saldētavās, ko paredzēts izmantot, sniedzot ēdināšanas
pakalpojumus, nav ozona slāni noārdošās vielas (HCFC un HFC);
3.4.2. aprīkojums atbilst vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem energoefektivitātes
standartiem, ja tādi pastāv, ES enerģijas patēriņa marķējums (A klase) vai līdzvērtīgs
standarts;
3.4.3. aprīkojums ir efektīvs ūdens patēriņa ziņā saskaņā ar ES marķējumu (A klase) vai
līdzvērtīgu standartu.
3.5. TĪRĪŠANAS LĪDZEKĻI (ja attiecināms)
Tīrīšanas līdzekļi, kurus paredzēts izmantot, sniedzot ēdināšanas pakalpojumus, atbilst
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 
66/2010
 (2009. gada 25.
novembris) par ES ekomarķējumu izveidotajiem ES ekomarķējuma kritērijiem tīrīšanas
līdzekļiem.
3.6. VIDES PĀRVALDĪBAS SISTĒMA (VPS)
Papildus punkti tiek piešķirti par vides pārvaldības sistēmu (VPS) ēdināšanas
pakalpojumiem.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. Ēdināšanas pakalpojumu līgumā pasūtītājs paredz:
1.1. tehniskajā specifikācijā un vērtēšanas kritērijos noteikto prasību izpildes kontroles
mehānismu un atbildību par līguma prasību neizpildīšanu līguma darbības laikā;
1.2. pienākumu pretendentam, ja tas pats nav bioloģiskās lauksaimniecības vai nacionālās
pārtikas kvalitātes shēmas, vai lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas prasībām
atbilstošu produktu ražotājs vai audzētājs, attiecībā uz produktiem, kuri atbilst minētajām
prasībām, iesniegt pasūtītājam ražotāju un audzētāju sarakstu, norādot to
kontaktinformāciju, un ar ražotāju (audzētāju) noslēgtu līgumu par sadarbību ar attiecīgo
piegādātāju katra konkrētā pārtikas produktu piegādes līguma izpildē;
1.3. pasūtītāja tiesības papildus pakalpojuma sniedzēja norādītajai informācijai un
iesniegtajiem dokumentiem veikt piegādāto pārtikas produktu izcelsmes un kvalitātes
pārbaudes;
1.4. pakalpojuma sniedzēja pienākumu iesniegt vienas nedēļas ēdienkarti ar pilnas
uzturvērtības aprēķiniem un kalkulāciju, kā arī tehnoloģiskās kartes; Šāda prasība nav
attiecināma uz ēdināšanas pakalpojumu līgumiem, kuru termiņš ir 3 mēneši vai mazāk vai
kurus noslēdz par ēdināšanas pakalpojumu nodrošināšanu atsevišķu pasākumu (tai skaitā
konferenču, semināru, pieredzes apmaiņas braucienu) ietvaros.
1.5. pakalpojumu sniedzēja pienākumu iesniegt ēdināšanas pakalpojumam izmantoto
galveno pārtikas pamatproduktu sarakstu, norādot produktu ražotāju vai audzētāju un to
izcelsmes valsti, atbilstoši tehniskajā specifikācijā noteiktajām prasībām.
1.6. pārtika un dzērieni jāpasniedz, lietojot atkārtoti izmantojamus galda piederumus, traukus
un galdautus vai no atjaunojamām izejvielām ražotus galda piederumus, traukus vai
izbraukuma ēdināšanas piederumus.
1.7. atkritumus, kas radīsies, sniedzot ēdināšanas pakalpojumus, pretendents savāks
atsevišķi saskaņā ar pašvaldību saistošajiem noteikumiem, kas ietver [
norādiet konkrētas
atkritumu frakcijas, kas jāsavāc atsevišķi atbilstoši vietējiem administratīvajiem
noteikumiem
] frakcijas.
2. Pasūtītājs nodrošina noslēgtā ēdināšanas pakalpojuma sniegšanas iepirkuma līguma vai
tā kopijas pieejamību uz vietas iestādē, kurā tiek sniegti ēdināšanas pakalpojumi.
5. Tīrīšanas līdzekļi un pakalpojumi
ZPI prasības un kritēriji aptver 5 tīrīšanas līdzekļu grupas (cieto virsmu tīrīšanas līdzekļi, mazgāšanas un
skalošanas līdzekļi trauku mazgājamām mašīnām, līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām, veļas mazgāšanas līdzekļi
un iepriekšējas apstrādes traipu tīrītāji veļas mazgājamām mašīnām, un saimniecības precēm), kā arī tīrīšanas
pakalpojumus.
Prasībās un kritērijos galvenā uzmanība pievērsta būtiskai ietekmei uz vidi, kas saistīta ar dažu bīstamu vielu
izmantošanu, produktu pareizai dozēšanai un iepakojumam.
5.1. ZPI prasības un kritēriji cieto virsmu tīrīšanas līdzekļiem
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Videi draudzīgu cieto virsmu tīrīšanas līdzekļi (t.sk. universālie tīrīšanas līdzekļi, virtuves
virsmu, logu stiklu un sanitāro mezglu tīrīšanas līdzekļi).
Tehniskās
20
/
94
Tehniskās
specifikācijas
1. ĶĪMISKĀS PRASĪBAS
1.1. Produktiem ir jāatbilst ES ekomarķējuma kritērijiem cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem
(ES 2017/1217)
1
 attiecībā uz aizliegtām vielām, kuras nedrīkst būt iekļautas produkta
sastāvā nekādā koncentrācijā, vai ierobežota lietojuma vielām, kur nedrīkst būt pārsniegta
norādītā koncentrācija (4. kritērijs), un toksicitāti ūdens organismiem (1.kritērijs).
1.2. Produkts, kas iepakots aerosolā, nedrīkst saturēt propelentus.
2. PRODUKTA MARĶĒJUMA PRASĪBAS
Visi produkti jāpiegādā ar precīziem norādījumiem par dozēšanu.
3. IEPAKOJUMA PRASĪBAS
Produktiem iepakojumā ar dozatoru jābūt pārdošanā kā atkārtotai uzpildīšanai paredzētas
sistēmas daļai.
5.2. ZPI prasības un kritēriji līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma priekšmets
Trauku mazgāšanai ar rokām paredzēti videi draudzīgi līdzekļi.
Tehniskās
specifikācijas
1. ĶĪMISKĀS PRASĪBAS
Produktiem ir jāatbilst ES ekomarķējuma kritērijiem cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem (ES
2017/1217)
2
 attiecībā uz aizliegtām vielām kuras nedrīkst būt iekļautas produkta sastāvā
nekādā koncentrācijā, vai ierobežota lietojuma vielām, kur nedrīkst būt pārsniegta norādītā
koncentrācija (4. kritērijs), un toksicitāti ūdens organismiem (1.kritērijs).
2. MARĶĒJUMA PRASĪBAS
Visi produkti jāpiegādā ar precīziem norādījumiem par dozēšanu.
5.3. ZPI prasības un kritēriji veļas mazgāšanas līdzekļiem un iepriekšējas apstrādes traipu tīrītājiem
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Videi draudzīgi veļas mazgāšanas līdzekļi un iepriekšējas apstrādes traipu tīrītāji.
Tehniskās
specifikācijas
1. ĶĪMISKĀS PRASĪBAS
1.1. Produktiem ir jāatbilst ES ekomarķējuma kritērijiem cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem
(ES 2017/1217)
3
 attiecībā uz aizliegtām vielām kuras nedrīkst būt iekļautas produkta
sastāvā nekādā koncentrācijā, vai ierobežota lietojuma vielām, kur nedrīkst būt pārsniegta
norādītā koncentrācija (4. kritērijs), un toksicitāti ūdens organismiem (1.kritērijs).
1.2. Produkta etiķetē, drošības datu lapā (DDL) un citās attiecīgās tehnisko datu lapās
norādīto sastāvdaļu sarakstā nedrīkst iekļaut fosfātus.
2. DOZĒŠANAS PRASĪBAS
2.1 Ieteicamā deva normāli netīru tekstilizstrādājumu (augstas efektivitātes veļas
mazgāšanas līdzekļi, krāsām droši veļas mazgāšanas līdzekļi) un viegli netīru
tekstilizstrādājumu (zemas efektivitātes veļas mazgāšanas līdzekļi) mazgāšanai ūdenī ar
cietību 2,5 mmol CaCO
3
/l (vidēji cietā ūdenī) nepārsniedz attiecīgi šādas robežvērtības:
2.1.1.augstas efektivitātes veļas mazgāšanas līdzekļi – 17,0 g/kg mazgājamās veļas
(pulveri/tabletes) vai 17,0 ml/kg mazgājamās veļas (šķidrumi);
2.1.2 krāsām droši mazgāšanas līdzekļi – 17,0 g/kg mazgājamās veļas (pulveri/tabletes) vai
17,0 ml/kg mazgājamās veļas (šķidrumi);
2.1.3. zemas efektivitātes veļas mazgāšanas līdzekļi – 17,0 g/kg mazgājamās veļas
(pulveri/tabletes) vai 17,0 ml/kg mazgājamās veļas (šķidrumi).
Ja piemēro ieteikumus priekšmazgāšanai un turpmākai mazgāšanai, kopējā ieteicamā deva
(priekšmazgāšanai un turpmākai mazgāšanai) atbilst maksimālajai devai.
3. MARĶĒJUMA PRASĪBAS
Visi produkti jāpiegādā ar precīziem norādījumiem par dozēšanu.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
Attiecībā uz veļas mazgāšanas līdzekļiem jāsniedz informācija par ieteicamo mazgāšanas
temperatūru.
5.4. ZPI prasības un kritēriji mazgāšanas līdzekļiem un skalošanas līdzekļiem trauku mazgājamām
mašīnām
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Trauku mazgājamām mašīnām paredzēti videi draudzīgi mazgāšanas līdzekļi un
skalošanas līdzekļi.
Tehniskās
specifikācijas
1. ĶĪMISKĀS PRASĪBAS
1.1. Produktiem ir jāatbilst ES ekomarķējuma kritērijiem cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem
21
/
94
(ES 2017/1217)
4
 attiecībā uz aizliegtām vielām kuras nedrīkst būt iekļautas produkta
sastāvā nekādā koncentrācijā, vai ierobežota lietojuma vielām, kur nedrīkst būt pārsniegta
norādītā koncentrācija (4. kritērijs), un toksicitāti ūdens organismiem (1.kritērijs).
1.2. Produkta etiķetē, drošības datu lapā (DDL) un citās attiecīgās tehnisko datu lapās
norādīto sastāvdaļu sarakstā nedrīkst iekļaut šādas sastāvdaļas: fosfāti.
2. MARĶĒJUMA UN IEPAKOJUMA PRASĪBAS
2.1. Visi produkti jāpiegādā ar precīziem norādījumiem par dozēšanu.
2.2. Kartona iepakojuma sastāvā ir ≥ 80 procenti reciklētu materiālu.
5.5. ZPI prasības un kritēriji saimniecības precēm
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Videi draudzīgas roku ziepes, higiēnas papīrs.
Tehniskās
specifikācijas
1. ROKU ZIEPES
 (prasība tiek piemērota, ja tiek iepirkts attiecīgais produkts)
Vismaz (ieteicams – 70) % pēc pirkuma apjoma no visām roku ziepēm, kuras pretendentam
ir jāpiegādā Pasūtītājam līguma ietvaros, ir jāatbilst ES ekomarķējuma tehniskajām
prasībām attiecībā uz noskalojamiem kosmētikas līdzekļiem.
2. HIGIĒNAS PAPĪRS
(prasība tiek piemērota, ja tiek iepirkts attiecīgais produkts)
Visām salvešpapīra precēm, kuras pretendentam ir jāpiegādā Pasūtītājam līguma ietvaros,
ir jāatbilst tehniskajām prasībām, kas paredzētas piemērojamos standartos.
5.6. ZPI prasības un kritēriji tīrīšanas pakalpojumiem
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Videi draudzīgi tīrīšanas pakalpojumi.
Tehniskās
specifikācijas
1. PRASĪBAS TĪRĪŠANAS UN MAZGĀŠANAS LĪDZEKĻIEM UN PIEDERUMIEM
Tīrīšanas līdzekļiem, ko izmanto uzņēmumi, kas sniedz tīrīšanas pakalpojumus, jāatbilst
attiecīgajiem ZPI kritērijiem par izmantojamajiem tīrīšanas līdzekļiem.
Līguma izpildes
noteikumi
(
attiecas uz līgumiem,
kas noslēgti par
regulāru telpu
uzkopšanu un līguma
darbības termiņš
pārsniedz 6 mēnešus
)
1. PĀRSKATS PAR VIDES VADĪBAS SISTĒMU
Pēc pirmajiem sešiem līguma darbības mēnešiem un vēlāk katra līguma darbības gada
beigās piegādātājam jāiesniedz pārskats, norādot izmantoto tīrīšanas līdzekļu nosaukumus
un daudzumu. Attiecībā uz produktiem, kas nav minēti sākotnējā piedāvājumā, piegādātājs
iesniedz vajadzīgos pierādījumus par atbilstību tehniskajām specifikācijām.
2. PERSONĀLS UN DARBA ORGANIZĀCIJA
Visam tīrīšanas pakalpojumu sniegšanā nodarbinātajam personālam jānodrošina regulāra
kvalifikācijas celšana tādu darbu veikšanā, kas saistīti ar līguma priekšmetu. Kvalifikācijas
celšanas pasākumiem jāaptver apmācības par tīrīšanas līdzekļiem, metodēm, aprīkojumu
un izmantojamām ierīcēm, kā arī atkritumu apsaimniekošanas jautājumi un veselības,
drošības un vides aizsardzības aspekti.
6. Iekštelpu apgaismojums
Prasības un kritēriji attiecas uz iekštelpu apgaismojuma iepirkumiem. Attiecībā uz šīm prasībām un kritērijiem
iekštelpu apgaismojums ir lampas, apgaismes iekārtas (apgaismes armatūra) un apgaismes vadības ierīces, kas
atrodas ēku iekštelpās. Kritēriji neattiecas uz dažādiem īpaša apgaismojuma veidiem (piemēram, krāsainu
apgaismojumu, vitrīnu, skatuves, reklāmas u.tml. apgaismojumu). Atkarībā no iepirkuma mērķiem, tiek piedāvāti trīs
dažādi kritēriju kopumi:
a) resursus taupošu un energoefektīvu lampu iegādei;
b) jauna apgaismojuma sistēmas projektēšanai vai esošās apgaismojuma sistēmas renovācijai;
c) uzstādīšanas darbam.
Ar terminu "lampa" šeit apvienota spuldze, diode un gaismeklis.
6.1. ZPI prasības un kritēriji lampām
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Resursus taupošas un energoefektīvas lampas
22
/
94
Tehniskās
specifikācijas
1. GAISMAS ATDEVE
1.1. Nomaiņas lampām, kas paredzētas esošajām ierīcēm, jābūt tādai gaismas atdevei, kas
vienāda vai lielāka par attiecīgās enerģijas klases minimālo efektivitāti, kas norādīta tabulā.
Lampas tips
Attiecīgā enerģijas klase
Pārējās lampas, tostarp LED un gāzizlādes lampas
A+
Piezīme
. Jāizmanto jaunākā energoefektivitātes klases definīcija.
1.2. Lampām, kas paredzētas jaunām un renovētām ierīcēm, jābūt tādai gaismas atdevei,
kas vienāda vai lielāka par attiecīgās enerģijas klases minimālo efektivitāti, kas norādīta
tabulā turpmāk.
Lampas tips
Attiecīgā enerģijas klase
Visas lampas ar krāsu atveidojuma koeficientu
Ra>=90 (ja tas ir nepieciešams ēkā veicamajai
darbībai)
B
Pārējās lampas
A
Piezīme
. Jāizmanto jaunākā energoefektivitātes klases definīcija
2. EKSPLUATĀCIJAS LAIKS
Lampām, kas paredzētas jaunām un renovētām ierīcēm, un nomaiņas lampām, kas
paredzētas esošajām ierīcēm, jābūt tādam ekspluatācijas laikam, kas nav mazāks par
L90B50 pie 50 000 h vai L80B50 pie 100 000h.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. EKSPLUATĀCIJAS LAIKS
Papildus punktus piešķir, ja lampas ekspluatācijas laiks ir lielāks nekā L90B50 pie 50 000h
vai L80 B50 pie 100 000h.
6.2. ZPI prasības un kritēriji iekštelpu apgaismojuma projektam
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
PI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Resursus taupošs un energoefektīvs projekts jaunām apgaismojuma sistēmām vai esošās
apgaismojuma sistēmas renovācijai
Tehniskās
specifikācijas
1. APGAISMOJUMA ĪPATNĒJĀ JAUDA
Ja apgaismojumu paredzēts uzstādīt visā ēkā, apgaismojuma maksimālā patērētā jauda
visā ēkā, dalot ar kopējo platību, nedrīkst pārsniegt zemāk norādītās vērtības.
Ēkas tips
Apgaismojuma īpatnējā
jauda,
 (W/m
2
)
Autostāvvieta
2,5
Tiesa
14
Izstāžu zāle, muzejs
9
Ugunsdzēsēju depo
12
Tālākizglītība
13
Slimnīca
12
Bibliotēka
12
Birojs (galvenokārt nodalītā tipa)
13
Birojs (galvenokārt atvērtais plānojums)
11
Policijas iecirknis
14
Pasta nodaļa
14
Cietums
9
Sabiedriska zāle
9
Dzīvojamās telpas
11
Dzīvojamās telpas (tikai kopējās)
6
Skola
8
Sporta centrs
9
Pašvaldības ēka
13
2. APGAISMOJUMA NORMALIZĒTĀ ĪPATNĒJĀ JAUDA
Ja apgaismojumu uzstāda individuālā vietā vai ēkas daļā, apgaismojuma maksimālā
patērētā jauda šajā vietā, dalot ar kopējo platību un ar tās apgaismotību, kas izteikta 100
luksu vienībās, nedrīkst pārsniegt zemāk norādītās vērtības.
Telpas veids
Apgaismojuma normalizētā
īpatnējā jauda
23
/
94
(W/m
2
/100 lx)
 
Guļamistabas
7,5
Ēdnīcas
3,5
Autostāvvietas
2,2
Kustības telpas, tostarp lifti, kāpņu telpas
3,2
Konferenču telpas
2,8
Sporta zāles
2,8
Vestibili
2,8
Slimnīcu palātas un procedūru telpas
4
Virtuves (mājsaimniecību)
5
Virtuves (restorānu)
2,8
Laboratorijas
2,8
Bibliotēkas
3,2
Atpūtas telpas — lielas
6
Atpūtas telpas — mazas
7,5
Biroji (atvērtais plānojums)
2,3
Biroji (nodalītā tipa)
3
Rūpnīcu telpas
3,2
Pasta telpas/vadības pultis
3,2
Cietumu kameras
4
Reģistrācijas vieta (piem., slimnīcā/viesnīcā)
4
Tualetes, vannas istabas
5
Mazumtirdzniecības telpas
3,5
Mācību telpas
2,3
Noliktavas
3,2
Uzgaidāmās telpas
3,2
3. APGAISMES VADĪBAS IERĪČU PROJEKTĒŠANA UN UZSTĀDĪŠANA
3.1. Reti apmeklētās telpās apgaismojums jākontrolē ar kustību sensoru, kas izslēdz
apgaismojumu pēc tam, kad telpa ir tukša, ja vien nav apdraudēta drošība vai drošums.
3.2. Apgaismojums telpās, kas nav aizņemtas naktīs vai nedēļas nogalēs un kur var nejauši
atstāt apgaismojumu, jāaprīko ar laika relejiem vai kustību sensoru, lai apgaismojums
izslēgtos pēc tam, kad telpa ir tukša naktīs vai nedēļas nogalēs.
3.3. Apgaismojuma vadībai telpās ar sānu logiem jābūt sadalītai tā, lai apgaismojuma
rindas, kas ir paralēli tuvāk logam, varētu izslēgt atsevišķi.
3.4. Apgaismojumam birojos, konferenču telpās, skolu klašu telpās un laboratorijās jābūt
ierīkotiem pieejamiem slēdžiem, ko var izmantot telpu iemītnieki un kas atrodas ērtās
vietās.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. APGAISMOJUMS AR REGULĒJAMU APGAISMES INTENSITĀTI
Papildu punktus par telpām, kurās būtu ieteicama gaismas intensitātes regulēšana
(neskaitot birojus, konferenču telpas, klašu telpas un laboratorijas, kurās apgaismojuma
intensitātes regulēšana ir nepieciešama), piešķir atbilstīgi kopējai regulējamā apgaismojuma
jaudas procentuālajai attiecībai šādās telpās, kurās iespējams regulēt apgaismojuma
intensitāti. Lai to varētu uzskatīt par apgaismojumu ar regulējamu apgaismes intensitāti,
apgaismojumam jābūt regulējamam automātiski, lai apgaismes ierīču ekspluatācijas
sākumā, kad lampas un apgaismes ierīces ir tīras un spožas, apgaismojumam var regulēt
intensitāti tā, lai nodrošinātu nepieciešamo vienmērīgo un nežilbinošo apgaismotību. Ja
telpā ir pieejama dienasgaisma, jāierīko automātiskās vadības ierīces, kas reaģē uz
dienasgaismu.
2. APGAISMOJUMS, KAS NEMIRGO
Papildus punktus piešķir, ja apgaismojumam ir veikti apgaismojuma mirgošanas (flickering)
testi, kas apliecina lampas nemirgošanu tās darbības laikā.
3. APGAISMOJUMA ĪPATNĒJĀ UN NORMALIZĒTĀ ĪPATNĒJĀ JAUDA
Papildu punktus piešķir, ja īpatnējā jauda ir mazāka par 90 procenti no tām vērtībām, kas
norādītas iepriekš tabulā 1. punkta prasībā vai ja normalizētā īpatnējā jauda ir mazāka par
90 procenti no tām vērtībām, kas norādītas iepriekš tabulā 2.punkta prasībā.
6.3. ZPI prasības un kritēriji iekštelpu apgaismojuma uzstādīšanai
Iepirkuma
dokumentu
ZPI prasības un kritēriji
24
/
94
sastāvdaļas
Iepirkuma līguma
priekšmets
Jaunu apgaismojuma sistēmu resursus taupoša un energoefektīva uzstādīšana vai esošās
apgaismojuma sistēmas renovācija
Tehniskās
specifikācijas
1. NEPIECIEŠAMIE NORĀDĪJUMI
Piegādātājs attiecībā uz jaunām vai renovētām apgaismojuma sistēmām iesniedz šādus
norādījumus:
1.1. apgaismes iekārtu montāžas/uzstādīšanas instrukcijas norādījumus aizliegts izjaukt bez
saskaņošanas ar ražotāju vai pieaicinot apmācītu/ kvalificētu speciālistu;
1.2. norādījumus lampu nomaiņai un norādījumus, kuras lampas var izmantot apgaismes
iekārtās, nepalielinot norādīto īpatnējo jaudu, tikai gadījumos, kad lampas nomaiņa ir
piemērota nekvalificētai personai, vai arī norādes par kvalificētas/apmācītas personas iesaisti
pretējā gadījumā;
1.3. norādījumus, kā lietot un uzturēt apgaismes vadības ierīces, ar norādījumu, ka bez
ražotāja atļaujas aizliegts atvērt korpusu;
1.4. norādījumus kustības sensoriem, kā regulēt to jutību un laika aizturi, un ieteikumus, kā
to labāk darīt, lai nodrošinātu vizuālās vajadzības bez pārmērīgas enerģijas patēriņa
palielināšanas;
1.5. norādījumus vadības ierīcēm, kas reaģē uz dienasgaismu, kā tās atkārtoti kalibrēt un
regulēt, piemēram, ņemot vērā izmaiņas telpas izkārtojumā;
1.6. norādījumus laika relejiem, kā regulēt izslēgšanas laiku, un ieteikumus, kā to labāk darīt,
lai nodrošinātu iemītnieku vajadzības bez pārmērīgas enerģijas patēriņa palielināšanas.
2. VIDES AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI
Piegādātājs veic atbilstošus apkārtējās vides aizsardzības pasākumus, lai samazinātu un
reģenerētu atkritumus, kas radušies jaunas vai renovētas apgaismojuma sistēmas
uzstādīšanas laikā. Visas izlietotās lampas, apgaismes iekārtas un apgaismes vadības
ierīces jāsašķiro un jānosūta reģenerēšanai saskaņā ar Ministru kabineta 2014.gada 8.jūlija
noteikumiem Nr.388 "
Elektrisko un elektronisko iekārtu kategorijas un marķēšanas prasības
un šo iekārtu atkritumu apsaimniekošanas prasības un kārtība
".
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. Piegādātājs nodrošina, lai jaunas vai renovētas apgaismojuma sistēmas un vadības
iekārtas darbojas pareizi un neizmanto vairāk enerģijas, nekā tas ir nepieciešams.
1.1. kustības sensoru jutību un laika aizturi iestata noteiktā līmenī, kas atbilst iemītnieku
vajadzībām un nevajadzīgi nepatērē enerģiju;
1.2. Pārbauda, vai kustības sensori darbojas pareizi un ir pietiekami jutīgi, lai uztvertu
iemītnieku parastu kustību;
1.3. Vadības ierīces, kas reaģē uz dienasgaismu, kalibrē tā, lai tās izslēdz apgaismojumu,
kad dienasgaisma ir pietiekama;
1.4. Apgaismojuma intensitātes regulatoru kalibrē tā, lai tas uzturētu telpā nepieciešamā
apgaismojuma dienasgaismas un elektriskās gaismas kombinētu līmeni;
1.5. Laika relejiem iestata atbilstošus izslēgšanās laikus, lai nodrošinātu iemītnieku
vajadzības bez pārmērīgas enerģijas patēriņa palielināšanas;
2. Ja pēc telpas lietošanas uzsākšanas apgaismes vadības ierīces šķietami neatbilst
iepriekšminētajām prasībām, Piegādātājs noregulē un/vai atkārtoti kalibrē vadības ierīces, lai
tās atbilstu.
3. Piegādātājs nodrošina, lai apgaismojuma aprīkojums (tostarp lampas, apgaismes iekārtas
un apgaismes vadības ierīces) tiktu uzstādīts tieši tā, kā norādīts sākotnējā projektā.
7. Ielu apgaismojums un satiksmes signāli
Ielu apgaismojums ir stacionāras apgaismes ierīces, kas diennakts tumšajās stundās paredzētas labas
redzamības nodrošināšanai sabiedriskā transporta zonās, lai veicinātu satiksmes drošību, transporta plūsmu un
sabiedrības drošību. Tas ietver gājēju ceļu un veloceliņu funkcionālo apgaismojumu, kā arī ielas un apdzīvotu vietu
publiskā lietojumā esošu ceļu braucamās daļas apgaismojumu. Uz ielu apgaismojumu nav attiecināms tuneļu
apgaismojums, privāto autostāvvietu apgaismojums, komerciālo vai rūpniecisko āra apgaismojums, sporta laukumu
apgaismojums vai dekoratīvās apgaismes iekārta.
Satiksmes signāli ir sarkanas, dzeltenas un zaļas signālgaismas, kas ietvertas apaļos 200 mm un 300 mm
korpusos un kas paredzētas ceļu satiksmei (neattiecas uz pārvietojamām signālgaismām).
Prasības un kritēriji saistīti ar ielu apgaismojuma un satiksmes signālu darbību, bet nav attiecināmi uz stabiem,
būvniecības stiprinājumiem vai cita veida balstiem un izmantojamām nostiprināšanas ierīcēm.
7.1. ZPI prasības un kritēriji ielu apgaismojuma aprīkojumam
Iepirkuma dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Augstas efektivitātes apgaismojuma aprīkojums (lampas, droseles, apgaismes ierīces)
Tehniskās
specifikācijas
1. GAISMEKĻU EFEKTIVITĀTE
25
/
94
specifikācijas
Pretendents nodrošina apgaismojuma sistēmas, kurām kā gaismas avots kalpo gaismas
diodes.
Uzstādāmo apgaismes ierīču gaismekļu efektivitāte ir augstāka par 137 lm/W.
Piemēro, ja pašreizējā apgaismes ierīcē gaismas avotus vai gaismekļus aizstās un netiks
veikta pārveidošana.
2. DIMMĒŠANAS IESPĒJAS
Pretendenta piedāvātajiem gaismekļiem ir jābūt saderīgiem ar aptumšošanas funkciju.
3. JAUDAS KOEFICIENTS
Uzstādāmā LED gaismekļa jaudas koeficients ir ≥ 0,92.
4. RAŽOJUMU EKSPLUATĀCIJAS LAIKS, REZERVES DAĻAS UN GARANTIJA
Jebkuriem gaismas avotiem, kuru pamatā ir gaismas diodes, kalpošanas laiks ir vismaz
100 000h (L90B10) pie 25°C.
Uz LED moduļu remontu vai attiecīgu rezerves daļu nodrošināšanu, kuriem rodas pēkšņa
darbības kļūme, attiecas garantija, kura ilgst piecus gadus no uzstādīšanas datuma.
Rezerves daļām jābūt tādām pašām kā oriģinālajām daļām, taču, ja tas nav iespējams,
drīkst izmantot ekvivalentam rezerves daļas, kas veic tādu pašu funkciju tādā pašā vai
augstākā veiktspējas līmenī.
5. GAISMEKĻA AIZSARDZĪBAS KLASE
Gaismekļiem uz M un C klases ceļiem jābūt aprīkotiem ar optisko sistēmu, kuras
gaismekļa aizsardzības klase ir vismaz IP65. P klases ceļu gaismekļu aizsardzības klase
ir IP55 vai augstāka atkarībā no vietējiem apstākļiem.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1.UZLABOTA GAISMEKĻU KVALITĀTE Punktu skaitu līdz X piešķir pretendentiem, kas
spēj nodrošināt gaismas avotus vai gaismekļus, kuri pārsniedz tehniskajā specifikācijā
noteikto obligāto gaismekļu efektivitāti.
7.2. ZPI prasības un kritēriji ielu apgaismojuma projektam
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Resursus taupošs un energoefektīvs projekts jaunām apgaismojuma sistēmām vai esošās
apgaismojuma sistēmas renovācijai
Tehniskās
specifikācijas
1. MAKSIMĀLAIS ENERGOEFEKTIVITĀTES RĀDĪTĀJS
1.1. Ja satiksmes maršrutam (M vai C klase) paredzēts izstrādāt jaunu apgaismojuma
sistēmu, maksimālais energoefektivitātes rādītājs, ko iegūst, ja sistēmas vidējo jaudu izdala
ar nepieciešamo ceļa virsmas spilgtumu un apgaismojamo laukumu, nedrīkst pārsniegt
zemāk norādītās vērtības.
Lampas jauda, 
(W)
Maksimālais energoefektivitātes rādītājs, 
(W/cd/m
2
 · 
m
2
)
W ≤ 55
0,974
55
0,824
155
0,674
1.2. Ja jaunu apgaismojuma sistēmu paredzēts izstrādāt pretrunīgai zonai, piemēram, ceļu
krustojumam, iepirkšanās ielai vai dzīvojamās zonas ielai, kājceliņam vai veloceliņam (CE
vai S klase), nedrīkst pārsniegt zemāk norādītās vērtības.
Nepieciešamā apgaismotība,
(luksi)
Maksimālais energoefektivitātes rādītājs,
 
(W/lx· m
2
)
E ≤ 15 luksi
0,054
E > 15 luksi
0,044
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. Ja paredzēts izstrādāt jaunu apgaismojuma sistēmu, papildu punktus piešķir, ja
energoefektivitātes rādītāji ir mazāki par 90 procenti no tiem, kas sniegti iepriekš
atbilstošajās tabulās 1.1. un 1.2. punktā norādītajās prasībās.
2. Ja gaismas intensitātes regulēšana ir nepieciešama un/vai ieteicama, papildu punktus
piešķir atbilstīgi gaismas intensitātes regulēšanas procentuālajai attiecībai pret lampas jaudu.
Piezīme.
 Droseļu ar apgaismojuma regulatoru izmantošana ir atkarīga no atrašanās vietas un
citiem aspektiem, piemēram, apkārtējās gaismas līmeņa.
7.3. ZPI prasības un kritēriji ielu apgaismojuma uzstādīšanai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un pamatkritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Jaunu apgaismojuma sistēmu resursus taupoša un energoefektīva uzstādīšana vai esošās
apgaismojuma sistēmas renovācija
Tehniskās
1. NEPIECIEŠAMIE NORĀDĪJUMI 
26
/
94
specifikācijas
1. NEPIECIEŠAMIE NORĀDĪJUMI
Piegādātājs jaunu vai renovētu apgaismojuma sistēmu uzstādīšanai iesniedz šādus
norādījumus:
1.1. apgaismes iekārtu izjaukšanas norādījumus;
1.2. norādījumus lampu nomaiņai un norādījumus, kuras lampas var izmantot apgaismes
iekārtās, nesamazinot norādīto energoefektivitāti;
1.3. norādījumus, kā lietot un uzturēt apgaismes vadības ierīces;
1.4. norādījumus vadības ierīcēm, kas reaģē uz dienasgaismu, kā tās atkārtoti kalibrēt un
regulēt;
2. norādījumus laika relejiem, kā regulēt izslēgšanas laiku, un ieteikumus, kā to labāk darīt,
lai nodrošinātu vizuālās vajadzības bez pārmērīgas enerģijas patēriņa palielināšanas.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. Piegādātājs nodrošina, lai jaunas vai renovētas apgaismojuma sistēmas un vadības
iekārtas darbojas pareizi un neizmanto vairāk enerģijas, nekā tas ir nepieciešams.
1.1. Vadības ierīces, kas reaģē uz dienas gaismu, jākalibrē tā, lai tās izslēdz apgaismojumu,
kad dienasgaisma ir pietiekama.
1.2. Laika relejiem iestata atbilstošus izslēgšanās laikus, lai nodrošinātu vizuālās vajadzības
bez pārmērīgas enerģijas patēriņa palielināšanas.
Ja pēc sistēmas nodošanas ekspluatācijā apgaismes vadības ierīces šķietami neatbilst
iepriekšminētajām prasībām, piegādātājs noregulē un/vai atkārtoti kalibrē vadības ierīces, lai
tās atbilstu.
2. Piegādātājs nodrošina, lai apgaismojuma aprīkojums (tostarp lampas, apgaismes iekārtas
un apgaismes vadības ierīces) tiktu uzstādīts tieši tā, kā norādīts sākotnējā projektā.
3. Piegādātājs veic atbilstošus apkārtējās vides aizsardzības pasākumus, lai samazinātu un
reģenerētu atkritumus, kas radušies jaunas vai renovētas apgaismojuma sistēmas
uzstādīšanas laikā. Visas izlietotās lampas, apgaismes iekārtas un apgaismes vadības
ierīces jāsašķiro un jānosūta reģenerēšanai saskaņā ar Ministru kabineta 2014.gada 8.jūlija
noteikumiem Nr.388 "Elektrisko un elektronisko iekārtu kategorijas un marķēšanas prasības
un šo iekārtu atkritumu apsaimniekošanas prasības un kārtība".
7.4. ZPI prasības satiksmes signāliem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības
Iepirkuma līguma
priekšmets
Energoefektīvu satiksmes signālu iegāde
Tehniskās
specifikācijas
1. PATĒRĒTĀ JAUDA
Ja pasūtītājs uzstāda jaunus vai modernizē tehnoloģiski novecojušus satiksmes signālus,
signālu moduļu patērētā jauda nepārsniedz zemāk norādītās vērtības.
Moduļa tips
Ekspluatācijas jauda,
 
(25 
o
C temperatūrā)
300 mm sarkans aplis
10
200 mm sarkans aplis
8
300 mm sarkana bulta
9
300 mm dzeltens aplis
10
200 mm dzeltens aplis
8
300 mm dzeltena bulta
9
300 mm zaļš aplis
12
200 mm zaļš aplis
9
300 mm zaļa bulta
9
Tabulā iepriekš norādītās jaudas prasības attiecas uz atsevišķu moduli, nevis visu luksoforu.
Šīs vērtības ietver lampas padeves ķēdes enerģijas patēriņu.
2. KALPOŠANAS LAIKS UN REZERVES DAĻAS
LED gaismas avotu aprēķinātais kalpošanas laiks 25 °C temperatūrā:
• L96 — 6000 stundu;
• L70 — 50 000 stundu (prognozēts);
• L0C0 — 3000 stundu vai C10 — 6000 stundu;
• C50 — 50 000 stundu (prognozēts).
Uz tādu LED moduļu remontu vai attiecīgu rezerves daļu nodrošināšanu, kuriem rodas
pēkšņa darbības kļūme, attiecas garantija, kura ilgst piecus gadus no uzstādīšanas datuma.
Rezerves daļām jābūt tādām pašām kā oriģinālajām daļām, taču, ja tas nav iespējams, drīkst
izmantot ekvivalentas rezerves daļas, kas veic tādu pašu funkciju tādā pašā vai augstākā
veiktspējas līmenī.
3. APRITES CIKLA IZMAKSAS
Aprites cikla izmaksas aprēķinam (ja tas tiek noteikts kā piedāvājuma izvēles kritērijs),
pretendentam jāiesniedz šāda informācija, pamatojoties uz iepirkuma veicēja noteiktajām
27
/
94
specifikācijām:
• laikposms, kurā spuldzēm piemēro garantiju pēkšņas darbības kļūmes gadījumos;
• aprēķinātais lampas ekspluatācijas laiks (t. i., laiks, kad lampas gaismas plūsma, kā
paredzēts, samazināsies līdz 70 % no sākotnējās gaismas plūsmas);
• lampu iegādes izmaksas (sākumā un attiecībā uz jebkādu nepieciešamu nomaiņu noteiktajā
laikposmā);
• jebkādu palīgierīču iegādes izmaksas;
• jebkādu stabu, pamatu un jaunu elektrisko savienojumu iegādes izmaksas;
• uzstādīšanas izmaksas (darba stundas reizina ar darba izmaksu likmēm un pieskaita
jebkādas izmaksas par pacelšanas ierīcēm utt.).
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. APRITES CIKLA IZMAKSAS
(ja tiek noteikta 3. TS prasība)
Maksimāli X punktus piešķir pretendentam, kura piedāvājumā norādītas zemākās aprites
cikla izmaksas. Citiem pretendentiem punktus piešķir proporcionāli to norādītajām aprites
cikla izmaksām salīdzinājumā ar zemākajām izmaksām, izmantojot šādu formulu:
zemākās AC izmaksas
 × Maksimālais punktu skaits
attiecīgā piedāvājuma AC izmaksas
28
/
94
Būvdarbi un preču un pakalpojumu grupas, kurām noteiktas ZPI prasības un kritēriji
1. Biroja ēku projektēšana, būvdarbiem un apsaimniekošana
2. Ceļu būve un satiksmes zīmes
3. Ūdens sildītāji siltuma ražošanai
4. Dārzkopības produkti un pakalpojumi
5. Elektroenerģija
6. Klozetpodi un pisuāri
7. Koģenerācijas iekārtas
8. Mēbeles
9. Notekūdeņu infrastruktūra
10. Sienu paneļi
11. Izlietnes krāni, dušas uzgaļi un to aprīkojums
12. Tekstilpreces
13. Transports
14. Veselības aprūpes elektriskās un elektroniskās iekārtas (veselības aprūpes EEI)
15. Atpūtas un sporta infrastruktūra
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija iesniedz nacionālajai standartizācijas institūcijai publicēšanai
tās tīmekļvietnē to piemērojamo standartu sarakstu, kurus var piemērot šo noteikumu prasību izpildei (turpmāk –
piemērojamie standarti).
ZPI prasības un kritēriji, kurus var izmantot būvdarbu un citu augstākminēto preču un pakalpojumu grupu
ZPI
1. Biroja ēku projektēšana, būvdarbiem un apsaimniekošana
Saskaņā ar Ministru kabineta 2018.gada 12.jūnija noteikumu Nr. 326 "
Būvju klasifikācijas noteikumi
" 
pielikumu
,
biroja ēkas definētas kā "ēkas un telpu grupas, kas tiek izmantotas darījumiem un dažādiem administratīvajiem
mērķiem, tai skaitā bankas, pasta nodaļas, pašvaldību iestādes, valsts pārvaldes iestādes, uzņēmumu, iestāžu un
citu organizāciju ēkas un telpu grupas, kā arī konferenču un kongresu centri, tiesu un parlamenta ēkas un telpu
grupas".
ZPI prasības un kritēriji iedalīti septiņās atsevišķās grupās atbilstoši noteiktiem būvniecības projekta realizācijas
posmiem (A-G).
A. ZPI prasības un kritēriji projektēŠANAS SAGATAVOŠANAI
B. ZPI prasības un kritēriji projektēŠANAI
C. ZPI prasības un kritēriji BŪVDARBIEM
D. ZPI prasības un kritēriji likvidēšanas, nojaukšanas un būvlaukuma sagatavošanas darbiem
E. ZPI prasības energosistēmu uzstādīšanai un energopakalpojumu piegādei
2. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 20. jūnija
noteikumiem Nr. 353
Zaļā publiskā iepirkuma (ZPI) prasības un kritēriji, kurus var izmantot būvdarbu,
citu prioritāru preču un pakalpojumu grupu publiskajā iepirkumā
(Pielikums MK 
08.09.2020.
 noteikumu Nr. 568 redakcijā)
29
/
94
F. ZPI prasības un kritēriji ēkas apsaimniekošanaI
G. ZPI prasības un kritēriji APVIENOTO PROJEKTĒŠANAS UN BŪVDARBU IEPIRKUMIEM
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Jaunas biroju ēkas būvniecība atbilstoši energoefektivitātes un labu ekoloģisko raksturlielumu
standartiem
vai
Esošas biroju ēkas nozīmīga atjaunošana atbilstoši augtiem energoefektivitātes un labu
ekoloģisko raksturlielumu standartiem
A.
 
ZPI prasības un kritēriji projektēšanas sagatavošanai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
A1. ARHITEKTA/ PROJEKTĒTĀJA PIEREDZE
Arhitekts/projektētājs ir zinošs un tam ir pieredze norādītajās jomās, par kurām tas atbilstoši
līgumam būs atbildīgs (izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam):
1) pieredze paaugstinātas energoefektivitātes ēku projektēšanā;
2) pieredze tādu būvdarbu projektēšanas līgumu vadībā, kas ir atbilduši klientu izvirzītajām
ekoloģisko raksturlielumu prasībām vai tās pārsnieguši;
3) pieredze vides tehnoloģiju un /vai konstruktīvu inovāciju veiksmīgā identificēšanā un
realizācijas vadībā, kas nepieciešama ekoloģisko raksturlielumu un kvalitātes uzlabošanai;
4) iesaiste vides tehnoloģiju un konstruktīvu inovāciju finansiālajā novērtējumā projektu
realizācijas ietvaros.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
A2. GLOBĀLĀS SASILŠANAS POTENCIĀLA (GSP) APRĒĶINA IZMANTOŠANA
Iepirkuma līguma izpildes ietvaros nepieciešams veikt ēkas prognozētās energoefektivitātes
globālās sasilšanas potenciālu (GSP) risinājumu alternatīvu izvērtēšanu aprites cikla
griezumā.
B. ZPI prasības un kritēriji projektēšanai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Tehniskā specifikācija
B1. ĒKAS PATĒRĒTĀS ENERĢIJAS IZMAKSU OPTIMALITĀTE
Jaunbūvju, atjaunošanas vai pārbūves projektiem izmaksu ziņā optimālu primārās enerģijas
patēriņa pieprasījumu biroju ēkai izsaka kWh/m
2
 un aprēķina pēc metodikas, kas norādīta
Komisijas Deleģētajā 2012. gada 16. janvāra Regulā (ES) Nr. 
244/2012
, ar kuru papildina
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2010/31/ES
 par ēku energoefektivitāti, nosakot
salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes
prasību līmeņu aprēķināšanai ēkām un būves elementiem.
B2. APGAISMOJUMA VADĪBAS SISTĒMAS
Ieteicams
 lampu un apgaismes projektu iepirkumā izmantot ZPI kritērijus iekštelpu
apgaismojumam. Bez tam, lietotājiem jāspēj kontrolēt vai veikt labojumus apgaismošanas
sistēmu funkcionēšanu ēkas zonās vai telpās.
B3. ĒKAS ENERGOVADĪBAS SISTĒMA
Tiek uzstādīta un ekspluatēta ēkas vadības sistēma (BMS), kurā tiek ietverta arī
energopārvaldības sistēma un ēkas enerģijas monitoringa sistēma (EMS).
Lietotāja saskarne nodrošina, ka ēkas lietotāji un apsaimniekotāji bez nozīmīgas apmācības
var analizēt un lejupielādēt informāciju par enerģijas izmantojumu ēkā.
Ēkas energoefektivitātes pamatparametriem, ko sistēma var kontrolēt (t.i., apgaismojumam,
apsildei, dzesēšanai), ir jābūt ērti regulējamiem.
B4. MAZOGLEKĻA VAI BEZOGLEKĻA ENERĢIJAS AVOTI
Ja ēka ir izvietota vietā, kur ir iespējams pieslēgties augstas efektivitātes un izmaksu ziņā
ekonomiskām alternatīvās enerģijas sistēmām, ēkas energosistēmas projektē tā, lai būtu
iespējams pieslēgties šai infrastruktūrai.
Augsti efektīva sistēma energoefektivitātes kontekstā ir:
1) centralizētās siltumapgādes/dzesēšanas sistēma, kuras darbībā izmanto vismaz 50 %
atjaunojamās enerģijas, 50 % siltuma pārpalikuma, 75 % koģenerācijas režīmā saražota
siltuma vai šādu enerģijas un siltuma veidu kombināciju 50 % apmērā;2) jebkurš
siltumapgādes/dzesēšanas risinājums, kas ievērojami samazina primārās enerģijas patēriņu,
kas nepieciešams vienas piegādātās enerģijas vienības piegādei attiecīgās sistēmas
robežās, ņemot vērā ieguvei, pārveidei, transportēšanai un sadalei nepieciešamo enerģiju; 
30
/
94
2) individuālās siltumapgādes/dzesēšanas risinājums, kurš ievērojami samazina no
neatjaunojamiem energoresursiem iegūtas primārās enerģijas patēriņu, kas nepieciešams
vienas piegādātās enerģijas vienības piegādei attiecīgās sistēmas robežās, vai kuram
nepieciešams tāds pats no neatjaunojamiem energoresursiem iegūtas primārās enerģijas
patēriņa apjoms, bet par zemākām izmaksām, ņemot vērā ieguvei, pārveidei, transportēšanai
un sadalei nepieciešamo enerģiju.
B5. VELOSIPĒDU NOVIETNE
Ēkas projektā iestrādā drošu un viegli pieejamu velosipēdu novietni ar jumtu. Vietu skaitu
nosaka, pamatojoties uz ēku novērtēšanas shēmu, ņemot vērā arī plānoto iespējamo skaita
palielinājumu.
B6. ATKĀRTOTI IZMANTOJAMU VAI PĀRSTRĀDĀJAMU ATKRITUMU UZGLABĀŠANA
Ēkā vai tai piegulošajā teritorijā atrodas īpaša glabātava, lai ēkas lietotājiem atvieglotu
pārstrādājamu materiālu šķirošanu.
B7. ŪDENS TAUPĪŠANAS IETAISES
Visas sanitārās un virtuves ūdens ietaises ir aprīkotas ar efektīvu ūdensapgādes aprīkojumu,
kas atbilst kritērijiem par sanitārtehnisko aprīkojumu un klozetpodiem un pisuāriem ar
noskalošanas funkciju. 
(Skatīt attiecīgo preču grupu ZPI kritērijus)
B8. SILTUMA KOMFORMTA APSTĀKĻI
Biroja ēkas projektētās telpu temperatūras vērtības (minimālā telpu temperatūra ziemā,
maksimālā telpu temperatūra vasarā) atbilst vismaz II kategorijai saskaņā ar piemērojamiem
standartiem.
B9. DIENASGAISMA UN APŽILBINĀJUMA KONTROLE
80 procenti no izmantojamās biroja platības tiek nodrošināts vidējais dienasgaismas
koeficients 1,5 procenti uz ārpagalmu vērstām fasādēm un 0,7 procenti uz iekšpagalmu
vērstām fasādēm. Abus koeficientus mēra darba plaknes augstumā, ko nosaka pasūtītājs.
B10. VENTILĀCIJA UN GAISA KVALITĀTE
Norāda ventilācijas sistēmu, kas piegādā telpās gaisu ar IDA 2 kvalitātes rādītāju atbilstoši
piemērojamiem standartiem.
Vietās, kur āra gaisa kvalitāte ir zema, ēkas ventilācijas sistēmu projektē tā, lai nodrošinātu
tīra gaisa piegādi birojiem saskaņā ar prasībām 8.3.1.-8.3.2. Zemu gaisa kvalitāti definē kā
āra gaisa (ODA) klasi 2 vai 3 atbilstoši piemērojamiem standartiem.
B11. IZBŪVES UN APDARES MATERIĀLU IZVĒLE
Visi biroju izbūvei un apdarei izvēlētie materiāli atbilst tabulā norādītajiem emisiju limitiem. Šī
prasība attiecas uz:
1) griestu plātnēm;
2) krāsām un lakām;
3) grīdas un sienu tekstilsegumiem;
4) laminātu un elastīgo grīdas segumu;
5) koka grīdas segumu.
Visa testēšana jāveic gatavam produktam.
A tabula
. Materiālu un apdares materiālu emisiju limiti.
Ražojums
Emisiju limiti (μg/m
3
)
3 dienas
28 dienas
kopējie gaistošie organiskie savienojumi (
total
volatile organic compounds
, TVOC)
10 000
< 2 000
Formaldehīds
-
< 120
B12. APSILDES SISTĒMAS, TOSTARP KOĢENERĀCIJA
Visas apsildes sistēmas (tostarp tādas, kuras apgādā koģenerācijas iekārtas), kas piegādā
siltumenerģiju biroja ēkas siltumenerģijas sadales sistēmām, kurās tiek izmantots ūdens vai
gaiss, atbilst attiecīgajiem ZPI pamatkritērijiem, kas apliecina katras tehnoloģijas efektivitāti.
1) Ūdenssildītāji, t.sk. sildkatli un siltumsūkņi, ar siltuma jaudu līdz 400 kW, un koģenerācijas
iekārtas, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda nepārsniedz 50 kWe: atbilst 1. un 2. kritērijam
tehniskajā specifikācijā 
(skat. ZPI kritērijus ūdens sildītājiem).
2) Koģenerācijas iekārtas, kuru galvenā dzinēja elektroenerģijas ražošanas jauda pārsniedz
50 kWe: atbilst 1. un 2. tehniskajai specifikācijai, kas paredz minimālo gada kopējo
efektivitāti 75 procenti un nosaka prasības "augsti efektīvai" koģenerācijai 
(skat. ZPI
kritērijus koģenerācijas iekārtām).
B13. PABEIGTAS ĒKAS NOROBEŽOJOŠO KONSTRUKCIJU KVALITĀTE
Ēkas norobežojošās konstrukcijas un to uzbūvi projektē tā, lai nodrošinātu augstu
gaisnecaurlaidības standartu. Rādītāji atkarīgi no attiecīgās ēkas ventilēšanas paņēmiena:
- ēkām ar dabīgo ventilāciju (vēdināšanu) − q50 ≤ 3 m3/(m2 × h)
- ēkām ar mehānisko ventilācijas sistēmu − q50 ≤ 2 m3/(m2 × h)
- ēkām ar mehānisko ventilācijas sistēmu, kas aprīkota ar siltuma atguves (gaisa
rekuperācijas) ierīcēm − q50≤ 1,5 m3/(m2 × h).
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
B14. BŪVPROJEKTA VADĪTĀJA VAI IZSTRĀDĀTĀJA PIEREDZE
Būvprojekta vadītājs vai izstrādātājs ir zinošs un tam ir pieredze norādītajās jomās, par
31
/
94
kurām tas atbilstoši līgumam būs atbildīgs 
(izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam)
:
1) pieredze energoefektīvu ēkas norobežojošo konstrukciju un ietaišu projektēšanā jaunbūvju
un/vai ēku atjaunošanas projektos 
(atzīmēt atbilstošo)
, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par pabeigtu
projektu izmērīto energoefektivitāti uz m2, kas ietver apsildi, dzesēšanu, apgaismojumu,
ūdens uzsildīšanu un palīgaprīkojumu;
2) pieredze ēku energomonitoringa sistēmu (Building Energy Monitoring Systems, BEMS vai
ekvivalentu) uzstādīšanā, ēkas apsaimniekotāju informēšanā par to ekspluatāciju un
izmantošanu, lai konstatētu, kāds ir ēkas energopatēriņa modelis
3) pieredze ūdens patēriņa ziņā efektīvu ietaišu projektēšanā, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par
pabeigtu projektu izmērīto ūdens patēriņu uz darbinieku;
4) pieredze vidi maz ietekmējošu būvmateriālu specifikāciju sastādīšanā,. 
Ir jāiekļauj atsauce
uz produktu vides deklarāciju (PVD) saskaņā ar piemērojamiem standartiem;
5) pieredze darbinieku pārvietošanās plānu izstrādē un /vai īstenošanā, tostarp mazemisiju
transportlīdzekļiem un velosipēdiem paredzēta infrastruktūra;
6) veic profesionālu pilnveidošanos attiecīgajās jomās.
B15. BŪVPROJEKTA DAĻU VADĪTĀJU PIEREDZE
Attiecināms uz atsevišķu būvprojekta daļu, piemēram, arhitektūras, ūdensapgādes un
kanalizācijas, elektroapgādes, apkures, ventilācijas, kondicionēšanas, vājstrāvu, vadības
automatizācijas sistēmu daļas, u.c. daļu vadītāju pieredzi.
Būvprojekta daļu vadītājs ir zinošs un tam ir pieredze norādītajās jomās, par kuru tas
atbilstoši līgumam būs atbildīgs (izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam):
1) pieredze energoefektīvu ēkas norobežojošo konstrukciju un ietaišu projektēšanā jaunbūvju
un/vai ēku atjaunošanas projektos 
(norādīt atbilstošo)
, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par pabeigtu
projektu izmērīto energoefektivitāti uz m2, kas ietver apsildi, dzesēšanu, apgaismojumu,
ūdens uzsildīšanu un palīgaprīkojumu;
2) pieredze ēku energomonitoringa sistēmu (Building Energy Monitoring Systems, BEMS vai
ekvivalentu) uzstādīšanā, ēkas apsaimniekotāju informēšanā par to ekspluatāciju un
izmantošanu, lai konstatētu, kāds ir ēkas energopatēriņa modelis;
3) pieredze ūdens patēriņa ziņā efektīvu ietaišu projektēšanā, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par
pabeigtu projektu izmērīto ūdens patēriņu uz darbinieku;
4) pieredze vidi maz ietekmējošu būvmateriālu specifikāciju sastādīšanā,. 
Ir jāiekļauj atsauce
uz produktu vides deklarāciju (PVD) saskaņā ar piemērojamiem standartiem;
5) pieredze darbinieku pārvietošanās plānu izstrādē un/vai īstenošanā, tostarp mazemisiju
transportlīdzekļiem un velosipēdiem paredzēta infrastruktūra;
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
B16. ĒKAS PERSONĀLA PĀRVIETOŠANĀS PLĀNS
Ēkas personāla pārvietošanās plānu izstrādā, konsultējoties ar pasūtītāju, atbildīgo
plānošanas iestādi un attiecīgajiem infrastruktūras nodrošinātājiem. Plānā tiek identificēti
konkrēti pasākumi, kas, ņemot vērā vietējos apstākļus, var samazināt nepieciešamību pēc
došanās uz ēku ar personīgo automobili un veicināt ilgtspējīgāku transporta veidu — tostarp
riteņbraukšanas un kājāmiešanas, sabiedriskā transporta, mazemisiju transportlīdzekļu un
automobiļu koplietošanas — izmantošanu.
B17. ATKĀRTOTI IZMANTOJAMU VAI PĀRSTRĀDĀJAMU ATKRITUMU UZGLABĀŠANA
Atkritumu savākšanas teritorijas(-u) lielumu nosaka pēc iespējamā noslogotības līmeņa, lai
izvietotu pietiekamu skaitu konteineru, tā maksimāli palielinot otrreizēju pārstrādi un
vienlaikus varētu nodrošināt atkritumu atlikuma apstrādi.
B18. DIENASGAISMA UN APŽILBINĀJUMA KONTROLE
Līguma izpildes ietvaros nepieciešams apzināt vietas ēkā, kur var rasties apžilbinājums, kā
arī noteikt kontroles pasākumus, lai šajās vietās ierobežotu tiešu vai netiešu apžilbinājumu
B19. GLOBĀLĀS SASILŠANAS POTENCIĀLA (GSP) APRĒĶINA IZMANTOŠANA
Līguma izpildes ietvaros nepieciešams veikt ēkas prognozētās energoefektivitātes globālās
sasilšanas potenciālu (GSP) risinājumu alternatīvu izvērtēšanu aprites cikla griezumā.
C. ZPI prasības un kritēriji būvdarbiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Tehniskā specifikācija
Lielākā daļa tehniskās specifikācijas prasības ir jau iepriekš iekļauta projektā.
C1. BŪVGRUŽU (TAI SKAITĀ DEMONTĒŠANAS) ŠĶIROŠANA UN NODOŠANA
SPECIĀLOS POLIGONOS Vismaz 55 procenti (masas procenti) nebīstamo atkritumu, ko
saražo nojaukšanas un demontēšanas darbos, izņemot rakšanu un aizbēršanu, sagatavo
atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citiem materiālu atgūšanas veidiem, t.sk.:
1) kokmateriāli, stikla, metāla, ķieģeļu, akmens, keramikas un betona materiāli, ko atgūst no
ēkas galvenajām konstrukcijām;
2) izbūves elementi un nenesošie elementi, tostarp durvis un to rāmji, grīdas segums, griestu
plātnes, ģipša paneļi, plastmasas profili, izolācijas materiāli, logu rāmji, logu stikls, ķieģeļi,
betona bloki un gatavelementi, tērauda stiegras.
C2. LIKUMĪGAS IZCELSMES KOKMATERIĀLI
32
/
94
Visiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem, ko piegādā saskaņā ar līgumu, jābūt
likumīgi iegūtiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulai
(ES) Nr. 
995/2010
, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus
un koka izstrādājumus (Regula (ES) Nr.  
995/2010
).
Šī tehniskā specifikācija jāskata kombinācijā ar līguma izpildes noteikumiem.
C3. OBJEKTA ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Atkritumi, kas rodas būvdarbos un atjaunošanas darbos, izņemot nojaukšanas atkritumus,
nepārsniedz 11 t uz 100 m
2
 no biroja iekštelpu bruto platības.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
C4. BŪVDARBU VADĪTĀJA PIEREDZE
Būvdarbu vadītājam ir pieredze norādītajās jomās, par kuru tas atbilstoši līgumam būs
atbildīgs 
(izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam)
:
1) pieredze energoefektīvu ēkas norobežojošo konstrukciju un ietaišu būvdarbos jaunbūvju
un/vai ēku atjaunošanas projektos 
(atzīmēt atbilstošo)
, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par pabeigtu
projektu izmērīto energopatēriņu uz m2, kas ietver apsildi, dzesēšanu, apgaismojumu, ūdens
uzsildīšanu un palīgaprīkojumu;
2) pieredze ēku energomonitoringa sistēmu (BEMS) vai ekvivalentu sistēmu uzstādīšanā,
ēkas apsaimniekotāju informēšanā par to, kā tās izmantot;
3) pieredze ūdens patēriņa ziņā efektīvu sistēmu uzstādīšanā, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par
pabeigtu projektu izmērīto ūdens patēriņu uz darbinieku;
4) pieredze vidi maz ietekmējošu būvmateriālu iepirkšanā, montāžā un verifikācijā;
5) pieredze nojaukšanas un būvlaukuma atkritumu apsaimniekošanas plānu sekmīgā
īstenošanā, maksimāli samazinot atkritumu apjomu, t.sk. arī zināšanas un pieredze
nodrošinot atkritumu apstrādes iespējas ārpus būvlaukuma.
C5. SPECIALIZĒTO BŪVDARBU VADĪTĀJU PIEREDZE
Kritērijs attiecināms uz specifisku būvprojekta daļu, piemēram, arhitektūras, ūdensapgādes
un kanalizācijas, elektroapgādes, apkures, ventilācijas, kondicionēšanas, vājstrāvu, vadības
automatizācijas sistēmu daļas, u.c. būvdarbu vadītāju pieredzi.
Būvprojekta daļu būvdarbu vadītājs ir zinošs un tam ir pieredze norādītajās jomās, par kuru
tas atbilstoši līgumam būs atbildīgs 
(izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam)
:
1) pieredze energoefektīvu ēkas norobežojošo konstrukciju un ietaišu būvdarbu vadīšanā
jaunbūvju un/vai ēku atjaunošanas projektos 
(atzīmēt atbilstošo)
, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par
pabeigtu projektu izmērīto energoefektivitāti uz m2, kas ietver apsildi, dzesēšanu,
apgaismojumu, ūdens uzsildīšanu un palīgaprīkojumu;
2) pieredze ēku energomonitoringa sistēmu (Building Energy Monitoring Systems, BEMS) vai
ekvivalentu sistēmu uzstādīšanā, ēkas apsaimniekotāju informēšanā par to ekspluatāciju un
izmantošanu, lai konstatētu, kāds ir ēkas energopatēriņa modelis;
3) pieredze ūdens patēriņa ziņā efektīvu ietaišu izbūvē, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par pabeigtu
projektu izmērīto ūdens patēriņu uz darbinieku;
C6. ĒKAS APRITES CIKLA GLOBĀLĀS SASILŠANAS POTENCIĀLA (GSP) APRĒĶINA
IZMANTOŠANA
Punkti šajā kritērijā var tikt piešķirti, ja piedāvājuma izvērtēšanas kritērijs attiecībā uz PVD.
Ēkas prognozētās energoefektivitātes globālās sasilšanas potenciālu (GSP) aprēķina
izmantotā aprites cikla griezumā. Punktus piešķir piegādātājiem ar zemāko kopējo GSP.
C7. ĒKAS GALVENO ELEMENTU EFEKTIVITĀTE: PRODUKTU VIDES DEKLARĀCIJU
(PVD) APKOPOJUMS
Iepirkuma procedūras dokumentācijā norāda, kurš no tālāk norādītajām trīs variantiem tiek
izmantota vērtēšanā.
1) Vienkāršotais variants: tiek sakopoti par katru ēkas elementu iegūtie rezultāti attiecībā uz
GSP rādītāju, un to norāda kā CO
2
 emisijas ekvivalentu;
2) Rādītāja rezultātu variants: tiek sakopoti par katru ēkas elementu iegūtie PVD
raksturlielumu rezultāti (ACN rezultāti attiecībā uz dažādiem rādītājiem ); vai
3) Atzīmju vai klašu variants: tiek sakopoti par katru ēkas elementu iegūtās svērtās PVD
atzīmes vai klases (parasti atzīme ir izteikta ar skaitli, bet klasi apzīmē ar burtu).
Salīdzināšanas pamatu un izmantojamo variantu precīzi norāda iepirkuma procedūras
dokumentācijā. Vērtējamie ēkas elementi - A tabulā.
A tabula
. Vērtējamie ēkas elementi.
Jaunbūve
Atjaunošana
Pamati un apakšbūves
Nesošā konstrukcija, tostarp sijas, balsti un
pārsegumi
Ārsienas, apšuvums un izolācija
Grīdas un griesti
Iekšējās sienas
Logi
Jumti
Ārsienas, apšuvums un izolācija
Jauns jumta segums un izolācija
Logi
Ja ir paredzēti papildu stāvi vai ēkas
paplašināšana, kuru apjoms ir >25 procenti no
esošās izmantojamās platības, piemēro arī
jaunbūvju elementu sarakstu.
1.variants: Pasūtītājs piešķir punktus, pamatojoties uz A tabulā norādīto galveno ēkas
33
/
94
elementu aprites cikla efektivitātes uzlabojumu salīdzinājumā ar references (būvprojekta)
tāmi. Vērtēšanā izmanto Produktu vides deklarāciju. 2.variants: Efektivitāti vērtē, izmantojot
PVD, kas atbilst piemērojamiem standartiem.
Iepirkuma procedūras dokumentācijā norāda produktu kategorizēšanas noteikumus (PKN,
skat. tālāk piezīmi
), ko piemēro attiecībā uz PVD, un visi piegādātāji konsolidē uz PKN
pamata sagatavotās PVD saskaņā ar piemērojamiem standartiem. Tiek izmantoti tikai trešo
pušu verificēti PKN. Te ietilpst arī izejas datu verifikācija.
3.variants: Vērtējot ēkas elementus nolūkā piešķirt atzīmi vai klasi, ir pieļaujams izmantot
normalizēšanu un izsvarošanu, ar nosacījumu, ka ir ieviesti nacionālie PKN, kas ir būvatļauju
vai ēku novērtēšanas un sertificēšanas shēmu pamatā.
Ja pirms būvdarbu veicēja izraudzīšanās jau ir veikta analīze, izmantojot PVD, tad
projektētāji pasūtītājam iesniedz kopsavilkumu ar galvenajiem izmantotajiem tehniskajiem
pieņēmumiem, lai tos varētu ietvert iepirkuma procedūras dokumentācijā
Piezīme
. Produktu kategorizēšanas noteikumi ir jāievēro katras PVD sagatavošanā shēmas
ietvaros. Tie nosaka, kā jāveic ACN un kā jāverificē katrs produkts, lai nodrošinātu
saskanību.
C8. ATKĀRTOTI PĀRSTRĀDĀTA MATERIĀLA IZMANTOŠANA BETONĀ UN MŪRĪ
Šo kritēriju izmanto, ja visiem piegādātājiem ir jāpiedāvā betona un mūra konstrukcijas
risinājums. Šis kritērijs attiecas uz biroja ēkām ar betona nesošajām konstrukcijām, bloku
sienām un pildrežģa un mūra iekšējām sienām un ārsienām.
Pasūtītājs piešķir punktus piegādātājiem, kas ir panākuši, ka atkārtoti pārstrādātā materiāla
saturs/blakusproduktu saturs B tabulā norādītajos ēkas galvenajos elementos ir vismaz 15
procenti (pēc vērtības).
Var noteikt augstākas prasības par minimālo saturu, ja pirms būvdarbu veicēja izraudzīšanās
ir panākta vienošanās ar projektētājiem.
B tabula
. Ietveramie ēkas elementi
Jaunbūve
Atjaunošana
Nesošā konstrukcija, tostarp sijas, balsti un
pārsegumi
Ārējās sienas
Grīdas un griesti
Iekšējās sienas
Jumti
Pamati un apakšbūves
Ārējās sienas
Iekšējās sienas
Jauns jumta segums un izolācija
Ja ir paredzēti papildu stāvi vai ēkas
paplašināšana, kuru apjoms ir >25 procenti no
esošās izmantojamās platības, piemēro arī
jaunbūvju elementu sarakstu.
Atkārtoti pārstrādāto saturu aprēķina, pamatojoties uz atkārtoti pārstrādāto materiālu un/vai
blakusproduktu vidējo masas bilanci atkarībā no tā, kā tos ražo un piegādā uz būvlaukumu
(attiecīgā gadījumā):
1) katra gatavā maisījuma betona partija, no kuras betonu piegādā būvlaukumā – saskaņā ar
piemērojamiem standartiem;
2) rūpnieciski ražoti paneļi, balsti, bloki un elementi ar norādītu saturu – saskaņā ar
piemērojamiem standartiem.
C9. EFEKTIVITĀTES PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ CO2 EKVIVALENTĀM EMISIJĀM, KAS
RODAS PILDVIELU TRANSPORTĒŠANĀ
Punktus piešķir proporcionāli CO
2
 ekvivalentu (CO
2
e) emisiju samazinājumam uz tonnu
pildvielu, ko izmanto E tabulā uzskaitīto ēkas galveno elementu ražošanā. Iepirkuma
procedūras dokumentācijā norāda transportēšanā radušos CO
2
 emisiju aprēķināšanas metodi
un rīku.
Pasūtītājs, pamatojoties uz projektētāju sniegto informāciju, varētu noteikt mērķrādītāju:
maksimālās CO
2
e emisijas uz tonnu transportēto pildvielu. Šādu mērķrādītāju kopā ar to
pamatā esošajiem pieņēmumiem un noteikumiem ietver būvdarbu iepirkumu procedūras
dokumentācijā.
C tabula
. Ietveramie ēkas elementi
Jaunbūve
Atjaunošana
Nesošā konstrukcija, tostarp sijas,
balsti un pārsegumi
Ārējās sienas
Grīdas un griesti
Iekšējās sienas
Jumti
Pamati un apakšbūves
Ārējās sienas
Iekšējās sienas
Jauns jumta segums un izolācija
Ja ir paredzēti papildu stāvi vai ēkas paplašināšana,
kuru apjoms ir >25 procenti no esošās
izmantojamās platības, piemēro arī jaunbūvju
elementu sarakstu.
C10. MAZOGLEKĻA UN BEZOGLEKĻA NULLES ENERGOAVOTU UZSTĀDĪŠANA UN
NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
Punkti tiek piešķirti piegādātājam, kurš nodrošina iespēju pieslēgties augstas efektivitātes un
izmaksu ziņā ekonomiskām alternatīvās enerģijas sistēmām, un sniedz apkopes
pakalpojumus. 
Tiek izmantots kopā ar attiecīgās tehniskās specifikācijas kritēriju.
34
/
94
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
C11. GLOBĀLĀS SASILŠANAS POTENCIĀLA (GSP) APRĒĶINA IZMANTOŠANA
Līguma izpildes ietvaros nepieciešams veikt ēkas prognozētās energoefektivitātes globālās
sasilšanas potenciālu (GSP) risinājumu alternatīvu izvērtēšanu aprites cikla griezumā.
C12. BŪVGRUŽU (TAI SKAITĀ DEMONTĒŠANAS) ŠĶIROŠANA UN NODOŠANA
SPECIĀLOS POLIGONOS Būvuzņēmējs izstrādā pirmsnojaukšanas/ pirmsdemontēšanas
auditu, lai noteiktu, kādus materiālus var izmantot atkārtoti, reciklēt vai atgūt, t.sk.:
1) tādu bīstamo atkritumu (tostarp elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu(EEIA))
identificēšana un riska novērtēšana, kam var būt nepieciešama specializēta apiešanās un
apstrāde, vai nojaukšanas laikā iespējami radušos emisiju identifikācija un riska novērtēšana;
2) tāme, kurā atsevišķi uzskaitīti dažādi būvmateriāli un produkti;
3) aplēse par būvgružu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes potenciālu procentos,
pamatojoties uz to, kādas dalītas vākšanas sistēmas ierosināts izmantot nojaukšanas
procesā.
Identificētos materiālus, produktus un elementus uzskaita nojaukšanas darbu tāmē.
C13. OBJEKTA ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Pirms darbu uzsākšanas objektā Būvuzņēmējs sagatavo atkritumu apsaimniekošanas plānu.
Plānā norāda, kādas dalītās vākšanas sistēmas objektā izmantos, lai sašķirotu materiālus
atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citiem materiālu atgūšanas veidiem. Objekta atkritumu
apsaimniekošanas plāns ietver:
1) būvizstrādājumus, kas veido galvenos ēkas elementus, tostarp kokmateriālus, stikla,
metāla, ķieģeļu, keramikas, betona un inertos atkritumus, kā arī saistītos iepakojuma
materiālus;
2) būvizstrādājumus, kas ir daļa no ēkas izbūves, tostarp grīdas segumus, griestu plātnes,
sausā apmetuma un ģipša paneļus, plastmasas profilus un izolācijas materiālus, kā arī
saistītos iepakojuma materiālus.
Materiālu dalītā vākšana atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un atgūšanai notiek atbilstoši
atkritumu hierarhijai, kas noteikta Ministru kabineta 2013.gada 2.aprīļa noteikumos Nr.184
"
Noteikumi par atkritumu dalītu savākšanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādi
un materiālu reģenerāciju
."
Objektā notiekošo būvdarbu laikā seko līdzi tam un ziņo par to, kā tiek realizēts apstiprinātais
atkritumu apsaimniekošanas plāns. Tas ietver datus, kas attiecas uz to materiālu masu, kas
objektā savākti dalītajā vākšanā ar mērķi tos atkārtoti izmantot un pārstrādāt tehniskajās
specifikācijās norādītajā apmērā.
Tiek izmantota sistēma, kā monitorē un kvantificē radušos atkritumus un materiālus, kas
nodalīti atkārtotai izmantošanai un pārstrādei. Tāpat sistēmā var sekot līdzi un verificēt, kur
nonāk atkritumu sūtījumi. Monitoringa un izsekošanas datus iesniedz līgumslēdzējai iestādei
norunātā biežumā.
C14. ĒKAS ENERGOSISTĒMU UZSTĀDĪŠANA UN NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
Atkarībā no iepirkuma procedūras šis noteikums var attiekties arī uz sistēmām, ko uzstāda
trešā puse – energopakalpojumu sniedzējs 
(skatīt E sadaļu)
. Šādas sistēmas tiek
projektētas, uzstādītas un nodotas ekspluatācijā, ievērojot saskaņotos projektus un
specifikācijas:
1) apsilde, ventilācija un gaisa kondicionēšana (AVGK);
2) mazoglekļa un bezoglekļa energotehnoloģijas;
3) ēkas energovadības sistēma (BEMS);
4) apgaismojuma vadības sistēmas.
Būvuzņēmējs veic katras sistēmas funkcionālās veiktspējas testu, tostarp veiktspējas
mērījumus. AVGK sistēmām jāatbilst piemērojamiem standartiem.
Būvuzņēmējs iesniedz apsekošanas ziņojuma kopiju vai sertifikātu, kas apliecina, ka ir
veikta ēkas inženiertīklu un inženieriekārtu testēšana, un satur datus, kas pierāda, ka
ietaises darbojas, nepārsniedzot projektētos parametrus.
C15. ATKĀRTOTI PĀRSTRĀDĀTA SATURA IZMANTOŠANA
Tā kā materiālus pasūta un nogādā būvlaukumā atsevišķās partijās, atkārtoti pārstrādātā
satura atbilstību iepirkuma piedāvājumā norādītajam pārbauda katrai produkta partijai
atsevišķi.
Būvuzņēmējs atbilstību pārbauda, ievācot informāciju no izmantoto būvizstrādājumu
piegādātāja (-iem), t.sk. veicotmasas bilances aprēķinus, kurus apstiprina partijas testēšanas
rezultāti, piegādes dokumentācija un/vai rūpnīcas ražošanas kontroles dokumentācija. Katra
dokumenta datus verificē trešās puses veiktā auditā.
Piezīme
. 
"partija" ir vienoti marķētu tādu produktu daudzums, ko ražo vienā un tajā pašā
maisāmajā iekārtā vienādos apstākļos saskaņā ar noteiktu maisījuma projektu un izmantojot
tās pašas izejvielas.
C16. KOKMATERIĀLU LIKUMĪGA IEGŪŠANA
Ja iespējams, ieteicams veikt izlases veida pārbaudes sadarbībā ar kompetento iestādi, kas
atbildīga par Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulas (ES) Nr. 
995/2010
, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka
izstrādājumus, īstenošanu.
Pasūtītājs ir tiesīgs izlases veidā pārbaudīt, vai saskaņā ar līgumu izmantotie koka
35
/
94
izstrādājumi (visi vai to konkrēta apakšgrupa) atbilst C1 tehniskajai specifikācijai. Pēc
pieprasījuma darbuzņēmējs sniedz pierādījumus, kas apliecina atbilstību Eiropas Parlamenta
un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulai (ES) Nr. 
995/2010
, ar ko nosaka pienākumus
tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus.
Vairumā gadījumu, ja būvdarbu veicējs nav uzņēmums, kas pirmais laiž kokmateriālus vai
koka izstrādājumus ES tirgū, bet iegūst šādus produktus no citiem (Regulā (ES) Nr. 
995/2010
 definēts kā "tirgotājs"), būvdarbu veicējs par kokmateriāliem vai koka
izstrādājumiem sniedz šādu informāciju, ko pēc tam verificē izlases veida pārbaudēs:
1) tirgus dalībnieki vai tirgotāji, kas piegādājuši kokmateriālus un koka izstrādājumus to
izmantošanai ēkas būvniecībā;
2) dokumenti vai cita informācija, kas apliecina šo koka izstrādājumu atbilstību spēkā
esošiem tiesību aktiem;
3) pierādījumi par risku novērtēšanu un īstenotajām risku mazināšanas procedūrām saskaņā
ar Regulas (ES) Nr. 
995/2010
 6. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu.
Ja būvdarbu veicējs kokmateriālus vai koka izstrādājumus pirmais laiž ES tirgū to
izmantošanai būvniecības projektā (Regulā (ES) Nr. 
995/2010
 definēts kā "tirgus dalībnieks"),
piegādātājs par kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem sniedz šādu informāciju, ko pēc tam
pārbauda izlases veida pārbaudēs:
4) katra izmantoto kokmateriālu veida apraksts, tostarp tirdzniecības nosaukums,
izstrādājuma veids, koka sugas vispārpieņemtais nosaukums – attiecīgā gadījumā – pilns
zinātniskais nosaukums;
5) kokmateriālu un koka izstrādājumu piegādātāja nosaukums/vārds un adrese;
6) ieguves valsts un – vajadzības gadījumā:
- attiecīgās valsts reģions, kur kokmateriāli iegūti;
- ieguves koncesija;
- daudzums (apjoms, svars vai vienību skaits);
7) dokumenti vai cita informācija, kas apliecina šo koka izstrādājumu atbilstību spēkā
esošiem tiesību aktiem;
8) pierādījumi par risku novērtēšanu un īstenotajām risku mazināšanas procedūrām saskaņā
ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 
995/2010
, ar ko
nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus
6. panta
 1. punkta b) un c) apakšpunktu. Tie var ietvert sertifikāciju vai citas trešo pušu
verificētas shēmas.
Kokmateriāli, kam ir derīgas ES FLEGT vai CITES licences, ir uzskatāmi par likumīgi
iegūtiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES)
Nr. 
995/2010
, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un
koka izstrādājumus.
C17. PABEIGTAS ĒKAS NOROBEŽOJOŠO KONSTRUKCIJU KVALITĀTE
Pabeidzot būvniecību, būvdarbu veicējs testē pabeigtas ēkas norobežojošo konstrukciju un
to uzbūves kvalitāti saskaņā ar piemērojamiem standartiem, lai nodrošinātu, ka ir sasniegta
projektētā veiktspēja.
Būvdarbu veicējs testē pabeigtas ēkas norobežojošo konstrukciju un tās uzbūves kvalitāti, lai
nodrošinātu atbilstību projektā noteiktajai gaiscaurlaidības specifikācijai. Ja konstatē
defektus, tiek ierosināts, kā tos novērst.
Ar mehāniskās ventilācijas metodi testē vismaz 20 procentus no ēkas izmantojamās
iekštelpu platības, pierādot, ka projektētā gaiscaurlaidība atbilst attiecīgās ēkas ventilēšanas
paņēmienam.
Testēšanu veic saskaņā ar piemērojamiem standartiem, kurus akceptē attiecīgā
būvuzraudzības iestāde ēkas atrašanās vietā.
Testēšanu veic pēc būvniecības praktiskas pabeigšanas. Pēc tam, kad ir veikta testēšana
saskaņā ar piemērojamiem standartiem, darbuzņēmējs iesniedz apsekojuma ziņojuma vai
sertifikāta kopiju, kas apliecina, ka ēka atbilst gaiscaurlaidības prasībām.
C18. APGAISMOJUMA VADĪBAS SISTĒMAS
Skatīt noteikumu 
1.pielikuma
 6.3. sadaļu "ZPI kritēriji iekštelpu apgaismojuma uzstādīšanai"
Sistēmas tiek nodotas ekspluatācijā saskaņā ar 
1. pielikuma
 6.3. sadaļā iekļauto līguma
izpildes 1. noteikumu. Būvdarbu veicējs nodrošina sistēmu ekspluatācijas norādījumus
saskaņā ar 
6.3
.sadaļas tehniskās specifikācijas 1. prasību.
Ēkas lietotājiem un (ja attiecināms) nozīmētajam apsaimniekotājam nodrošina apmācību par
sistēmu izmantošanu, t.sk. arī saskarni ar BEMS (F2. kritērijs).
Projektētāji vai projektēšanas un būvdarbu veicējs iesniedz apsekošanas ziņojuma kopiju vai
sertifikātu, kas apliecina, ka ir veikta apgaismes sistēmu testēšana, un satur datus, kas
pierāda, ka sistēmas darbojas, nepārsniedzot projektētos parametrus. Tāpat tie apstiprina, ka
ir nodrošināti nepieciešamie materiāli un apmācība.
C19. ĒKAS ENERGOVADĪBAS SISTĒMA
Ēkas energovadības sistēmu (BEMS) nodod ekspluatācijā saskaņā ar noteiktajām
tehniskajām specifikācijām. Būvdarbu veicējs nodrošina BEMS ekspluatācijas rokasgrāmatu.
Ēkas lietotājiem un (ja attiecināms) nozīmētajam apsaimniekotājam nodrošina apmācību par
BEMS izmantošanu, t.sk.lietotāja saskarnes izmantošanu, lai analizētu un lejupielādētu
36
/
94
energodatus, izmantojot pieejamos programmatūras rīkus.
Būvuzņēmējs iesniedz:
1) apsekojuma ziņojuma vai sertifikāta kopiju, kas apliecina, ka ir veikta BEMS testēšana;
2) datus, kas pierāda, ka sistēmas darbojas atbilstoši projektētajiem parametriem;
3) apstiprinājumu, ka ir nodrošināti nepieciešamie materiāli un apmācības.
C20. MAZOGLEKĻA UN BEZOGLEKĻA NULLES ENERGOAVOTU UZSTĀDĪŠANA UN
NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
Mazoglekļa vai bezoglekļa energosistēmas ekspluatē saskaņā ar nepieciešamajām
tehniskajām specifikācijām.
Būvuzņēmējs iesniedz apsekošanas ziņojuma kopiju vai sertifikātu, kas apliecina, ka ir
veikta energosistēmu testēšana, un satur datus, kas pierāda, ka sistēmas darbojas,
nepārsniedzot projektētos parametrus.
C21. ATKĀRTOTI IZMANTOJAMU UN PĀRSTRĀDĀJAMU ATKRITUMU UZGLABĀŠANA
Pabeidzot būvniecību, Būvuzņēmējs apstiprina, ka ēkā vai tai piegulošajā teritorijā atrodas
īpaša glabātava, lai ēkas lietotājiem atvieglotu atkārtoti izmantojamu un pārstrādājamu
materiālu un nolietotu izstrādājumu nošķiršanu (atsaucoties uz B6 prasībām).
Būvdarbu veicējs iesniedz izbūvēto pārstrādājamu materiālu savākšanas ietaišu detalizētus
gala plānus.
D. ZPI prasības un kritēriji likvidēšanas, nojaukšanas un būvlaukauma sagatavošanas darbiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Tehniskā specifikācija
D1. BŪVGRUŽU (TAI SKAITĀ DEMONTĒŠANAS) ŠĶIROŠANA UN NODOŠANA
SPECIĀLOS POLIGONOS Vismaz 55 procenti (masas procenti) nebīstamo atkritumu, ko
saražo nojaukšanas un demontēšanas darbos, izņemot rakšanu un aizbēršanu, sagatavo
atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citiem materiālu atgūšanas veidiem, t.sk.:
1) kokmateriāli, stikla, metāla, ķieģeļu, akmens, keramikas un betona materiāli, ko atgūst no
ēkas galvenajām konstrukcijām;
2) izbūves elementi un nenesošie elementi, tostarp durvis un to rāmji, grīdas segums, griestu
plātnes, ģipša paneļi, plastmasas profili, izolācijas materiāli, logu rāmji, logu stikls, ķieģeļi,
betona bloki un gatavelementi, tērauda stiegras.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
D2. BŪVGRUŽU PIRMSNOJAUKŠANAS/ PIRMSDEMONTĒŠANAS AUDITS
Būvdarbu veicējs izstrādā pirmsnojaukšanas/ pirmsdemontēšanas auditu, lai noteiktu, kādus
materiālus var izmantot atkārtoti, pārstrādāt vai citā veidā atgūt, t.sk.:
1) tādu bīstamo atkritumu (tostarp elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA))
identificēšana un riska novērtēšana, kam var būt nepieciešama specializēta apiešanās un
apstrāde, vai nojaukšanas laikā iespējami radušos emisiju identifikācija un riska novērtēšana;
2) tāme, kurā atsevišķi uzskaitīti dažādi būvmateriāli un produkti;
3) aplēse par atkārtotas izmantošanas un pārstrādes potenciālu procentos, pamatojoties uz
to, kādas dalītas vākšanas sistēmas ierosināts izmantot nojaukšanas procesā.
Identificētos materiālus, produktus un elementus uzskaita nojaukšanas darbu tāmē.
E. ZPI prasības energosistēmu uzstādīšanai un energopakalpojumu piegādei
Prasības piemērojamas, ja to ir iespējams attiecināt uz paredzēto projektu. Būtu vēlams, ka šis kritērijs būtu
iekļauts jau projektā.
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības
Tehniskās
specifikācijas
E1. APSILDES SISTĒMAS, TOSTARP KOĢENERĀCIJA
Visas apsildes sistēmas (tostarp tādas, kuras apgādā koģenerācijas iekārtas), kas piegādā
siltumenerģiju biroja ēkas siltumenerģijas sadales sistēmām, kurās tiek izmantots ūdens vai
gaiss, atbilst attiecīgajiem ZPI pamatkritērijiem, kas apliecina katras tehnoloģijas efektivitāti.
1) Ūdenssildītāji, t.sk. sildkatli un siltumsūkņi, ar siltuma jaudu līdz 400 kW, un koģenerācijas
iekārtas, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda nepārsniedz 50 kWe: atbilst 1. un 2. kritērijam
tehniskajā specifikācijā 
(skat. ZPI kritērijus ūdens sildītājiem)
.
2) Koģenerācijas iekārtas, kuru galvenā dzinēja elektroenerģijas ražošanas jauda pārsniedz
50 kWe: atbilst 1. un 2. tehniskajai specifikācijai, kas paredz minimālo gada kopējo
efektivitāti 75 procenti un nosaka prasības "augsti efektīvai" koģenerācijai 
(skat. ZPI
kritērijus koģenerācijas iekārtām)
.
F. ZPI prasības un kritēriji ēkas apsaimniekošanai
Iepirkuma
dokumentu
ZPI prasības un kritēriji
37
/
94
sastāvdaļas
Tehniskās
specifikācijas
F1. ĒKAS ENERGOVADĪBAS SISTĒMA
Ēkas ekspluatētājs vai ēkas apsaimniekotājs katru mēnesi sagatavo atskaites ēkas
lietotājiem, izmantojot datus no ēkas energovadības sistēmas (BEMS). Šo kārtību reizi gadā
pārskata. Atskaitēs sīki un atsevišķi iedala enerģijas izmantojumu apsildes, dzesēšanas,
ventilācijas un apgaismošanas vajadzībām katrā sezonā.
F2. ENERGOEFEKTIVITĀTES PAKALPOJUMA LĪGUMS
Attiecīgi ēkas ekspluatētājs vai apsaimniekotājs, pamatojoties uz ēkas enerģijas patēriņa
sākotnējo modelēšanu (skatīt B3. kritēriju), vienojas par enerģijas patēriņa limitiem saistībā ar
apgaismojumu, apsildi, dzesēšanu, ventilāciju un rezerves energoiekārtām. Tas neietver
paredzēto slodzi saistībā ar lietotājiem, piemēram, te neietilpst patērētāju (piemēram, serveru
vai mazjaudas iekārtu) prognozētā slodze. Jaunbūvēm nepieciešams nodrošināt
energoefektivitātes garantiju.
Līguma pamatā ir veiktie aprēķini pēc Ministru kabineta 2013.gada 25.jūnija noteikumiem
Nr.348 "
Ēkas energoefektivitātes aprēķina metode
s" un Latvijas būvnormatīvu
būvklimatoloģijas prasībām. . Tāpat līgumā nosaka korekcijas saistībā ar nākotnē
iespējamām noslogojuma izmaiņām, ārkārtas laika apstākļiem un tirgus enerģijas izmaksām.
Ja enerģijas izmantojums ir pārsniedzis šos limitus, attiecīgi energoefektivitātes pakalpojuma
sniedzējs atbild par papildu izmaksām. Ja enerģijas patēriņš šos limitus nav pārsniedzis,
ietaupījumu varētu dalīt 50:50 (vai vienoties par citu ietaupījuma sadalījumu) ar pasūtītāju
iestādi. Šo kārtību reizi gadā pārskata.
F3. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANAS SISTĒMA
Ēkas apsaimniekotājs ievieš sistēmas, kas ēkas lietotājiem dod iespēju šķirot papīru,
kartonu, pārtikas un dzērienu iepakojumu (stiklu, plastmasu un citus materiālus, ja pastāv
attiecīgas vietējās dalītās vākšanas sistēmas) atsevišķās pārstrādes plūsmās. Ja
iespējams, baterijas, tintes un toneru kasetnes, IT aprīkojumu un mēbeles arī vāc un
sagatavo to atkārtotai izmantošanai vai pārstrādei.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
F4. ENERGOEFEKTIVITĀTES PAKALPOJUMA LĪGUMS
Līguma izpildes ietvaros neatkarīgi tiek apkopoti energodati, lai varētu veikt ēkas
energoefektivitātes monitoringu gada griezumā, to salīdzinot ar saskaņotajiem energopatēriņa
limitiem. Ēkas ekspluatētājs vai apsaimniekotājs nodrošina, ka datus no rēķiniem/skaitītājiem
un ēkas energovadības sistēmas apkopo trešā puse.
Šos datus katru gada pārskata gan ekspluatētājs, gan pasūtītājs, lai noteiktu ēkas enerģijas
patēriņu un gan ekspluatētāja, gan pasūtītāja mēneša peļņu/zaudējumus.
F5. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANAS SISTĒMA
Ēkas ekspluatētājs pastāvīgi, ar pasūtītāju saskaņotā kārtībā uzrauga un uzskaita ēkā
radušos atkritumus un atkārtotas izmantošanas un pārstrādes apjomus. Apsaimniekotājs vai
būvdarbu veicējs pasūtītājam sniedz mēneša datus par radušos atkritumu apjomu, ko izsaka
kā kopējo ēkā radušos atkritumu proporciju un kilogramos uz atkritumu frakciju.
G. ZPI prasības un kritēriji apvienoto projektēšanas un būvdarbu iepirkumiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Tehniskā specifikācija
G1. ĒKAS PATĒRĒTAIS ENERĢIJAS IZMAKSU OPTIMALITĀTE
Jaunbūvju, atjaunošanas vai pārbūves projektiem izmaksu ziņā optimālu primārās enerģijas
patēriņa pieprasījumu biroju ēkai izsaka kWh/m
2
 un aprēķina pēc metodikas, kas norādīta
Komisijas Deleģētajā 2012. gada 16. janvāra Regulā (ES) Nr. 
244/2012
, ar kuru papildina
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2010/31/ES
 par ēku energoefektivitāti, nosakot
salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes
prasību līmeņu aprēķināšanai ēkām un būves elementiem.
G2. APGAISMOJUMA VADĪBAS SISTĒMAS
Ieteicams
 lampu un apgaismes projektu iepirkumā izmantot ZPI kritērijus iekštelpu
apgaismojumam. Bez tam lietotājiem jāspēj kontrolēt vai pārlabot apgaismošanas sistēmu
funkcionēšanu ēkas zonās vai telpās.
G3. ĒKAS ENERGOVADĪBAS SISTĒMA
Tiek uzstādīta un ekspluatēta ēkas vadības sistēma (BMS) vai ekvivalenta sistēma, kurā
tiek ietverta arī energopārvaldības sistēma un ēkas enerģijas monitoringa sistēma (EMS) vai
ekvivalenta.
Lietotāja saskarne nodrošina, ka ēkas lietotāji un apsaimniekotāji bez nozīmīgas apmācības
var analizēt un lejupielādēt informāciju par enerģijas izmantojumu ēkā.
Ēkas energoefektivitātes pamatparametriem, ko sistēma var kontrolēt (t.i., apgaismojumam,
apsildei, dzesēšanai), ir jābūt ērti regulējamiem.
G4. MAZOGLEKĻA VAI BEZOGLEKĻA ENERĢIJAS AVOTI
Ja ēka ir izvietota vietā, kur ir iespējams pieslēgties augstas efektīvitātes un izmaksu ziņā
ekonomiskām alternatīvās enerģijas sistēmām, ēkas energosistēmas projektē tā, lai būtu
38
/
94
iespējams pieslēgties šai infrastruktūrai.
Augsti efektīva sistēma energoefektivitātes kontekstā ir:
1) centralizētās siltumapgādes/dzesēšanas sistēma, kuras darbībā izmanto vismaz 50 %
atjaunojamās enerģijas, 50 % siltuma pārpalikuma, 75 % koģenerācijas režīmā saražota
siltuma vai šādu enerģijas un siltuma veidu kombināciju 50 % apmērā;
2) jebkurš siltumapgādes/dzesēšanas risinājums, kas ievērojami samazina primārās
enerģijas patēriņu, kas nepieciešams vienas piegādātās enerģijas vienības piegādei
attiecīgās sistēmas robežās, ņemot vērā ieguvei, pārveidei, transportēšanai un sadalei
nepieciešamo enerģiju;
3) individuālās siltumapgādes/dzesēšanas risinājums, kurš ievērojami samazina no
neatjaunojamiem energoresursiem iegūtas primārās enerģijas patēriņu, kas nepieciešams
vienas piegādātās enerģijas vienības piegādei attiecīgās sistēmas robežās, vai kuram
nepieciešams tāds pats no neatjaunojamiem energoresursiem iegūtas primārās enerģijas
patēriņa apjoms, bet par zemākām izmaksām, ņemot vērā ieguvei, pārveidei, transportēšanai
un sadalei nepieciešamo enerģiju.
G5. VELOSIPĒDU NOVIETNE
Ēkas projektā iestrādā drošu un viegli pieejamu velosipēdu novietni ar jumtu. Vietu skaitu
nosaka, pamatojoties uz ēku novērtēšanas shēmu, ņemot vērā arī plānoto iespējamo skaita
palielinājumu .
G6. ATKĀRTOTI IZMANTOJAMU VAI PĀRSTRĀDĀJAMU ATKRITUMU UZGLABĀŠANA
Ēkā vai tai piegulošajā teritorijā atrodas īpaša glabātava, lai ēkas lietotājiem atvieglotu
pārstrādājamu materiālu šķirošanu.
G7. ŪDENS TAUPĪŠANAS IETAISES
Visas sanitārās un virtuves ūdens ietaises ir aprīkotas ar efektīvu ūdensapgādes aprīkojumu,
kas atbilst kritērijiem par sanitārtehnisko aprīkojumu un klozetpodiem un pisuāriem ar
noskalošanas funkciju. 
(Skatīt attiecīgo preču grupu ZPI kritērijus)
G8. SILTUMA KOMFORMTA APSTĀKĻI
Biroja ēkas projektētās telpu temperatūras vērtības (minimālā telpu temperatūra ziemā,
maksimālā telpu temperatūra vasarā) atbilst vismaz II kategorijai saskaņā ar piemērojamiem
standartiem.
G9. DIENASGAISMA UN APŽILBINĀJUMA KONTROLE
80 procenti no izmantojamās biroja platības tiek nodrošināts vidējais dienasgaismas
koeficients 1,5 procenti uz ārpagalmu vērstām fasādēm un 0,7 procenti uz iekšpagalmu
vērstām fasādēm. Abus koeficientus mēra darba plaknes augstumā, ko nosaka pasūtītājs.
G10. VENTILĀCIJA UN GAISA KVALITĀTE
Norāda ventilācijas sistēmu, kas piegādā telpās gaisu ar IDA 2 kvalitātes rādītāju atbilstoši
piemērojamiem standartiem.
Vietās, kur āra gaisa kvalitāte ir zema, ēkas ventilācijas sistēmu projektē tā, lai nodrošinātu
tīra gaisa piegādi birojiem saskaņā ar prasībām 8.3.1.-8.3.2. Zemu gaisa kvalitāti definē kā
āra gaisa (ODA) klasi 2 vai 3 atbilstoši piemērojamiem standartiem.
G11. BŪVGRUŽU (TAI SKAITĀ DEMONTĒŠANAS) ŠĶIROŠANA UN NODOŠANA
SPECIĀLOS POLIGONOS Vismaz 55 procenti (masas procenti) nebīstamo atkritumu, ko
saražo nojaukšanas un demontēšanas darbos, izņemot rakšanu un aizbēršanu, sagatavo
atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citiem materiālu atgūšanas veidiem, t.sk.:
1) kokmateriāli, stikla, metāla, ķieģeļu, akmens, keramikas un betona materiāli, ko atgūst no
ēkas galvenajām konstrukcijām;
2) izbūves elementi un nenesošie elementi, tostarp durvis un to rāmji, grīdas segums, griestu
plātnes, ģipša paneļi, plastmasas profili, izolācijas materiāli, logu rāmji, logu stikls, ķieģeļi,
betona bloki un gatavelementi, tērauda stiegras.
G12. LIKUMĪGAS IZCELSMES KOKMATERIĀLI
Visiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem, ko piegādā saskaņā ar līgumu, jābūt
likumīgi iegūtiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulai
(ES) Nr. 
995/2010
, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus
un koka izstrādājumus (Regula (ES) Nr.  
995/2010
).
Šī tehniskā specifikācija jāskata kombinācijā ar līguma izpildes noteikumiem.
G13. OBJEKTA ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Atkritumi, kas rodas būvdarbos un atjaunošanas darbos, izņemot nojaukšanas atkritumus,
nepārsniedz 11 t uz 100 m
2
 no biroja iekštelpu bruto platības.
G14. IZBŪVES UN APDARES MATERIĀLU IZVĒLE
Visi biroju izbūvei un apdarei izvēlētie materiāli atbilst tabulā norādītajiem emisiju limitiem. Šī
prasība attiecas uz:
1) griestu plātnēm;
2) krāsām un lakām;
3) grīdas un sienu tekstilsegumiem;
4) laminātu un elastīgo grīdas segumu;
5) koka grīdas segumu.
Visa testēšana jāveic gatavam produktam.
A tabula
. Materiālu un apdares materiālu emisiju limiti.
39
/
94
Ražojums
Emisiju limiti (μg/m
3
)
3 dienas
28 dienas
kopējie gaistošie organiskie savienojumi (
total volatile
organic compounds
, TVOC)
10 000
< 2 000
Formaldehīds
-
< 120
G15. APSILDES SISTĒMAS, TOSTARP KOĢENERĀCIJA
Visas apsildes sistēmas (tostarp tādas, kuras apgādā koģenerācijas iekārtas), kas piegādā
siltumenerģiju biroja ēkas siltumenerģijas sadales sistēmām, kurās tiek izmantots ūdens vai
gaiss, atbilst attiecīgajiem ZPI pamatkritērijiem, kas apliecina katras tehnoloģijas efektivitāti.
1) Ūdenssildītāji, t.sk. sildkatli un siltumsūkņi, ar siltuma jaudu līdz 400 kW, un koģenerācijas
iekārtas, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda nepārsniedz 50 kWe: atbilst 1. un 2. kritērijam
tehniskajā specifikācijā (skat. ZPI kritērijus ūdens sildītājiem).
2) Koģenerācijas iekārtas, kuru galvenā dzinēja elektroenerģijas ražošanas jauda pārsniedz
50 kWe: atbilst 1. un 2. tehniskajai specifikācijai, kas paredz minimālo gada kopējo
efektivitāti 75 procenti un nosaka prasības "augsti efektīvai" koģenerācijai (skat. ZPI
kritērijus koģenerācijas iekārtām).
G16. PABEIGTAS ĒKAS NOROBEŽOJOŠO KONSTRUKCIJU KVALITĀTE
Ēkas norobežojošās konstrukcijas un to uzbūvi projektē tā, lai nodrošinātu augstu
gaisnecaurlaidības standartu. Rādītāji atkarīgi no attiecīgās ēkas ventilēšanas paņēmiena:
- ēkām ar dabīgo ventilāciju (vēdināšanu) − q50 ≤ 3 m3/(m2 × h)
- ēkām ar mehānisko ventilācijas sistēmu − q50 ≤ 2 m3/(m2 × h)
- ēkām ar mehānisko ventilācijas sistēmu, kas aprīkota ar siltuma atguves (gaisa
rekuperācijas) ierīcēm − q50≤ 1,5 m3/(m2 × h).
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
G17. BŪVDARBU VADĪTĀJA PIEREDZE
Būvdarbu vadītājam ir pieredze norādītajās jomās, par kuru tas atbilstoši līgumam būs
atbildīgs (izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam):
1) pieredze energoefektīvu ēkas norobežojošo konstrukciju un ietaišu būvdarbos jaunbūvju
un/vai ēku atjaunošanas projektos 
(atzīmēt atbilstošo)
, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par pabeigtu
projektu izmērīto energopatēriņu uz m2, kas ietver apsildi, dzesēšanu, apgaismojumu, ūdens
uzsildīšanu un palīgaprīkojumu;
2) pieredze ēku energomonitoringa sistēmu (BEMS) vai ekvivalentā sistēmas uzstādīšanā,
ēkas apsaimniekotāju informēšanā par to, kā tās izmantot;
3) pieredze ūdens patēriņa ziņā efektīvu sistēmu uzstādīšanā, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par
pabeigtu projektu izmērīto ūdens patēriņu uz darbinieku;
4) pieredze vidi maz ietekmējošu būvmateriālu iepirkšanā, montāžā un verifikācijā
5) pieredze nojaukšanas un būvlaukuma atkritumu apsaimniekošanas plānu sekmīgā
īstenošanā, maksimāli samazinot atkritumu apjomu, t.sk. arī zināšanas un pieredze
nodrošinot atkritumu apstrādes iespējas ārpus būvlaukuma.
G18. SPECIALIZĒTO BŪVDARBU VADĪTĀJU PIEREDZE
Kritērijs attiecināms uz specifisku būvprojekta daļu, piemēram, arhitektūras, ūdensapgādes
un kanalizācijas, elektroapgādes, apkures, ventilācijas, kondicionēšanas, vājstrāvu, vadības
automatizācijas sistēmu, u.c. būvdarbu vadītāju pieredzi.
Būvprojekta daļu būvdarbu vadītājs ir zinošs un tam ir pieredze norādītajās jomās, par kuru
tas atbilstoši līgumam būs atbildīgs 
(izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam)
:
1) pieredze energoefektīvu ēkas norobežojošo konstrukciju un ietaišu būvdarbu vadīšanā
jaunbūvju un/vai ēku atjaunošanas projektos 
(atzīmēt atbilstošo)
, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par
pabeigtu projektu izmērīto energoefektivitāti uz m2, kas ietver apsildi, dzesēšanu,
apgaismojumu, ūdens uzsildīšanu un palīgaprīkojumu;
2) pieredze ēku energomonitoringa sistēmu (Building Energy Monitoring Systems, BEMS) vai
ekvivalentā sistēmas uzstādīšanā, ēkas apsaimniekotāju informēšanā par to ekspluatāciju un
izmantošanu, lai konstatētu, kāds ir ēkas energopatēriņa modelis;
3) pieredze ūdens patēriņa ziņā efektīvu ietaišu izbūvē, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par pabeigtu
projektu izmērīto ūdens patēriņu uz darbinieku;
G19. ARHITEKTA/ PROJEKTĒTĀJA PIEREDZE
Arhitekts/projektētājs ir zinošs un tam ir pieredze norādītajās jomās, par kurām tas atbilstoši
līgumam būs atbildīgs (izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam):
1) pieredze paaugstinātas energoefektivitātes ēku projektēšanā
2) pieredze tādu būvdarbu līgumu projektēšanās vadībā, kas ir atbilduši klientu izvirzītajām
ekoloģisko raksturlielumu prasībām vai tās pārsnieguši;
3) pieredze vides tehnoloģiju un konstruktīvu inovāciju realizācijas veiksmīgā identificēšanā
un realizācijas vadībā, kas nepieciešama ekoloģisko raksturlielumu un kvalitātes
uzlabošanai;
4) iesaiste vides tehnoloģiju un konstruktīvu inovāciju finansiālajā novērtējumā projektu
realizācijas ietvaros.
G20. BŪVPROJEKTA DAĻU VADĪTĀJU PIEREDZE
Attiecināms uz atsevišķu būvprojekta daļu, piemēram, arhitektūras, ūdensapgādes un
40
/
94
kanalizācijas, elektroapgādes, apkures, ventilācijas, kondicionēšanas, vājstrāvu, vadības
automatizācijas sistēmu, u.c.daļu projektēšanas vadītāju pieredzi.
Būvprojekta daļu vadītājs ir zinošs un tam ir pieredze norādītajās jomās, par kuru tas
atbilstoši līgumam būs atbildīgs (izvēlēties attiecīgo konkrētam līgumam):
1) pieredze energoefektīvu ēkas norobežojošo konstrukciju un ietaišu projektēšanā jaunbūvju
un/vai ēku atjaunošanas projektos 
(atzīmēt atbilstošo)
, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par pabeigtu
projektu izmērīto energoefektivitāti uz m2, kas ietver apsildi, dzesēšanu, apgaismojumu,
ūdens uzsildīšanu un palīgaprīkojumu;
2) pieredze ēku energomonitoringa sistēmu (Building Energy Monitoring Systems, BEMS) vai
ekvivalentā sistēmas uzstādīšanā, ēkas apsaimniekotāju informēšanā par to ekspluatāciju un
izmantošanu, lai konstatētu, kāds ir ēkas energopatēriņa modelis;
3) pieredze ūdens patēriņa ziņā efektīvu ietaišu projektēšanā, tostarp dati 
(ja pieejami)
 par
pabeigtu projektu izmērīto ūdens patēriņu uz darbinieku;
4) pieredze vidi maz ietekmējošu būvmateriālu specifikāciju sastādīšanā,. 
Ir jāiekļauj atsauce
uz produktu vides deklarāciju (PVD) saskaņā ar piemērojamiem standartiem
;
5) pieredze darbinieku pārvietošanās plānu izstrādē un/vai īstenošanā, tostarp mazemisiju
transportlīdzekļiem un velosipēdiem paredzēta infrastruktūra.
G21. ĒKAS APRITES CIKLA GLOBĀLĀS SASILŠANAS POTENCIĀLA (GSP) APRĒĶINA
IZMANTOŠANA
Punkti šajā kritērijā var tikt piešķirti, ja piedāvājuma izvērtēšanas kritērijs tiek attiecināts..
Ēkas prognozētās energoefektivitātes globālās sasilšanas potenciālu (GSP) aprēķina
izmantotā aprites cikla griezumā. Punktus piešķir pretendentam ar zemāko kopējo GSP.
G22. ĒKAS GALVENO ELEMENTU EFEKTIVITĀTE: PRODUKTU VIDES DEKLARĀCIJU
(PVD) APKOPOJUMS
Iepirkuma procedūras dokumentācijā norāda, kura no tālāk norādītajām trīs metodēm tiek
izmantota vērtēšanā.
1) Vienkāršotais variants: tiek sakopoti par katru ēkas elementu iegūtie rezultāti attiecībā uz
GSP rādītāju, un to norāda kā CO
2
 emisijas ekvivalentu;
2) Rādītāja rezultātu variants: tiek sakopoti par katru ēkas elementu iegūtie PVD
raksturlielumu rezultāti (ACN rezultāti attiecībā uz dažādiem rādītājiem ); vai
3) Atzīmju vai klašu variants: tiek sakopoti par katru ēkas elementu iegūtās svērtās PVD
atzīmes vai klases (parasti atzīme ir izteikta ar skaitli, bet klasi apzīmē ar burtu).
Salīdzināšanas pamatu un izmantojamo variantu precīzi norāda iepirkuma procedūras
dokumentācijā. Vērtējamie ēkas elementi - A tabulā.
A tabula
. Vērtējamie ēkas elementi.
Jaunbūve
Atjaunošana
Pamati un apakšbūves
Nesošā konstrukcija, tostarp sijas, balsti un
pārsegumi
Ārsienas, apšuvums un izolācija
Grīdas un griesti
Iekšējās sienas
Logi
Jumti
Ārsienas, apšuvums un izolācija
Jauns jumta segums un izolācija
Logi
Ja ir paredzēti papildu stāvi vai ēkas
paplašināšana, kuru apjoms ir >25 procenti no
esošās izmantojamās platības, piemēro arī
jaunbūvju elementu sarakstu.
1.variants: Pasūtītājs piešķir punktus, pamatojoties uz A tabulā norādīto galveno ēkas
elementu aprites cikla efektivitātes uzlabojumu salīdzinājumā ar references (būvprojekta)
tāmi. Vērtēšanā izmanto Produktu vides deklarāciju.
2.variants: Efektivitāti vērtē, izmantojot PVD, kas atbilst piemērojamiem standartiem.
Iepirkuma procedūras dokumentācijā norāda produktu kategorizēšanas noteikumus (PKN,
skat. tālāk piezīmi
), ko piemēro attiecībā uz PVD, un visi pretendenti konsolidē uz PKN
pamata sagatavotās PVD saskaņā ar piemērojamiem standartiem. Tiek izmantoti tikai trešo
pušu verificēti PKN. Te ietilpst arī izejas datu verifikācija.
3.variants: Vērtējot ēkas elementus nolūkā piešķirt atzīmi vai klasi, ir pieļaujams izmantot
normalizēšanu un izsvarošanu, ar nosacījumu, ka ir ieviesti nacionālie PKN, kas ir būvatļauju
vai ēku novērtēšanas un sertificēšanas shēmu pamatā.
Ja pirms būvdarbu veicēja izraudzīšanās jau ir veikta analīze, izmantojot PVD, tad
projektētāji pasūtītājam iesniedz kopsavilkumu ar galvenajiem izmantotajiem tehniskajiem
pieņēmumiem, lai tos varētu ietvert iepirkuma procedūras dokumentācijā
Piezīme
. Produktu kategorizēšanas noteikumi ir jāievēro katras PVD sagatavošanā shēmas
ietvaros. Tie nosaka, kā jāveic ACN un kā jāverificē katrs produkts, lai nodrošinātu
saskanību.
G23. ATKĀRTOTI PĀRSTRĀDĀTA MATERIĀLA IZMANTOŠANA BETONĀ UN MŪRĪ
Šo kritēriju izmanto, ja visiem pretendentiem ir jāpiedāvā betona un mūra konstrukcijas
risinājums. Šis kritērijs attiecas uz biroja ēkām ar betona nesošajām konstrukcijām, bloku
sienām un pildrežģa un mūra iekšējām sienām un ārsienām.
Pasūtītājs piešķir punktus pretendentiem, kas ir panākuši, ka atkārtoti pārstrādātais
saturs/blakusproduktu saturs B tabulā norādītajos ēkas galvenajos elementos ir vismaz 15
41
/
94
procenti (pēc vērtības).
Var noteikt augstākas prasības par minimālo saturu, ja pirms būvdarbu veicēja izraudzīšanās
ir panākta vienošanās ar projektētājiem.
B tabula
. Ietveramie ēkas elementi
Jaunbūve
Atjaunošana
Nesošā konstrukcija, tostarp sijas, balsti un
pārsegumi
Ārējās sienas
Grīdas un griesti
Iekšējās sienas
Jumti
Pamati un apakšbūves
Ārējās sienas
Iekšējās sienas
Jauns jumta segums un izolācija
Ja ir paredzēti papildu stāvi vai ēkas
paplašināšana, kuru apjoms ir >25 procenti no
esošās izmantojamās platības, piemēro arī
jaunbūvju elementu sarakstu.
Atkārtoti pārstrādāto saturu aprēķina, pamatojoties uz atkārtoti pārstrādāto materiālu un/vai
blakusproduktu vidējo masas bilanci atkarībā no tā, kā tos ražo un piegādā uz būvlaukumu
(attiecīgā gadījumā):
1) katra gatavā maisījuma betona partija, no kuras betonu piegādā būvlaukumā — saskaņā ar
piemērojamiem standartiem;
2) rūpnieciski ražoti paneļi, balsti, bloki un elementi ar norādītu saturu —saskaņā ar
piemērojamiem standartiem.
G24. EFEKTIVITĀTES PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ CO2 EKVIVALENTĀM EMISIJĀM, KAS
RODAS PILDVIELU TRANSPORTĒŠANĀ
Punktus piešķir proporcionāli CO
2
 ekvivalentu (CO
2
e) emisiju samazinājumam uz tonnu
pildvielu, ko izmanto E tabulā uzskaitīto ēkas galveno elementu ražošanā. Iepirkuma
procedūras dokumentācijā norāda transportēšanā radušos CO
2
 emisiju aprēķināšanas metodi
un rīku.
Pasūtītājs, pamatojoties uz projektētāju sniegto informāciju, varētu noteikt mērķrādītāju:
maksimālās CO
2
e emisijas uz tonnu transportēto pildvielu. Šādu mērķrādītāju kopā ar to
pamatā esošajiem pieņēmumiem un noteikumiem ietver būvdarbu ieprikumu procedūras
dokumentācijā.
C tabula
. Ietveramie ēkas elementi
Jaunbūve
Atjaunošana
Nesošā konstrukcija, tostarp sijas,
balsti un pārsegumi
Ārējās sienas
Grīdas un griesti
Iekšējās sienas
Jumti
Pamati un apakšbūves
Ārējās sienas
Iekšējās sienas
Jauns jumta segums un izolācija
Ja ir paredzēti papildu stāvi vai ēkas paplašināšana,
kuru apjoms ir >25 procenti no esošās
izmantojamās platības, piemēro arī jaunbūvju
elementu sarakstu.
G25. MAZOGLEKĻA UN BEZOGLEKĻA NULLES ENERGOAVOTU UZSTĀDĪŠANA UN
NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
Punkti tiek piešķirti pretendentam, kurš nodrošina iespēju pieslēgties augstas efektivitātes un
izmaksu ziņā ekonomiskām alternatīvās enerģijas sistēmām, un sniedz apkopes
pakalpojumus. 
Tiek izmantots kopā ar attiecīgās tehniskās specifikācijas kritēriju.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
G26. ĒKAS PERSONĀLA PĀRVIETOŠANĀS PLĀNS
Ēkas personāla pārvietošanās plānu izstrādā, konsultējoties ar pasūtītāju, atbildīgo
plānošanas iestādi un attiecīgajiem infrastruktūras nodrošinātājiem. Plānā tiek identificēti
konkrēti pasākumi, kas, ņemot vērā vietējos apstākļus, var samazināt nepieciešamību pēc
došanās uz ēku ar personīgo automobili un veicināt ilgtspējīgāku transporta veidu — tostarp
riteņbraukšanas un kājāmiešanas, sabiedriskā transporta, mazemisiju transportlīdzekļu un
automobiļu koplietošanas — izmantošanu.
G27. ATKĀRTOTI IZMANTOJAMU VAI PĀRSTRĀDĀJAMU ATKRITUMU UZGLABĀŠANA
Atkritumu savākšanas teritorijas(-u) lielumu nosaka pēc iespējamā noslogotības līmeņa, lai
izvietotu pietiekamu skaitu konteineru, tā maksimāli palielinot otrreizēju pārstrādi un
vienlaikus varētu nodrošināt atkritumu atlikuma apstrādi.
G28. DIENASGAISMA UN APŽILBINĀJUMA KONTROLE
Apzina vietas ēkā, kur var rasties apžilbinājums, kā arī nosaka kontroles pasākumus, lai
šajās vietās ierobežotu tiešu vai netiešu apžilbinājumu.
G29. GLOBĀLĀS SASILŠANAS POTENCIĀLA (GSP) APRĒĶINA IZMANTOŠANA
Līguma izpildes ietvaros nepieciešams veikt ēkas prognozētās energoefektivitātes globālās
sasilšanas potenciālu (GSP) risinājumu alternatīvu izvērtēšanu aprites cikla griezumā.
G30. BŪVGRUŽU (TAI SKAITĀ DEMONTĒŠANAS) ŠĶIROŠANA UN NODOŠANA
SPECIĀLOS POLIGONOS Būvuzņēmējs izstrādā pirmsnojaukšanas/ pirmsdemontēšanas
auditu, lai noteiktu, kādus materiālus var izmantot atkārtoti, reciklēt vai atgūt, t.sk.:
1) tādu bīstamo atkritumu (tostarp elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA))
identificēšana un riska novērtēšana, kam var būt nepieciešama specializēta apiešanās un
42
/
94
apstrāde, vai nojaukšanas laikā iespējami radušos emisiju identifikācija un riska novērtēšana;
2) tāme, kurā atsevišķi uzskaitīti dažādi būvmateriāli un produkti;
3) aplēse par būvgružu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes potenciālu procentos,
pamatojoties uz to, kādas dalītas vākšanas sistēmas ierosināts izmantot nojaukšanas
procesā.
Identificētos materiālus, produktus un elementus uzskaita nojaukšanas darbu tāmē.
G31. ĒKAS ENERGOSISTĒMU UZSTĀDĪŠANA UN NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
Šādas sistēmas tiek projektētas, uzstādītas un nodotas ekspluatācijā, ievērojot saskaņotos
projektus un specifikācijas:
1) apsilde, ventilācija un gaisa kondicionēšana (AVGK);
2) mazoglekļa un bezoglekļa energotehnoloģijas;
3) ēkas energovadības sistēma (BEMS);
4) apgaismojuma vadības sistēmas.
Būvuzņēmējs veic katras sistēmas funkcionālās veiktspējas testu, tostarp veiktspējas
mērījumus. AVGK sistēmām jāatbilst piemērojamiem standartiem.
G32. OBJEKTA ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Pirms darbu uzsākšanas objektā Būvuzņēmējs sagatavo atkritumu apsaimniekošanas plānu.
Plānā norāda, kādas dalītās vākšanas sistēmas objektā izmantos, lai sašķirotu materiālus
atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citiem materiālu atgūšanas veidiem. Objekta atkritumu
apsaimniekošanas plāns ietver:
1) būvizstrādājumus, kas veido galvenos ēkas elementus, tostarp kokmateriālus, stikla,
metāla, ķieģeļu, keramikas, betona un inertos atkritumus, kā arī saistītos iepakojuma
materiālus;
2)  būvizstrādājumus, kas ir daļa no ēkas izbūves, tostarp grīdas segumus, griestu plātnes,
sausā apmetuma un ģipša paneļus, plastmasas profilus un izolācijas materiālus, kā arī
saistītos iepakojuma materiālus.
Materiālu dalītā vākšana atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un atgūšanai notiek atbilstoši
atkritumu hierarhijai, kas noteikta Ministru kabineta 2013.gada 2.aprīļa noteikumos Nr. 184
"
Noteikumi par atkritumu dalītu savākšanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādi
un materiālu reģenerāciju
."
Objektā notiekošo būvdarbu laikā seko līdzi tam un ziņo par to, kā tiek realizēts apstiprinātais
atkritumu apsaimniekošanas plāns. Tas ietver datus, kas attiecas uz to materiālu masu, kas
objektā savākti dalītajā vākšanā ar mērķi tos atkārtoti izmantot un pārstrādāt tehniskajās
specifikācijās norādītajā apmērā.
Tiek izmantota sistēma, kā monitorē un kvantificē radušos atkritumus un materiālus, kas
nodalīti atkārtotai izmantošanai un pārstrādei. Tāpat sistēmā var sekot līdzi un verificēt, kur
nonāk atkritumu sūtījumi. Monitoringa un izsekošanas datus iesniedz līgumslēdzējai iestādei
norunātā biežumā.
G33. ATKĀRTOTI PĀRSTRĀDĀTA SATURA IZMANTOŠANA
Tā kā materiālus pasūta un nogādā būvlaukumā atsevišķās partijā, atkārtoti pārstrādātā
satura atbilstību iepirkuma piedāvājumā norādītajam pārbauda katrai produkta partijai
atsevišķi.
Būvuzņēmējs atbilstību pārbauda, ievācot informāciju no izmantoto būvizstrādājumu
piegādātāja (-iem), t.sk. veicotmasas bilances aprēķinus, kurus apstiprina partijas testēšanas
rezultāti, piegādes dokumentācija un/vai rūpnīcas ražošanas kontroles dokumentācija. Katra
dokumenta datus verificē trešās puses veiktā auditā.
Piezīme
. 
"partija" ir vienoti marķētu tādu produktu daudzums, ko ražo vienā un tajā pašā
maisāmajā iekārtā vienādos apstākļos saskaņā ar noteiktu maisījuma projektu un izmantojot
tās pašas izejvielas.
G34. KOKMATERIĀLU LIKUMĪGA IEGŪŠANA
Ja iespējams, ieteicams veikt izlases veida pārbaudes sadarbībā ar kompetento iestādi, kas
atbildīga par Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulas (ES) Nr. 
995/2010
, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka
izstrādājumus, īstenošanu.
Pasūtītājs ir tiesīgs izlases veidā pārbaudīt, vai saskaņā ar līgumu izmantotie koka
izstrādājumi (visi vai to konkrēta apakšgrupa) atbilst D1 tehniskajai specifikācijai. Pēc
pieprasījuma darbuzņēmējs sniedz pierādījumus, kas apliecina atbilstību Eiropas Parlamenta
un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulai (ES) Nr. 
995/2010
, ar ko nosaka pienākumus
tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus
Vairumā gadījumu, ja būvdarbu veicējs nav uzņēmums, kas pirmais laiž kokmateriālus vai
koka izstrādājumus ES tirgū, bet iegūst šādus produktus no citiem (Regulā (ES) Nr. 
995/2010
 definēts kā "tirgotājs"), būvdarbu veicējs par kokmateriāliem vai koka
izstrādājumiem sniedz šādu informāciju, ko pēc tam verificē izlases veida pārbaudēs:
1) tirgus dalībnieki vai tirgotāji, kas piegādājuši kokmateriālus un koka izstrādājumus to
izmantošanai ēkas būvniecībā;
2) dokumenti vai cita informācija, kas apliecina šo koka izstrādājumu atbilstību spēkā
esošiem tiesību aktiem;
3) pierādījumi par risku novērtēšanu un īstenotajām risku mazināšanas procedūrām saskaņā
43
/
94
ar Regulas (ES) Nr. 
995/2010
 6. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu.
Ja būvdarbu veicējs kokmateriālus vai koka izstrādājumus pirmais laiž ES tirgū to
izmantošanai būvniecības projektā (Regulā (ES) Nr. 
995/2010
 definēts kā "tirgus dalībnieks"),
pretendents par kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem sniedz šādu informāciju, ko pēc tam
pārbauda izlases veida pārbaudēs:
4) katra izmantoto kokmateriālu veida apraksts, tostarp tirdzniecības nosaukums,
izstrādājuma veids, koka sugas vispārpieņemtais nosaukums – attiecīgā gadījumā – pilns
zinātniskais nosaukums;
5) kokmateriālu un koka izstrādājumu piegādātāja nosaukums/vārds un adrese;
6) ieguves valsts un – vajadzības gadījumā:
- attiecīgās valsts reģions, kur kokmateriāli iegūti;
- ieguves koncesija;
- daudzums (apjoms, svars vai vienību skaits);
7) dokumenti vai cita informācija, kas apliecina šo koka izstrādājumu atbilstību spēkā
esošiem tiesību aktiem;
8) pierādījumi par risku novērtēšanu un īstenotajām risku mazināšanas procedūrām saskaņā
ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr.  
995/2010
, ar ko
nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus
6. panta
 1. punkta b) un c) apakšpunktu. Tie var ietvert sertifikāciju vai citas trešo pušu
verificētas shēmas.
Kokmateriāli, kam ir derīgas ES FLEGT vai CITES licences, ir uzskatāmi par likumīgi
iegūtiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES)
Nr. 
995/2010
, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un
koka izstrādājumus.
G35. PABEIGTAS ĒKAS NOROBEŽOJOŠO KONSTRUKCIJU KVALITĀTE
Pabeidzot būvniecību, būvdarbu veicējs testē pabeigtas ēkas norobežojošo konstrukciju un
to uzbūves kvalitāti saskaņā ar piemērojamiem standartiem, lai nodrošinātu, ka ir sasniegta
projektētā veiktspēja.
Būvdarbu veicējs testē pabeigtas ēkas norobežojošo konstrukciju un tās uzbūves kvalitāti, lai
nodrošinātu atbilstību projektā noteiktajai gaiscaurlaidības specifikācijai. Ja konstatē
defektus, tiek ierosināts, kā tos novērst.
Ar mehāniskās ventilācijas metodi testē vismaz 20 procentus no ēkas izmantojamās
iekštelpu platības, pierādot, ka projektētā gaiscaurlaidība atbilst attiecīgās ēkas ventilēšanas
paņēmienam.
Testēšanu veic saskaņā ar piemērojamiem standartiem, kurus akceptē attiecīgā
būvuzraudzības iestāde ēkas atrašanās vietā.
Testēšanu veic pēc būvniecības praktiskas pabeigšanas. Pēc tam, kad ir veikta testēšana
saskaņā ar piemērojamiem standartiem, darbuzņēmējs iesniedz apsekojuma ziņojuma vai
sertifikāta kopiju, kas apliecina, ka ēka atbilst gaiscaurlaidības prasībām.
G36. APGAISMOJUMA VADĪBAS SISTĒMAS
Skatīt noteikumu 
1.pielikuma
 6.3. sadaļu "ZPI kritēriji iekštelpu apgaismojuma uzstādīšanai"
Sistēmas tiek nodotas ekspluatācijā saskaņā ar 
1. pielikuma
 6.3. sadaļā iekļauto līguma
izpildes 1. noteikumu. Būvdarbu veicējs nodrošina sistēmu ekspluatācijas norādījumus
saskaņā ar 
6.3
.sadaļas tehniskās specifikācijas 1. prasību.
Ēkas lietotājiem un (ja attiecināms) nozīmētajam apsaimniekotājam nodrošina apmācību par
sistēmu izmantošanu, t.sk. arī saskarni ar BEMS (F2. kritērijs).
Projektētāji vai projektēšanas un būvdarbu veicējs iesniedz apsekošanas ziņojuma kopiju vai
sertifikātu, kas apliecina, ka ir veikta apgaismes sistēmu testēšana, un satur datus, kas
pierāda, ka sistēmas darbojas, nepārsniedzot projektētos parametrus. Tāpat tie apstiprina, ka
ir nodrošināti nepieciešamie materiāli un apmācība.
G37. ĒKAS ENERGOVADĪBAS SISTĒMA
Ēkas energovadības sistēmu (BEMS) vai ekvivalentu sistēmu nodod ekspluatācijā saskaņā
ar noteiktajām tehniskajām specifikācijām. Būvdarbu veicējs nodrošina (EMS ekspluatācijas
rokasgrāmatu. Ēkas lietotājiem un (ja attiecināms) nozīmētajam apsaimniekotājam nodrošina
apmācību par BEMS vai ekvivalentas sistēmas izmantošanu, t.sk. lietotāja saskarnes
izmantošanu, lai analizētu un lejupielādētu energodatus, izmantojot pieejamos
programmatūras rīkus.
Būvuzņēmējs iesniedz:
1) apsekojuma ziņojuma vai sertifikāta kopiju, kas apliecina, ka ir veikta BEMS vai
ekvivalentas sistēmas testēšana;
2) datus, kas pierāda, ka sistēmas darbojas atbilstoši projektētajiem parametriem;
3) apstiprinājumu, ka ir nodrošināti nepieciešamie materiāli un apmācības.
G38. MAZOGLEKĻA UN BEZOGLEKĻA NULLES ENERGOAVOTU UZSTĀDĪŠANA UN
NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
Mazoglekļa vai bezoglekļa energosistēmas ekspluatē saskaņā ar nepieciešamajām
tehniskajām specifikācijām.
Būvuzņēmējs iesniedz apsekošanas ziņojuma kopiju vai sertifikātu, kas apliecina, ka ir
veikta energosistēmu testēšana, un satur datus, kas pierāda, ka sistēmas darbojas,
44
/
94
nepārsniedzot projektētos parametrus.
G39. ATKĀRTOTI IZMANTOJAMU UN PĀRSTRĀDĀJAMU ATKRITUMU UZGLABĀŠANA
Pabeidzot būvniecību, Būvuzņēmējs apstiprina, ka ēkā vai tai piegulošajā teritorijā atrodas
īpaša glabātava, lai ēkas lietotājiem atvieglotu atkārtoti izmantojamiu un pārstrādājamu
materiālu un nolietotu izstrādājumu nošķiršanu (atsaucoties uz B6 prasībām).
Būvdarbu veicējs iesniedz izbūvēto pārstrādājamu materiālu savākšanas ietaišu detalizētus
gala plānus.
2. Ceļu projektēšana, būvniecība un uzturēšana
Jauna ceļa būvniecības process vai uzturēšanas pasākumi sastāv no skaidrām un secīgām iepirkuma darbībām
un attiecīgiem līgumiem. Atkarībā no izvēlētā iepirkuma procesa šādus līgumus var piešķirt vienam līgumslēdzējam
vai līgumi tiek piešķirti atsevišķi. Daži līgumi var būt iestrādāti projekta un būvniecības (PB) vai projekta, būvniecības
un ekspluatācijas (PBE) līgumā, kas var paredzēt, ka tehniskā projekta izstrādes procesu, būvniecības pamatlīgumu,
uzturēšanas un ekspluatācijas līgumu koordinē viens darbuzņēmējs.
ZPI prasības un kritēriji iedalīti 5 atsevišķās grupās atbilstoši šiem noteiktajiem iepirkuma procesa posmiem (A-E).
Atkarībā no projekta vērienīguma un līgumslēdzējas iestādes pieredzes ne visi šajā prasību un kritēriju kopā ietvertie
ZPI kritēriji būs piemērojami. Kopumā tomēr ZPI kritēriji ir vērsti uz ceļu kā sistēmu, nevis uz atsevišķiem ceļa
elementiem. Jāatzīmē, ka atsevišķi ir pieejami ZPI kritēriji ielu apgaismojumam un satiksmes signāliem, ko var
izmantot iepirkuma kontekstā saistībā ar ceļu.
2.1. ZPI prasības un kritēriji ceļu projektēšanai, būvniecībai un uzturēšanai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Jaunu resursefektīvu ceļu būvniecība, kuru tehniskajā projektā ņemta vērā plašāka ietekme
uz vidi, piemēram, troksnis, ūdens novade un transportlīdzekļu degvielas patēriņš lietošanas
laikā,
vai
Esošo ceļu uzturēšanas darbi vai nozīmīga atjaunošana resursefektīvā veidā, kurā ņemta
vērā plašāka vides ietekme, piemēram, troksnis, ūdens novade un transportlīdzekļu
degvielas patēriņš lietošanas laikā.
A. ZPI prasības un kritēriji sīkām būvprojekta tehniskajām un izpildes prasībām
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Tehniskās
specifikācijas
A1. ZEMAS TEMPERATŪRAS ASFALTS
Projektētājiem 
vai
 PB piegādātājam, 
vai
 PBE piegādātājam jāpiemēro vislabākā prakse un
metodes bitumena maisījumu ieklāšanā, lai samazinātu asfalta ražošanas un ieklāšanas
temperatūru.
Ieklāšanai paredzēto virsmas un saistkārtu bitumena maisījumu temperatūra nedrīkst
pārsniegt 140 °C. Ieklāšanas temperatūra virs 140 °C, bet ne augstāka par 155 °C, ir
pieļaujama tikai gadījumos, kad tiek izmantoti augstākas viskozitātes bitumena maisījumi.
A2. IZRAKTO MATERIĀLU UN GRUNTS APSAIMNIEKOŠANAS PLĀNS
Rakšanas darbos radītie atkritumi, izņemot būvgružus un nojaukšanas atkritumus, ir
jāprotokolē.
Jāsagatavo izrakto materiālu un grunts apsaimniekošanas plāns, izveidojot dalītās vākšanas
sistēmas:
(i) izraktajiem materiāliem, kas radušies rakšanas darbos, piemēram, no būvlaukuma
sagatavošanas un līmeņošanas, pamatu, pagraba un tranšejas rakšanas, parasti grunts un
akmeņi, arī augsnes apakškārtai,
(ii) augsnes virskārtai.
Maksimāli jāievieš gan izrakto materiālu, gan augsnes virskārtas atkārtotas izmantošanas
slēgtā aprite būvlaukumā atbilstoši oglekļa pēdas (OP) vai aprites cikla novērtējuma (ACN)
raksturlielumu izvērtējuma rezultātiem (skatīt B14 kritēriju). Izrakto materiālu dalītā vākšana
atkārtotai izmantošanai, pārstrādāšanai un atgūšanai notiek atbilstoši atkritumu
apsaimniekošanas hierarhijai, kas noteikta Ministru kabineta 2013.gada 2.aprīļa noteikumos
Nr.184 "
Noteikumi par atkritumu dalītu savākšanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
pārstrādi un materiālu reģenerāciju
".
A3. RAKSTURLIELUMU PRASĪBAS ŪDENS PIESĀRŅOJUMA KONTROLES
KOMPONENTIEM ŪDENS NOVADES SISTĒMĀS
Ja noteku savienojumi nav īpaši noteikti vietējos noteikumos vai tie nav nepieciešami īpašu
apstākļu dēļ.
Ceļu ūdens novades sistēma nedrīkst būt pievienota maģistrālajām notekcaurulēm.
Ūdens novades sistēmā jāietver ūdens novades komponenti, kas palīdz atdalīt no lietus 
45
/
94
Ūdens novades sistēmā jāietver ūdens novades komponenti, kas palīdz atdalīt no lietus
ūdens nogulsnes un cietās daļiņas.
A4. RAKSTURLIELUMU PRASĪBAS LIETUS ŪDENS AIZTURĒŠANAS KAPACITĀTEI
ŪDENS NOVADES SISTĒMĀS
Kad tas noteikts tiesību aktos vai kad tam ir īpaša nozīme konkrētajā vietā
.
Ūdens novades sistēmu projektē tā, lai tā spētu:
A.4.1. savākt nokrišņu daudzumu, kas radies aprēķina lietusgāzē ar atkārtošanās periodu
vienu reizi X gados un ilgumu Y minūtes noteiktā teritorijā, no kuras novada ūdeni;
A.4.2. ierobežot maksimālos noteces rādītājus no ūdens novades sistēmas, lai tie
nepārsniegtu neskartas teritorijas rādītājus vai citu konkrētu vērtību, ko skaidri noteikusi
līgumslēdzēja iestāde uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu.
A5. VIDES INTEGRĀCIJAS UN ATJAUNOŠANAS PLĀNS
Šo kritēriju attiecina, kad ir stādīšanai piemērota zeme, un tas varētu ietvert ūdens novades
dabiskās infrastruktūras apstādīšanu, piemēram, aizturēšanas ūdenstilpes, dīķus vai
mākslīgos mitrājus.
Vides integrācijas un atjaunošanas plāns jāiesniedz kā ceļa tehniskā projekta daļa, kurā
ietverta šāda informācija:
A.5.1. teritorijas karte, kurā norādīti visu augu sugu šķirņu veidi, atrašanās vieta un
daudzums/blīvums (jāiekļauj tikai neinvazīvās un vietējās augu sugas);
A.5.2. augu sugu šķirņu atlases procedūras apraksts un īss pamatojums par katru šķirni,
kāpēc tā ir piemērota teritorijas īpašajiem vides apstākļiem;
A.5.3. prasības dobei; izmantotā augsne/komposts/augsnes substrāts un to dziļums,
sākotnējā mēslošana, mulčas izmantošana, zāliena sēšana;
A.5.4. plānotie pasākumi, lai izvairītos no augsnes erozijas pirms un pēc augu segas
izveides;
A.5.5. paredzamās prasības apzaļumoto teritoriju apsaimniekošanai. Ietverta apūdeņošana,
zāles pļaušana, apcirpšana vai augu aizvietošana.
Plānam jābūt veidotam atbilstoši labas prakses vadlīnijām.
A6. TROKŠŅA EMISIJAS MONITORINGS BŪVNIECĪBAS UN UZTURĒŠANAS LAIKĀ
Ja noteikts plānošanas atļaujā vai vietējos/nacionālajos tiesību aktos, vai to konkrēti
pieprasījis pasūtītājs
Projektētāji vai PB piegādātājs, vai PBE piegādātājs iesniedz sīkas ziņas par to, kā
uzstādāma pagaidu (vai pastāvīgas, ja tas ir gala tehniskais projekts) trokšņa
aizsargbarjeras, lai noteiktajā uztveres zonā samazinātu trokšņa līmeni līdz mazāk nekā X
dB(A) ar vidējo L
dvn
 un līdz Y dB(A) ar vidējo L
nakts
 vērtību, kā tas noteikts Ministru
kabineta 2014.gada 7.janvāra noteikumu Nr.16 "
Trokšņa novērtēšanas un pārvaldības
kārtība
" 
1. pielikumā
.
A7. MINIMĀLĀS PRASĪBAS ZEMA TROKŠŅA SEGUMA TEHNISKAJAM PROJEKTAM
Ja tas noteikts normatīvajā regulējumā, ka zems trokšņu līmenis ir uzskatāms par prioritāru
šim ceļam.
Projektētāji vai PB piegādātājs vai PBE piegādātājs apliecina, ka piedāvātais zema trokšņa
segums atbilst šādiem CPX (metode mērīšanai virsmu tiešā tuvumā) trokšņa emisijas
līmeņiem, kas saskaņā ar piemērojamiem standartiem noteikti kā ceļa posmā maksimālā
atļautā ātruma funkcija:
• 90 dB(A), ja ātrums ir 50 km/h, un/vai
• 95 dB(A), ja ātrums ir 70 km/h, un/vai
• 98 dB(A), ja ātrums ir 90 km/h.
Tehniskajā projektā un pieņēmumos izmantotajiem testēšanas datiem jābūt iegūtiem,
izmantojot: CPX testēšanas metodi, transportlīdzekļus un/vai treilerus, kuriem izmantota
radiālā riepa ar tērauda jostu un izmēra kodu P225/60 R16 (ASTM F2493-14), ar protektoru ne
mazāku par 5 mm.
Testēšanas dati jākoriģē atbilstīgi 20 °C gaisa temperatūrai. Testēšanas datu nenoteiktības
analīze jāizvērtē atbilstoši "Norādījumiem par nenoteiktības izteikšanu mērījumos" (ISO/IEC
norādījumi Nr. 98-3:2008), un testēšanā jāuzrāda, ka rezultāti, arī to nenoteiktība,
nepārsniedz iepriekš minētās vai tehniskajā projektā noteiktās (ja zemākas) vērtības vairāk
par 1 dB(A).
A8. PRASĪBAS CEĻA APGAISMOJUMA RAKSTURLIELUMIEM
Attiecībā uz šo kritēriju lūdzam skatīt ZPI kritērijus ielu apgaismojumam un satiksmes
signāliem.
A9. PRASĪBAS CEĻA APZĪMĒJUMU RAKSTURLIELUMIEM
Attiecībā uz šo kritēriju, lūdzam skatīt ES ZPI kritērijus krāsām, lakām un ceļa
apzīmējumiem. kas drīzumā tiks publicēti: Eiropas Komisijas tīmekļvietnē.
A10. SATIKSMES SASTRĒGUMU MAZINĀŠANAS PLĀNS
Ceļa būvniecības un uzturēšanas pasākumos īstenojamais satiksmes sastrēgumu
mazināšanas plāns jāiesniedz kopā ar ceļa tehnisko projektu, un tajā jāietver:
A.10.1. ceļa kalpošanas laikā paredzamo būvniecības un/vai uzturēšanas darbu grafiks;
A.10.2. alternatīvi ceļi (ceļu remonta laikā) satiksmes novirzīšanai šādu darbību laikā, ja tas
nepieciešams.
Ja projektētāji vai PB piegādātājs vai PBE piegādātājs aptver sastrēgumu risinājumus ceļa 
46
/
94
Ja projektētāji vai PB piegādātājs vai PBE piegādātājs aptver sastrēgumu risinājumus ceļa
lietošanas posmā un jebkādas ceļa uzturēšanas darbības, kurās plānots izmantot
maiņvirziena braukšanas joslas vai nostiprinātas apstāšanās nomales joslas vajadzībām,
viņiem ir jāiesniedz ACI analīze, kurā iekļautas lietotājam radītās ārējās izmaksas
sastrēguma dēļ.
Ceļi, kur satiksmes pārvaldībai ir ieviesta ITS, ir jāaprīko ar nepieciešamajām ITS atbalsta
ierīcēm: kamerām, luksoforiem, informācijas ekrāniem un dažādām ceļazīmēm.
A11. PRASĪBAS CEĻA SEGUMA ILGIZTURĪBAS RAKSTURLIELUMIEM
Pasūtītājs nosaka ceļa seguma minimālo kalpošanas laiku, neattiecinot to uz seguma
virskārtu, bet tam nevajadzētu būt īsākam par:
A.11.1. 15 gadiem saistkārtai, ar iespēju to samazināt ne mazāk kā līdz desmit gadiem īpašu
apstākļu gadījumā (piemēram, nelabvēlīgs klimats, kam jābūt precizētam uzaicinājumā
iesniegt piedāvājumus;
A.11.2. 20 gadiem elastīgu/pusstingu segumu pamatkārtai un stingu segumu cementbetona
plātnēm;
A.11.3. 40 gadiem pamata apakškārtai.
Papildus pasūtītājs var norādīt minimālo kalpošanas laiku seguma virskārtai, ja īpašie ceļa
seguma apstākļi pieļauj sliekšņa noteikšanu.
A12. CEĻA UZTURĒŠANAS UN ATJAUNOŠANAS PLĀNS
A12.1. 
1. variants
Šis variants attiecas uz PBE līgumiem
PBE piegādātājs ceļa uzturēšanas un atjaunošanas plānu pievieno detalizētam tehniskajam
projektam. Katram ceļa posmam, kam raksturīgas īpašas būvniecības metodes, materiāli,
vides apstākļi, meteoroloģiskie apstākļi un lietojums, plānā vismaz ir :
A.12.1.1. jāaptver ikdienas, preventīvās un atjaunošanas darbības;
A.12.1.2. jāuzlabo uzturēšanas darbu izdevumu un ieguvumu attiecība;
A.12.1.3. jāuzrāda katras ikdienas, preventīvās un atjaunošanas darbības/stratēģijas
ietekmes uz vidi raksturlielumi, kas ir iekļauti OP (attiecīgi saskaņā ar B14kritēriju);
A.12.1.4. jāiekļauj katras darbības izmaksas, paredzamie laika intervāli starp ceļa
uzturēšanas pasākumiem, satiksmes sastrēgumu mazināšanas plāns (saskaņā ar B10
kritēriju) un būvniecības, demontāžas atkritumu apsaimniekošanas plāns (saskaņā ar E2
kritēriju).
A.12.2. 
2. variants
Šis variants attiecas uz atsevišķiem projektēšanas un būvdarbu līgumiem jeb PB līgumiem.
Projektētāji vai PB piegādātājs detalizētā tehniskajā projektā ietver vispārēju uzturēšanas un
atjaunošanas plānu. Par katru ceļa posmu, kam raksturīgas īpašas būvniecības metodes,
materiāli, vides apstākļi, meteoroloģiskie apstākļi un lietojums, vispārējā plānā jāiekļauj
vismaz:
A.12.2.1. ikdienas, preventīvo un atjaunošanas darbību ietekmes uz vidi raksturlielumi
(attiecīgi saskaņā ar OP B14 kritēriju);
A.12.2.2. visu ikdienas, preventīvo un atjaunošanas darbību vidējie intervāli (ja tos nav
noteikusi līgumslēdzēja iestāde);
A.12.2.3. katrai darbībai satiksmes sastrēgumu mazināšanas plāns (saskaņā ar B10 kritēriju)
un nojaukšanas atkritumu apsaimniekošanas plāns (saskaņā ar E2 kritēriju).
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
A14. CEĻA GALVENO ELEMENTU ACN EFEKTIVITĀTE
Šo kritēriju var piemērot tikai tad, ja pretendentiem paredzēts izsniegt references ceļa tāmi
(Bill of Quantities), ko ņems par pamatu salīdzināšanai, vai tad, ja iepirkumā salīdzinās
dažādu pretendentu iesniegtos projektus.
Iepirkuma procedūras dokumentācijā ievēro papildu tehniskos norādījumus, kas sniegti šī
Pielikuma 
2.2 punktā
 -Tehniskie pielikumi A sadaļā (OP variants).
Iepirkuma dokumentācijas sagatavošanā palīdz tehniskais vērtētājs, kas specializējas OP un
kritiski izvērtē pieteikumus.
Papildu punktus piešķirs, pamatojoties uz galveno ceļa elementu, kas nosaukti A tabulā,
zemāko OP rādījumu salīdzinājumā ar references ceļu vai citiem iesniegtiem piedāvājumiem.
Salīdzināšanas pamatu precīzi norāda Iepirkuma procedūras dokumentācijā.
A tabula
. Vērtējamie ceļa elementi
Jauna būvniecība vai būtiska paplašināšana
Uzturēšana un atjaunošana
• Zemes pamatne, tostarp zemes darbi un grunts
darbi
• Pamata apakškārta
• Ceļa pamats, saistkārta un ceļa virsma vai
cementbetona plātnes
• Citi ceļa palīgelementi (pēc izvēles)
• Ceļa pamats, saistkārta un ceļa virsma
vai cementbetona plātnes
Efektivitāti vērtē, veicot ceļa OP novērtējumu saskaņā piemērojamiem standartiem.
Iepirkuma procedūras dokumentācijā norāda metodi, kura jāizmanto vērtēšanā (skatīt A
pielikumu
).
Visaugstāk tiks vērtēts pretendents, kas uzrādīs vismazāko OP rādījumu.
47
/
94
Ja OP analīze tiek veikta pirms būvdarbu veicēja iepirkuma, pretendents sagatavo
nodošanas dokumentu, ietverot galvenos pieņēmumus un rezultātus, īpaši attiecībā uz:
A.14.1. zemes darbu un grunts darbu risinājumiem;
A.14.2. ieteiktajiem materiāliem un izmantojamajām tehnoloģijām, piemēram, WMA (Warm
Mix Asphalt
)
, HWMA (Half Warm Mix Asphalt
)
, CMA (Cold Mix Asphalt) un atkārtoti
pārstrādāto saturu un/vai blakusproduktiem;
A.14.3. CO
2
 ekvivalentām (CO
2
e) emisijām uz vienu tonnu materiālu, kas pārvesti no
ražošanas vietas uz darbu veikšanas vietu (pamata masas sadalījuma plāns);
A.14.4. atkārtoti pārstrādāto, otrreiz izmantoto un izrakto materiālu un būvniecības un
nojaukšanas atkritumu procentuālo daudzumu būvlaukumā un ārpus tā;
A.14.5. uzturēšanas pasākumiem un biežumu.
A15. RECIKLĒTA UN ATKĀRTOTI PĀRSTRĀDĀTA SATURA IZMANTOŠANA
Ir ieteicams izvērtēt iespēju šo kritēriju apvienot ar B16 kritēriju, bet to nevajadzētu izmantot,
ja tiek izvēlēts B14 kritērijs.
Pasūtītājs piešķir papildu punktus pretendentiem, kas ir panākuši, ka reciklētais saturs,
atkārtoti izmantotais saturs un/vai blakus produktu saturs C tabulā norādītajos ceļa
galvenajos elementos ir vismaz 15 procenti (pēc masas).
Punktu piešķiršanai var noteikt augstākas minimālā satura prasības, ja pirms būvdarbu
veicēja ir panākta vienošanās ar projektētājiem.
Pasūtītājs var piešķirt vairāk punktu par atkārtoti izmantotu saturu nekā par reciklētu vai
atkārtoti pārstrādātu saturu atkarībā no vietējiem apstākļiem.
C tabula
. Vērtējamie ceļa elementi
Jauna būvniecība vai būtiska paplašināšana
Uzturēšana un atjaunošana
• Zemes pamatne, arī zemes darbi un grunts
darbi
• Pamata apakškārta
• Ceļa pamats, saistkārta un ceļa virsma vai
cementbetona plātnes
• Ceļa pamats, saistkārta un ceļa virsma
vai cementbetona plātnes
Reciklēto, kā arī atkārtoti izmantoto saturu aprēķina, pamatojoties uz reciklēto materiālu
un/vai blakusproduktu vidējo masas bilanci atkarībā no tā, kā tos ražo un piegādā uz
būvlaukumu (attiecīgā gadījumā):
A.15.1. katrai gatavā maisījuma partijai, kuras piegāde tiek veikta uz būvlaukumu saskaņā ar
piemērojamiem standartiem:
- pildvielām;
- asfalta segumam;
- betona segumam;
- hidrauliski saistītiem graudainajiem maisījumiem;
- stabilizētai gruntij.
A.15.2. rūpnieciski ražotas plātnes un elementi ar norādītu saturu — katru gadu saskaņā ar
piemērojamiem standartiem.
A16. EFEKTIVITĀTES PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ CO
2
 EKVIVALENTĀM EMISIJĀM, KAS
RODAS PILDVIELU TRANSPORTĒŠANĀ
Šo kritēriju neizmanto, ja tiek piemērots B14 kritērijs. Ir ieteicams izvērtēt iespēju šo kritēriju
apvienot ar B15 kritēriju, lai sniegtu vispārēju labumu videi. Tas katrā ziņā jādara ar izpratni
par tirgus apstākļiem, un iepirkuma procedūras dokumentācijā jānosaka un skaidri jānorāda,
kāds ir to kritēriju svars, kas nodrošinās veiksmīgu iepirkuma norisi un dos pozitīvus punktus
piedāvājumiem ar labākiem vispārējiem ekoloģiskajiem raksturlielumiem.
Punktus piešķirs proporcionāli CO
2
 ekvivalentas (CO
2
 e) emisijas samazinājumam uz tonnu
pildvielu, ko izmanto E tabulā nosaukto ceļa galveno elementu ražošanā. Iepirkuma
procedūras dokumentācijā norāda transportēšanā radušos CO
2
 emisiju aprēķināšanas metodi
un rīku.
Pasūtītājs, pamatojoties uz projektētāju sniegto informāciju, varētu noteikt mērķrādītāju:
maksimālās CO
2
 e emisijas uz tonnu transportēto pildvielu. Šādu mērķrādītāju kopā ar to
pamatā esošajiem pieņēmumiem un noteikumiem ietver galvenajam būvuzņēmējam domātajā
uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus.
E tabula
. Vērtējamie ceļa elementi
Jauna būvniecība vai būtiska paplašināšana
Uzturēšana un atjaunošana
• Zemes pamatne, arī zemes darbi un grunts
darbi
• Pamata apakškārta
• Ceļa pamats, saistkārta un ceļa virsma vai
cementbetona plātnes
• Citi ceļa palīgelementi (pēc izvēles)
• Ceļa pamats, saistkārta un ceļa virsma
vai cementbetona plātnes
A17. PRASĪBAS ŪDENS PIESĀRŅOJUMA KONTROLES "DABISKAJIEM"
KOMPONENTIEM ŪDENS NOVADES SISTĒMĀS
48
/
94
Papildu punktus piešķir ūdens novades sistēmas projektiem, kuros iekļauti "dabiskie"
komponenti (integrētās ūdens novades sistēmas, IŪNS), šādā kārtībā:
A.17.1. gar ceļa malu izbūvētas drenāžas tranšejas ar zemām malām (< 25 mm) vai bez tām,
kas nosedz vismaz 40 procenti no ceļmalas (0,25X punkti);
A.17.2. ar zālienu apzaļumotas ievalkas, kas noklāj vismaz 40 procenti no ceļmalas (0,5X
punkti);
A.17.3. apzaļumoti ūdens aizturēšanas baseini ar infiltrācijas nolūkā neoderētu pamatu, caur
kuriem tiek novirzīts viss no ceļa novadītais ūdens, pirms tas sasniedz vietējo virszemes
ūdenstilpi (0,5X punkti);
A.17.4. apzaļumoti ūdens aizturēšanas dīķi ar oderējumu, lai radītu mākslīgu mitraini, un/vai
tādi pastāvīgi ūdensobjekti visā baseinā vai tā daļā, caur kuriem tiek novirzīts viss no ceļa
novadītais ūdens, pirms tas sasniedz vietējo virszemes ūdenstilpi (0,75X punkti).
Ūdens novades projektā var būt iestrādātas vairākas IŪNS iezīmes.
Šādas sistēmas projektē saskaņā ar paraugprakses pamatnostādnēm.
A18. PRASĪBAS LIETUS ŪDENS AIZTURĒŠANAS KAPACITĀTEI ŪDENS NOVADES
SISTĒMĀS, KURĀS IESTRĀDĀTI "DABISKIE" KOMPONENTI
Papildu punktus piešķir IŪNS, kas ietver tādas lietus ūdens aizturēšanas ierīces, kas uzlabo
vietas estētiku un sekmē potenciālo dzīvotņu veidošanos, šādā kārtībā:
A.18.1 ar zālienu nostiprinātas ievalkas ar sliekšņiem un atveres plātnēm pamatnē, lai stipru
lietusgāžu laikā tās darbotos kā aizturēšanas ierīces, bet parasti būtu sausas (0,5X punkti);
A.18.2 apzaļumoti ūdens aizturēšanas baseini ar infiltrācijas nolūkā neoderētu pamatni un
pārplūdi skarbiem apstākļiem, caur kuriem tiek novirzīts viss no ceļa novadītais ūdens, pirms
tas sasniedz vietējo virszemes ūdenstilpi (0,5X punkti);
A.18.3. apzaļumoti ūdens aizturēšanas dīķi ar oderējumu, lai radītu mākslīgu mitraini, un/vai
tādi pastāvīgi ūdensobjekti visā baseinā vai tā daļā, caur kuriem tiek novirzīts viss no ceļa
novadītais ūdens, pirms tas sasniedz vietējo virszemes ūdenstilpi (0,75X punkti).
Ūdens novades tehniskajā projektā var iekļaut vienu pazīmi vai visas pazīmes, un tās var
apvienot ar citiem "tehniskajiem" komponentiem atkarībā no vietas.
A19. RAKSTURLIELUMU PRASĪBAS VIETĀM, KUR CEĻU ŠĶĒRSO SAVVAĻAS
DZĪVNIEKI
Papildu punktus piešķir tādai ūdens novades infrastruktūrai (caurtekām vai pazemes
pārejām), kas palīdz droši šķērsot ceļu mazajai faunai un abinieku vai ūdensdzīvnieku
sugām. Punktus piešķir šādi:
A.19.1. ceļmalās izbūvētas drenāžas tranšejas ar zemām apmalēm (< 25 mm) vai bez tām,
kas aizņem vismaz 40 procenti no ceļmalas (0,5X punkti);
A.19.2. vismaz 50 procenti visu caurteku, kas paredzētas virsmas ūdens novadīšanai otrpus
pamata virskārtai, nodrošinātas gludas un sausas ejas mazajai faunai (0,5X punkti);
A.19.3. visas caurtekas, caur kurām tiek novadīta virsmas ūdenstece, netraucē zivju vai
abinieku sugu migrācijai pret straumi (0,5X punkti).
Caurtekas, kurās pieļaujama mazās faunas un ūdensdzīvnieku sugu pārvietošanās, projektē
atbilstīgi paraugprakses pamatnostādnēm.
A20. IZPILDES NOSACĪJUMS ZEMA TROKŠŅA LĪMEŅA CEĻA SEGUMA TEHNISKAJAM
PROJEKTAM
Papildu punktus piešķir, ja seguma tehniskajā projektā paredzēts panākt, ka CPX trokšņa
emisijas ir vairāk nekā 1 dB(A) zemākas par tehniskajās prasībās noteikto minimumu (skatīt
B7 prasību). Punktus piešķirs proporcionāli decibelu skaitam (dB(A)), par cik aplēstie
raksturlielumi uzlabos minimālās tehniskās prasības.
B. ZPI līguma izpildes noteikumi ceļu būvniecībai vai tā būtiskai paplašināšanai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI līguma izpildes noteikumi
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
B1. CEĻA BŪVNIECĪBAS NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
Būvdarbu veicējam jānodrošina, lai ceļa būves nodošana ekspluatācijā atbilst saskaņotajam
tehniskajam projektam un specifikācijām. Ieteicams pievērst īpašu uzmanību šādiem
aspektiem:
B.1.1. ceļa galveno elementu OP/ACN raksturlielumiem (B14 kritērijs) vai CO
2
 emisijām uz
tonnu transportēto materiālu (B16 kritērijs);
B.1.2. izrakto materiālu un grunts apsaimniekošanas plānam (A2 kritērijs);
Būvdarbu veicējs informē pasūtītāju, ja būvniecības fāzē tiek apsvērta nepieciešamība pēc
būtiskas atkāpes no projektā izvirzītajām prasībām, un, ja tas ir pamatoti, vienojas par
atkāpi.
Gadījumiem, kad nevar vienoties, līguma noteikumos jāparedz iepriekš noteikta kārtība, lai
lemtu par atbilstīgām un samērīgām soda sankcijām sakarā ar neatbilstību un/vai
koriģējošiem vai seku mazināšanas pasākumiem.
B2. RECIKLĒTA UN ATKĀRTOTI PĀRSTRĀDĀTA SATURA IZMANTOŠANA
Kad materiālus nogādā būvlaukumā, apgalvojumus par reciklēto un atkārtoti pārstrādāto
49
/
94
saturu, kas ir skaidri izsekojami, verificē katrai izstrādājumu partijai atsevišķi. Būvdarbu
veicējs verificē apgalvojumus.
Piezīme
. 
"Partija" ir vienoti marķētu tādu izstrādājumu daudzums ko ražo vienā un tajā pašā
maisāmajā iekārtā vienādos apstākļos saskaņā ar noteiktu maisījuma projektu un izmantojot
tās pašas izejvielas.
B3. IZRAKTO MATERIĀLU UN GRUNTS APSAIMNIEKOŠANAS PLĀNA ĪSTENOŠANA
VIENKĀRŠĀ UN VIEGLI PĀRSKATĀMĀ SISTĒMĀ
Būvdarbu veicējs ievieš vienkāršu un pasūtītājam viegli saprotamu un pārskatāmu
uzraudzības un atskaitīšanās sistēmu par darbībām ar izraktajiem materiāliem un grunti
būvdarbu gaitā būvlaukumā (kā pielikumu pie izpildes formas). Šī sistēma ietver datu uzskaiti
par radītajām masām (augsnes virskārtu un izraktajiem materiāliem), būvlaukumā atkārtoti
izmantoto/reciklēto materiālu procentuālajiem rādītājiem un ārpus būvlaukuma atkārtoti
izmantoto/reciklēto materiālu procentuālajiem rādītājiem.
Tāpat sistēmā izseko un verificē izrakto materiālu sūtījumu galamērķi. Uzraudzības un
izsekošanas datus saskaņā ar iepriekšēju vienošanos regulāri iesniedz līgumslēdzējai
iestādei.
Būvdarbu veicējs informē pasūtītāju, ja uzskata, ka ir nepieciešama būtiska atkāpe no
projektēšanas fāzē iesniegtā izrakto materiālu un grunts apsaimniekošanas plāna, un, ja tas
ir pamatoti, tad vienojas par atkāpi.
C. ZPI prasības un kritēriji autoceļa izmantošanai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Tehniskās
specifikācijas
C1. ZEMA TROKŠŅA LĪMEŅA SEGUMU VEIKTSPĒJAS ILGIZTURĪBA
Ja tas noteikts normatīvajā regulējumā, ka zems trokšņu līmenis ir uzskatāms par prioritāru
šim ceļam.
Zema trokšņa līmeņa ceļa seguma trokšņa emisijas, kas mērītas pēc CPX metodes saskaņā
ar piemērojamiem standartiem, kā ceļa posmā maksimālā atļautā ātruma funkcija, nedrīkst
pārsniegt šādas robežvērtības piecus gadus pēc atbilstības ražošanas testā:
• 93 dB(A), ja ātrums ir 50 km/h, un/vai
• 98 dB(A), ja ātrums ir 70 km/h, un/vai
• 101 dB (A), ja ātrums ir 90 km/h.
Pēc ceļa atvēršanas testēšanu veic vismaz vienu reizi 30 mēnešos.
CPX testēšanas transportlīdzekļiem un/vai piekabēm izmanto radiālo riepu ar tērauda jostu
un izmēra kodu P225/60R16, kā noteikts standarta specifikācijā "P225/60R16 radiālā
standarta atsauces testa riepa" (ASTM F2493-14) vai ekvivalenta, ar protektoru ne mazāku
par 5 mm.
Testēšanas dati jākoriģē atbilstīgi 20 °C gaisa temperatūrai. Testēšanas datu nenoteiktības
analīze jāizvērtē saskaņā ar "Norādījumiem par nenoteiktības izteikšanu mērījumos"
(ISO/IEC norādījumi Nr. 98-3:2008), vai ekvivalentiem, un testēšanā jāuzrāda, ka rezultāti, arī
to nenoteiktība, nepārsniedz iepriekš minētās vai tehniskajā projektā noteiktas ambiciozākas
vērtības vairāk nekā par 1 dB(A).
Testētā ceļa posma telpiskajā dispersijā jāparāda, ka nevienā atsevišķā ceļa posma daļā
kopējās robežvērtības netiek pārsniegtas vairāk par 2 dB(A).
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
C2. ZEMA TROKŠŅA LĪMEŅA SEGUMU VEIKTSPĒJAS ILGIZTURĪBA
Piecus gadus pēc atbilstības ražošanas testā Būvdarbu veicējs uztic neatkarīgām un
kompetentām trešajām personām veikt ceļa segumam CPX trokšņa emisiju testēšanu
saskaņā ar tehniskajā specifikācijā C1 norādīto metodi.
Testi jāveic sausos apstākļos un porainiem ceļa segumiem un ne mazāk kā divas dienas pēc
lietus.
Ja CPX dati neatbilst attiecīgajām robežvērtībām ilgizturības veiktspējas kritērijam, tad
būvdarbu veicējam piemēro finansiālus sodus un/vai uzliek pienākumu veikt labošanas
darbus bez papildu izdevumiem pasūtītājam.
Piemērojamo sodu vai koriģējošo darbību kārtība ir skaidri noteikta iepirkuma procedūras
dokumentācijā.
C3. CEĻA UZTURĒŠANAS UN ATJAUNOŠANAS PLĀNA NODOŠANA
Šis variants attiecas uz PBE līgumiem, kuros paredzēts, ka uzraudzību veic PBE būvdarbu
veicējs.
PBE būvdarbu veicējs informē pasūtītāju, ja uzskata, ka ir nepieciešama būtiska atkāpe no
projektēšanas fāzē iesniegtā uzturēšanas un atjaunošanas plāna, un, ja tas ir pamatoti,
vienojas par atkāpi.
D. ZPI prasības un kritēriji ceļu uzturēšanai un ekspluatācijai
Iepirkuma
dokumentu
ZPI prasības un kritēriji
50
/
94
sastāvdaļas
Tehniskās
specifikācijas
D1. BITUMENA SATUROŠS ASFALTS
Pasūtītājs var piemērot šo kritēriju, ja virsmas (virsma + seguma apakškārtas) un pamata
virskārtas slāņa(-u) bitumena saturs pārsniedz normatīvajā regulējumā noteikto robežvērtību.
Ja bitumena saturs atgūstamajā asfaltā pārsniedz valsts regulējumā noteikto robežvērtību,
tad bitumena saturoša otrreiz izmantojamā asfalta pārstrādē izmanto vislabākās iespējamās
tehnoloģijas (atbilstīgi tam, kas tiek uzskatīta par vislabāko iespējamo tehnoloģiju atkarībā no
vietējās situācijas) un to izmantošanu apraksta tehniskajā ziņojumā.
D2. BŪVNIECĪBAS UN DEMONTĀŽAS ATKRITUMU AUDITS UN APSAIMNIEKOŠANAS
PLĀNS
Vismaz 70 procenti (masas procenti) nebīstamo atkritumu, kas rodas būvniecības un
demontāžas laikā, tostarp aizbēršanai izmantoto materiālu, sagatavo otrreizējai
izmantošanai, atkārtotai pārstrādāšanai vai reciklēšanai un citiem materiālu atgūšanas
veidiem. Te ietilpst:
(i) betoncements, atgūtā asfalta sega, pildvielas, kas reģenerētas no galvenajiem ceļa
elementiem;
(ii) materiāli, kas reģenerēti no palīgelementiem.
Aizbēršana nav atļauta neapbūvētā teritorijā ārpus ceļa. Atļautās vietās ceļa teritorijā
aizbēršana veicama tikai ar izraktajiem materiāliem un grunti. Atkārtoti izmantoto, reciklēto
un atgūto materiālu aizbēršanai izmanto tikai necaurlaidīgās ceļa teritorijās.
Būvdarbu veicējs veic pirmsdemontāžas auditu, lai noteiktu, kādus materiālus var izmantot
atkārtoti, reciklēt vai atgūt. Te ietilpst:
(i) bīstamu atkritumu identificēšana un riska novērtēšana;
(ii) tāme, kurā atsevišķi uzskaitīti dažādi būvmateriāli un izstrādājumi;
(iii) aplēse par atkārtotas izmantošanas un pārstrādes potenciālu procentos, pamatojoties uz
to, kādas dalītas vākšanas sistēmas ierosināts izmantot nojaukšanas procesā.
Identificētos materiālus, izstrādājumus un elementus uzskaita nojaukšanas darbu tāmē.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
D3. CEĻA UZTURĒŠANAS UN ATJAUNOŠANAS PLĀNA NODOŠANA
Būvdarbu veicējs apņemas uzturēt ceļu saskaņā ar uzturēšanas un atjaunošanas plānu
(skatīt B12 prasību).
D4. CEĻA UZTURĒŠANAS ĪSTENOŠANA
Galvenajam uzturēšanas piegādātājam jānodrošina, lai ceļa uzturēšana tiek veikta atbilstīgi
saskaņotajam tehniskajam projektam un specifikācijām. Ieteicams pievērst īpašu uzmanību
šādiem aspektiem:
D.4.1. ceļa galveno elementu OP/ACN raksturlielumiem (A14 kritērijs) vai CO
2
 emisijām uz
tonnu transportēto materiālu (A16 kritērijs);
D.4.2. ūdens piesārņojuma kontroles komponentiem, lietus ūdens aizturēšanas kapacitātei,
vidiskās integrācijas un atjaunošanas plānam un savvaļas dzīvnieku tuneļa projektam ūdens
novades sistēmā (A3, A4, A5, A17, A18, A19 kritērijs);
D.4.3. ceļa seguma ilgizturībai (A11 kritērijs);
D.4.4. satiksmes sastrēgumu mazināšanas plāna ieviešanai (A10 kritērijs).
Būvdarbu veicējs informē pasūtītāju, ja būvniecības fāzē tiek apsvērta nepieciešamība pēc
būtiskas atkāpes no projektā izvirzītajām prasībām, un, ja tas ir pamatoti, vienojas par
atkāpi.
Gadījumiem, kad nevar vienoties, līguma noteikumos jāparedz iepriekš noteikta kārtība, lai
lemtu par atbilstīgām un samērīgām soda sankcijām sakarā ar neatbilstību un/vai
koriģējošiem vai seku mazināšanas pasākumiem.
D5. ATKĀRTOTI PĀRSTRĀDĀTA UN RECIKLĒTA SATURA IZMANTOŠANA
Tāpat kā B2.
D6. ZEMAS TEMPERATŪRAS ASFALTA UZRAUDZĪBA
Tāpat kā B3.
D7. VIDES INTEGRĀCIJAS UN ATJAUNOŠANAS PLĀNA ĪSTENOŠANA
Darbu laikā būvdarbu veicējs pārliecinās, ka tiek veiktas atbilstīgas darbības, lai izveidotu
veģetācijas segumu un varētu saglabāt biotopa kvalitāti. Cita starpā tās var būt šādas:
mulčas/komposta ieklāšana, atzarošana, bojā gājušo augu aizstāšana utt.
Ja ir neapmierinoši vai neatbilstīgi rezultāti, skatīt vispārējā līguma izpildes noteikumus D4.
D8. TROKŠŅA EMISIJAS UZRAUDZĪBA UZTURĒŠANAS LAIKĀ
Tāpat kā B11.
D9. SATIKSMES SASTRĒGUMU MAZINĀŠANAS PLĀNA ĪSTENOŠANA
Tāpat kā B13.
E. ZPI prasības aprites cikla beigām
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasība
Tehniskās
specifikācijas
E1. NOJAUKŠANAS ATKRITUMU AUDITS UN APSAIMNIEKOŠANAS PLĀNS
51
/
94
specifikācijas
Tāpat kā D2.
2.2. Tehniskie pielikumi
A pielikums
A14 kritērija papildnorādījumi: 1. variants — oglekļa dioksīda pēda (OP)
Piedāvājuma izvērtēšanas kritērijā A14 ir noteikts, ka pretendenti var izmantot oglekļa pēdu (OP), lai pierādītu kā
tie ir samazinājuši ceļa būves ietekmi uz vidi. Šajā īsajā aprakstā izklāstīts:
– kad kritēriju var izmantot;
– kādi noteikumi nepieciešami, lai nodrošinātu piedāvājumu salīdzināmību;
– kāds tehniskais atbalsts nepieciešams piedāvājumu atlasei.
OP vienmēr izmanto, atsaucoties uz piemērojamiem standartiem.
1. Kad var izmantot OP 1. variantu?
Kritērija A14 izmantošana iesakāma tikai tad, ja ir iespējama uzlabojumu salīdzināšana ar atsauces ceļa projektu
un/vai starp dažādiem ceļa projektiem. Tāpēc šis variants attiecas uz šādiem iepirkuma scenārijiem:
1.1. ja pasūtītājam jau ir atsauces ceļa projekts un tāme, un tā izvērtēšanas gaitā ir izkristalizējusies orientējošā
cena, ar kuru salīdzina piedāvājumus;
1.2. ja projektu konkursu izmanto, lai veicinātu inovatīvu ceļu projektu piedāvājumus, ko virza projektētāji un/vai
darbuzņēmēji.
Šajos gadījumos var noteikt, ka viens no līguma piešķiršanas nosacījumiem ir OP analīze.
2. Vai pieteikumu vērtēšanai būs nepieciešamas speciālas zināšanas?
Ikvienā ceļa būvniecības un uzturēšanas iepirkumā pasūtītājam, visticamāk, būs nepieciešamas kādas speciālas
projektēšanas un tehniskās zināšanas. Tas nepieciešams, lai noteiktu prasības un vērtētu projektus. Pasūtītājs
varētu pieaicināt ekspertus divos iepirkuma procesa posmos.
2.1. Projektēšanas uzdevuma un efektivitātes prasību izstrāde: piegādātājiem sniedz norādījumus par tehniskajām
prasībām, kas ir jāievēro, lai nodrošinātu iesniegto projektu salīdzināmību.
2.2. Projektu un uzlabojumu iespēju vērtēšana: jāveic tehnisks novērtējums par to, kā piegādātāji ir ievērojuši šo
kritēriju, lai pasūtītājs varētu pieņemt lēmumu.
Tehniskajam vērtētājam ir kritiski jāpārskata katra piegādātāja OP analīze, saskaņā ar C 
pielikumā
 sniegtajiem
norādījumiem.
3. Kādi norādījumi jādod piegādātājiem?
Lai nodrošinātu iesniegto piedāvājumu salīdzināmību, iepirkumu procedūras dokumentācijā ir jāiestrādā šādi
tehniskie norādījumi. Ja iesniegtos piedāvājumus vērtē, pamatojoties uz atsauces ceļu, tas ir skaidri jānorāda, kā arī
jāiesniedz tāme par paredzētajiem materiāliem.
Tehniskie norādījumi piegādātājiem, ja ceļa novērtēšanā izmanto OP
Attiecīgais
tehniskais aspekts
Praktiskā nozīme
a) Metode un
inventarizācijas dati
Salīdzināmības nodrošināšanas labad, cik iespējams, norāda ietekmes novērtēšanas metodi
un aprites cikla inventarizācijas datus, ko izmantos katra projektētāju grupa.
Trūkstošo informāciju var papildināt, izmantojot verificētus primāros datus atbilstoši
norādījumiem, kas sniegti piemērojamos standartos, un datus no produktu vides deklarācijām
(PVD) atbilstoši piemērojamiem standartiem.
Nenoteiktības līmeni mazina, ietverot:
1. nenoteiktību kvalitatīvo novērtējumu, kura pamatā ir pamatojuma datu avoti, tas, kā tie tika
iegūti un apkopoti, un tas, uz kāda veida procesu un tehnoloģiju tie attiecas; kā arī
2. kvantitatīvu vērtējumu par diviem būtiskākajiem ceļa elementiem, kas identificēti analīzē
(skatīt A14 kritērija A un B tabulu).
b) Salīdzinājums, kura
pamatā ir funkcionālā
ekvivalence
Katrā projektā kā atsauces punktu nosaka šādus ceļa raksturlielumus (skatīt piemērojamos
standartus):
– attiecīgās tehniskās un funkcionālās prasības, kā norādīts efektivitātes prasībās;
– prasītais darbmūžs.
52
/
94
Rezultātus izklāsta, izmantojot kopēju funkcionālo vienību saskaņā ar piemērojamiem
standartiem.
c) Ceļa aprites cikla
un robežu definīcija
Analīzes robežās ietver visu no sākuma līdz beigām, tostarp būvniecību (arī izejvielu ieguvi
un transportēšanu), uzturēšanu, ekspluatāciju un aprites cikla beigas (ACB).
Reciklēto un atkārtoti izmantoto materiālu apjomus skaita saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
– ielaide (ražojuma posms): atbilstoši piemērojamiem standartiem;
– izlaide (aprites cikla beigu vai uzturēšanas posms): atbilstoši piemērojamiem standartiem.
d) Kritēriju darbības
jomā ietilpstošie ceļa
elementi
Kritēriju darbības joma aptver vismaz tālāk minētos ceļa elementus.
– Zemes pamatne, arī zemes darbi un grunts darbi.
– Pamata apakškārta.
– Ceļa pamats, saistkārta un ceļa virsma vai cementbetona plātnes.
– Citi ceļa palīgelementi (pēc izvēles).
f) Vērtēšanā
izmantojamais aprites
cikla kategorijas
rādītāji
Globālās sasilšanas potenciāls (GSP)
B 
pielikums
B14 kritērija (vispārīgā kritērija) papildnorādījumi: 2. variants — ACN analīze
Piešķiršanas kritērijā A14 ir izklāstīts, kā piegādātājivar izmantot aprites cikla novērtējumu (ACN), lai pierādītu, kā
tie ir samazinājuši ceļa būves ietekmi uz vidi. Šajā īsajā aprakstā izklāstīts:
– kad kritēriju var izmantot;
– kādi noteikumi nepieciešami, lai nodrošinātu piedāvājumu salīdzināmību; kā arī
– kāds tehniskais atbalsts nepieciešams piedāvājumu atlasei.
ACN vienmēr izmanto, atsaucoties uz piemērojamiem standartiem.
1. Kad var izmantot ACN 2. variantu?
Kritērija A14 izmantošana iesakāma tikai tad, ja ir iespējama uzlabojumu salīdzināšana ar atsauces ceļa projektu
un/vai starp dažādiem ceļa projektiem. Tāpēc šis variants attiecas uz šādiem iepirkuma scenārijiem:
– ja pasūtītājam jau ir atsauces ceļa projekts un tāme, un tā izvērtēšanas gaitā ir izkristalizējusies orientējošā
cena, ar kuru salīdzina piedāvājumus;
– ja projektu konkursu izmanto, lai veicinātu inovatīvu ceļu projektus, ko virza projektētāji un/vai piegādātāji; Šajos
gadījumos var noteikt, ka viens no līguma piešķiršanas nosacījumiem ir ACN analīze.
2. Vai pieteikumu vērtēšanai būs nepieciešamas speciālas zināšanas?
Ikvienā ceļa būvniecības un uzturēšanas iepirkumā pasūtītājam, visticamāk, būs nepieciešamas kādas speciālas
projektēšanas un tehniskās zināšanas, lai noteiktu prasības un vērtētu projektus. Tāpēc pasūtītājs varētu pieaicināt
ekspertus divos iepirkuma procesa posmos.
1. Projektēšanas uzdevuma un efektivitātes prasību izstrāde: piegādātājiem sniedz norādījumus par tehniskajām
prasībām, kas ir jāievēro, lai nodrošinātu iesniegto projektu salīdzināmību.
2. Projektu un uzlabojumu iespēju vērtēšana: jāveic tehnisks novērtējums par to, kā piegādātāji ir ievērojuši šo
kritēriju, lai pasūtītājs varētu pieņemt lēmumu.
Tehniskajam vērtētājam ir kritiski jāpārskata katra piegādātāja ACN analīze saskaņā ar C 
pielikumā
 sniegtajiem
norādījumiem.
3. Kādi norādījumi jādod piegādātājiem?
Lai nodrošinātu piedāvājumu salīdzināmību, iepirkuma procedūras dokumentācijā ir jāiestrādā šādi tehniskie
norādījumi. Ja iesniegtos piedāvājumus vērtē, pamatojoties uz atsauces ceļu, tas ir skaidri jānorāda, kā arī jāiesniedz
tāme par paredzētajiem materiāliem.
Tehniskie norādījumi piegādātājiem, ja ceļa novērtēšanā izmanto ACN:
Attiecīgais
tehniskais aspekts
Praktiskā nozīme
a) Metode un
inventarizācijas dati
Salīdzināmības nodrošināšanas labad, cik iespējams, norāda ietekmes novērtēšanas metodi
un aprites cikla inventarizācijas datus, ko izmantos katra projektētāju grupa.
Trūkstošo informāciju var papildināt, izmantojot verificētus primāros datus atbilstoši
53
/
94
norādījumiem, kas sniegti piemērojamos standartos, un datus no PVD atbilstoši
piemērojamiem standartiem.
Nenoteiktības līmeni mazina, ietverot:
1. nenoteiktību kvalitatīvo novērtējumu, kura pamatā ir pamatojuma datu avoti, tas, kā tie tika
iegūti un apkopoti, un tas, uz kāda veida procesu un tehnoloģiju tie attiecas; kā arī
2. kvantitatīvu vērtējumu par diviem būtiskākajiem ceļa elementiem, kas identificēti analīzē
(skatīt A14 kritērija A tabulu).
b) Salīdzinājums, kura
pamatā ir funkcionālā
ekvivalence
Katrā projektā kā atsauces punktu nosaka šādus ceļa raksturlielumus (skatīt piemērojamos
standartus):
– attiecīgās tehniskās un funkcionālās prasības, kā norādīts efektivitātes prasībās;
– prasītais darbmūžs.
Rezultātus izklāsta, izmantojot kopēju funkcionālo vienību vai atsauces vienību (skatīt
piemērojamos standartus). Kalpošanas darbmūžu aplūko funkcionālās vienības definīcijā.
c) Ceļa aprites cikla
un robežu definīcija
Analīzes robežās ietver visu no sākuma līdz beigām, tostarp būvniecību (arī izejvielu ieguvi
un transportēšanu), uzturēšanu, ekspluatāciju un ACB (skatīt piemērojamos standartos).
Reciklēto un atkārtoti izmantoto materiālu apjomus skaita saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
– ielaide (ražojuma posms): atbilstoši noteikumiem piemērojamos standartos.
– izlaide (nolietojuma vai apkopes posms): atbilstoši noteikumiem piemērojamos standartos.
d) Kritēriju darbības
jomā ietilpstošie ceļa
elementi
Kritēriju darbības joma aptver vismaz tālāk minētos ceļa elementus.
– Zemes pamatne, arī zemes darbi un grunts darbi
– Pamata apakškārta
– Ceļa pamats, saistkārta un ceļa virsma vai cementbetona plātnes
– Citi ceļa palīgelementi (pēc izvēles).
Attiecīgā ekspluatācijas fāzē ģenerēto enerģiju atņem no šajā fāzē patērētās enerģijas.
f) Vērtēšanā
izmantojamais aprites
cikla kategorijas
rādītāji
Tiek izmantoti vismaz šādi ietekmes kategorijas rādītāji, kas ir norādīti piemērojamos
standartos:
– globālās sasilšanas potenciāls (
GWP
);
– troposfēras ozona fotoķīmisko oksidētāju veidošanās potenciāls (
FOVP
);
– stratosfēras ozona slāņa noplicināšanas potenciāls (
ONP
);
– augsnes un ūdens paskābināšanas potenciāls (
PP
);
– eitrofikācijas potenciāls (
EP
);
– abiotisko resursu noplicināšanas potenciāls (
ARDP_elementi
);
– abiotisko resursu noplicināšanas potenciāls (
ARDP_fosilais kurināmais
).
Daļēji vai pilnībā var ietvert arī citus piemērojamos standartos norādītos rādītājus, ar kuriem
apraksta resursu izmantojumu, atkritumu un izlaides plūsmas, ja tie jau nav minēti citā ZPI
kritērijā, piemēram, par atkārtoti pārstrādāto un reciklējamo saturu.
Lai novērtētu kopējo punktu skaitu, izmanto atlasīto ietekmes kategoriju rādītāju svēršanas
sistēmu. Šo sistēmu izvēlas līgumslēdzēja iestāde, par pamatu ņemot:
– jau esošu piemērotu svēršanas sistēmu, piemēram, dažās nacionālajās ACN shēmās
izmantotas sistēmas; vai
– svēršanas sistēmu, ko ierosina ACN tehniskais vērtētājs (skatīt C 
pielikumu
).
Ja ar ACN rīku var izveidot ceļa apkopoto vērtējumu, tad ņem vērā tikai piemērojamos
standartos norādīto ietekmes kategoriju rezultātu.
C 
pielikums
ACN tehniskā vērtētāja darba uzdevums
Tehniskā vērtētāja pienākums būs palīdzēt pasūtītājam definēt pamata nosacījumus piegādātājiem, atsaucoties
uz A vai B 
pielikumu
 atkarībā no izvēlētā varianta.
Tehniskais vērtētājs ar pasūtītāju saskaņo tā iesniegto priekšlikumu par tādu ACIN rādītāju rezultātu svēršanu,
kas noteikti iepirkuma procedūras dokumentācijā.
Pēc piedāvājumu atvēršanas tehniskais vērtētājs:
(i) kritiski pārskata OP, vērtējot metodikas izvēli, datu kvalitāti un salīdzināmību; vai
(ii) kritiski pārskata ACN, vērtējot metodikas izvēli, datu kvalitāti un salīdzināmību.
Kritisko pārskatīšanu veic, atsaucoties uz piemērojamo standartu nosacījumiem par oglekļa pēdu un Komisijas
2013. gada 9. aprīļa Ieteikuma par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko
raksturlielumu mērīšanai un uzrādīšanai (Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, 04.05.2013., Nr. L 124, 
1. 
lpp.)
šādiem punktiem:
– kritiska pārskatīšana (II 
pielikums
, 9. punkts, 
54. 
lpp.);
– datu apkopošanas pārbaudes saraksts (II 
pielikuma
 III 
pielikums
);
54
/
94
– datu kvalitātes prasības (II 
pielikums
, 5.6. punkts, 
33. 
lpp.);
– rezultātu interpretēšana (II 
pielikums
, 7. punkts, 
50. 
lpp.).
3. Ūdens sildītāji siltuma ražošanai
Ražojumu grupa "ūdens sildītāji" ietver ražojumus, ko izmanto siltuma ražošanai centrālajā ūdens apkures
sistēmā, kurā uzsildītā ūdens sadali nodrošina cirkulācijas sūkņi un sildķermeņi, lai noslēgtās telpās, piemēram, ēkā,
mājoklī vai istabā, tiktu sasniegts un uzturēts vēlamais iekštelpu temperatūras līmenis. Ūdens sildītāju maksimālā
jauda ir 400 kW.
Šajā ražojumu grupā neietilpst:
• sildītāji, kuru primārā funkcija ir karsta dzeramā ūdens un saimniecības ūdens sagatavošana;
• sildītāji, ar kuriem silda un piegādā gāzveida siltumnesēju, piemēram, tvaiku vai gaisu;
• koģenerācijas sildītāji ar maksimālo elektrisko jaudu 50 kW vai lielāku;
• telpu sildītāji, kuros ir apvienota gan netiešās (izmantojot centrālo ūdens apkures sistēmu), gan tiešās (tieša
siltuma atdeve telpā, kur iekārta uzstādīta) apsildes funkcija.
3.1. ZPI prasības un kritēriji ūdens sildītājiem siltuma ražošanai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Ūdens sildītāju uzstādīšana ar nelielu ietekmi uz vidi iepirkums / iepirkums un uzstādīšana
Tehniskās
specifikācijas
1. MINIMĀLĀ ENERGOEFEKTIVITĀTE
Ūdens sildītāja telpu apsildes sezonas energoefektivitāte η
s
 nedrīkst būt zemāka par
turpmāk norādītajām vērtībām.
Siltumģenerēšanas tehnoloģija
Minimālā telpu apsildes sezonas
energoefektivitāte
Visi sildītāji, izņemot cietās biomasas
apsildes katlus
η
s
 ≥ 90 %
Cietās biomasas apsildes katli
η
s
 ≥ 75 %
Telpu apsildes sezonas energoefektivitāti aprēķina saskaņā ar:
1.1. procedūrām, kas izklāstītas Komisijas 2013. gada 2. augusta Regulas (ES)
Nr. 813/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2009/125/EK
 īsteno attiecībā
uz ekodizaina prasībām telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem (Ekodizaina regula), III
pielikumā attiecībā uz telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem, un
1.2. harmonizētajiem standartiem un mērīšanas un aprēķina pagaidu metodēm, kas
paredzētas Komisijas 2013. gada 2. augusta Regulas (ES) Nr. 813/2013, ar ko Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2009/125/EK
 īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām
telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem (Ekodizaina regula) un Komisijas 2013. gada
18. februāra Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 
2010/30/ES
 papildina attiecībā uz telpu sildītāju, kombinēto sildītāju, telpu sildītāja,
temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu un kombinētā sildītāja,
temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu
(Energomarķējuma regula), īstenošanai un izklāstītas Komisijas paziņojumā 2014/C 207/02,
kurā iekļautas mērīšanas un aprēķina pagaidu metodes ekodizaina prasību (1. daļa)
īstenošanai.
Papildus 1.1. un 1.2. apakšpunktā minētajām procedūrām telpu sildītāju komplektiem piemēro
procedūras, kas izklāstītas Komisijas 2013. gada 18. februāra Deleģētās regulas (ES)
Nr. 811/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2010/30/ES
 papildina attiecībā
uz telpu sildītāju, kombinēto sildītāju, telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules
enerģijas iekārtas komplektu un kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules
enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu (Energomarķējuma regula), VII pielikumā
attiecībā uz telpu sildītājiem, kombinētajiem sildītājiem un telpu sildītāju komplektiem
Cietā kurināmā apsildes katliem η
s
 aprēķina saskaņā ar iepriekš minētajām procedūrām,
ņemot vērā šādus noteikumus:
1.2.1. η
s
 aprēķina pamatā ir mitra kurināmā (darba kurināmā) augstākā siltumspēja GCV
ar
,
kurā ņemts vērā kurināmā mitruma saturs un ietverta arī tā ūdeņraža latentā siltumenerģija,
kas degšanas procesā oksidējas un pārvēršas ūdenī. Lai aplēstu η
s
, piemēro piemērojamos
standartos noteiktos principus, tomēr η
s
 aprēķināšanā izmanto GCV
ar
, nevis mitra kurināmā
(darba kurināmā) zemāko siltumspēju NCV
ar
.
55
/
94
1.2.2. mitra kurināmā (darba kurināmā) augstākās siltumspējas GCV
ar
 noteikšanai izmanto
piemērojamos standartos noteiktos principus.
2. SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS LIMITI
Ūdens sildītāja siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas, ko izsaka CO
2
 ekvivalenta gramos uz
siltuma jaudas kWh un aprēķina, izmantojot paskaidrojumos definētās kopējā ekvivalentā
sasilšanas ietekmējuma (
Total Equivalent Warming Impact
 — 
TEWI
) formulas, nedrīkst
pārsniegt turpmāk norādītās vērtības.
Siltumģenerēšanas tehnoloģija
SEG emisijas limiti
Visi sildītāji, izņemot siltumsūkņa sildītājus
220 g CO
2
 ekvivalenta/kWh siltuma jaudas
Siltumsūkņa sildītāji
170 g CO
2
 ekvivalenta/kWh siltuma jaudas
3. RAŽOJUMA ILGMŪŽĪBA UN GARANTIJA
Ražojumam ir vismaz četru gadu remonta vai nomaiņas garantija. Pretendents turklāt
nodrošina, lai vismaz desmit gadus no iegādes dienas būtu pieejamas (tieši vai ar citu
izvirzīto pārstāvju starpniecību) oriģinālās vai tām līdzvērtīgas rezerves daļas. Šis noteikums
neattiecas uz nenovēršamām, īslaicīgām situācijām, kas nav atkarīgas no ražotāja,
piemēram, dabas katastrofām.
4. UZSTĀDĪŠANAS INSTRUKCIJA UN LIETOŠANAS NORĀDĪJUMI
Ražojumam drukātā veidā (uz iepakojuma un/vai ražojumam pievienotajā dokumentācijā)
un/vai elektroniskā formātā ir nodrošinātas šādas uzstādīšanas instrukcijas un lietošanas
norādījumi:
4.1. vispārīga informācija par to, kāda izmēra sildītāji izmantojami dažādu
konstrukciju/lielumu ēkās;
4.2. informācija par sildītāja energopatēriņu;
4.3. pienācīgas uzstādīšanas instrukcijas, tostarp:
4.3.1. instrukcijas, kurās norādīts, ka sildītājs jāuzstāda pilnīgi apmācītiem tehniķiem;
4.3.2. jebkādi īpaši piesardzības pasākumi, kas ievērojami, sildītāju montējot un uzstādot;
4.3.3. instrukcijas, kurās norādīts, ka pēc uzstādīšanas pienācīgi jānoregulē sildītāja
regulēšanas iestatījumi ("apsildes līkne");
4.3.4. attiecīgā gadījumā — informācija par to, kādas drīkst būt dūmgāzu gaisu piesārņojošo
emisiju vērtības ekspluatācijas posmā un kā sildītājs noregulējams, lai tās nepārsniegtu.
Ieteikumos īpaši būtu jāpiemin, ka:
4.3.4.1. sildītāju noregulē, izmantojot mērinstrumentus CO, O
2
 vai CO
2
, NO
x
, temperatūras
un kvēpu mērīšanai, lai nodrošinātu, ka netiek pārsniegta neviena 2., 4., 5., 6. un 7. kritērijā
norādītā vērtība;
4.3.4.2. mērinstrumentu ievietošanas atveru izvietojums ir tāds pats kā laboratoriskās
testēšanas laikā;
4.3.4.3. mērījumu rezultātus ieraksta īpašā veidlapā vai diagrammā, un galalietotājam paliek
viena tās kopija;
4.3.5. ja izmanto tehnoloģiju ar zemu izejošo dūmgāzu temperatūru, instrukcijās norāda, ka
sistēma jāaprīko ar koroziju kavējošu tehnoloģiju;
4.3.6. ja izmanto kondensācijas katlus, instrukcijās norāda, ka dūmenis jāaizsargā pret
kondensātu ar zemu pH vērtību;
4.3.7. attiecībā uz siltumsūkņiem skaidri norāda, ka nedrīkst izmantot vielas, kas Eiropas
Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulā Nr. 
1272/2008
 par vielu un
maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ direktīvas
67/548/EEK
 un 
1999/45/EK
 un groza regulu (EK) Nr. 
1907/2006
 klasificētas kādā no šajā
regulā uzskaitītajām bīstamības klasēm;
4.3.8. informācija par to, ar ko tehniķim sazināties, lai saņemtu norādījumus par uzstādīšanu;
4.4. apkopes personālam paredzētas instrukcijas;
4.5. lietotājam paredzēta informācija, tostarp:
4.5.1. norādes par lietpratīgiem uzstādītājiem un apkopes personālu;
4.5.2. ieteikumi par sildītāja pienācīgu izmantošanu un uzstādīšanu, tostarp par to, kāds
kurināmais jāizmanto un kā tas glabājams, lai nodrošinātu optimālu sadegšanu, un regulāro
apkopju grafiks;
4.5.3. ieteikumi par to, kā racionāla apiešanās var mazināt sildītāja ietekmi uz vidi, jo īpaši
informācija par ražojuma pareizu izmantošanu, lai samazinātu energopatēriņu;
4.5.4. attiecīgā gadījumā — informācija par to, kā interpretējami mērījumu rezultāti un kā tos
var uzlabot;
4.5.5. informācija par to,kuras rezerves daļas var nomainīt;
4.6. ieteikumi par pienācīgu iznīcināšanu pēc ražojuma kalpošanas laika beigām.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Punkti tiks piešķirti par šādiem kritērijiem.
1. PAPILDU ENERGOEFEKTIVITĀTE
Papildu punktus piešķir par katru 1 procentu papildu pieauguma ūdens sildītāja telpu apsildes
sezonas energoefektivitātē (η
s
), kā norādīts 1. kritērijā.
2. PAPILDU SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJU SAMAZINĀŠANA
56
/
94
Papildpunktus piešķir par katriem 5 g papildu samazinājuma ūdens sildītāja siltumnīcefekta
gāzu emisijās, kā norādīts tehniskās specifikācijas 2. kritērijā.
3. TROKŠŅA EMISIJAS LIMITI
Šo piešķiršanas kritēriju ieteicams piemērot to ūdens sildītāju publiskajā iepirkumā, kas
saskaņā ar Ministru kabineta 2014.gada 7.janvāra noteikumiem Nr. 16 "
Trokšņa novērtēšanas
un pārvaldības kārtība
" jāuzstāda no trokšņa aizsargājamās ēkās, piemēram, slimnīcās un
skolās.
Mērvienība ir attiecīgi dB(A) vai dB(C). Testus veic saskaņā ar piemērojamiem standartiem
nominālos standartapstākļos un pie nominālas siltuma jaudas.
Piešķiramos punktus aprēķina šādi:
PL = L
A,min
 / L
A
 x PL
A,max
 + L
C, min
 / L
C
 x PL
C,max
kur:
• PL ir trokšņa līmeņa punkti;
• L
A,min
 ir zemākais A-izsvarotais skaņas jaudas līmenis par pilnīgi atbilstošu piedāvājumu;
• L
C, min
 ir zemākais C-izsvarotais skaņas jaudas līmenis par pilnīgi
• L
A
 ir novērtējamais A-izsvarotais skaņas jaudas līmenis;
• L
C
 ir novērtējamais C-izsvarotais skaņas jaudas līmenis (attiecīgā gadījumā);
• PL
A,max
 ir iegūstamo punktu maksimālais skaits saistībā ar A- izsvaroto skaņas jaudas
līmeni;
• PL
C,max
 ir iegūstamo punktu maksimālais skaits saistībā ar C- izsvaroto skaņas jaudas
līmeni (attiecīgā gadījumā).
Nepiešķir nevienu punktu, ja ūdens sildītāja trokšņa emisija pārsniedz turpmāk norādītās
robežvērtības.
Siltumģenerēšanas
tehnoloģija
Mērīšana
Trokšņa emisijas limits
Visi sildītāji, izņemot
koģenerācijas sildītājus un
siltumsūkņus, kas aprīkoti
ar iekšdedzes dzinēju
A-izsvarotais skaņas
jaudas līmenis
(L
WAd,lim
)
17 + 36 x log(P
N
 +10) dB(A)
Koģenerācijas sildītāji un
siltumsūkņi, kas aprīkoti ar
iekšdedzes dzinēju
A-izsvarotais skaņas
spiediena līmenis
(L
PAd,lim)
30 + 20 x log(PE +15) dB(A)
C-izsvarotais skaņas
spiediena līmenis
(L
PCd,lim)
L
PAd,lim
 + 20 dB(C)
Piezīme
. PN ir nominālā (pilnas slodzes) siltuma jauda; PE ir elektriskā jauda.
4. RAŽOJUMA KONSTRUKCIJA
Papildu punktus piešķir, ja profesionāli apmācīts personāls, izmantojot parasti pieejamos
darbarīkus, ūdens sildītāju var viegli demontēt, lai veiktu remontu un nomainītu nolietojušās
detaļas, aizstātu vecākas vai novecojušas detaļas ar jaunām un atdalītu detaļas un
materiālus to pārstrādei vai atkārtotai izmantošanai.
5. GĀZVEIDA ORGANISKĀ OGLEKĻA (OGC) EMISIJA
Papildu punktus piešķir, ja gāzveida organiskā oglekļa (OGC) emisijas nepārsniedz 7
mg/Nm
3
 pie O
2
 satura 10 procenti.
Par OGC emisijām piešķiramo maksimālo punktu skaitu piešķir visām tehnoloģijām, izņemot
cietā kurināmā apsildes katlus, jo tie ir vienīgie, ko uzskata par problemātiskiem saistībā ar
OGC emisijām.
Attiecībā uz cietā kurināmā apsildes katliem piešķiramos punktus aprēķina šādi:
POGC
 = OGC
min
 / OGC x 
POGC
max
 ,
kur:
• 
POGC
 ir OGC emisiju punkti;
• OGC
min
 ir zemākais OGC emisiju testa rezultāts par pilnīgi atbilstošu piedāvājumu, ņemot
vērā piedāvājumus par cietā kurināmā apsildes katliem;
• OGC ir novērtējamais OGC emisiju testa rezultāts;
• 
POGC
max
 ir maksimālais par OGC emisijām iegūstamo punktu skaits.
6. DAĻIŅU (PM) EMISIJAS
Papildu punktus piešķir, ja daļiņu (PM) emisijas nepārsniedz 20 mg/Nm
3
 pie O
2
 satura 10
procenti.
Par PM emisijām piešķiramo maksimālo punktu skaitu piešķir visām tehnoloģijām, izņemot
cietā kurināmā apsildes katlus, jo tie ir vienīgie, ko uzskata par problemātiskiem saistībā ar
PM emisijām.
Attiecībā uz cietā kurināmā apsildes katliem piešķiramos punktus aprēķina šādi:
PPM
min
 / PM x PPM
max
 ,
57
/
94
kur:
• PPM ir PM emisiju punkti;
• PM
min
 ir zemākais PM emisiju testa rezultāts par pilnīgi atbilstošu piedāvājumu, ņemot
vērā piedāvājumus par cietā kurināmā apsildes katliem;
• PM ir novērtējamais PM emisiju testa rezultāts;
• PPM
max
 ir maksimālais par PM emisijām iegūstamo punktu skaits.
4. Dārzkopības produkti un pakalpojumi
Prasības un kritēriji attiecināmi uz iepirkumiem, kas saistīti ar publiskās zaļās zonas apsaimniekošanu:
dārzkopības produktiem, tehniku un pakalpojumiem publiskās zaļās zonas apsaimniekošanai.
Dārzkopības pakalpojumus var sniegt nepastarpināti piegādātāja darbinieki vai ar pakalpojumu sniedzēja
uzņēmuma starpniecību. Tādēļ šajā dokumentā ietverti kritēriji gan attiecībā uz galveno dārzkopības produktu un
elementu, piem., augu sugu, augsnes ielabošanas līdzekļu, dārzkopības materiālu un instrumentu, iekārtu (zālāju
pļaujmašīnas, smalcinātāji) un apūdeņošanas sistēmu tiešo iepirkumu, gan uz dārzkopības pakalpojumu iepirkumu,
kuriem tiks noteiktas papildu prasības attiecībā uz transportu un citiem līguma izpildes noteikumiem.
Citi ar dārzkopību saistītie aspekti (dārza mēbeles, dārzkopības pakalpojumu sniedzēju apģērbs, izmantotais
lieljaudas transports) apskatīti ar konkrēto jomu saistītajās preču/pakalpojumu grupās (mēbeles, tekstilizstrādājumi,
transports).
4.1. Dārzkopības produkti
Šīs prasības un kritērijus ir ieteicams piemērot galvenajiem produktiem un iekārtām, ko izmanto dārzkopībā,
piemēram:
• augsnes ielabošanas līdzekļiem;
• dekoratīvajiem augiem;
• apūdeņošanas sistēmām;
• dārza tehnikai;
• smēreļļām;
• herbicīdiem un pesticīdiem;
• invazīviem augiem.
Šie kritēriji attiecas tikai uz dārzkopības iekārtām, kuras ir aprīkotas ar degvielas motoriem, elektrodzinējiem,
uzlādējamiem akumulatoriem vai ir darbināmas ar roku, piemēram:
• zālāju pļaujmašīnām (ieskaitot zālāja traktorus) un skarifikatoriem;
• krūmzāģiem;
• ķēdes zāģiem;
• vieglajām motorizkaptīm ar auklu;
• vieglajām motorizkaptīm un dzīvžogu šķērēm;
• lapu savācējiem un lapu pūtējiem;
• autoizkaptīm;
• frēzēm-kapļiem;
• rotējošām zemes frēzēm;
• komposta smalcinātājiem.
4.1.1. ZPI prasības dekoratīvajiem augiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības
Iepirkuma līguma
priekšmets
Dekoratīvo augu un koku iepirkšana
Tehniskās
specifikācijas
1. AUGU RAKSTUROJUMS
58
/
94
specifikācijas
1.1. Vismaz [X] procenti dekoratīvo augu ir jābūt tādām augu sugām, kas ir piemērotas
vietējiem augšanas apstākļiem (piem., augsnes skābums, vidējais nokrišņu daudzums,
temperatūras diapazons gada laikā utt.).
1.2. Vismaz [Y] procenti dekoratīvo augu ir jābūt bioloģiski izaudzētiem saskaņā ar Padomes
2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 
834/2007
 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko
produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 
2092/91
 atcelšanu.
2. STĀDU KONTEINERI
Augus jāpiegādā pārstrādājamos vai bioloģiski noārdāmos konteineros. Ja stādu konteineri ir
atkārtoti izmantojami, pēc augu/koku iestādīšanas uzņēmumam tie ir jāpaņem atpakaļ. Ja
stādu konteineri bioloģiski noārdās:
2.1.tiem ir jābūt 100 procenti izgatavotiem no bioloģiski noārdāmām (kompostējamām)
vielām, piemēram, salmiem, korķa, koksnes miltiem, kukurūzas cietes;
2.2.tie nedrīkst saturēt sintētiskus plastikas materiālus, plastifikatorus vai biocīdas vielas,
piemēram, tādas vielas, kas ir biocīdu vai konservantu sastāvā.
3. IEPAKOJUMS
Mazus augus jāpiegādā redeļu kastēs vai kastēs, ko var nodot atpakaļ.
4.1.2. ZPI prasības augsnes ielabošanas līdzekļiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības
Iepirkuma līguma
priekšmets
Videi draudzīgu augsnes ielabošanas līdzekļu iepirkums.
Tehniskās
specifikācijas
1. MĒSLOŠANĀ IZMANTOJAMO AUGSNES IELABOŠANAS LĪDZEKĻU GALVENĀS
SASTĀVDAĻAS
1.1. Augsnes ielabošanas līdzekļi, ko paredzēts izmantot pakalpojumu sniegšanā, nedrīkst
saturēt kūdru vai notekūdeņu dūņas.
1.2. Organiskajām vielām ir jābūt iegūtām no atkritumu pārstrādes un/vai atkārtotas
izmantošanas (kā noteikts Ministru kabineta 2011.gada 26.aprīļa noteikumos Nr.319
"
Noteikumi par atkritumu reģenerācijas un apglabāšanas veidiem
" un to 
1. pielikumā
).
1.3. Dūņas (izņemot kanalizācijas dūņas) ir atļautas tikai tad, ja tās ir atzītas par kādu no
šādiem atkritumiem atbilstoši Ministru kabineta 2011.gada 19.aprīļa Noteikumiem Nr. 302
"
Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus bīstamus
",
attiecībā uz atkritumu sarakstu, un tad, ja tās nav sajaukušās ar kaitīgiem notekūdeņiem vai
dūņām ārpus noteiktā ražošanas procesa):
1.3.1. 020305 notekūdeņu vietējā attīrīšanā radušās dūņas, sagatavojot un pārstrādājot
augļus, dārzeņus, graudaugus, pārtikas eļļas, kakao, kafiju, tēju un tabaku, konservējot,
ražojot raugu un rauga ekstraktu, sagatavojot un raudzējot melasi;
1.3.2. 020403 dūņas no cukura ražošanas procesā radušos kaitīgo notekūdeņu vietējās
attīrīšanas;
1.3.3. 020502 dūņas no piena produktu ražošanas procesā radušos kaitīgo notekūdeņu
vietējās attīrīšanas;
1.3.4. 020603 dūņas no maizes ceptuvēs un konditorejas izstrādājumu ražošanas procesā
radušos kaitīgo notekūdeņu vietējās attīrīšanas;
1.3.5. 020705 dūņas no alkoholisko un bezalkoholisko dzērienu (izņemot kafiju, tēju un
kakao) ražošanas procesā radušos kaitīgo notekūdeņu vietējās attīrīšanas.
2. BĪSTAMĀS VIELAS MĒSLOŠANĀ IZMANTOJAMAJOS AUGSNES IELABOŠANAS
LĪDZEKĻOS
Maksimālajai smago metālu koncentrācijai atkritumos pirms pārstrādes (mg/kg saussvara) ir
jāatbilst turpmāk norādītajām prasībām attiecībā uz bīstamajām vielām. Šajā tabulā iekļauto
elementu saturam galaproduktā ir jābūt mazākam par tajā norādīto saussvaru.
Elements
Saussvars 
(mg/kg)
Zn
300
Cu
100
Ni
50
Cd
1
Pb
100
Hg
1
Cr
100
Mo (*)
2
Se (*)
1,5
As (*)
10
F (*)
200
59
/
94
(*) Dati par šo elementu klātbūtni ir nepieciešami tikai attiecībā uz produktiem, kas satur
vielas no rūpnieciskiem procesiem.
3. FIZIKĀLIE PIEJAUKUMI MĒSLOŠANĀ IZMANTOJAMAJOS AUGSNES IELABOŠANAS
LĪDZEKĻOS
Galaproduktā stikla, metāla un plastmasas saturam (visu elementa summai) ir jābūt
mazākam par 0,5 procenti saussvara.
4. SLĀPEKLIS (N) MĒSLOŠANĀ IZMANTOJAMAJOS AUGSNES IELABOŠANAS
LĪDZEKĻOS
Slāpekļa saturs produktā nedrīkst pārsniegt 3 procenti no kopējā N (pēc svara) daudzuma, un
neorganiskais N nedrīkst pārsniegt 20 procenti no kopējā N daudzuma (vai organiskais N ≥ 80
procenti).
5. MĒSLOŠANĀ IZMANTOJAMO AUGSNES IELABOŠANAS LĪDZEKĻU IEDARBĪBA
Produktiem nedrīkst būt negatīva ietekme uz augu dīdzību un turpmāko augšanu un attīstību,
un masas sausnas saturam ir jābūt ne zemākam par 25 procenti, kā arī masas sausnai ir
jāsatur ne mazāk kā 20 procenti organisko vielu.
6. VESELĪBAS UN DROŠĪBAS ASPEKTI ATTIECĪBĀ UZ MĒSLOŠANĀ
IZMANTOJAMAJIEM AUGSNES IELABOŠANAS LĪDZEKĻIEM
Produkti nedrīkst saturēt zemāk norādīto primāro patogēnu maksimālo līmeni:
6.1. salmonella: nekonstatē 25 g produkta;
6.2. helmintu oliņas: nekonstatē 1,5 g produkta;
6.3. E.coli: <1000 MPN/g (MPN: most probable number – varbūtīgākais skaits)
4.1.3. ZPI prasības un kritēriji apūdeņošanas (laistīšanas) sistēmām
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Automātisko apūdeņošanas (laistīšanas) sistēmu iepirkšana
Tehniskās
specifikācijas
1. PRASĪBAS APŪDEŅOŠANAS SISTĒMAI
1.1. Apūdeņošanas sistēmai ir jābūt pielāgojamai izlaistītā ūdens daudzuma ziņā pa zonām.
1.2. Apūdeņošanas sistēmai ir jābūt ar regulējamiem taimeriem laistīšanas perioda
programmēšanai.
1.3. Apūdeņošanas sistēmai ir jābūt ar higrometriem, kas mēra augsnes mitruma līmeni un
automātiski bloķē apūdeņošanu, kad augsnes mitruma līmenis ir pietiekams (piemēram, pēc
lietus).
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
ŪDENS NO VIETĒJI PĀRSTRĀDĀTIEM RESURSIEM
Papildu punkti tiks piešķirti, ja apūdeņošanas sistēma var savākt un izmantot ūdeni no vietēji
pārstrādātiem resursiem, piemēram, lietus ūdens, gruntsūdens un filtrēta sadzīves
notekūdens.
4.1.4. ZPI prasības un kritēriji dārzkopības iekārtām
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Dārza tehnikas ar samazinātu ietekmi uz vidi iepirkšana
Tehniskās
specifikācijas
1. DEGVIELAS VEIDI IEKĀRTĀM, KURĀS IR IZMANTOTS IEKŠDEDZES DZINĒJS
Ja iekārtai ir iekšdedzes dzinējs, tas projektēts tā, lai to var darbināt ar vienu vai vairākiem
šādiem degvielas veidiem: bezsvina degviela ar benzīna saturu <1,0 procenti tilpuma, alkilāta
degviela, A klases dīzeļa eļļa vai uz biodegvielu balstīta motora degviela.
2. TROKŠŅA EMISIJA
Iekārtas trokšņa emisijas līmenim ir jābūt zemākam par tabulā norādīto trokšņa līmeni.
Zālāju pļaujmašīnām (iesk. zālāja traktorus):
Pļaušanas platums L (cm)
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
L ≤ 50
94
50 < L ≤ 120
98
L > 120
103
Skarifikatoriem:
Iekšdedzes dzinēja tīrā nominālā jauda P
(kW)
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
P
99+ 2 lgP
60
/
94
Krūmgriežiem:
Iekšdedzes dzinēja tīrā nominālā jauda P
(kW)
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
P ≤ 1,5kW
107
P > 1,5kW
110
Ķēdes zāģiem:
Tīrā nominālā jauda P (kW)
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
Elektromotors
104
Iekšdedzes dzinējs
108 + 2 P
Vieglajām motorizkaptīm ar auklu:
Motors/dzinējs
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
Elektromotors
94
Iekšdedzes dzinējs
104
Vieglajām motorizkaptīm un dzīvžogu šķērēm:
Motors/dzinējs
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
Elektromotors
96
Iekšdedzes dzinējs
103
Lapu savācējiem:
Motors/dzinējs
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
Elektromotors
99
Iekšdedzes dzinējs
104
Lapu pūtējiem:
Motors/dzinējs
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
Elektromotors
99
Iekšdedzes dzinējs
105
Izkapts pļāvējiem:
Tīrā nominālā jauda P (kW)
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
P ≤ 1,5kW
107
P > 1,5kW
110
Frēzēm-kapļiem un rotējošām zemes frēzēm:
 
Maksimāli pieļaujamais jaudas skaņas
līmenis LWA (dB/1pW)
 
93
3. DZINĒJA SMĒRVIELAS UN DEGVIELA
3.1. Iekārtās ir jābūt iespējām izmantot bioloģiski noārdāmas dzinēja smēreļļas (divtaktu
motoriem) vai reģenerētās dzinēja smēreļļas (četrtaktu motoriem).
3.2. Degvielas patēriņš četrtaktu dzinējā, kas darbojas ar 50 procenti noslogojumu, nedrīkst
būt lielāks kā 500-g/kWh degvielas, mērot saskaņā piemērojamiem standartiem.
4. IEKĀRTU MATERIĀLI UN SASTĀVDAĻAS
4.1. Iekārtu dizainam ir jābūt tādam, lai tajā varētu iepildīt degvielu un to iztīrīt, neradot
degvielas noplūdi. Parastas iekārtas tīrīšanas laikā no tās nedrīkst sūkties eļļa un dzinējam ir
jābūt tādam, lai eļļu tajā varētu nomainīt, neradot noplūdi.
4.2. Plastmasas detaļām, kas sver vairāk par 50 g, ir jābūt marķētām atbilstoši
piemērojamiem standartiem. Šī prasība neattiecas uz elektrības kabeļiem.
4.3. Plastmasas materiāli nedrīkst saturēt kadmiju, svinu, dzīvsudrabu vai to savienojumus.
4.4. Virsmas apstrādes līdzekļi nedrīkst saturēt krāsas vai piedevas, kuru pamatsastāvā ir
kadmijs, svins, dzīvsudrabs vai to savienojumi.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punkti tiks piešķirti par zemāk minētajiem kritērijiem.
1. TROKŠŅA EMISIJA
Iekārtas, kuru trokšņa emisija ir zemāka par specifikācijā noteikto maksimālo līmeni.
61
/
94
2. IZPLŪDES GĀZU EMISIJA
Iekārtas, kuru izplūdes gāzu emisijas apjoms ir mazāks nekā noteikts Ministru kabineta
2005.gada 27.decembra noteikumos Nr.1047 "
Noteikumi par autoceļiem neparedzētās
mobilās tehnikas iekšdedzes motoru radīto piesārņojošo vielu emisiju gaisā
"
4.1.5. ZPI prasības iekārtu smēreļļām
 
(izņemot smērvielas četrtaktu dzinējiem)
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības
Iepirkuma līguma
priekšmets
Smērvielu, kas bioloģiski noārdās, iepirkšana
Tehniskās
specifikācijas
1. ATJAUNOJAMĀS IZEJVIELAS
Formulētajam produktam ir jāsatur ogleklis, kas iegūts no atjaunojamiem izejmateriāliem
(iegūts no augu eļļām vai dzīvnieku taukiem) šādā daudzumā:
1.1. 50 procenti (m/m) hidrauliskajām eļļām;
1.2. 45 procenti (m/m) taukiem;
1.3. 70 procenti (m/m) ķēdes zāģu eļļām un citām caurplūdes smērvielām;
1.4. 50 procenti (m/m) divtaktu eļļām.
2. APDRAUDĒJUMI VIDEI UN CILVĒKA VESELĪBAI
Produktam nedrīkst būt piešķirtas R frāzes, kas norāda par apdraudējumu videi un cilvēka
veselībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu Nr.
1272/2008
 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un
atceļ direktīvas 
67/548/EEK
 un 
1999/45/EK
 un groza regulu (EK) Nr. 
1907/2006
. Uz šo
produktu grupu attiecas šādas R vai H frāzes: R20 (H332), R21 (H312), R22 (H302), R23
(H330 un H331), R24 (H311), R25 (H301), R26 (H330), R27 (H310), R28 (H300), R33 (H373),
R34 (H314), R35 (H314), R36 (H319), R37 (H335), R38 (H315), R39 (H370), R40 (H351), R41
(H318), R42 (H334), R43 (H317), R45 (H350), R46 (H340), R48 (H372 & H373), R49 (H350i),
R50 (H400), R51 (H411), R52 (H412), R53 (H413), R59 (EUH059), R60 (H360F), R61 (H360D
un H360FD), R62 (H361f, H360FD un H360Df), R63 (H361d & H360Fd), R64 (H362), R65
(H304), R66 (EUH066), R67 (H336), R68 (H371) un to apvienojums.
4.2. Dārzkopības pakalpojumi
Gadījumos, kad par dārzkopības pakalpojumu izpildi tiek slēgts līgums, tiek ieteiktas prasības un kritēriji gan
attiecībā uz izmantojamajiem produktiem, gan praksi attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu. Vienlaikus ar tehniskajām
specifikācijām ir sniegti ieteikumi par līguma noteikumiem, kurus nevar novērtēt iepirkuma procedūras laikā. Tādēļ
līguma vadības laikā būs nepieciešami īpaši uzraudzības pasākumi.
4.2.1. ZPI prasības un kritēriji dārzkopības pakalpojumiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Dārzkopības pakalpojumi, kuros tiek izmantoti produkti un prakses ar samazinātu ietekmi uz
vidi
Tehniskās
specifikācijas
1. MĒSLOŠANĀ IZMANTOJAMO AUGSNES IELABOŠANAS LĪDZEKĻU GALVENĀS
SASTĀVDAĻAS
1.1. Augsnes ielabošanas līdzekļi, ko paredzēts izmantot pakalpojumu veikšanas laikā,
nedrīkst saturēt kūdru vai notekūdeņu dūņas.
1.2. Augsnes ielabošanas līdzekļu sastāvā esošajām organiskajām vielām ir jābūt iegūtām no
atkritumu pārstrādes un/vai atkārtotas izmantošanas (kā noteikts Ministru kabineta
2011.gada 26.aprīļa noteikumos Nr.319 "
Noteikumi par atkritumu reģenerācijas un
apglabāšanas veidiem
" un to 
1. pielikumā
).
1.3. Dūņas (izņemot kanalizācijas dūņas) ir atļautas tikai tad, ja tās ir atzītas par kādu no
šādiem atkritumiem atbilstoši Ministru kabineta 2011. gada 19. aprīļa noteikumiem Nr. 302
"
Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus bīstamus
"
attiecībā uz atkritumu sarakstu, un ja tās nav sajaukušās ar kaitīgiem notekūdeņiem vai
dūņām ārpus noteiktā ražošanas procesa):
1.3.1. 020305 notekūdeņu vietējā attīrīšanā radušās dūņas, sagatavojot un pārstrādājot
augļus, dārzeņus, graudaugus, pārtikas eļļas, kakao, kafiju, tēju un tabaku, konservējot,
ražojot raugu un rauga ekstraktu, sagatavojot un raudzējot melasi;
1.3.2. 020403 dūņas no cukura ražošanas procesā radušos kaitīgo notekūdeņu vietējās
attīrīšanas;
1.3.3. 020502 dūņas no piena produktu ražošanas procesā radušos kaitīgo notekūdeņu
vietējās attīrīšanas;
1.3.4. 020603 dūņas no maizes ceptuvēs un konditorejas izstrādājumu ražošanas procesā
radušos kaitīgo notekūdeņu vietējās attīrīšanas;
62
/
94
1.3.5. 020705 dūņas no alkoholisko un bezalkoholisko dzērienu (izņemot kafiju, tēju un
kakao) ražošanas procesā radušos kaitīgo notekūdeņu vietējās attīrīšanas.
2. BĪSTAMĀS VIELAS MĒSLOŠANĀ IZMANTOJAMAJOS AUGSNES IELABOŠANAS
LĪDZEKĻOS
Maksimālajai smago metālu koncentrācijai atkritumos pirms pārstrādes (mg/kg saussvara) ir
jāatbilst zemāk norādītajām prasībām attiecībā uz bīstamajām vielām. Šajā tabulā iekļauto
elementu saturam galaproduktā ir jābūt mazākam par tajā norādīto saussvaru.
Elements
Saussvars (mg/kg)
 
Elements
Saussvars (mg/kg)
Zn
300
Cr
100
Cu
100
Mo (*)
2
Ni
50
Se (*)
1,5
Cd
1
As (*)
10
Pb
100
F (*)
200
Hg
1
 
 
(*) Dati par šo elementu klātbūtni nepieciešami tikai attiecībā uz produktiem, kas satur vielas
no rūpnieciskiem procesiem.
3. SMĒRVIELAS
Smēreļļām, ko paredzēts izmantot pakalpojumu sniegšanā, ir jābūt bioloģiski noārdāmām, un
tās nedrīkst būt toksiskas. Tādēļ smērvielām ir jāsatur ogleklis, kas iegūts no atjaunojamiem
izejmateriāliem (iegūts no augu eļļām vai dzīvnieku taukiem) šādā daudzumā:
3.1. 50 procenti (m/m) hidrauliskajām eļļām;
3.2. 45 procenti (m/m) taukiem;
3.3.70 procenti (m/m) ķēdes zāģu eļļām un citām caurplūdes smērvielām;
3.4.50 procenti (m/m) divtaktu eļļām.
4. LAISTĪŠANA
Laistīšanas un ūdens izmantošanas pārvaldīšanas pasākumos:
4.1. jānodrošina maksimāla nedzeramā ūdens (lietus ūdens, gruntsūdens vai otrreizējas
izmantošanas ūdens) izmantošana;
4.2. jāizmanto mulčēšana, lai izvairītos no iztvaikošanas vietās, ko norādījis pasūtītājs;
4.3. jāizmanto automātiskas apūdeņošanas sistēmas, kā norādījis pasūtītājs;
4.4. jāiesniedz periodiski pārskati par ūdens patēriņu.
5. AUTOMĀTISKĀS APŪDEŅOŠANAS SISTĒMAS
Automātiskajām apūdeņošanas sistēmām ir jāatbilst šādām prasībām:
5.1. tām jābūt pielāgojamām izlaistītā ūdens daudzuma ziņā pa zonām;
5.2. tām jābūt ar regulējamiem taimeriem laistīšanas perioda programmēšanai;
5.3. tām jābūt ar higrometriem, kas mēra augsnes mitruma līmeni un automātiski bloķē
apūdeņošanu, kad augsnes mitruma līmenis ir pietiekams (piemēram, pēc lietus);
5.4. ja pasūtītājs uzskata par nepieciešamu, tām jāizmanto ūdens no vietēji pārstrādātiem
resursiem, kas apvieno lietus ūdeni, gruntsūdeni un filtrētu sadzīves notekūdeni.
6. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Dārzkopības pakalpojumu sniegšanas laikā radušos atkritumus ir jāvāc šādi šķirojot:
6.1. visi organiskie atkritumi (sausās lapas, apgrieztie zari, zāle) ir jākompostē uz vietas,
uzņēmuma teritorijā vai slēdzot līgumu ar atkritumu pārstrādes uzņēmumu;
6.2. koksni saturoši organiskie atkritumi no zariem utt. ir jāsasmalcina uz vietas uzņēmuma
teritorijā un jāizmanto mulčēšanā iepriekš saskaņotās vietās;
6.3. iepakojuma atkritumi ir jāšķiro atbilstoši pastāvošajam pilsētas atkritumu sadalījumam un
jāievieto attiecīgajos ielas konteineros (papīrs, plastmasa utt.). Tomēr bīstamu vielu,
piemēram, augu aizsardzības līdzekļu iepakojums ir jāiznīcina drošā veidā, sertificētos
savākšanas punktos vai nododot pilnvarotam atkritumu savācējam turpmākai pārstrādei;
6.4. motoreļļas ir jāsavāc un jāpārstrādā pilnvarotam atkritumu savākšanas uzņēmumam;
6.5. ja dārza tehnika ir nenovēršami sabojājusies, piegādātājam ir jānorāda šīs iekārtas
nosūtīšanas galamērķis.
7. PERIODISKI ZIŅOJUMI
Reizi gadā ir jāsagatavo ziņojums, lai sniegtu informāciju par pakalpojumu sniegšanas laikā
patērēto enerģiju, mēslošanas līdzekļu nosaukumu un daudzumu, izmantotajiem augu
aizsardzības līdzekļiem un smēreļļām, radīto atkritumu daudzumu, klasificējot pēc to veidiem
un galamērķiem, kā arī informāciju par visiem citiem ar pakalpojumu sniegšanu saistītajiem
pasākumiem, kas noteikti līgumā (pasākumi ūdens patēriņa samazināšanai, iepakojuma
samazināšanai u. c.).
8. INVAZĪVIE AUGI UN DZĪVNIEKI
Par jebkuriem augiem vai dzīvniekiem, kas varētu būt invazīvi, ir nekavējoties jāziņo
pasūtītājam un jāveic atbilstoši pasākumi, kas saskaņoti ar pasūtītāju.
9. AIZSARDZĪBA PRET KAITĒKĻIEM
Galveno augu slimību apkarošanā ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu izmatošana ir
jāsamazina, izmantojot alternatīvus paņēmienus (piemēram, termisku, mehānisku vai
bioloģisku apstrādi). 
63
/
94
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
JAUNI DEKORATĪVIE AUGI
Papildu punktus piešķirs par bioloģiski audzētu dekoratīvo augu izmantošanu.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. DIENESTA TRANSPORTLĪDZEKĻI
Transportlīdzekļiem, ko paredzēts izmantot pakalpojumu sniegšanā, ir jāatbilst vismaz EURO
5 vai V atgāzu emisijas standartiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada
20. jūnija Regulas (EK) Nr.  
715/2007
 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem
transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem
transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās
apkopes informācijai" I pielikuma 1. tabulā noteiktajām "Euro 5" emisijas robežvērtībām vai
Ministru kabineta 2009. gada 22. decembra noteikumu Nr.1494 "
Mopēdu, mehānisko
transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu atbilstības novērtēšanas noteikumi
"
11.
 pielikuma 41. iedaļā noteiktajām "EURO V" emisiju robežvērtībām.
2. DARBINIEKU APMĀCĪBA
Dārzkopības darbiniekiem ir jābūt apguvušiem dārzkopības paņēmienus, kam ir mazāka
ietekme uz vidi, kas jāizmanto pakalpojumu sniegšanas laikā. Tas attiecas uz tādiem
jautājumiem kā ūdens un enerģijas taupīšana, atkritumu samazināšana, apsaimniekošana un
šķirošana, no atjaunojamām izejvielām izgatavotu produktu izmantošana, rīkošanās ar
ķimikālijām un konteineriem, kā arī to lietošana, droša, likumīga pesticīdu, ieskaitot
herbicīdus, lietošana, t.sk. izvairīšanās no rezistences pret pesticīdiem utt. Apmācība
būtiskos jautājumos, ieskaitot ķimikāliju izmantošanu, ir jānodrošina, pirms darbiniekiem tiek
atļauts veikt šāda veida darbu.
5. Elektroenerģija
Prasības un kritēriji attiecas uz elektroenerģijas iegādi, un galvenais šo kritēriju mērķis ir veicināt tādas
elektroenerģijas lielāku izmantošanu, ko iegūst no atjaunojamiem avotiem 
(RES-E).
Šo prasību un kritēriju specifikācijas attiecas uz tās elektroenerģijas īpatsvaru, ko nodrošina atjaunojamie
enerģijas avoti (ieteicamais apjoms vismaz 50 procenti). Prasības un kritēriji atļauj izmantot arī augstas efektivitātes
siltuma un elektroenerģijas koģenerāciju no neatjaunojamiem enerģijas avotiem. Piešķiršanas kritēriju mērķis ir
veicināt, lai atjaunojamie enerģijas avoti vai arī augstas efektivitātes koģenerācija veidotu vēl lielāku īpatsvaru, kas
pārsniegtu specifikācijā paredzēto minimumu.
5.1. ZPI prasības un kritēriji elektroenerģijai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Elektroenerģijas iegāde, kur vismaz 50 procenti enerģijas nodrošina atjaunojamie enerģijas
avoti (
RES-E
) un/vai augstas efektivitātes koģenerācija.
Tehniskā specifikācija
1. ELEKTROENERĢIJAS IEGUVES VEIDS
Vismaz 50 procenti no piegādātās elektroenerģijas jābūt elektroenerģijai, kas iegūta no
atjaunojamiem enerģijas avotiem (
RES-E
) un/vai izmantojot augstas efektivitātes
koģenerāciju, kā noteikts Ministru kabineta 2016. gada 17. maija noteikumos Nr. 294
"
Koģenerācijas staciju saražotās primārās enerģijas ietaupījuma aprēķināšanas kārtība
".
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punktus piešķirs par papildus 
RES-E
 un/vai augstas efektivitātes koģenerāciju.
1. Papildu punktus piešķirs proporcionāli no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtajam
elektroenerģijas daudzumam, kas pārsniedz specifikācijās norādīto minimālo daudzumu.
2. Papildu punktus piešķirs proporcionāli augstas efektivitātes koģenerācijā iegūtajam
elektroenerģijas daudzumam, kas pārsniedz specifikācijās norādīto minimālo daudzumu.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
Katra līguma darbības gada beigās pretendentam ir jāatklāj pasūtītājam piegādātās
elektroenerģijas izcelsme, lai pierādītu, ka vismaz 50 procenti ir iegūti no atjaunojamiem
enerģijas avotiem un izmantojot augstas efektivitātes koģenerāciju.
6. Klozetpodi un pisuāri
Prasības un kritēriji attiecināmi uz klozetpodu iekārtu, tostarp kompaktpodu, klozetpodu tvertņu un klozetpodu
skalošanas sistēmu, un pisuāru iekārtu, tostarp kompaktpisuāru, pisuāru, bezūdens pisuāru un pisuāru skalošanas
sistēmu, iepirkumiem
ZPI prasības un kritēriji klozetpodiem un pisuāriem neattiecas uz:
• klozetpodu sēdekļiem un vākiem, ja tos laiž tirgū un/vai tirgo kā savrupu vienību;
• klozetpodu iekārtām, kurās neizmanto ūdeni, bet kuru skalošanas sistēmā izmanto ķīmiskas vielas un ūdeni, un
klozetpodiem, kuru skalošanas sistēmā jāizmanto enerģija.
6.1. ZPI prasības un kritēriji klozetpodu iekārtām
64
/
94
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Ūdens izmantošanas ziņā efektīvu klozetpodu iekārtu iegāde jaunām vai atjaunotām ēkām
Tehniskās
specifikācijas
1. EFEKTĪVS ŪDENS IZMANTOJUMS
1.1. Pilns skalošanas apjoms
Nominālais klozetpoda iekārtas pilnais skalošanas apjoms, iekārtai nonākot tirgū, neatkarīgi
no ūdens spiediena nav lielāks par 6,0 l vienā noskalošanas reizē.
1.2. Taupīgs ūdens izmantojums
Gan kompaktpodi ar pilnu skalošanas apjomu, kas pārsniedz 4,0 litrus, gan klozetpodu
skalošanas sistēmas ir aprīkoti ar ūdens taupīšanas ierīci. Tos laižot tirgū, samazināts
skalošanas apjoms, ko panāk, darbinot ūdens taupīšanas ierīci, neatkarīgi no ūdens
spiediena nepārsniedz 3,0 l vienā noskalošanas reizē.
Klozetpoda tvertnēs var izmantot ūdens taupīšanas ierīci, kurā samazināts skalošanas
apjoms, ko panāk, darbinot ūdens taupīšanas ierīci, neatkarīgi no ūdens spiediena
nepārsniedz 3,0 l vienā noskalošanas reizē.
1.3. Regulējams skalošanas apjoms
Skalošanas sistēmas ir aprīkotas ar regulētājierīci, kas ļauj personai, kura veic uzstādīšanu,
regulēt skalošanas apjomu, ņemot vērā kanalizācijas sistēmas vietējos apstākļus. Pilns
skalošanas apjoms pēc regulēšanas pabeigšanas saskaņā ar uzstādīšanas norādījumiem
nepārsniedz 6 l vienā noskalošanas reizē vai 4 l vienā noskalošanas reizē, ja kompaktpods
nav aprīkots ar ūdens taupīšanas ierīci, un samazināts skalošanas apjoms pēc regulēšanas
pabeigšanas saskaņā ar uzstādīšanas norādījumiem nepārsniedz 3 l vienā noskalošanas
reizē.
2. PRODUKTA RAKSTURLIELUMI
2.1. Skalošanas sistēmām izvirzītās prasības
Skalošanas sistēmas atbilst piemērojamiem standartiem.
2.2. Skalošanas raksturlielumi
Kompaktpodu un klozetpoda tvertņu skalošanas raksturlielumi atbilst piemērojamiem
standartiem.
3. PRODUKTA LIETOŠANAS ILGUMS
Klozetpodu skalošanas iekārtai ir vismaz četru gadu remonta vai nomaiņas garantija.
Garantijas nosacījumi skaidri paredz, ka tā attiecas uz produkta hermētiskumu un jebkuru
vārstu. Pieteikuma iesniedzējs turklāt nodrošina, lai oriģinālās vai tām līdzvērtīgas rezerves
daļas būtu pieejamas vismaz desmit gadus no produkta iegādes dienas.
4. UZSTĀDĪŠANAS NORĀDĪJUMI/ LIETOŠANAS INSTRUKCIJA
Klozetpoda skalošanas iekārtai tiek nodrošināta turpmāk minētā informācija drukātā veidā (uz
produkta iepakojuma un/vai tam pievienotajā dokumentācijā) un/vai elektroniskā formātā.
4.1. Atbilstoši uzstādīšanas norādījumi, tostarp informācija par to, attiecībā uz kādu(-ām)
klasi(-ēm) un/vai veidu(-iem) produkts ir testēts, informācija par to, kādiem konkrētiem darba
spiedieniem šis produkts ir paredzēts, informācija par to, ar kāda veida kanalizācijas
sistēmām šo produktu var izmantot, informācija par to, kā regulēt skalošanas apjomu un tā
ietekmi (piemēram, attiecībā uz atlikušo ūdens līmeni, uzpildes ūdens līmeni utt.), un,
gadījumā, ja klozetpoda tvertnes un klozetpoda skalošanas sistēmas tirgū tiek laistas
atsevišķi, informācija par to, ar kādiem produktiem tās ir jākombinē, lai veidotu pilnībā
funkcionējošu un ūdens izmantošanas ziņā efektīvu vienību.
4.2. Padomi, kā, racionāli izmantojot ūdeni, var cik vien iespējams samazināt ietekmi uz vidi,
jo īpaši informācija par atbilstošu produkta lietošanu, lai cik vien iespējams samazinātu
ūdens patēriņu.
4.3. Informācija par pilnu un samazinātu skalošanas apjomu, izteiktu litros vienā
noskalošanas reizē.
4.4. Ieteikumi par atbilstošu produkta lietošanu un apkopi, tostarp informācija par to, kuras
rezerves daļas var nomainīt, norādījumi par starpliku un citas armatūras nomaiņu, ja produktā
ir noplūde, tīrīšanas ieteikumi utt.
4.5. Informācija par atbilstošu pārstrādi pēc produkta aprites cikla beigām.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Punktus piešķir par turpmāk minēto kritēriju izpildi.
1. PAPILDU TAUPĪGS ŪDENS IZMANTOJUMS PILNAI SKALOŠANAI
Papildu punkti tiks piešķirti par katru 0,5 litru ūdens papildu ietaupījumu pilnam skalošanas
apjomam, kā noteikts 1.1. kritērijā.
2. PAPILDU TAUPĪGS ŪDENS IZMANTOJUMS SAMAZINĀTAI SKALOŠANAI
Papildu punkti tiks piešķirti par katru 0,25 litru ūdens papildu ietaupījumu samazinātam
skalošanas apjomam, kā noteikts 1.2. kritērijā.
3. HIGIĒNA
Papildu punkti tiks piešķirti par bezkontakta (ar sensoru aprīkotu) skalošanas kontrolsviru,
kas nepieļauj nevajadzīgu mehānisma iedarbināšanu un nodrošina skalošanu tikai pēc
produkta faktiskās lietošanas.
65
/
94
6.2 ZPI prasības un kritēriji pisuāru iekārtām
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Ūdens izmantošanas ziņā efektīvu pisuāru iekārtu iegāde jaunām vai atjaunotām ēkām
Tehniskās
specifikācijas
1. PISUĀRU SKALOŠANAS IEKĀRTU EFEKTĪVS ŪDENS IZMANTOJUMS
1.1. Pilns skalošanas apjoms
Nominālais pisuāra skalošanas iekārtas pilnais skalošanas apjoms, iekārtai nonākot tirgū,
neatkarīgi no ūdens spiediena nav lielāks kā 2,0 l vienā noskalošanas reizē.
1.2. Taupīgs ūdens izmantojums
Kompaktpisuāros un pisuāru skalošanas sistēmās ir uzstādīta atsevišķos gadījumos
izmantojama skalošanas kontrolsvira pēc pieprasījuma. Ar skalošanas sistēmu aprīkotos
plākšņveida pisuāros ir atsevišķi lietojama skalošanas kontrolsvira pēc pieprasījuma, kas
regulē noskalojumu uz nepārtrauktās sienas ne vairāk kā 60 cm platumā.
Pisuāros drīkst lietot atsevišķos gadījumos izmantojamu skalošanas kontrolsviru pēc
pieprasījuma. Plākšņveida pisuāros, kas nav aprīkoti ar skalošanas sistēmu, liek atsevišķos
gadījumos izmantojamu skalošanas kontrolsviru pēc pieprasījuma, kas jānovieto uz
nepārtrauktās sienas ne vairāk kā 60 cm platumā.
1.3. Regulējams skalošanas apjoms
Skalošanas sistēmas ir aprīkotas ar regulētājierīci, kas ļauj personai, kura veic uzstādīšanu,
regulēt skalošanas apjomu, ņemot vērā kanalizācijas sistēmas vietējos apstākļus. Pilns
skalošanas apjoms pēc regulēšanas pabeigšanas saskaņā ar uzstādīšanas norādījumiem
nepārsniedz 2 l vienā noskalošanas reizē.
2. PRODUKTA RAKSTURLIELUMI
2.1. Pisuāru skalošanas sistēmām izvirzītās prasības
Skalošanas sistēmas atbilst piemērojamiem standartiem.
2.2. Kompaktpisuāru un pisuāru skalošanas raksturlielumi
Kompaktpisuāru un pisuāru skalošanas raksturlielumi atbilst piemērojamo standartu
prasībām.
2.3. Bezūdens pisuāru raksturlielumi
Bezūdens pisuāri atbilst Komisijas lēmuma ( 
2013/641/ES
) "Par ekoloģiskajiem kritērijiem ES
ekomarķējuma piešķiršanai klozetpodiem un pisuāriem" 2. papildinājumā noteiktajām
prasībām.
3. PRODUKTA LIETOŠANAS ILGUMS
Pisuāra skalošanas iekārtai ir vismaz piecu gadu remonta vai nomaiņas garantija. Garantijas
nosacījumi skaidri paredz, ka tā attiecas attiecas uz produkta hermētiskumu un jebkuru
vārstu. Piegādātājs turklāt nodrošina, lai oriģinālās vai tām līdzvērtīgas rezerves daļas būtu
pieejamas vismaz desmit gadus no produkta iegādes dienas.
4. ŠĶĪDUMA BIOLOĢISKĀ NOĀRDĪŠANĀS UN BEZŪDENS PISUĀRU APKOPE
Bezūdens pisuāros izmanto vieglu bioloģiski noārdošos šķīdumu, vai arī tie darbojas pilnīgi
bez tā. Turklāt piegādātājam jāprecizē bezūdens pisuāriem nepieciešamais apkopes režīms,
tostarp attiecīgā gadījumā informācija par kasetes nomaiņas laika skalu, un jānorāda
pakalpojuma sniedzēju saraksts šo produktu regulāras apkopes veikšanai.
5. UZSTĀDĪŠANAS NORĀDĪJUMI/ LIETOŠANAS INSTRUKCIJA
Pisuāru skalošanas iekārtai tiek nodrošināta turpmāk minētā informācija drukātā veidā (uz
produkta iepakojuma un/vai tam pievienotajā dokumentācijā) un/vai elektroniskā formātā.
5.1. Atbilstoši uzstādīšanas norādījumi, tostarp informācija par to, attiecībā uz kādu (-ām)
klasi (-ēm) un/vai veidu (-iem) produkts ir testēts, informācija par to, kādiem konkrētiem darba
spiedieniem šis produkts ir paredzēts, informācija par to, ar kāda veida kanalizācijas
sistēmām šo produktu var izmantot, informācija par to, kā regulēt pilnu skalošanas apjomu un
tā ietekmi (piemēram, attiecībā uz atlikušo ūdens līmeni, uzpildes ūdens līmeni utt.), un,
gadījumā, ja pisuāri un pisuāru skalošanas sistēmas tirgū tiek laisti atsevišķi, informācija par
to, ar kādiem produktiem tie ir jākombinē, lai veidotu pilnībā funkcionējošu un ūdens
izmantošanas ziņā efektīvu vienību.
5.2. Padomi, kā, racionāli izmantojot ūdeni, var cik vien iespējams samazināt ietekmi uz vidi,
jo īpaši informācija par atbilstošu produkta lietošanu, lai cik vien iespējams samazinātu
ūdens patēriņu.
5.3. Informācija par pilnu skalošanas apjomu, izteiktu litros vienā noskalošanas reizē.
5.4. Ieteikumi par atbilstošu produkta lietošanu un apkopi, tostarp padomi par produktu
lietošanu un apkopi, informācija par to, kuras rezerves daļas ir nomaināmas, norādījumi par
starpliku un citas armatūras nomaiņu, ja produktā ir noplūde, tīrīšanas ieteikumi utt.
5.5. Informācija par atbilstošu pārstrādi pēc produkta aprites cikla beigām.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Punktus piešķir par turpmāk minēto kritēriju izpildi.
1. PAPILDU TAUPĪGS ŪDENS IZMANTOJUMS SKALOŠANAI
Papildu punkti tiks piešķirti par katru 0,25 litru ūdens papildu ietaupījumu pilnam skalošanas
66
/
94
apjomam, kā noteikts 1.1. kritērijā.
2. HIGIĒNA
Papildu punkti tiek piešķirti par bezkontakta (ar sensoru aprīkotu) skalošanas kontrolsviru,
kas nepieļauj nevajadzīgu mehānisma iedarbināšanu un nodrošina skalošanu tikai pēc
produkta faktiskās lietošanas.
7. Koģenerācijas iekārtas
Koģenerācija ir vienlaicīga siltumenerģijas un elektroenerģijas un/vai mehāniskās enerģijas ražošana. Prasības
attiecas uz koģenerācijas iekārtām, t. i., iekārtām, kuras var darboties koģenerācijas režīmā.
Ja prasības attiecas uz dažāda izmēra koģenerācijas iekārtām, t. i., mazām vai mikroiekārtām, piemēro šādas
definīcijas:
• mikrokoģenerācijas iekārta ir koģenerācijas iekārta, kuras maksimālā jauda ir mazāka par 50 kWe;
• mazas jaudas koģenerācijas iekārta ir koģenerācijas iekārta, kuras uzstādītā jauda ir mazāka par 1 MWe.
7.1. ZPI prasības koģenerācijas iekārtām
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Efektīvas koģenerācijas iekārtas vai stacijas iepirkums
Tehniskās
specifikācijas
1. IEKĀRTAS KOPĒJĀS EFEKTIVITĀTES MINIMUMS
Lai nodrošinātu enerģijas efektīvu pārveidošanu siltumenerģijā vai elektroenerģijā, iekārtas
kopējās efektivitātes minimums ir 75 procenti vai lielāks saskaņā ar Ministru kabineta 2016.
gada 17. maija noteikumiem Nr. 294 "
Koģenerācijas staciju saražotās primārās enerģijas
ietaupījuma aprēķināšanas kārtība
".
2. PRASĪBAS AUGSTAS EFEKTIVITĀTES KOĢENERĀCIJAI
Koģenerācijas stacija atbilst turpmāk izklāstītajām prasībām augstas efektivitātes
koģenerācijai, ja saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem aprēķinātais primāro
energoresursu ietaupījums ir:
lielāks par 1 % koģenerācijas stacijai, kurā uzstādītā elektroenerģijas ražošanas jauda nav
lielāka par vienu megavatu;
ne mazāks par 10 % pārējām koģenerācijas stacijām.
8. Mēbeles
Prasības un kritēriji aptver 
iekštelpu mēbeles
 darbam, piemēram, birojiem un skolām, kā arī mājsaimniecībām.
Prasības un kritēriji neietver būvniecības izstrādājumus (piemēram, kāpnes, sienas, ciļņus, paneļus), sanitārtehniku,
paklājus, tekstilizstrādājumus, biroja preces un citus produktus, kuru sākotnējais uzdevums nav kalpot kā mēbelei.
Prasības un kritēriji aptver tādas 
āra mēbeles
 kā soli, galdi un krēsli, izņemot citus produktus, kuru sākotnējais
uzdevums nav kalpot kā mēbelei (ielu lampas, aprīkojums velosipēdu novietošanai, rotaļu laukumi utt.).
Piedāvātās prasības un kritēriji attiecas uz materiāliem, kurus mēbeļu ražošanā izmanto visbiežāk (koksne un
koksnes materiāli, metāli, plastmasa, polsterējums un audumi), kā arī uz pārklājumiem un savienotājiem/līmēm, ko
izmanto produkta salikšanai un iepakošanai.
8.1. ZPI prasības un kritēriji mēbelēm
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Mēbeles, kas ražotas, izmantojot videi draudzīgus materiālus un procesus.
Tehniskās
specifikācijas
1. KOKSNE UN KOKSNES MATERIĀLI
Visai koksnei un koksnes materiāliem ir jānāk no likumīgas izcelsmes koksnes.
2. FORMALDEHĪDA EMISIJAS NO KOKSNES MATERIĀLU PLĀTNĒM
(Šo prasību piemēro neatkarīgi no koksnes materiālu plātņu masas daļas mēbeļu
izstrādājumā.)
Formaldehīda emisijas no visām koksnes materiālu plātnēm, kuras piegādātas tādā formā,
kādā tās izmanto mēbeļu izstrādājumā (proti, neapdarītas, pārklātas, aplīmētas, finierētas),
un kuru ražošanā izmantoti sveķi uz formaldehīda bāzes, nepārsniedz formaldehīda emisiju
E1 robežvērtības, kas noteiktas piemērojamos standartos.
3. PUTU VEIDOTĀJI (ATTIECAS TIKAI UZ MĪKSTAJĀM MĒBELĒM)
Ja mēbeļu tapsēšanā izmanto putu polsterēšanas materiālus, šādu polsterēšanas materiālu
67
/
94
izgatavošanā neizmanto halogenētus organiskos savienojumus ne kā putu veidotājus, ne kā
papildu putu veidotājus
4. ZIŅOŠANA PAR REACH KANDIDĀTU SARAKSTA VIELĀM
Pretendents deklarē ikvienas tādas REACH kandidātu saraksta vielas klātbūtni, kuras
koncentrācija izstrādājumā un jebkurā tā detaļā/sastāvdaļā pārsniedz 0,1 % (masas).
(REACH kandidātu saraksts: īpaši bīstamu kandidātu saraksta vielu saraksts licencēšanai,
kas publicēts saskaņā ar Ķimikāliju reģistrēšanas, vērtēšanas, licencēšanas un
ierobežošanas (REACH) regulas 59.panta 10.punktu: https://echa.europa.eu/lv/candidate-list-
table )
5. PIEMĒROTĪBA IZMANTOŠANAI
Mēbeļu izstrādājums atbilst šādu attiecīgu EN standartu jaunākajās versijās izklāstītajām
prasībām, kas var attiekties uz izstrādājuma ilgizturību, izmēriem, drošumu un stiprību,
atsaucoties uz 1.pielikuma vai citos avotos minētajiem standartiem.
(Pasūtītājam jānorāda atsauce uz konkrētajiem standartiem, kas visvairāk atbilst
iepērkamajai mēbelei).
6. DEMONTĒJAMA UN REMONTĒJAMA KONSTRUKCIJA
Pretendents nodrošina skaidras demontāžas un remonta instrukcijas (piem., drukātu vai
elektronisku eksemplāru, video), lai mēbeļu izstrādājumu varētu nesalaužot demontēt
detaļu/sastāvdaļu nomaiņas nolūkā. Nodrošina instrukciju instrukcijas izdruku, ko piegādā
kopā ar izstrādājumu, un/vai elektronisku eksemplāru ražotāja tīmekļa vietnē. Demontāžas
un nomaiņas operācijām jābūt tādām, lai tās varētu veikt nekvalificēts darbaspēks ar
parastiem un vienkāršiem rokas darbarīkiem.
7. IZSTRĀDĀJUMA GARANTIJA UN REZERVES DAĻAS
Pretendents piešķir vismaz trīs gadu garantiju, kuras termiņš sākas izstrādājuma piegādes
dienā/ pieņemšanas un nodošanas akta parakstīšanas dienā. Šī garantija attiecas uz
remontu vai nomaiņu un ietver pakalpojumu līgumu ar izstrādājuma aizvešanas un atvešanas
vai uz vietas veikta remonta iespēju. Garantijas ietvaros tiek nodrošināta preču atbilstība
līguma specifikācijām bez papildu maksas.
Pretendents garantē rezerves daļu vai tādu elementu pieejamību, kam ir ekvivalenta funkcija
vismaz trīs gadus, sākot no mēbeļu izstrādājuma piegādes dienas/ pieņemšanas un
nodošanas akta parakstīšanas dienas. Norāda kontaktinformāciju, kas izmantojama, lai
organizētu rezerves daļu piegādi.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
8. FORMALDEHĪDA EMISIJAS NO KOKSNES MATERIĀLU PLĀTNĒM
Punktus piešķir tad, ja tiek pierādīts, ka mēbelē izmantoto visu koksnes materiālu plātņu
formaldehīda emisijas līmenis nepārsniedz 65 % no E1 formaldehīda emisiju robežvērtībām,
kas noteiktas piemērojamos standartos.
9. VIDEI DRAUDZĪGA PIEGĀDE
Papildus punkti tiks piešķirti par tādu piegādi, kas tiks veikta noteiktā pasūtītāja paredzēta
attāluma ietvaros no ražošanas vietas līdz pasūtītāja norādītajai vietai, lai maksimāli
samazināt CO2 izmešus piegādes procesā (piemēram, 250 km ietvaros).
10. APRITES EKONOMIKAS PLĀNS
Pretendentam jāiesniedz plāns, kas ietver sekojošas daļas:
• konkrēts redzējums turpmākai darbībai;
• attīstība saskaņā aprites ekonomikas principiem līguma laikā;
• darba organizēšana un sadale līguma darbības laikā;
• pretendentam / piegādātājam paredzētās lomas un atbildība.
9. Notekūdeņu infrastruktūra
Šajā sadaļā ietvertās ZPI prasības un kritēriji ir izmantojami brīvprātīgi un tie neliedz publiskā sektora iestādēm
izmantot valsts vai pašu izstrādātas pieejas attiecībā uz notekūdeņu infrastruktūras ZPI. Jāņem arī vērā, ka šīs
prasības un kritēriji nekādā gadījumā neaizstāj valsts tiesību aktus un spēkā esošos valsts un starptautiskos
standartus.
Notekūdeņu infrastruktūras iepirkums ir sarežģīts process. Vairumā gadījumu, lai pasūtītājs, kas organizē
iepirkumu, varētu uzņemties visu iepirkuma procesu no priekšizpētes līdz piegādātāju galīgajai atlasei, tai būs
vajadzīgs tehniskā atbalsta personāls ar īpašām zināšanām inženiertehnoloģiju, vides un ekonomikas jomā.
ZPI prasības un kritēriji attiecas uz kanalizācijas tīklu, notekūdeņu attīrīšanas iekārtu un dūņu apstrādes iekārtu
plānošanu, projektēšanu, būvniecību, ekspluatāciju un ekspluatācijas pārtraukšanu.
Piezīme. 
Lai pienācīgi sagatavotos šādam iepirkumam, vēlams iepazīties arī ar Eiropas Komisijas pasūtītā
pētījuma rezultātiem, kas izklāstīti ziņojumā "Videi nekaitīga publiskā iepirkuma kritēriji notekūdeņu infrastruktūrai".
Ziņojums tulkots arī latviešu valodā un pieejams lejuplādei Eiropas Komisijas ZPI tīmekļvietnē.
9.1. ZPI prasības un kritēriji notekūdeņu infrastruktūrai
Iepirkuma
dokumentu
ZPI prasības un kritēriji
68
/
94
sastāvdaļas
Iepirkuma līguma
priekšmets
Videi nekaitīgas notekūdeņu infrastruktūras publiskais iepirkums.
9.1.1. ZPI prasības un kritēriji konsultatīvajiem pakalpojumiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punkti tiks piešķirti par šādu kritēriju izpildi.
1. PIEEJA
Piegādātājam ir jāapraksta, kā kopumā plāno īstenot projektu, lai sasniegtu tā mērķus, jo
īpaši aprakstot, kā izprot projekta vides aspektus, piemēram, tiesisko regulējumu vides jomā,
vietējos vides apstākļus, ietekmes uz vidi novērtējumu u. c.
2. METODIKA
Piegādātājam ir jāapraksta konkrētās metodes, kas tiks izmantotas, lai:
2.1. noteiktu alternatīvus risinājumus;
2.2. aplēstu alternatīvu finansiālās ACI;
2.3. novērtētu ietekmi uz vidi, izmantojot ACA pieeju;
2.4. savāktu datus par ietekmes uz vidi vienības izmaksām, kas tiks iekļautas ACI;
2.5. salīdzinātu alternatīvas tehnoloģiskās iespējas/alternatīvas;
3. ORGANIZĀCIJA UN DARBA GRUPA
Piegādātājam ir jāapraksta tās grupas organizācija, kvalifikācija un pieredze, kas sniegs
pakalpojumus.
9.1.2. ZPI prasības un kritēriji būvniecības līgumam
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
A. Piegādātāja izraudzīšanās
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punkti tiks piešķirti par šādu kritēriju izpildi.
A2. VIDES PĀRVALDĪBAS PLĀNS
Piegādātājiem ir jāiesniedz vides pārvaldības plāna projekts, aprakstot savu izpratni par vides
jautājumiem, kas radīsies būvniecības laikā, un to, kādā veidā tie tiks risināti. Plānā ir
jāaplūko vismaz šādi jautājumi:
2.1. kādi materiāli tiks izmantoti, no kurienes tie tiks iegūti un kā tie tiks nogādāti un
uzglabāti objektā; īpaša uzmanība jāpievērš darbam ar bīstamiem materiāliem;
2.2. enerģijas un ūdens izmantošana objektā;
2.3. atkritumu samazināšana un materiālu reģenerācija/ otrreizēja izmantošana.
B. Energoefektivitātes prasības
Tehniskās
specifikācijas
Notekūdeņu infrastruktūrai ir jāatbilst enerģijas patēriņa un efektivitātes prasībām saistībā ar
visas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas/infrastruktūras kopējo enerģijas patēriņu.
B1. ENERĢIJAS PATĒRIŅŠ
Notekūdeņu infrastruktūras objekta kopējais enerģijas pieprasījums nav augstāks par noteikto
līmeni (indikatīvās vērtības un attiecīgos apsvērumus šā līmeņa noteikšanai skatīt tālāk
minētajā paskaidrojumā):
1.1. mērvienība notekūdeņu attīrīšanas iekārtai: kWh/CE vai kWh/attīrīto notekūdeņu m
3
;
1.2. mērvienība kanalizācijas sistēmai: kWh/pārvadīto notekūdeņu m
3
;
1.3. mērvienība dūņu apstrādes iekārtai: kWh/dūņu tonnu vai kWh/dūņu m
3
.
B2. APMĀCĪBA PAR ENERGOEFEKTIVITĀTI
Pirms iekārtas palaišanas ekspluatācijā attiecīgajiem darbiniekiem, ieskaitot tos, kuri strādā
ar tehnoloģisko aprīkojumu, ir jāiziet būvdarbu veicēja nodrošināta apmācība par piegādātās
iekārtas vai aprīkojuma (atkarībā no līguma veida) energoefektivitātes pārvaldību. Apmācībā
ir jāietver skaidrojums par vispārējo enerģijas patēriņa vadīšanu un uzraudzību un to, kā
uzlabot energoefektivitāti, lai vajadzīgajiem procesiem pastāvīgi nodrošinātu minimālu
enerģijas patēriņu.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
B3. ENERĢIJAS MAZĀKS PATĒRIŅŠ
Papildu punkti tiks piešķirti par zemāku enerģijas patēriņu nekā noteikts tehniskajās
specifikācijās, pamatojoties uz visa notekūdeņu infrastruktūras objekta kopējo enerģijas
pieprasījumu.
C. Ūdens patēriņš
Piezīme
.
 Pasūtītājs izvērtē šī kritērija nepieciešamību.
Tehniskās
specifikācijas
C1. DZERAMĀ ŪDENS PATĒRIŅŠ
Notekūdeņu infrastruktūras objektu kopējais dzeramā ūdens patēriņš (izņemot ūdens patēriņu
69
/
94
biroju/administratīvajās ēkās), kas norādīts iepirkuma procedūras dokumentācijā,
nepārsniedz šādu līmeni:
1.1. notekūdeņu attīrīšanas iekārtas: x m
3
 izmantotā ūdens uz 1000 m
3
 attīrīto notekūdeņu;
1.2. kanalizācijas sistēmas — ierīkoto cauruļu tīrīšana: x m
3
 izmantotā ūdens uz ierīkoto
cauruļu 100 m.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
C2. DZERAMĀ ŪDENS MAZĀKS PATĒRIŅŠ
Papildu punkti tiks piešķirti par ūdens taupīšanas pasākumiem, kas pārsniedz iepriekš
minētās specifikācijas, kuras iepirkuma procedūras dokumentācijā iekļautas attiecībā uz
kritērijiem.
D. Notekūdeņu attīrīšanas efektivitāte
Tehniskās
specifikācijas
D1. NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS STANDARTU PRASĪBU IEVĒROŠANA
Notekūdeņu attīrīšanas iekārtas ekspluatētājam ir jāievēro Ministru kabineta 2002. gada
22. janvāra noteikumos Nr. 34 "
Noteikumi par piesārņojošo vielu emisiju ūdenī
" noteiktie
notekūdeņu attīrīšanas standarti.
Notekūdeņu attīrīšanas standarti ir šādi:
<125 mg ĶSP/l, (ĶSP – ķīmiskais skābekļa patēriņš);
<25 mg BSP/l, (BSP – bioķīmiskais skābekļa patēriņš) ;
<35 mg SD/l (SD – suspendētās daļīņas);
<15 mg kopējā slāpekļa/l (jutīgās zonas);
<2 mg kopējā fosfora/l (jutīgās zonas).
Notekūdeņu attīrīšanas standarti atšķiras atkarībā no atbildīgās ūdensapgādes iestādes, un
dažām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām normatīvajā regulējumā varētu būt noteiktas
stingrākas iepriekš minēto parametru vērtības un/vai notekūdeņu attīrīšanas papildu
standarti, piemēram, attiecībā uz patogēniem, smagajiem metāliem, organiskajām
bīstamajām vielām u. c.
D2. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ MAKSIMĀLO ĶĪMISKO VIELU PATĒRIŅU
Nogulsnēšanā izmantoto ķīmisko vielu (parasti dzelzs vai alumīnija sāļi) g uz attīrīto
notekūdeņu m
3
 vai nogulsnēšanā izmantoto ķīmisko vielu g uz kopējā fosfora kg ieplūdes
vietā.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
D3.
 
AUGSTĀKA NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS EFEKTIVITĀTE
Papildu punkti tiks piešķirti par augstāku notekūdeņu attīrīšanas efektivitāti nekā noteikts
tehniskajās specifikācijās.
3.1. Uzlabota attīrīšanas efektivitāte attiecībā uz BSP, kopējo slāpekli un kopējo fosforu
Mērvienība:
3.2. Samazināta nogulsnētāja(-u) izmantošana uz atdalītā fosfora kg
Mērvienība: nogulsnēšanā izmantoto ķīmisko vielu (parasti dzelzs vai alumīnija sāļi) g uz
attīrīto notekūdeņu m
3
 vai nogulsnēšanā izmantoto ķīmisko vielu g uz kopējā fosfora kg
ieplūdes vietā.
E. Dūmgāzu apstrādes efektivitāte
Tehniskās
specifikācijas
E1. EMISIJAS STANDARTU IEVĒROŠANA
Dūņu sadedzināšanas iekārtai ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas Ministru kabineta
2011.gada 24.maija noteikumos Nr.401 "
Prasības atkritumu sadedzināšanai un atkritumu
sadedzināšanas iekārtu darbībai
" un 2019.gada labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP)
dokumentā par atkritumu sadedzināšanu (pieejams Vides pārraudzības valsts biroja
tīmekļvietnē http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/lptp-vadlinijas/lptp-vadliniju-saraksts).
Tipiskie emisijas standarti (vidēji diennaktī) ir šādi:
<40 mg SO
2
/Nm
3
;
<100 mg NO
x
/ Nm
3
;
<8 mg HCl/ Nm
3
;
<5 mg putekļu/ Nm
3
.
Dažām sadedzināšanas iekārtām normatīvajā regulējumā var piemērot stingrākas iepriekš
minēto parametru vērtības un/vai papildu emisijas standartus, piemēram, dzīvsudrabam,
PAO, kadmijam, cinkam u. c.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
E2. ZEMĀKS EMISIJU LĪMENIS
Papildu punktus var piešķirt apgriezti proporcionāli garantētajam SO
2
, NO
x
, HCl un putekļu
(mg/Nm
3
) emisijas saturam, kas izteikts mg/Nm
3
 (piemēram, nulle punktus piešķir, ja saturs
atbilst noteiktajiem emisijas standartiem, bet desmit punktus — ja tas ir 0 mg/Nm
3
).
 
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI līguma izpildes noteikumi
70
/
94
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
Līguma izpildes noteikumi bieži vien ir vispārīgi, un tos papildina vides pārvaldības plānā
(VPP) sīki izstrādātas prasības. VPP galvenie elementi parasti ir šādi:
1.1. 
noteiktie ietekmes uz vidi faktori un mērķi
, kas atkarībā no apstākļiem var atšķirties, bet
kas būs norādīti IVN vai citos projekta plānošanas dokumentos. Ietekmes faktori/mērķi, kas
ir raksturīgi vairumam būvniecības vai ekspluatācijas projektu, ir ūdens un enerģijas
izmantošana, atjaunojamu/ atkārtoti izmantotu materiālu izmantošana,
pārstrādātie/reģenerētie materiāli, ietekme uz floru un faunu, ietekme uz vietējo satiksmi un
trokšņa/smaku emisija;
1.2. 
izpildes pamatrādītāji
, kas noteikti ietekmes novērtēšanai. Par šo jautājumu ir pieejami
dažādi metodiskie līdzekļi, un nākamajā tabulā ir sniegti ilustratīvi piemēri;
1.3. 
konkrētie izpildes līmeņi
 attiecībā uz šiem dažādajiem ietekmes faktoriem. Ir jābūt
iespējai līgumu regulāri atjaunināt, lai ņemtu vērā vajadzību pēc augstākiem izpildes
līmeņiem vai pat jaunus ietekmes uz vidi faktorus. Attiecībā uz ekspluatācijas līgumiem tas
jebkurā gadījumā būs vajadzīgā vides pārvaldības plāna dabisks iznākums, nosakot aizvien
augstākus mērķus privātajam ekspluatantam. Izpildes pamatrādītāju un izpildes līmeņu
noteikšana, piemēram, attiecībā uz ūdens un enerģijas izmantošanu, var būt salīdzinoši
vienkārša. Būtībā tā ir konkrēta patēriņa līmeņa noteikšana kvantitatīvā izteiksmē (piemēram,
attiecībā uz enerģiju — kWh). Šajā tabulā ir parādīti to izpildes rādītāju veidi, kas attiecas
gan uz būvniecības, gan ekspluatācijas posmu, un līmeņi, kas jāizmanto attiecībā uz mazāk
uzskatāmiem ietekmes faktoriem.
Ietekmes veids
Izpildes pamatrādītāji
Izpildes līmeņi
Smaka
Iekārtā un ārpus tās nedrīkst
rasties traucējoša smaka
Sērūdeņraža (H
2
S)
koncentrācijai pie objekta
robežas ir jābūt mazākai par
xx 
miljarddaļām, bet objekta
teritorijā — mazākai par xx
miljarddaļām
Troksnis
Maksimālais pieļaujamais
trokšņa līmenis
Pa dienu (8.00–20.00) —
maksimāli xx dB(A)
Pa nakti (20.00–8.00) —
maksimāli xx dB(A)
Vietējā satiksme
Noteiktā periodā
sastrēgumstundu laikā
konstatētās procentuālās
izmaiņas ceļu satiksmē,
dodoties uz objektu un no tā
Noteikts maksimālais
satiksmes pieauguma
procents
2.1.Citās jomās, piemēram, atkritumu apsaimniekošanas jomā, ir plašākas iespējas izmantot
dažādus izpildes rādītājus. Šajā saistībā VPP varētu ietvert, piemēram, šādus rādītājus:
2.1.kopējais rādītājs — x tonnas atkritumu, kas ik gadu tiek saražoti ekspluatācijas laikā vai
uz EUR 100 000 no būvdarbu vērtības, un saražotā atkritumu daudzuma samazināšana par x
procentiem noteiktā periodā (norāda gadu skaitu);
2.2.ne vairāk kā x tonnas atkritumu tiek nogādāti poligonā, un vismaz x tonnas atkritumu tiek
pārstrādāti vai atkārtoti izmantoti;
2.3.vismaz x procenti no būvniecībā/ekspluatācijā izmantotajiem materiāliem ir iegūti no
pārstrādātiem vai atkārtoti izmantotiem materiāliem.
10. Sienu paneļi
Sienu paneļi ir plātnes, ko izmanto vertikālā vai leņķveida novietojumā (piemēram, pārveidojot augšstāvus) ēkā,
kur pats panelis nav nesošais elements un tā virsma nav galīgā virsma, ko redz pabeigtā ēkā, t. i., tā tiks apmesta,
slīpēta, nokrāsota, aplīmēta ar tapetēm utt.
Uzmanība pievērsta galvenokārt diviem atšķirīgiem sienu paneļu materiāliem, jo abi minētie materiāli pārstāv
gandrīz visu sienu paneļu tirgu. Tās ir ģipškartona plātnes un koksnes plātņu materiāli. Abi materiāli ir apskatīti kā
atsevišķas vienības, jo, lai gan to izmantojums pārklājas, atšķiras gan to sastāvs, gan arī standarti, kam obligāti
jāatbilst attiecīgajiem materiāliem.
10.1. ZPI prasības un kritēriji no ģipškartona plātnēm izgatavotiem sienu paneļiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Videi nekaitīgu sienu paneļu iepirkums.
Tehniskās
specifikācijas
1. PRASĪBAS PAPĪRAM, KURU IZMANTO ĢIPŠKARTONA PLĀTŅU RAŽOŠANĀ
Papīram, ko izmanto ģipškartona plātņu ražošanā, jābūt no:
1.1. 100 procenti pārstrādāta koka/papīra un/vai
71
/
94
1.2. papīra, kas ražots no koka, kokšķiedrām vai kokskaidām, kuras iegūtas likumīgā
mežizstrādē.
2. PĀRSTRĀDĀTĀ ĢIPŠA DAĻA ĢIPŠKARTONA PLĀTNĒS
Vismaz 2 procenti ģipša satura jābūt no pārstrādātām ģipškartona plātnēm (pēc svara,
pamatojoties uz vidējo apjomu gadā, neieskaitot ģipsi no 
FGD
 (dūmgāzu desulfurizācijas)
objektiem). Ja ir iespējamas lielākas procentuālās daļas, atlasē tām jādod priekšroka.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punktus piešķirs par turpmāk minēto kritēriju izpildi:
1. LIELĀKA PĀRSTRĀDĀTĀ ĢIPŠA DAĻA ĢIPŠKARTONA PLĀTNĒS
Proporcionāli palielinātajai pārstrādāta ģipša daļai iepirktajās ģipškartona plātnēs.
2. ILGTSPĒJĪGAS MEŽSAIMNIECĪBAS AVOTI
Ģipškartona plātņu ražošanā izmantotais papīrs ir izgatavots no koka, kokšķiedrām vai
kokskaidām, kas iegūtas ilgtspējīgi apsaimniekotos mežos, kuros īstenoti principi un
pasākumi ar mērķi nodrošināt mežu ilgtspējīgu un likumīgu apsaimniekošanu, ja minētie
kritēriji raksturo izstrādājumu un ir tam būtiski.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. INFORMĀCIJA PAR SIENU PANEĻU PĀRKLĀJUMU
Jābūt pieejamai informācijai par sienu paneļu pārklājuma materiāliem, piemēram, krāsu
tipiem, kas nekavēs ģipškartona plātņu pārstrādi vai novirzīšanu ekspluatācijas laika beigās.
2. LIETOŠANAS INSTRUKCIJA
Izstrādājumam jāpievieno vai arī uz iepakojuma vai etiķetes jānorāda attiecīga un pieņemama
informācija lietotājiem par rīkošanos ar izstrādājumu, uzstādīšanu, virsmas apstrādes
paņēmieniem, pārstrādes un/vai apglabāšanas metodēm.
3. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Piegādātājam jāpierāda, ka uzstādot sienu paneļus, tiek īstenota efektīvu politika un
procedūras, lai nodrošinātu, ka uzstādīšanas laikā radušies atkritumi, t. i., atlikumi,
atgriezumi, bojātās plātnes utt., tiek pienācīgi apstrādāti ilgtspējīgā veidā , piemēram, ja
iespējams, ar atbilstošu savākšanas shēmu starpniecību tiek reģenerēti, pārstrādāti vai
novirzīti no atkritumu poligona.
10.2. ZPI prasības un kritēriji no koksnes plātņu materiāliem izgatavotiem sienu paneļiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Videi nekaitīgu sienu paneļu iepirkums.
Tehniskās
specifikācijas
1. PRASĪBAS KOKMATERIĀLIEM
Izmantotajiem neapstrādātajiem kokmateriāliem jābūt iegūtiem no likumīgiem avotiem.
2. FORMALDEHĪDA SATURS
Koksnes plātņu materiāli, kuros izmantotas formaldehīdu saturošas saistvielas, nedrīkst
pārsniegt piemērojamo standartu prasībām, proti, 0,13 mg/m
3
 gaisa (jeb 0,1 ppm). Tas
attiecas arī uz plātnēm ar pārklājumu un plātņu gruntēšanu.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punktus piešķirs par turpmāk minēto kritēriju izpildi.
1. PĀRSTRĀDĀTAS VAI ATKĀRTOTI IZMANTOTAS KOKSNES PROCENTUĀLĀ DAĻA
Papildu punkti tiks piešķirti proporcionāli pārstrādātās (otrreiz izmantotās) koksnes daļai
procentos.
2. ILGTSPĒJĪGI MEŽSAIMNIECĪBAS AVOTI
Gala izstrādājums ir izgatavots no koka, kokšķiedrām vai kokskaidām, kas iegūtas ilgtspējīgi
apsaimniekotos mežos, kuros īstenoti principi un pasākumi ar mērķi nodrošināt mežu
ilgtspējīgu un likumīgu apsaimniekošanu, ja minētie kritēriji raksturo izstrādājumu un ir tam
būtiski.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. INFORMĀCIJA PAR SIENU PANEĻU PĀRKLĀJUMU
Jābūt pieejamai informācijai par sienu paneļu pārklājuma materiāliem, piemēram, krāsu
tipiem, kas nekavēs koksnes plātņu materiālu pārstrādi vai novirzīšanu ekspluatācijas laika
beigās
2. LIETOŠANAS INSTRUKCIJA
Izstrādājumam jāpievieno vai arī uz iepakojuma vai etiķetes jānorāda attiecīga un pieņemama
informācija lietotājiem par rīkošanos ar izstrādājumu, uzstādīšanu, virsmas apstrādes
paņēmieniem, pārstrādes un/vai apglabāšanas metodēm.
3. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA
Piegādātājam jāpierāda, ka ka uzstādot sienu paneļus, tiek īstenota efektīva politika un
procedūras, lai nodrošinātu, ka uzstādīšanas laikā radušies atkritumi tiek pienācīgi apstrādāti
ilgtspējīgā veidā, piemēram, ja iespējams, tiek pārstrādāti vai novirzīti no atkritumu poligona.
11. Izlietnes krāni, dušas uzgaļi un to aprīkojums
Prasības un kritēriji attiecas uz izlietnes krāniem, dušas uzgaļiem un to aprīkojumu, ko parasti izmanto tādās
publiskās ēkās kā skolās, biroju ēkās, slimnīcās, peldbaseinos, sporta centros, un citu armatūru, kas paredzēta abu 
72
/
94
publiskās ēkās kā skolās, biroju ēkās, slimnīcās, peldbaseinos, sporta centros, un citu armatūru, kas paredzēta abu
veidu – gan nemājsaimniecību, gan mājsaimniecību – funkciju izpildei. Izlietnes krānu, dušas uzgaļu un to aprīkojuma
kritēriji attiecināmi uz šādām produktu grupām:
• krāni,
• dušas uzgaļi un
• dušas sistēmas.
Prasības un kritēriji neattiecas uz šādiem produktu veidiem:
• vannas krāni,
• krāni lietošanai ārā,
• nemājsaimniecību krāni, dušas uzgaļi un dušas sistēmas īpašiem lietojumiem, kam paredzētās funkcijas izpildei
vajadzīga neierobežota ūdens plūsma (piemēram, laboratoriju drošības krāni un dušas, profesionālie virtuves krāni),
• krāni, kas paredzēti dārzkopības produktiem un pakalpojumiem.
11.1. ZPI prasības krāniem, dušas uzgaļiem un to aprīkojumam
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības
Iepirkuma līguma
priekšmets
Krāni, dušas uzgaļi un to aprīkojums (sanitārtehniskais aprīkojums) ar efektīvu ūdens
patēriņu iegāde jaunām vai atjaunotām ēkām
Tehniskās
specifikācijas
1. ŪDENS PATĒRIŅŠ UN SAISTĪTAIS ENERĢIJAS IETAUPĪJUMS
1.1. Maksimāli pieejamais ūdens plūsmas ātrums
Neatkarīgi no ūdens spiediena maksimāli pieejamais ūdens plūsmas ātrums izlietnē nedrīkst
pārsniegt 1. tabulā norādītās vērtības.
1. tabula
. Maksimāli pieejamais ūdens plūsmas ātrums sanitārtehniskajam aprīkojumam.
Produkta apakšgrupa
Ūdens plūsmas ātrums (l/min.)
Virtuves krāni
8,0
Vannas istabas izlietnes krāni
7,0
Dušas uzgaļi vai dušas sistēmas
9,0
Piezīme
. sanitārtehniskajam aprķojumam ar vairākiem izsmidzināšanas veidiem ir jāatbilst
prasībai attiecībā uz lielākās ūdens plūsmas iestatījumu.
1.2. Mazākais maksimāli pieejamais ūdens plūsmas ātrums
Neatkarīgi no ūdens spiediena sanitārtehniskā aprīkojuma mazākais maksimāli pieejamais
ūdens plūsmas ātrums nedrīkst būt mazāks par 2. tabulā norādītajām vērtībām.
2. tabula
. Mazākais maksimāli pieejamais plūsmas ātrums sanitārtehniskajam aprīkojumam.
Produkta apakšgrupa
Ūdens plūsmas ātrums (l/min.)
Virtuves krāni
2,0
Vannas istabas izlietnes krāni
2,0
Dušas uzgaļi vai dušas sistēmas
4,5
Elektriskas dušas sistēmas un zemspiediena dušas
3,0
1.3. Temperatūras kontrole
(šis kritērijs nav piemērojams dušas uzgaļiem un sanitārtehniskajam aprīkojumam, ko
pievienos ūdens piegādes sistēmai, kurai jau ir temperatūras kontroles iespējas)
Sanitārtehnisko aprīkojumu aprīko ar modernu ierīci vai tehnoloģiju, kas ļauj regulēt
temperatūru. Atkarībā no savām vēlmēm valsts iestādes var izvēlēties vienu no šādām
iespējām:
1.3.1.Sanitārtehnisko aprīkojumu aprīko ar karstā ūdens barjeru;
1.3.2.Sanitārtehniskais aprīkojums ir termostatiski regulējama;
1.3.3.Sanitārtehnisko aprīkojumu uzprojektē ar aukstā ūdens piegādi vidējā pozīcijā.
Dušas sistēmas ar dubultu sviru/rokturi neatbilst šim kritērijam.
1.4. Laika kontrole Sanitārtehnisko aprīkojumam, kas paredzēta daudzkārtīgai un biežai
lietošanai
Sanitārtehniskais aprīkojums, kas uzstādīts nemājsaimniecības apstākļos daudzkārtīgai un
biežai lietošanai (proti, Sanitārtehniskais aprīkojums , ko izmanto sabiedriskajās tualetēs vai
tualetēs skolās, birojos, slimnīcās, peldbaseinos un tamlīdzīgos apstākļos), nosaka laika
limitu vienreizējam ūdens patēriņam (proti, ierobežo patērēto ūdens tilpumu). To var izdarīt,
aprīkojot produktus ar ierīcēm, kas aptur ūdens plūsmu pēc zināma laika, ja to neizmanto
(piemēram, sensoriem, kas aptur ūdens plūsmu, kad lietotājs vairs nav sensora uztveršanas
laukā), un/vai pēc iestatīta lietošanas laikposma (piemēram, laika limitētājiem, kas aptur 
73
/
94
ūdens plūsmu, kad ir sasniegts maksimālais plūsmas ilgums).
1.4.1. Ja valsts iestāde vēlas izmantot laika kontroles sistēmu:
Sanitārtehniskais aprīkojums, kas aprīkots ar laika limitētājiem, iepriekš iestatītais
maksimālais plūsmas ilgums nedrīkst pārsniegt 15 sekundes krāniem un 35 sekundes
dušām. Tomēr produkts ir ražots tā, lai uzstādītājs varētu pielāgot plūsmas ilgumu saskaņā
ar paredzēto produkta lietojumu.
1.4.2. Ja valsts iestāde vēlas sistēmu, ko kontrolē ar sensoru:
Sanitārtehniskais aprīkojums, kas aprīkots ar sensoru, izslēgšanās laiks pēc lietošanas
nedrīkst pārsniegt 2 sekundes krāniem un 3 sekundes dušām. Turklāt sanitārtehniskajā
aprīkojumā, kas aprīkots ar sensoru, jābūt iebūvētam tehniskam drošības aprīkojumam ar
iepriekš iestatītu izslēgšanās laiku maksimāli pēc 2 minūtēm, lai nepieļautu negadījumus vai
nepārtrauktu ūdens plūsmu no krāniem/dušām, kad tos nelieto.
2. PRODUKTA KVALITĀTE UN LIETOŠANAS ILGUMS
2.1. Iedarbībai pakļautās virsmas stāvoklis un pārklājuma kvalitāte
Sanitārie produkti, kam ir metālisks niķeļa-hroma pārklājums (neatkarīgi no pamatmateriāla
īpašībām), atbilst piemērojamo standartu prasībām.
2.2. Rezerves daļu remonta iespējas un pieejamība
Produkts ir ražots tā, lai attiecīgā gadījumā galapatērētājs vai santehniķis tā nomaināmos
komponentus varētu viegli aizstāt. Informāciju par to, kurus elementus var aizstāt, skaidri
norāda produktam pievienotajā informācijas lapā. Turklāt pieteikuma iesniedzējs sniedz
skaidrus norādījumus, lai attiecīgā gadījumā galalietotājs vai santehniķis varētu veikt
pamatremontu.
Pieteikuma iesniedzējs turklāt nodrošina, ka rezerves daļas ir pieejamas vismaz piecus
gadus pēc pirkuma dienas.
2.3. Garantija
Pieteikuma iesniedzējs dod vismaz četru gadu garantiju remontam vai nomaiņai.
3. LIETOŠANAS INSTRUKCIJA
Produktam drukātā veidā (uz iepakojuma un/vai produktam pievienotajā dokumentācijā)
un/vai elektroniskā formātā ir pievienota šāda informācija:
3.1. uzstādīšanas instrukcijas, tostarp informācija par konkrētu darbības spiedienu, kam
produkts ir piemērots;
3.2. ieteikumi par produkta pareizu lietošanu un apkopi (tostarp tīrīšanu un atkaļķošanu),
kuros minēti visi atbilstošie norādījumi, jo īpaši:
3.2.1. ieteikumi par produktu apkopi un lietošanu;
3.2.2. informācija par to, kuras rezerves daļas var aizstāt;
3.2.3. norādījumi par blīvju nomaiņu, ja no krāna pil ūdens;
3.2.4. ieteikumi par Sanitārtehniskā aprīkojuma tīrīšanu ar piemērotiem materiāliem, lai
novērstu tās iekšējās un ārējās virsmas bojājumus;
3.2.5. ieteikumi par aeratoru regulāru un pareizu apkopi.
11.2. ZPI prasības krānu, dušas uzgaļu un to aprīkojuma uzstādīšanai
(prasības piemēro papildus 11.1. sadaļā norādītajiem)
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Jauna sanitārtehniskā aprīkojuma produktu ar efektīvu ūdens patēriņu uzstādīšana vai to
aizstāšana
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. Piegādātājs nodrošina, lai gadījumos, kad aprīkojums ietver sensorus vai laika limitētājus:
1.1. vienojoties ar pasūtītāju, sensoriem iestata jutību un laika aizturi uz atbilstošiem
līmeņiem, lai tiktu apmierinātas lietotāju vajadzības, neradot pārmērīgu ūdens un enerģijas
patēriņu;
1.2. sensorus pārbauda, lai nodrošinātu, ka tie pienācīgi darbojas un ir pietiekami jutīgi, lai
uztvertu tipiskas lietotāju kustības;
1.3.laika limitētājus, vienojoties ar pasūtītāju, uzstāda uz nepieciešamajiem laikiem, lai tie
atbilstu lietotāju vajadzībām, pārmērīgi nepalielinot ūdens un saistītās enerģijas patēriņu.
12. Tekstilpreces
Prasības un kritēriji attiecas uz šādiem tekstilizstrādājumiem
• apģērbs un aksesuāri (piemēram, kabatlakatiņus, šalles, somas, iepirkumu somas, mugursomas, jostas utt.),
kuru sastāvā ir vismaz 90 masas procentu tekstilšķiedru;
• interjera tekstilpreces: lietošanai telpās paredzēti tekstilizstrādājumi, kuru sastāvā ir vismaz 90 masas procentu
tekstilšķiedru (izņēmums ir grīdu un sienu segumi);
• šķiedras, dzijas un audumi, kas paredzēti izmantošanai apģērbā un aksesuāros no tekstilmateriāliem vai interjera
tekstilprecēs. 
74
/
94
tekstilprecēs.
12.1. ZPI prasības un kritēriji tekstilprecēm
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Tādu tekstilizstrādājumu iepirkums, kuros ir zems toksisku vielu līmenis, dodot priekšroku
šķiedrām un izstrādājumiem, kuru ietekme uz vidi ražošanas laikā ir neliela un kuri izgatavoti
no šķiedrām, kas ražotas, izmantojot minimālu pesticīdu daudzumu.
Tehniskās
specifikācijas
1. PESTICĪDI
Gatavos izstrādājumos, kas izgatavoti no kokvilnas vai citām dabīgām celulozes šķiedrām,
katras turpmāk minētās vielas saturs nepārsniedz 0,05 ppm (miljondaļas). Turpmāk minēto
vielu kopējais saturs nepārsniedz 0,75 ppm:
• 2,4,5-T,
• aldrīns,
• kaptafols,
• hlordāns,
• hlordimeforms,
• DDT,
• dieldrīns,
• dinosebs un tā sāļi,
• endrīns,
• heptahlors,
• heksahlorbenzols,
• α-heksahlorcikloheksāns,
• β-heksahlorcikloheksāns,
• δ-heksahlorcikloheksāns,
• metamidofoss,
• monokrotofoss,
• β-heksahlorcikloheksāns,
• δ-heksahlorcikloheksāns,
• metamidofoss,
• monokrotofoss,
• parations,
• parationmetils,
• propetamfoss,
• toksafēns.
2. KRĀSVIELAS
Gatavu izstrādājumu ražošanā neizmanto šādas krāsvielas, kas klasificētas kā
sensibilizējošas / alergēnas, kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvajai funkcijai toksiskas
vielas:
• C.I. Basic Red 9,
• C.I. Disperse Blue 1,
• C.I. Acid Red 26,
• C.I. Basic Violet 14,
• C.I. Disperse Orange 11,
• C. I. Direct Black 38,
• C. I. Direct Blue 6,
• C. I. Direct Red 28,
• C. I. Disperse Yellow 3,
• C.I. Disperse Yellow 23,
• C.I. Disperse Yellow 149.
Šādas krāsvielas ar izmanto tikai tad, ja krāsoto šķiedru, dziju vai audumu krāsnoturība pret
sviedriem (skābiem un sārmainiem) atbilst vismaz 4. līmenim:
• C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505,
• C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500,
• C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305,
• C.I. Disperse Blue 35,
• C.I. Disperse Blue 102,
• C.I. Disperse Blue 106,
• C.I. Disperse Blue 124,
• C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080,
• C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005,
• C.I. Disperse Orange 37,
• C.I. Disperse Orange 76 (iepriekšējais apzīmējums Orange 37),
• C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110,
• C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015,
• C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210,
75
/
94
• C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345,
• C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375
• C.I. Disperse Yellow 39,
• C.I. Disperse Yellow 49.
3. ARILAMĪNI
Gatavi izstrādājumi nesatur šādus arilamīnus:
• 4-aminodifenils (CAS Nr. 92-67-1),
• benzidīns (CAS Nr. 92-87-5),
• 4-hlor-o-toluidīns (CAS Nr. 95-69-2),
• 2-naftilamīns (CAS Nr. 91-59-8),
• o-aminoazotoluols (CAS Nr. 97-56-3),
• 2-amino-4-nitrotoluols (CAS Nr. 99-55-8),
• p-hloranilīns (CAS Nr. 106-47-8),
• 2,4-diaminoanizols (CAS Nr. 615-05-4)
• 4,4'-diaminodifenilmetāns (CAS Nr. 101-77-9),
• 3,3'-dihlorbenzidīns (CAS Nr. 91-94-1),
• 3,3'-dimetoksibenzidīns (CAS Nr. 119-90-4),
• 3,3'-dimetilbenzidīns (CAS Nr. 119-93-7),
• 3,3'-dimetil-4,4'-diaminodifenilmetāns (CAS Nr. 838-88-0),
• p-krezidīns (CAS Nr. 120-71-8),
• 4,4'-metilēn-bis(2-hloranilīns) (CAS Nr. 101-14-4),
• 4,4'-oksidianilīns (CAS Nr. 101-80-4),
• 4,4'-tiodianilīns (CAS Nr. 139-65-1),
• o-toluidīns (CAS Nr. 95-53-4),
• 2,4-diaminotoluols (CAS Nr. 95-80-7),
• 2,4,5-trimetilanilīns (CAS Nr. 137-17-7),
• 4-aminoazobenzols (CAS Nr. 60-09-3),
• o-anizidīns (CAS Nr. 90-04-0).
4. UGUNSAIZSARDZĪBAS ĶĪMISKIE LĪDZEKĻI
Gatavos izstrādājumos neizmanto šādus ugunsaizsardzības ķīmiskos līdzekļus:
• PBB (polibrombifenili) (CAS Nr. 59536-65-1),
• penta-BDE (pentabromdifenilēteris) (CAS Nr. 32534-81-9),
• okta-BDE (oktabromdifenilēteris) (CAS Nr. 32536-52-9),
• deka-BDE (dekabromdifenilēteris) (CAS Nr. 1163-19-5).
5. PENTAHLORFENOLS UN TETRAHLORFENOLS
Gatavos izstrādājumos, kas izgatavoti no kokvilnas vai citām dabīgām celulozes šķiedrām,
pentahlorfenola saturs nepārsniedz 0,5 miljondaļas.
6. FTALĀTU MĪKSTINĀŠANAS LĪDZEKĻI
Gatavos izstrādājumos, kas nonāk tiešā saskarē ar ādu, šādu ftalātu mīkstināšanas līdzekļu
saturs nepārsniedz 0,1 masas procentu:
• DEHP (di(2-etilheksil)ftalāts) (CAS Nr. 117-81-7),
• BBP (butilbenzilftalāts) (CAS Nr. 85-68-7),
• DBP (dibutilftalāts) (CAS Nr. 84-74-2),
• DNOP (di-n-oktilftalāts),
• DINP (diizononilftalāts),
• DIDP (diizodecilftalāts),
• DIBP (diizobutilftalāts),
• TCEP (tris(2-hloretil)fosfāts).
7. FORMALDEHĪDS
Brīva un daļēji hidrolizējama formaldehīda daudzums gatavos izstrādājumos, kas nonāk tiešā
saskarē ar ādu, nepārsniedz 70 ppm, bet visos pārējos gatavajos izstrādājumos 300 ppm.
8. SMAGIE METĀLI
Kadmija (Cd), hroma (Cr), niķeļa (Ni), svina (Pb) un vara (Cu) daudzums gatavos
izstrādājumos nepārsniedz šādas robežvērtības:
• kadmijs (Cd) 0,1 ppm,
• hroms (Cr) 2,0 ppm,
• niķelis (Ni) 4,0 ppm,
• svins (Pb) 1,0 ppm,
• varš (Cu) 50,0 ppm.
9. KRĀSNOTURĪBA UN FORMAS STABILITĀTE
Attiecībā uz krāsnoturību un formas stabilitāti izstrādājumiem jāatbilst šādam prasību
minimumam.
Parametrs
Kritēriji
Testēšanas metode
9.1. Izmēru maiņa
mazgājot un žāvējot
Plus vai mīnus 2 procenti aizkariem un
mēbeļaudumiem, kas ir mazgājami un
noņemami.
No mīnus 8 procenti līdz plus 4
Piemērojamie standarti.
76
/
94
procenti citiem austiem
izstrādājumiem, izturīgiem neaustiem
izstrādājumiem, citiem trikotāžas
izstrādājumiem un dvieļu frotē
audumiem.
9.2. Krāsnoturība
mazgājot
Vismaz 3.–4. līmenis attiecībā uz
krāsas maiņu.
Vismaz 3.–4. līmenis attiecībā uz
krāsojuma plankumainību.
Piemērojamie standarti.
9.3. Krāsnoturība pret
sviedriem (skābiem,
sārmainiem)
Vismaz 3.–4. līmenis (attiecībā uz
krāsas maiņu un krāsojuma
plankumainību).
3. līmenis, ja audums ir tumšā krāsā
(standarta dziļums >1/1) un izgatavots
no reģenerētas vilnas vai satur vairāk
nekā 20 procenti zīda.
Piemērojamie standarti.
9.4. Krāsnoturība pret
berzi mitrā veidā
Vismaz 2.–3. līmenis.
Ar indigo krāsotam rupjam kokvilnas
audumam pieļaujams 2. līmenis.
Piemērojamie standarti.
9.5. Krāsnoturība pret
berzi sausā veidā
Vismaz 4. līmenis.
Ar indigo krāsotam rupjam kokvilnas
audumam pieļaujams 3.–4. līmenis.
Piemērojamie standarti.
9.6. Krāsnoturība pret
gaismu
Mēbeļaudumiem, aizkaru audumiem un
drapēriju audumiem vismaz 4.–5.
līmenis.
Visiem pārējiem izstrādājumiem
vismaz 4. līmenis.
Pieļaujams 4. līmenis, ja
mēbeļaudums, aizkaru audums vai
drapēriju audums ir gaišā krāsā
(standarta dziļums <1/12) un satur
vairāk nekā 20 procenti vilnas vai citu
keratīna šķiedru vai vairāk nekā 20
procenti zīda, vai vairāk nekā 20
procenti linšķiedras vai citu
lūksnšķiedru.
Piemērojamie standarti.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punktus piešķir proporcionāli šādu šķiedru daļai.
1. BIOLOĢISKI RAŽOTAS KOKVILNAS VAI CITAS DABĪGAS ŠĶIEDRAS
Piegādātājam jānorāda, kāda masas daļa no gatavos izstrādājumos izmantotajām kokvilnas
vai citām dabīgām šķiedrām ir ražotas bioloģiski. Lai šķiedru uzskatītu par bioloģiski ražotu,
tās izcelsmes kultūrai jābūt ražotai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 
834/2007
 
"
Par bioloģisko
ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr.  
2092/91
 atcelšanu".
2. RECIKLĒTAS ŠĶIEDRAS
Piegādātājam jānorāda, kādu masas daļu izstrādājumos veido reciklētas šķiedras, t.i.,
šķiedras, kas iegūtas tikai no tekstilpreču un apģērbu ražošanas atgriezumiem vai no
pēclietošanas atkritumiem (tekstilmateriālu vai citiem atkritumiem).
13. Transports
Prasības un kritēriji attiecas uz trim ražojumu grupām:
• jauni pasažieru automobiļi, ko iegādājas tieši vai izmantojot līzingu/nomu;
• jauni sabiedriskie transportlīdzekļi un sabiedriskā transporta pakalpojumi;
• jauni atkritumu savākšanas automobiļi un pakalpojumi.
Piedāvātie kritēriji ir jāskata kopā ar Ministru kabineta 2017. gada 28. februāra noteikumiem Nr. 106 "
Noteikumi par
autotransporta līdzekļu kategorijām, kuru iepirkumos piemēro īpašas prasības, un autotransporta līdzekļu
ekspluatācijas izmaksu aprēķināšanas metodiku
", 2013. gada 25. jūnija Ministru kabineta noteikumiem Nr. 351
" 
Sabiedrisko autotransporta līdzekļu iepirkuma noteikumi
" un citiem saistītiem tiesību aktiem.
13.1. ZPI prasības un kritēriji jaunu vieglo automobiļu un jaunu vieglo kravas automobiļu iegādei
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
Bezemisiju un zemas emisijas transportlīdzekļu iepirkšana vai noma.
77
/
94
priekšmets
Tehniskās
specifikācijas
1. CO
2
 EMISIJAS
Saskaņā ar transportlīdzekļu tehnisko datu lapu, transportlīdzekļu CO
2
 emisija nedrīkst
pārsniegt šādus rādītājus (pēc WLTP mērīšanas metodes):
Transportlīdzekļa tips
CO
2
 (
g/km
)
Vieglie pasažieru automobiļi (M1)
Mini
100
Mazs, mazs apvidus
110
Kompakts, kompaktā apvidus, mazā daudzfunkciju,
kompaktā daudzfunkciju
120
Vidējs, vidējs daudzfunkciju
130
Liels, vidējā apvidus, lielā daudzfunkciju
150
Luksus, lielā apvidus
200
Vieglais komerctransports (N1)
Pikapi
180
Mazie furgoni
130
Vidējie furgoni
160
Lielie furgoni
190
2. IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS
Transportlīdzekļiem ir jāatbilst EURO 6 atgāzu emisijas standartam saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulas (EK) Nr.  
715/2007
 par tipa
apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem
pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi
transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai I pielikuma 2. tabulā noteiktajām
"Euro 6" emisijas robežvērtībām un CO
2
 emisijas ir saskaņā ar tehnisko datu lapu.
3. EKOLOĢISKA BRAUKŠANA
Automašīnās/furgonos ir informācija/norādījumi par ekoloģisku braukšanu, kas atbilst
transportlīdzeklim. Attiecībā uz transportlīdzekļiem ar iekšdedzes motoru transportlīdzekļa
lietotāja rokasgrāmatai jāietver norādes par agrīnu pārnesumu pārslēgšanu, vienmērīga
ātruma uzturēšanu, ja apgriezienu skaits minūtē ir mazs, un satiksmes plūsmas
paredzēšanu. Hibrīdtransportlīdzekļu un elektrotransportlīdzekļu gadījumā jāietver informācija
par reģeneratīvās bremzēšanas izmantošanu ar mērķi taupīt enerģiju. No elektrotīkla
uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu un tādu elektrotransportlīdzekļu gadījumā, kas
aprīkoti ar attāluma palielinātājiem, jāietver konkrētas norādes par to, kā maksimāli palielināt
to kilometru skaitu, kuri nobraukti, izmantojot elektrību.
4. RIEPU SPIEDIENA KONTROLES SISTĒMAS (TPMS)
LCV un lieljaudas transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar riepu spiediena kontroles sistēmām,
t. i., sistēmu, kas ierīkota transportlīdzekļi un var novērtēt riepu spiedienu vai tā izmaiņas
laika gaitā un pārraidīt attiecīgo informāciju lietotājam transportlīdzekļa darbības laikā, vai –
autobusu un atkritumu savākšanas kravas automobiļu gadījumā – sistēmām, kuras pārraida
attiecīgo informāciju uz operatora atrašanās vietu.
5. TROKŠŅA EMISIJAS LĪMEŅI
Trokšņa emisijas līmenim jābūt zemākam, nekā noteikts tiesību aktos.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punkti tiek piešķirti par šādu kritēriju izpildi.
1. ALTERNATĪVAS DEGVIELAS IZMANTOŠANA
Transportlīdzekļa konstrukcija paredz alternatīvu degvielas veidu vai sistēmu izmantošanu
(piem., biodegvielas, elektriskās, ūdeņraža vai hibrīdsistēmas, dabasgāzi).
2. ZEMĀKAS CO
2
 EMISIJAS
CO
2
 emisijai ir jābūt mazākai par specifikācijās noteikto (1. kritērijs).
3. NULLES IZPLŪDES SPĒJA
Papildus punkti tiks piešķirti arī transportlīdzekļiem, kas var apliecināt spēju nodrošināt, ka
izplūdes emisija ir 0 noteiktajā obligātajā attālumā, proti, attālumā, ko vieglais automobilis var
nobraukt bez izplūdes emisijām, proporcionāli transportlīdzekļa jaudai. Pasūtītājs noteiks
atsauces robežvērtību obligātajam attālumam, kurā izplūdes emisijai jābūt 0, saskaņā ar
uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus minētajiem paredzētajiem izmantošanas profiliem
(piedāvātais noklusējuma attālums varētu būt 40 km).
13.2. ZPI prasības un kritēriji jauniem sabiedriskajiem transportlīdzekļiem (autobusu iepirkums)
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
78
/
94
Iepirkuma līguma
priekšmets
Autobusu ar zemu emisiju līmeni iegāde vai iznomāšana.
Tehniskās
specifikācijas
1. IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS
Visu pakalpojumu sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu dzinējiem ir jāatbilst EURO V atgāzu
emisijas standartam saskaņā ar Ministru kabineta 2009. gada 22. decembra noteikumiem
Nr.1494 "
Mopēdu, mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanas noteikumi
" 
11.
 pielikuma 41. iedaļā noteiktajām "EURO V" emisiju
robežvērtībām.
Ja transportlīdzekļi nav sertificēti kā atbilstoši EURO V standartam, bet ar vēlāk veiktiem
tehniskiem uzlabojumiem ir panākts standartam atbilstošs rezultāts, tas jādokumentē
iepirkuma procedūras dokumentācijā.
2. TROKŠŅA EMISIJAS
Pakalpojuma sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu trokšņa līmenim jābūt zemākam, nekā
noteikts tiesību aktos.
3. TRANSPORTLĪDZEKĻU RIEPAS — TROKSNIS
Transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar riepām, kuru trokšņa emisijas līmenis ir mazāks par
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulas (EK) Nr. 
661/2009
 par tipa
apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem
paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību II pielikuma C
daļā noteikto maksimālo līmeni. Tas atbilst divām (no trim pieejamajām) augstākajām ES
riepu marķējuma ārējā rites trokšņa klases kategorijām.
Piegādātājam ir jāapņemas izmantot zemas rites pretestības riepas. Rites pretestībai (gan
jaunām riepām, gan riepām ar atjaunotu protektoru), kas izteikta kilogramos uz tonnu (kg/t),
jāatbilst šādām robežvērtībām, saskaņā ar piemērojamiem standartiem.
Riepas klase
Maksimālā rites pretestība
(kg/t)
Riepu marķējuma degvielas patēriņa
efektivitātes klase
C2
9,2
E
C3
7
D
Šie rādītāji attiecas uz dzenošajiem riteņiem, kā arī riteņiem ar citām īpašām funkcijām.
Izmantotajām dzītā tilta riepām ir jābūt mazākai rites pretestībai nekā tām, ko izmanto
piedziņai vai īpašām funkcijām.
4. RIEPU SPIEDIENA KONTROLES SISTĒMAS (TPMS)
Visiem transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar riepu spiediena kontroles sistēmām, t. i.,
sistēmu, kas ierīkota transportlīdzekļi un var novērtēt riepu spiedienu vai tā izmaiņas laika
gaitā un pārraidīt attiecīgo informāciju lietotājam transportlīdzekļa darbības laikā, vai —
autobusu un atkritumu savākšanas kravas automobiļu gadījumā — sistēmām, kuras pārraida
attiecīgo informāciju uz operatora atrašanās vietu.
5. EKOLOĢISKA BRAUKŠANA
Autobusos ir informācija/norādījumi par ekoloģisku braukšanu, kas atbilst transportlīdzeklim.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punkti tiek piešķirti par šādu kritēriju izpildi.
1. IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS
To pakalpojuma sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu proporcija, kas atbilst EURO VI
atgāzu emisijas standartam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.
595/2009
 (2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa
apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (
Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par
grozījumiem Regulā (EK) Nr. 
715/2007
 un Direktīvā 
2007/46/EK
 un par Direktīvu
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu I pielikuma tabulā noteiktajām "Euro VI"
emisijas robežvērtībām.
2. ALTERNATĪVAS DEGVIELAS IZMANTOŠANA
To transportlīdzekļu proporcija, kuri var izmantot alternatīvus degvielas veidus vai sistēmas
(piem., biodegvielu, elektrības, ūdeņraža vai hibrīdsistēmas, dabasgāzi).
13.3. ZPI prasības un kritēriji sabiedriskā transporta pakalpojumiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Līgums par sabiedriskā transporta (autobusu satiksme) pakalpojumu sniegšanu videi
nekaitīgā veidā.
Tehniskās
specifikācijas
1. IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS
Visu pakalpojumu sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu dzinējiem ir jāatbilst EURO V atgāzu
emisijas standartam saskaņā ar Ministru kabineta 2009. gada 22. decembra noteikumiem
Nr.1494 "
Mopēdu, mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanas noteikumi
" 
11.
 pielikuma 41. iedaļā noteiktajām "EURO V" emisiju
robežvērtībām.
79
/
94
Ja transportlīdzekļi nav sertificēti kā atbilstoši EURO V standartam, bet ar vēlāk veiktiem
tehniskiem uzlabojumiem ir panākts standartam atbilstošs rezultāts, tas jādokumentē
iepirkuma procedūras dokumentācijā.
2. TROKŠŅA EMISIJAS
Pakalpojuma sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu trokšņa līmenim jābūt zemākam, nekā
noteikts tiesību aktos.
3. TRANSPORTLĪDZEKĻU RIEPAS — TROKSNIS
Transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar riepām, kuru trokšņa emisijas līmenis ir mazāks par
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulas (EK) Nr. 
661/2009
 par tipa
apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem
paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību II pielikuma C
daļā noteikto maksimālo līmeni. Tas atbilst divām (no trim pieejamajām) augstākajām ES
riepu marķējuma ārējā rites trokšņa klases kategorijām.
Piegādātājam ir jāapņemas izmantot zemas rites pretestības riepas. Rites pretestībai (gan
jaunām riepām, gan riepām ar atjaunotu protektoru), kas izteikta kilogramos uz tonnu (kg/t),
jāatbilst šādām robežvērtībām, saskaņā ar piemērojamiem standartiem.:
Riepas klase
Maksimālā rites pretestība
(kg/t)
Riepu marķējuma degvielas patēriņa
efektivitātes klase
C2
9,2
E
C3
7
D
Šie rādītāji attiecas uz dzenošajiem riteņiem, kā arī riteņiem ar citām īpašām funkcijām.
Izmantotajām dzītā tilta riepām ir jābūt mazākai rites pretestībai nekā tām, ko izmanto
piedziņai vai īpašām funkcijām.
4. RIEPU SPIEDIENA KONTROLES SISTĒMAS (TPMS)
Visiem transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar riepu spiediena kontroles sistēmām, t. i.,
sistēmu, kas ierīkota transportlīdzekļi un var novērtēt riepu spiedienu vai tā izmaiņas laika
gaitā un pārraidīt attiecīgo informāciju lietotājam transportlīdzekļa darbības laikā, vai —
autobusu un atkritumu savākšanas kravas automobiļu gadījumā — sistēmām, kuras pārraida
attiecīgo informāciju uz operatora atrašanās vietu.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punkti tiek piešķirti par šādu kritēriju izpildi.
1. IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS
To pakalpojuma sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu proporcija, kas atbilst EURO VI
atgāzu emisijas standartam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.
595/2009
 (2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa
apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (
Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par
grozījumiem Regulā (EK) Nr. 
715/2007
 un Direktīvā 
2007/46/EK
 un par Direktīvu
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu I pielikuma tabulā noteiktajām "Euro VI"
emisijas robežvērtībām.
2. ALTERNATĪVAS DEGVIELAS IZMANTOŠANA
To transportlīdzekļu proporcija, kuri var izmantot alternatīvus degvielas veidus vai sistēmas
(piem., biodegvielu, elektrības, ūdeņraža vai hibrīdsistēmas, dabasgāzi).
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. JAUNI TRANSPORTLĪDZEKĻI
Visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, kas iegādāti pēc līgumtiesību piešķiršanas un ko
izmanto pakalpojuma sniegšanai līguma darbības periodā, ir jāatbilst EURO VI atgāzu
emisijas standartam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 
595/2009
 (
2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā
uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi
transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK)
Nr. 
715/2007
 un Direktīvā 
2007/46/EK
 un par Direktīvu 
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un
2005/78/EK atcelšanu I pielikuma tabulā noteiktajām "Euro VI" emisijas robežvērtībām, un tie
jāaprīko ar RSKS (riepu spiediena kontroles sistēma). Transportlīdzekļa izplūdes gāzu
izpūtējs nedrīkst atrasties tajā pašā pusē, kur pasažieru durvis.
2. VADĪTĀJU APMĀCĪBA
Visiem līguma darbības laikā pakalpojuma sniegšanā iesaistītajiem autovadītājiem atzītā
apmācības iestādē ir regulāri jāapgūst vidi saudzējoša autovadīšana, lai palielinātu degvielas
ekonomiju.
13.4. ZPI prasības un kritēriji jauniem atkritumu savākšanas automobiļiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Atkritumu savākšanas kravas automobiļu ar zemu emisiju līmeni iegāde vai noma.
Tehniskās
specifikācijas
1. IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS
80
/
94
specifikācijas
Transportlīdzekļu dzinējiem ir jāatbilst EURO VI atgāzu emisijas standartam saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulas (EK) Nr. 
595/2009
 par
mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas
celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi
transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK)
Nr. 
715/2007
 un Direktīvā 
2007/46/EK
 un par Direktīvu 
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un
2005/78/EK atcelšanu I pielikuma tabulā noteiktajām "Euro VI" emisijas robežvērtībām.
2. TROKŠŅA EMISIJAS LĪMEŅI
Transportlīdzekļa, ieskaitot sablīvēšanas aprīkojumu, trokšņa emisijas līmenim jābūt
zemākam par 102dB (A), mērot saskaņā Ministru kabineta 2002.gada 23.aprīļa noteikumiem
Nr.163 "
Noteikumi par trokšņa emisiju no iekārtām, kuras izmanto ārpus telpām
"
3. TRANSPORTLĪDZEKĻU RIEPAS — TROKSNIS
Transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar riepām, kuru trokšņa emisijas līmenis ir mazāks par
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulas (EK) Nr.  
661/2009
 par tipa
apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem
paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību II pielikuma C
daļā noteikto maksimālo līmeni. Tas atbilst divām (no trim pieejamajām) augstākajām ES
riepu marķējuma ārējā rites trokšņa klases kategorijām.
Piegādātājam ir jāapņemas izmantot zemas rites pretestības riepas. Rites pretestībai (gan
jaunām riepām, gan riepām ar atjaunotu protektoru), kas izteikta kilogramos uz tonnu (kg/t),
jāatbilst šādām robežvērtībām, saskaņā ar ISO 28580: 2009 "Vieglo automobiļu, kravas
automobiļu un autobusu riepas. Rites pretestības mērīšanas metodes. Vienotā punkta tests
un mērījumu rezultātu korelācija" vai līdzvērtīgu standartu:
Riepas
klase
Maksimālā rites pretestība (kg/t)
Riepu marķējuma degvielas patēriņa
efektivitātes klase
C2
9,2
E
C3
7
D
Šie rādītāji attiecas uz dzenošajiem riteņiem, kā arī riteņiem ar citām īpašām funkcijām.
Izmantotajām dzītā tilta riepām ir jābūt mazākai rites pretestībai nekā tām, ko izmanto
piedziņai vai īpašām funkcijām.
4. RIEPU SPIEDIENA KONTROLES SISTĒMAS (TPMS)
LCV un lieljaudas transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar riepu spiediena kontroles sistēmām,
t. i., sistēmu, kas ierīkota transportlīdzekļi un var novērtēt riepu spiedienu vai tā izmaiņas
laika gaitā un pārraidīt attiecīgo informāciju lietotājam transportlīdzekļa darbības laikā, vai —
autobusu un atkritumu savākšanas kravas automobiļu gadījumā — sistēmām, kuras pārraida
attiecīgo informāciju uz operatora atrašanās vietu.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punkti tiek piešķirti par šādu kritēriju izpildi.
1. ALTERNATĪVAS DEGVIELAS IZMANTOŠANA
Transportlīdzekļa konstrukcija paredz alternatīvu degvielas veidu vai sistēmu izmantošanu
(piemēram, biodegvielas, elektriskās, ūdeņraža vai hibrīdsistēmas).
13.5. ZPI prasības un kritēriji atkritumu savākšanas pakalpojumiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Līgums par atkritumu savākšanas pakalpojumu sniegšanu videi nekaitīgā veidā.
Tehniskās
specifikācijas
1. IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS
Visu pakalpojumu sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu dzinējiem ir jāatbilst EURO V atgāzu
emisijas standartam saskaņā ar Ministru kabineta 2009. gada 22. decembra noteikumiem
Nr.1494 "
Mopēdu, mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanas noteikumi
" 
11.
 pielikuma 41. iedaļā noteiktajām "EURO V" emisiju
robežvērtībām.
Ja transportlīdzekļi nav sertificēti kā atbilstoši EURO V standartam, bet ar vēlāk veiktiem
tehniskiem uzlabojumiem ir panākts standartam atbilstošs rezultāts, tas jādokumentē
iepirkuma procedūras dokumentācijā.
2. TROKŠŅA EMISIJAS
Pakalpojuma sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu trokšņa līmenim ir jābūt zemākam par
102 dB (A), mērot saskaņā ar Ministru kabineta 2002.gada 23.aprīļa noteikumiem Nr.163
"
Noteikumi par trokšņa emisiju no iekārtām, kuras izmanto ārpus telpām
".
3. TRANSPORTLĪDZEKĻU RIEPAS — TROKSNIS
Transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar riepām, kuru trokšņa emisijas līmenis ir mazāks par
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulas (EK) Nr. 
661/2009
 par tipa
apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem
paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību II pielikuma C
81
/
94
daļā noteikto maksimālo līmeni. Tas atbilst divām (no trim pieejamajām) augstākajām ES
riepu marķējuma ārējā rites trokšņa klases kategorijām.
Piegādātājam ir jāapņemas izmantot zemas rites pretestības riepas. Rites pretestībai (gan
jaunām riepām, gan riepām ar atjaunotu protektoru), kas izteikta kilogramos uz tonnu (kg/t),
jāatbilst šādām robežvērtībām, saskaņā ar ISO 28580: 2009 "Vieglo automobiļu, kravas
automobiļu un autobusu riepas. Rites pretestības mērīšanas metodes. Vienotā punkta tests
un mērījumu rezultātu korelācija", vai līdzvērtīgu standartu:
Riepas klase
Maksimālā rites pretestība (kg/t)
Riepu marķējuma degvielas patēriņa
efektivitātes klase
C2
9,2
E
C3
7
D
Šie rādītāji attiecas uz dzenošajiem riteņiem, kā arī riteņiem ar citām īpašām funkcijām.
Izmantotajām dzītā tilta riepām ir jābūt mazākai rites pretestībai nekā tām, ko izmanto
piedziņai vai īpašām funkcijām.
4. RIEPU SPIEDIENA KONTROLES SISTĒMAS (TPMS)
LCV un lieljaudas transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar riepu spiediena kontroles sistēmām,
t. i., sistēmu, kas ierīkota transportlīdzekļi un var novērtēt riepu spiedienu vai tā izmaiņas
laika gaitā un pārraidīt attiecīgo informāciju lietotājam transportlīdzekļa darbības laikā, vai —
autobusu un atkritumu savākšanas kravas automobiļu gadījumā — sistēmām, kuras pārraida
attiecīgo informāciju uz operatora atrašanās vietu.
5. VIDES VADĪBAS PASĀKUMI
Pretendentiem jābūt sagatavotām rakstiskām procedūrām, kuru mērķis ir:
1. Pārraudzīt un atzīmēt pakalpojuma siltumnīcefekta gāzu un gaisu piesārņojošu vielu
emisijas. Jāizmanto radītāji par pakalpojuma emisijām un enerģijas patēriņu kopā gadā un uz
transportēto pasažieru/tonnu/vienību skaitu kilometrā vai cita vienība, kas atspoguļo
pakalpojuma izpildi;
2. Ieviest emisiju samazināšanas plānu ar pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt
siltumnīcefekta gāzu emisijas un gaisu piesārņojošu vielu emisijas;
3. Izvērtēt emisiju samazināšanas plāna izvēršanu, sekojot līdzi izmaiņām rādītājos un plāna
pasākumu īstenošanai praksē;
4. Īstenot nepieciešamos pasākumus ar mērķi labot novirzes no plāna vai rādītāju
palielināšanos un, ja iespējams, novērst to nākotnē.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
Papildu punkti tiek piešķirti par šādu kritēriju izpildi.
1. IZPLŪDES GĀZU EMISIJAS
To pakalpojuma sniegšanā izmantoto transportlīdzekļu proporcija, kas atbilst EURO VI
atgāzu emisijas standartam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.
595/2009
 (2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa
apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām
(Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par
grozījumiem Regulā (EK) Nr. 
715/2007
 un Direktīvā 
2007/46/EK
 un par Direktīvu
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu I pielikuma tabulā noteiktajām "Euro VI"
emisijas robežvērtībām.
2. ALTERNATĪVAS DEGVIELAS IZMANTOŠANA
To transportlīdzekļu proporciju, kuru konstrukcija paredz alternatīvu degvielas veidu vai
sistēmu izmantošanu (piemēram, biodegvielas, elektriskās, ūdeņraža vai hibrīdsistēmas).
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
1. JAUNI TRANSPORTLĪDZEKĻI
Visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, kas iegādāti pēc līgumtiesību piešķiršanas un ko
izmanto pakalpojuma sniegšanai līguma darbības periodā, ir jāatbilst EURO VI atgāzu
emisijas standartam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 
595/2009
(2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu
attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par
piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā
(EK) Nr. 
715/2007
 un Direktīvā 
2007/46/EK
 un par Direktīvu 
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un
2005/78/EK atcelšanu I pielikuma tabulā noteiktajām "Euro VI" emisijas robežvērtībām, un tie
jāaprīko ar RSKS (riepu spiediena kontroles sistēma). Transportlīdzekļa izplūdes gāzu
izpūtējs nedrīkst atrasties tajā pašā pusē, kur pasažieru durvis.
2. VADĪTĀJU APMĀCĪBA
Visiem līguma darbības laikā pakalpojuma sniegšanā iesaistītajiem autovadītājiem atzītā
apmācības iestādē ir regulāri jāapgūst vidi saudzējoša autovadīšana, lai palielinātu degvielas
ekonomiju.
3. VIDES VADĪBAS PASĀKUMI
Pakalpojuma sniedzējam visā līguma darbības laikā ir jādokumentē un jāziņo informācija par:
— rādītāju uzraudzības rezultātiem,
— attiecīgā gadījumā izvērtēšanas un korektīvo un profilaktisko pasākumu rezultātiem
saskaņā ar rakstiskajām procedūrām.
Jānodrošina šo ziņojumu pieejamība Pasūtītājam, lai tā varētu veikt pārbaudi.
82
/
94
14. Veselības aprūpes elektriskās un elektroniskās iekārtas (veselības aprūpes EEI)
Veselības aprūpes EEI kritērijos ietvertas gan augstsprieguma, gan zemsprieguma iekārtas. Tās aptver visu
aprūpes ciklu, kā norādīts Ministru kabineta 2017. gada 28. novembra noteikumos Nr. 689 "
Medicīnisko ierīču
reģistrācijas, atbilstības novērtēšanas, izplatīšanas, ekspluatācijas un tehniskās uzraudzības kārtība
".
Šeit norādītās prasības un kritērijus paredzēts izmantot šādu ražojumu iepirkuma procedūrās:
• CPV 33157000-5: anestēzijas iekārtas – ventilatori (intensīvās aprūpes ventilatori, izņemot transporta
ventilatorus, anestēzijas ventilatori, izņemot mājas ventilatorus);
• CPV 33195100-4: pacientu novērošanas monitori;
• CPV 33115100-0: datortomogrāfijas (DT) iekārtas;
• CPV 33123200-0: elektrokardiogrāfijas (EKG) iekārtas (diagnostikas);
• CPV 33168100-6: endoskopiskās iekārtas (kamera, endoskops, gaisma, kompresors);
• CPV 39330000-4: skalošanas–dezinfekcijas iekārtas;
• CPV 33181100-3: hemodialīzes iekārtas;
• CPV 33161000-6: AF, RF ķirurģiskās iekārtas, diatermijas iekārtas (divpolu, vienpola);
• CPV 33152000-0: inkubatori zīdaiņiem (stacionāri);
• CPV 33194110-0: infūzijas sūkņi un perfuzori;
• CPV 33157400-9: intensīvās aprūpes iekārtas – aktīvie elpošanas gāzu mitrinātāji;
• CPV 33169100-3: ķirurģiskie lāzerinstrumenti;
• CPV 33111610-0: magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas (MRI) iekārtas;
• CPV 39711120-6: medicīniskās saldētavas;
• CPV 31524110-9: medicīniskais apgaismojums – operāciju zāles lampas;
• CPV 33191110-9: medicīniskie autoklāvi;
• CPV 33160000-9, 33162000-3: pacientu sildīšanas sistēmas (segas, polsteri, matrači);
• CPV 33112200-0: ultraskaņas iekārtas (izņemot terapeitiskās);
• CPV 33191000-5: mazgāšanas–dezinfekcijas iekārtas;
• CPV 33111000-1, 33111650-2: rentgena iekārtas (tostarp mamogrāfijas, izņemot osteoporozes).
14.1. ZPI prasības attiecībā uz visiem iekārtu veidiem
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma līguma
priekšmets
Tādu veselības aprūpes nozarē izmantojamu elektrisko un elektronisko iekārtu iepirkums,
kam ir samazināta ietekme uz vidi.
Tehniskās
specifikācijas
1. INSTRUKCIJAS LIETOTĀJIEM PAR EKOLOĢISKO RAKSTURLIELUMU PĀRVALDĪBU
Ir nodrošināta rokasgrāmata ar instrukcijām par to, kā maksimāli izmantot konkrētās
medicīniskās iekārtas ekoloģiskos raksturlielumus, rakstveidā, vai nu īpašā lietotāja
rokasgrāmatas daļā, vai digitālā formātā, kas pieejams ražotāja tīmekļa vietnē, vai CD, vai
arī papīra formātā uz iepakojuma vai uz ražojuma pavaddokumentiem. Instrukciju
rokasgrāmata būs pieejama kopā ar iekārtu. Dokumentācijā, kā minimālo prasību un
nekaitējot iekārtas klīniskajiem raksturlielumiem, iekļauj šādu informāciju.
1.1.Instrukcijas lietotājiem par to, kā izmantot iekārtu, lai līdz minimumam samazinātu
ietekmi uz vidi iekārtas uzstādīšanas, lietošanas, apkopes un pārstrādes/iznīcināšanas laikā,
tostarp instrukcijas par to, kā līdz minimumam samazināt enerģijas un ūdens patēriņu,
patērējamos materiālus/daļas, emisijas.
1.2.Ieteikumus par ražojuma pareizu tehnisko apkopi, tostarp informāciju par to, kuras
rezerves daļas var nomainīt, tīrīšanas ieteikumus.
1.3.Informāciju par atbilstoši šim līgumam iepirktajā (-os) ražojumā (-os) esošo tādu vielu
saturu, kas iekļautas ļoti lielas bažas izraisošu vielu (SVHC) kandidātvielu sarakstā un kas
noteiktas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) 
83
/
94
Nr.  
1907/2006
, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un
ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu
1999/45/EK
 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK)
Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 
76/769/EEK
 un Komisijas Direktīvu 
91/155/EEK
,
Direktīvu 
93/67/EEK
, Direktīvu 
93/105/EK
 un Direktīvu 
2000/21/EK
 57. pantam, lai
līgumslēdzēja iestāde veiktu atbilstošus piesardzības pasākumus, lai varētu nodrošināt, ka
ražojuma lietotāji saņem informāciju un var attiecīgi rīkoties.
2. RAŽOJUMU EKSPLUATĀCIJAS ILGUMS UN GARANTIJA
Uz ražojumu attiecas ražotāja sniegta garantija remontam vai nomaiņai. Turklāt piegādātājs
nodrošina, ka ir pieejamas oriģinālas vai līdzvērtīgas rezerves daļas (tieši vai ar citu
izraudzītu pārstāvju starpniecību) iekārtas paredzētajam ekspluatācijas laikam vismaz 5 gadu
garantijas laikā.
3. APMĀCĪBA ENERGOEFEKTIVITĀTES UZLABOŠANAS JOMĀ
Piegādātājs nodrošina apmācību, kas ietver elementus saistībā ar iekārtas parametru, kuros
izmanto elektrību (piemēram, gaidstāves režīms), pielāgošanu un noregulēšanu, lai
optimizētu elektrības izmantošanu. Apmācību var ietvert klīniskajā un tehniskajā apmācībā,
ko sniedz piegādātājs.
4. UZSTĀDĪŠANA, UZLABOJOT ENERGOEFEKTIVITĀTI
Piegādātājs, uzstādot iekārtu, sniedz lietotāja vajadzību novērtējumu (t. i., aprūpes nodaļā)
(piemēram, par lietošanas biežumu, pārbaužu veidu u. c.). Pamatojoties uz analīzi,
iegādātājs sniedz pasūtītājam dokumentāciju un informāciju par to, kā optimizēt iepirkto
iekārtu elektroenerģijas patēriņa parametrus. Attiecīgā gadījumā šo procesu atkārto un
pārskata katrā iekārtas profilaktiskās apkopes laikā, ko veic piegādātājs.
Iepirkuma līguma
izpildes noteikumi
INFORMĀCIJA PAR ĻOTI LIELAS BAŽAS IZRAISOŠU VIELU KANDIDĀTVIELU
SARAKSTA SATURU
Piecu gadu laikā pēc ražojuma piegādes, 6 mēnešu laikā pēc tam, kad ECHA publicē
pārskatītu SVHC kandidātvielu sarakstu, piegādātājs pasūtītāju informē par vienas vai
vairāku šajā sarakstā esošo jauno vielu klātbūtni visos atbilstoši līgumam iepirktajos
ražojumos, arī par riska pārvaldības dokumentācijas pārskata rezultātiem, lai pasūtītājs
veiktu atbilstošus piesardzības pasākumus, t. i., lai varētu nodrošināt, ka ražojuma lietotāji
saņem informāciju un var attiecīgi rīkoties.
14.2. ZPI kritēriji energoefektivitātei
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI kritēriji
Energoefektivitātes prasības ir ierosinātas kā piedāvājuma izvērtēšanas
 
kritēriji.
1. VESELĪBAS APRŪPES EEI ENERGOEFEKTIVITĀTE
(neattiecas uz DT iekārtām, hemodialīzes iekārtām, MRI, medicīniskiem autoklāviem un dezinfekcijas iekārtām)
Papildu punktus piešķir atbilstoši enerģijas patēriņam dienā E (kWh)/dienā), kā norādīts turpmāk sniegtajā tabulā
(jo zemāks enerģijas patēriņš dienā, jo vairāk punktu piešķir).
Režīmu definīcijas un ierosinātie verifikācijas līdzekļi ir norādīti vadlīnijās. Attiecībā uz inkubatoriem un
medicīniskajām saldētavām punktus piešķir atbilstoši enerģijas patēriņam dienā uz tilpumu E (kWh/dienā un m
3
)
Pasūtītājam jānorāda iekārtas gaidāmie ikdienas lietošanas veidi ("pielāgotais scenārijs"), piegādātājam jānorāda
iekārtas enerģijas patēriņš dažādos režīmos. Iepriekš noteiktais lietošanas scenārijs ir ieteikums pasūtītājam,
pamatojoties uz parastajiem lietošanas scenārijiem Eiropas slimnīcās. Tomēr pasūtītājs var brīvi pielāgot lietošanas
scenāriju īpašajām vajadzībām.
Iekārta
Režīms
Pielāgots scenārijs
Norāda pasūtītājs
Iepriekš
noteikts
lietošanas
scenārijs
(norādījumi)
Enerģija
lietošanas
posmā
Norāda
piegādātājs
Enerģijas patēriņa
(E) aprēķins
Aktīvais
elpošanas gāzu
mitrinātājs
Aktīvs
T
1
 = 24 h
T
1
 = 24 h
P
1
T
1
*P
1
=
E
(kWh) dienā
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW)
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Pacientu
novērošanas
monitori
Aktīvs
T
1
 = 24 h
T
1
 = 24 h
P
1
T
1
*P
1
=
E
(kWh) dienā
Režīmu
T = laiks, stundu
Ieteiktais
P = jauda (kW)
84
/
94
monitori
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
skaits aktuālajā
režīmā dienā
lietošanas
scenārijs
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
EKG
(elektrokardio-
grāfijas) iekārta
(diagnostikas)
Aktīvs
T
1
T
1
 = 2
P
1
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
)+
(T
3
*P
3
) = 
E (kWh)
dienā
Gaidstāve
(ierīcēm, kam ir
šāds režīms)
T
2
T
2
 = 2
P
2
Izslēgts
T
3
T
3
 = 20
P
3
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW)
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Endoskopiskā
iekārta
 (kamera,
endoskops,
gaisma,
kompresors)
Aktīvs
T
1
 = stundu skaits
šajā režīmā dienā,
ievērojot šādus
nosacījumus, ko
attiecībā uz gaismas
avotu norādījis
pasūtītājs:
Lux = gaismas
intensitāte; Ra =
krāsu atveides
indekss; krāsu
temperatūra
(kelvinos);
ekspluatācijas
ilgums stundās
T
1
 = 5
P
1
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
)=
E
(kWh) dienā
Izslēgts
T
2
T
2
 = 19
P
2
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW)
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
AF ķirurģiskās
iekārtas,
diatermijas
iekārtas
Aktīvs
T
1
 = ekspluatācijas
stundu skaits dienā
T
1
 = 5
P
1
 = mēra ar
slodzi 500 Ω
vienpola un 50 Ω
— divpolu
iekārtām, ilgums
30 sekundes)
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
) = 
E
(kWh) dienā
Izslēgts
T
2
 = ekspluatācijas
stundu skaits dienā
T
2
 = 19
P
2
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
 
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW)
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
 
Inkubators
zīdaiņiem
(stacionārs)
Aktīvs
T
1
 = 24. Precizēt:
vieta pacientiem,
piemēram, vieta
pacientiem līdz 6 kg
un 60 cm garumam
T
1
 = 24,
inkubators ir
piemērots līdz 6
kg smagiem un
60 cm gariem
pacientiem
E
1
 = (T
1
*P
1
) uz
V
(T
1
*P
1
) / V = 
E
(kWh) dienā
Režīmu
definīcijas tiks
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW)
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
V = tāda
inkubatora
tilpums (m
3
), kas
atbilst
nosacījumiem
(vieta), kurus
85
/
94
norādījis
pasūtītājs
Infūzijas sūkņi
un perfuzori
Aktīvs
T
1
T
1
 = 14
P
1
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
) = 
E
(kWh) dienā
Izslēgts
T
2
T
2
 = 10
P
2
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW)
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Ķirurģiskie
lāzerinstrumenti,
vienlaidu lāzeri
Aktīvs
T
1
T
1
 = 5
P
1
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
)+
(T
3
*P
3
) = 
E (kWh)
dienā
Gaidstāve
(lāzera
gaidstāve)
T
2
T
2
 = 4
P
2
Izslēgts
T
3
T
3
 = 15
P
3
Režīmu
definīcijas tiks
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW).
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Medicīniskās
saldētavas
Aktīvs
T
1
 = 24 h Precizēt:
saldētavas
izmantojamais
tilpums, iekšējā
tilpuma garums,
platums un
augstums = V,
tilpums (m
3
), kā arī
nepieciešamā
temperatūra
T
1
 = 24
P
1
(T
1
*P
1
) / V = 
E
(kWh) dienā
Režīmu
definīcijas tiks
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks
V = tilpums
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW).
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Medicīniskais
apgaismojums
(operāciju zāles
lampas)
Aktīvs
T
1
 = stundu skaits
šajā režīmā dienā,
ievērojot šādus
nosacījumus, ko
norādījis pasūtītājs:
Lux = gaismas
intensitāte;
Ra = krāsu atveides
indekss;
T
o
 = krāsu
temperatūra
(kelvinos);
ekspluatācijas
ilgums stundās
T
1
 = 8
P
1
 = mērot
lampas tipam,
kas atbilst
pasūtītāja
norādītajiem
nosacījumiem
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
) = 
E
(kWh) dienā
Izslēgts
 
T
2
 = 16
P
2
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW).
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Pacientu
sildīšanas
sistēmas (segas,
polsteri, matrači)
Aktīvs
T
1
T
1
 = 9
P
1
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
) = 
E
(kWh) dienā
Izslēgts
T
2
T
2
 = 15
P
2
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW).
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Ar piespiedu
ventilācijas ierīci
Aktīvs
T
1
T
1
 = 9
P
1
 + P
F
(T
1
*(P
1
+P
F
)+
(T
2
*P
2
))=
E (kWh)
Izslēgts
T
2
T
2
 = 15
P
2
86
/
94
Izslēgts
T
2
T
2
 = 15
P
2
dienā
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P=jauda (kW).
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam.
P
F
 = piespiedu
ventilācijas
ierīces jauda
Ultraskaņas
iekārta, izņemot
terapeitisko
Skenēšana/
skenēšanas
gatavība
T
1
T
1
 = 6
P
1
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
)+
(T
3
*P
3
) = 
E (kWh)
dienā
Gaidstāve
T
2
T
2
 = 6
P
2
Izslēgts
T
3
T
3
 = 12
P
3
Režīmu
definīcijas
sniegtas
vadlīnijās
T = laiks, stundu
skaits aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW).
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Ar bateriju darbināmām ultraskaņas iekārtām:
Enerģijas patēriņš (kWh), lai pilnībā uzlādētu bateriju: E
charge
Enerģijas patēriņš dienā ar bateriju darbināmiem modeļiem: E
charge
* 3
 
Ventilatori
(intensīvās
aprūpes
ventilatori,
izņemot
transporta
ventilatorus,
anestēzijas
ventilatori,
izņemot mājas
ventilatorus)
Aktīvs
T
1
 = 24 h
T
1
 = 24 h
P
1
T
1
*P
1
=
E (kWh)
dienā
Režīmu definīcijas
vadlīnijās
T = laiks,
stundu skaits
aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW).
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
Rentgena
iekārtas, tostarp
mamogrāfijas,
izņemot
osteoporozes
Gaidstāve
T
1
T
1
 = 15
P
1
(T
1
*P
1
)+(T
2
*P
2
) = 
E
(kWh) dienā
Izslēgts
T
2
T
2
 = 9
P
2
Režīmu definīcijas
vadlīnijās
T = laiks,
stundu skaits
aktuālajā
režīmā dienā
Ieteiktais
lietošanas
scenārijs
P = jauda (kW).
Jaudas mērījumi
atbilstoši
vadlīnijās
norādītajam
2. DATORTOMOGRĀFIJAS (DT) IEKĀRTAS ENERGOEFEKTIVITĀTE
Papildu punktus piešķir atbilstoši enerģijas patēriņam dienā E (kWh)/dienā), sk. turpmāk (jo zemāks enerģijas
patēriņš dienā, jo vairāk punktu piešķir).
Pasūtītājam jānorāda iekārtas gaidāmie ikdienas lietošanas veidi ("pielāgotais scenārijs"), pretendentam jānorāda
iekārtas patērētā jauda dažādos režīmos. Iepriekš noteiktais lietošanas scenārijs ir ieteikums pasūtītājam. Tomēr
pasūtītājs var brīvi pielāgot lietošanas scenāriju īpašajām vajadzībām.
Iepriekš noteikts lietošanas scenārijs
 (
izmantojams kā atsauce, salīdzinot DT iekārtas
)
Pretendents norāda enerģijas patēriņu dienā, E (kWh)/dienā), vienam no 3 scenārijiem atbilstoši metodoloģijai un
testa nosacījumiem, kas norādīti COCIR SRI datortomogrāfijas iekārtai, skatīt COCIR SRI tīmekļvietni, vai
līdzvērtīgiem nosacījumiem. Pasūtītājs norāda, kuriem scenārijiem tiks sniegts enerģijas patēriņš.
2.1.Scenārijs "izslēgts": enerģijas patēriņš atbilstoši lietošanas scenārijam 20 skenēšanas procedūras dienā un 12
stundas izslēgtā režīmā pa nakti.
2.2.Scenārijs "brīvgaitas": enerģijas patēriņš atbilstoši lietošanas scenārijam 20 skenēšanas procedūras dienā un
12 stundas brīvgaitas režīmā pa nakti.
2.3.Scenārijs "mazjaudas": enerģijas patēriņš atbilstoši lietošanas scenārijam 20 skenēšanas procedūras dienā un
12 stundas mazjaudas režīmā pa nakti.
Pielāgots lietošanas scenārijs
Pretendents norāda šādas vērtības atbilstoši metodoloģijai un testa nosacījumiem, kas norādīti COCIR SRI
87
/
94
datortomogrāfijas iekārtai, skatīt COCIR SRI tīmekļvietni, vai līdzvērtīgiem nosacījumiem:
P
Off
: patērētā jauda (kW) izslēgtā režīmā
P
Idle
: patērētā jauda (kW) brīvgaitas režīmā
P
Low
: patērētā jauda (kW) mazjaudas režīmā
E
Scan
: enerģijas patēriņš vēderdobuma skenēšanas laikā
T
Scan
: vēderdobuma skenēšanas ilgums (no pieprasījuma brīža līdz jaudas pārslēgšanai atpakaļ brīvgaitas
režīmā)
Enerģijas patēriņu dienā var aprēķināt atbilstoši šādai formulai (vērtības 
kursīvā
 nosaka pasūtītājs, treknrakstā —
deklarē piegādātājs)
E=kWh/dienā = P
Off
 ×
T
Off
 + P
Low
×
T
Low
 + 
N
Scan
 ×E
Scan
 + P
Idle
 ×
 (24 
− 
T
Off
 −
T
Low
 −
N
Scan
 ×T
Scan
),
kur
N
Scan
 ir skenēšanas procedūru skaits dienā.
Ņemot vērā niecīgo ietekmi, kāda ir patērētajai enerģijai skenēšanas režīmā 24 stundu laikā, ar COCIR
metodoloģiju iegūtie rezultāti apliecināja, ka enerģijas patēriņu skenēšanas režīmā var aptuveni aprēķināt, izmantojot
tikai vēderdobuma skenēšanu.
T
Low, Off
 ir laiks stundās dienā katrā režīmā.
T
Scan
 ir katras skenēšanas procedūras ilgums (norāda piegādātājs).
3. HEMODIALĪZES IEKĀRTAS ENERGOEFEKTIVITĀTE
Papildu punktus piešķir atbilstoši enerģijas patēriņam vienā procedūrā, E (kWh)/procedūrā, un turpmāk
norādītajiem testa nosacījumiem (jo zemāks enerģijas patēriņš vienā procedūrā, jo vairāk punktu piešķir).
3.1.Procedūras cikls atbilst turpmāk norādītajam saskaņā ar piemērojamiem standartiem:
3.1.1.Tests – ilgums atkarīgs no mehānisma
3.1.2.Uzpildīšana/skalošana – 10 minūtes
3.1.3.Posms pirms cirkulācijas – 15 minūtes
3.1.4.Dialīze – 4 stundas
3.1.5. Karsēšana/ ķīmiskā dezinfekcija – ilgums atkarīgs no mehānisma. 
Dezinfekcijas veidu norāda pasūtītājs.
Enerģijas patēriņu vienā procedūrā mēra atbilstoši vadlīnijās norādītajiem testa nosacījumiem.
Punktus piešķir, ja dialīzes iekārta ir aprīkota ar automātisku funkciju, kas samazina dializāta plūsmu laikā no
posma pirms cirkulācijas līdz dialīzes veikšanas posmam. Piegādātājs norāda samazināto dializāta plūsmu. Jo
lielāks dializāta plūsmas samazinājums, jo vairāk punktu piešķir.
Punktus piešķir, ja dialīzes iekārta pati izslēdzas, ja tā netiek izmantota 10 minūšu laikā pēc dezinfekcijas
veikšanas.
4. MAGNĒTISKĀS REZONANSES ATTĒLDIAGNOSTIKAS (MRI) IEKĀRTAS ENERGOEFEKTIVITĀTE
Papildu punktus piešķir atbilstoši enerģijas patēriņam dienā E (kWh)/dienā), sk. turpmāk (jo zemāks enerģijas
patēriņš dienā, jo vairāk punktu piešķir). Režīmu definīcijas sniegtas vadlīnijās.
Pasūtītājam jānorāda iekārtas gaidāmie ikdienas lietošanas veidi ("pielāgotais scenārijs"), piegādātājam jānorāda
iekārtas enerģijas patēriņš dažādos režīmos. Iepriekš noteiktais lietošanas scenārijs ir ieteikums pasūtītājam. Tomēr
pasūtītājs var brīvi pielāgot lietošanas scenāriju īpašajām vajadzībām.
Iepriekš noteikts lietošanas scenārijs
 (
izmantojams kā atsauce, salīdzinot MRI iekārtas
)
Piegādātājs norāda enerģijas patēriņu dienā E (kWh)/dienā) atbilstoši metodoloģijai un testa nosacījumiem, kas
norādīti COCIR SRI magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas iekārtai, vai līdzvērtīgiem, skatīt COCIR SRI
tīmekļvietni.
88
/
94
Pielāgots lietošanas scenārijs
Piegādātājs norāda šādas vērtības atbilstoši metodoloģijai un testa nosacījumiem, kas norādīti COCIR SRI
magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas iekārtai, sk. COCIR SRI tīmekļvietni https://www.cocir.org/
initiatives/ecodesign-initiative.html, vai līdzvērtīgiem nosacījumiem:
P
Off
: patērētā jauda (kW) izslēgtā režīmā
P
Low
: patērētā jauda (kW) mazjaudas režīmā
P
Ready
: patērētā jauda (kW) skenēšanas gatavības režīmā
E
Scan
: enerģijas patēriņš skenēšanas laikā 5 ķermeņa daļām (galva, mugurkauls, vēderdobums, celis, asinsvadi)
T
Scan
: skenēšanas ilgums (tostarp skenēšanas laika secība un fiksēts skenēšanas gatavības laiks, kas definēts
COCIR metodoloģijā)
Enerģijas patēriņu dienā var aprēķināt atbilstoši šādai formulai (vērtības 
kursīvā
 nosaka pasūtītājs, 
treknrakstā
 —
deklarē piegādātājs)
E=kWh/dienā = P
Off
 ×
T
Off
 + P
Low
×
T
Low
 + 
N
Scan
 ×E
Scan
 + P
Ready
 ×
 (24 
− 
T
Off
 −
T
Low
 −
N
Scan
 ×T
Scan
),
kur
N
Scan
 ir skenēšanas darbību skaits katrai ķermeņa daļai: 
N
Scan
 × T
Scan
 = 
N
Head
 × T
Head
 + 
N
Abdomen
 ×
T
abdomen
 + 
N
Spine
 × T
Spine
 + 
N
Knee
 × T
Knee
 + 
N
Angio
 × T
Angio
T
Low, Off
 ir laiks stundās dienā katrā režīmā.
T
Scan
 ir katras skenēšanas procedūras ilgums (norāda piegādātājs).
5. MEDICĪNISKO AUTOKLĀVU ENERGOEFEKTIVITĀTE
Iepriekš noteikts lietošanas scenārijs
Gan autoklāva jauda, gan slodze ietekmē energoefektivitāti atkarībā no pieejamās jaudas izmantošanas. Jo vairāk
priekšmetu ir autoklāvā vienā ciklā, jo mazāks ir enerģijas patēriņš uz vienu priekšmetu. Autoklāvu enerģijas patēriņu
var novērtēt vai nu, pamatojoties uz kameras izmantojamo tilpumu litros, vai uz maksimālo slogotspēju kilogramos.
Piegādātājs norāda abu kritēriju rādītājus, lai sniegtu pasūtītājam vispārēju priekšstatu par enerģijas patēriņu.
5.1.Papildu punktus piešķir saskaņā ar enerģijas patēriņu vienā ciklā, t. i.:
5.1.1.cik zems ir norādītais enerģijas patēriņš uz vienu litru, EV (Wh/l), saskaņā ar vadlīnijās norādītajiem testa
nosacījumiem;
5.1.2.cik zems ir norādītais enerģijas patēriņš uz vienu noslodzi, EW (Wh/kg), saskaņā ar vadlīnijās norādītajiem
testa nosacījumiem;
Jo zemāks enerģijas patēriņš vienā ciklā, jo vairāk punktu piešķir.
5.2.Piegādātājs norāda:
5.2.1 enerģijas patēriņu:
5.2.2. EV tukšai kamerai;
5.2.3 EW maksimālajai noslodzei, kā norādīts vadlīnijās;
5.2.4. kameras izmantojamo tilpumu (litros);
5.2.5. piemēroto ražojuma piemērojamos standartus.
Pielāgots lietošanas scenārijs
Papildu punktus piešķir atbilstoši enerģijas patēriņam dienā E (kWh)/dienā), sk. turpmāk norādīto tabulu (jo
zemāks enerģijas patēriņš dienā, jo vairāk punktu piešķir). Lūdzu, aizpildiet šo tabulu. Režīmu definīcijas un
verifikācijas apraksts sniegts vadlīnijās.
Iekārta
Režīms
Pielāgots lietošanas
scenārijs
Norāda pasūtītājs
Enerģija lietošanas
posmā
Norāda piegādātājs
89
/
94
Medicīniskais autoklāvs
Aktīvs
N
 = norādītais ciklu skaits
dienā (precizēt:
L = noslodze ciklā (kg),
M = materiāla veids (metāls
vai tekstils),
T = cikla veids
(sterilizēšanas t
0
 ),
izmantots žāvēšanas cikls
(jā/nē))
E
1
 = enerģijas patēriņš
(kWh) vienā ciklā,
pamatojoties uz pasūtītāja
norādīto noteikto ciklu
Gatavības režīms
T
2
P
2
Gaidstāve
T
3
P
3
Režīmu definīcijas vadlīnijās
T = laiks, stundu skaits
aktuālajā režīmā dienā
P = jauda (kW), jaudas un
enerģijas patēriņa mērījumi
atbilstoši vadlīnijās
norādītajiem testa
nosacījumiem
6. SKALOŠANAS–DEZINFEKCIJAS UN MAZGĀŠANAS–DEZINFEKCIJAS IEKĀRTAS
ENERGOEFEKTIVITĀTE
Papildu punktus piešķir atbilstoši enerģijas patēriņam vienā ciklā E (kWh)/ciklā, sk. turpmāk (jo zemāks enerģijas
patēriņš ciklā, jo vairāk punktu piešķir).
6.1.Pasūtītājs norāda iepērkamās dezinfekcijas iekārtas veidu:
6.1.1.elastīgo endoskopu dezinfekcijas iekārta,
6.1.2. visu pārējo instrumentu (vispārējo ķirurģisko instrumentu, MIS, anestēzijas, ortopēdijas u.c.) dezinfekcijas
iekārta,
6.1.3.dezinfekcijas iekārta tādiem lielgabarīta priekšmetiem kā sterilas tvertnes, ratiņi, operāciju zāles apavi u.c.,
6.1.4.cilvēka organisma izdalījumu tvertņu dezinfekcijas iekārta,
6.2. viņam jānorāda šāda informācija:
6.2.1.konkrētā nepieciešamā slodze (slodzes apjoms),
6.2.2.žāvēšanas cikla izmantošana (jā/nē),
6.2.3.karstais ūdens (jā/nē),
6.2.4.apstrādāts ūdens beigu skalošanā (jā/nē),
6.2.5.apsildes metodes (tvaiks vai elektrība),
6.2.6.spriegums.
6.3.Mērījumus veic ražotājs saskaņā ar:
A0 vērtību:
6.3.1.Ķirurģisko un analīzes instrumentu dezinfekcijas iekārta: A0 3000
6.3.2.Instrumentu un lielgabarīta priekšmetu dezinfekcijas iekārta: A0 600
6.3.3.Cilvēka organisma izdalījumu tvertņu dezinfekcijas iekārta: A0 60
6.3.4.Aukstais ūdens, maksimālā temperatūra 20 
o
C
6.3.5 Karstais ūdens, maksimālā temperatūra 60 
o
C
6.3.6. Apstrādāts ūdens, maksimālā temperatūra 20 
o
C
6.3.7. Tvaiks, maksimāli 500 kPa
Papildu testa nosacījumi energoefektivitātes mērījumiem ir pieejami vadlīnijās.
Ražotājs norāda, kādi ir akceptēšanas kritēriji tīrīšanas, dezinfekcijas un žāvēšanas raksturlielumiem saskaņā ar
piemērojamiem standartiem.
90
/
94
Piegādātājs norāda energoefektivitāti vienā ciklā, pamatojoties uz iepriekšminētajiem kritērijiem.
7. AUTOMĀTISKS MAZJAUDAS REŽĪMS MEDICĪNISKAJIEM AUTOKLĀVIEM, DEZINFEKCIJAS, DT, EKG
DIAGNOSTIKAS, MRI UN ULTRASKAŅAS IEKĀRTĀM
Papildu punktus piešķir, ja iekārtu var konfigurēt automātiskai pārejai uz gaidstāves vai izslēgtu režīmu pēc
konkrēta bezdarbības laikposma vai pēc iepriekš noteikta grafika saskaņā ar turpmāk norādīto paraugu. Par DT un
MRI iekārtām punktus piešķir, ja skeneris ir aprīkots ar mazjaudas režīmu, kuru var aktivizēt iekārtas operators.
Iekārtas
No režīma
Uz režīmu
Medicīniskie autoklāvi un
dezinfekcijas iekārtas
Gatavības režīms
Gaidstāves režīms
DT iekārtas
Brīvgaita
Mazjaudas režīms
EKG diagnostikas iekārtas
Aktīvs vai gaidstāves režīms
Izslēgts režīms
MRI iekārtas
Skenēšanas gatavības režīms
Mazjaudas režīms
Ultraskaņas iekārtas
Skenēšanas gatavības režīms
(ultraskaņas iekārta ir ieslēgta un
gatava radīt attēlu. Ieslēgti ir visi
moduļi, izņemot tos, kas nepieciešami
skenēšanai (pārveidotājs nav
aktivizēts.))
Gaidstāves režīms
Punktus piešķir arī tad, ja iekārtai ir īsa un automatizēta palaide uz pilnu funkcionalitāti, pēc tam, kad aktivizēta
tās automātiskā funkcija saskaņā ar iepriekšminēto. Jānorāda laiks sekundēs un aktīvās darbības, kas jāveic
personālam. Jo īsāks laiks un jo mazāk darbību nepieciešams, jo vairāk punktu piešķir.
Režīmu definīcijas atbilst vadlīnijās sniegtajām.
8. IEKĀRTA AR MĒRIERĪCI
Papildu punktus piešķir, ja ierīce ir aprīkota vai var tikt aprīkota ar mērierīci, lai varētu novērot un reģistrēt aktuālā
patēriņa datus (elektrībai, ūdenim (attiecīgā gadījumā) un gāzei (attiecas uz anestēzijas un intensīvās aprūpes
iekārtām). Lietotājam būtu arī jāspēj iegūt vēsturiskā patēriņa statistikas datus atskaites formā. Piegādātājs norāda
patēriņa mērierīces nosacījumus, kā arī to, vai tiks piemērotas papildu izmaksas. Piegādātājs arī norāda
ierobežojumus saistībā ar to, ko vai kā personāls var izmērīt ar mērierīci.
Punktus piešķir, ja iegūtos datus var automātiski nosūtīt uz datu apkopošanas centrālo punktu.
14.3. ZPI kritēriji ūdens izmantošanas efektivitātei
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI kritēriji
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. ŪDENS PATĒRIŅŠ HEMODIALĪZES IEKĀRTĀ
Papildu punktus piešķir atbilstoši ūdens patēriņam vienā procedūrā (jo zemāks ūdens
patēriņš, jo vairāk punktu piešķir).
Procedūras cikls atbilst turpmāk norādītajam saskaņā ar piemērojamiem standartiem:
1.1.Tests – ilgums atkarīgs no mehānisma
1.2.Uzpildīšana/skalošana – 10 minūtes
1.3.Posms pirms cirkulācijas – 15 minūtes
1.4.Dialīze – 4 stundas
1.5.Karsēšana/ ķīmiskā dezinfekcija – ilgums atkarīgs no mehānisma. Dezinfekcijas veidu
norāda pasūtītājs.
Punktus piešķir iekārtām ar zema ūdens patēriņa funkciju (vismaz 50 procenti ūdens patēriņa
samazinājums posmā pirms cirkulācijas).
Punktus piešķir iekārtām ar funkciju bez ūdens patēriņa gaidstāves režīmā (100 procenti
samazinājums taupības režīmā).
Pasūtītājam iepirkuma procedūras dokumentos jānorāda, cik daudz punktu piešķirs par katru
piešķiršanas kritēriju.
2. SKALOŠANAS UN MAZGĀŠANAS–DEZINFEKCIJAS IEKĀRTAS ŪDENS PATĒRIŅŠ
2.1.Pasūtītājs norāda iepērkamās dezinfekcijas iekārtas veidu:
2.1.1.elastīgo endoskopu dezinfekcijas iekārta,
2.1.2.visu pārējo instrumentu (vispārējo ķirurģisko instrumentu, MIS, anestēzijas, ortopēdijas
u. c.) dezinfekcijas iekārta,
2.1.3.dezinfekcijas iekārta tādiem lielgabarīta priekšmetiem kā sterilas tvertnes, ratiņi,
operāciju zāles apavi u. c.,
2.1.4.cilvēka organisma izdalījumu tvertņu dezinfekcijas iekārta,
2.2.viņam jānorāda šāda informācija:
2.2.1.īpašā nepieciešamā slodze (slodzes apjoms), 
91
/
94
2.2.2.žāvēšanas cikla izmantošana (jā/nē),
2.2.3.karstais ūdens (jā/nē),
2.2.4.apstrādāts ūdens beigu skalošanā (jā/nē),
2.2.5.apsildes metodes (tvaiks vai elektrība),
2.2.6.spriegums.
2.3.Mērījumus veic ražotājs saskaņā ar:
A0 vērtību:
2.3.1.Ķirurģisko un analīzes instrumentu dezinfekcijas iekārta: A0 3000
2.3.2.Instrumentu un lielgabarīta priekšmetu dezinfekcijas iekārta: A0 600
2.3.3.Cilvēka organisma izdalījumu tvertņu dezinfekcijas iekārta: A0 60
2.3.4.Aukstais ūdens, maksimālā temperatūra 20 
o
C
2.3.5.Karstais ūdens, maksimālā temperatūra 60 
o
C
2.3.6.Apstrādāts ūdens, maksimālā temperatūra 20 
o
C
2.3.7.Tvaiks, maksimāli 500 kPa
Ražotājs norāda, kādi ir akceptēšanas kritēriji tīrīšanas, dezinfekcijas un žāvēšanas
raksturlielumiem saskaņā ar piemērojamiem standartiem.
Piegādātājs norāda ūdens patēriņu vienā ciklā, pamatojoties uz iepriekšminētajiem kritērijiem.
15.
 
Atpūtas un sporta infrastruktūra
Prasības un kritēriji aptver atpūtas un sporta infrastruktūras elementus.
15.1. ZPI prasības un kritēriji atpūtas un sporta infrastruktūrai
Iepirkuma
dokumentu
sastāvdaļas
ZPI prasības un kritēriji
Iepirkuma priekšmets
Atpūtas un sporta infrastruktūras iepirkums, kas ražoti, izmantojot videi draudzīgus
materiālus un procesus.
Tehniskā
specifikācijas
1. Norādījumi projektēšanā un izmantoto materiālu vides kritēriji.
A. KOKSNE UN KOKSNES MATERIĀLI
Visai koksnei un koksnes materiāliem ir jānāk no likumīgas izcelsmes koksnes.
B. OTRREIZ PĀRSTRĀDĀTO MATERIĀLU SATURS (GUMIJA, PLASTMASA, METĀLS,
RIEPAS)
Infrastruktūras izbūvē un tās objektu izbūvē ir jāizmanto gan pimreizēji, gan pārstrādāti
materiāli, piemēram, pārstrādāta koksne, plastmasa, metāls, gumiju un/vai nolietotas riepas.
2. VIRSMAS APSTRĀDE UN PĀRKLĀJUMS
Virsmas apstrāde/pārklājumi ir atļauta tikai funkcionālu iemeslu dēļ. Piemēram, lai
nodrošinātu koksnes izturību vai novērstu oksidāciju sakausējuma elementos.
Izmantotie virsmas pārklājumi:
2.1. nepieciešams izmantot ķīmisko vielu klasifikāciju atbilstoši CLP regulai Nr.  
1272/2008
;
2.2. nedrīkst saturēt vairāk kā 5 masas procentus gaistošu organisko savienojumu (GOS);
2.3. ftalātiem: nav atļauta tādu ftalātu lietošana, kas piedāvājuma iesniegšanas laikā atbilst
kādai šādu riska frāžu (vai to kombinācijas) klasifikācijai: R60, R61, R62 (atbilstoši Eiropas
Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulai Nr. 
1272/2008
 par vielu un
maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ direktīvas
67/548/EEK
 un 
1999/45/EK
 un groza regulu (EK) Nr. 
1907/2006
);
2.4. nedrīkst saturēt aziridīnu;
2.5. nedrīkst saturēt hroma (VI) savienojumus.
3. EKODIZAINS: DEMONTĀŽA
Infrastruktūru nepieciešams projektēt tā, lai to dzīves laikā varētu izjaukt un noderīga, lai tā
daļas un komponentus varētu viegli atdalīt un nosūtīt reģenerācijai, piemēram, sagatavošana
atkārtotai izmantošanai vai pārstrādei.
Piedāvājuma
izvērtēšanas kritēriji
1. IZEJMATERIĀLI / ILGTSPĒJĪGA MEŽU APSAIMNIEKOŠANA
Papildu punkti tiks piešķirti par tādu no koksnes, koksnes šķiedras vai koksnes skaidām
izgatavotu gala produktu īpatsvaru, kuru izcelsme ir meži, kuru pārvaldīšana, īstenojot
ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas principus un pasākumus, ir pierādīta – ar nosacījumu,
ka šie kritēriji raksturo produktu un ir attiecināmi uz to.
2. OTRREIZ PĀRSTRĀDĀTO MATERIĀLU SATURS
Papildu punkti tiks piešķirti par noteiktu pārstrādāto koksnes, plastmasas, metāla, un/vai
nolietoto riepu materiālu masas procentuālo attiecību galaproduktā, ja pārstrādātā materiāla
apjoms ir vismaz 50% no kopējā svara.
3. APRITES EKONOMIKAS PLĀNS.
Pretendentam jāiesniedz plāns, kas ietver sekojošas daļas:
• konkrēts redzējums turpmākai darbībai;
• attīstība saskaņā aprites ekonomikas principiem līguma laikā;
92
/
94
• darba organizēšana un sadale līguma darbības laikā;
• pretendentam / piegādātājam paredzētās lomas un atbildība;
• konkrēts produkta redzējums par izejvielu izmantošanu, papildus punkti tiek piešķirti, ja daļa
no otrreizējiem pārstrādes produktiem tiek iepirkta, piemēram, ne tālāk kā 250 km attālumā
no ražotnes/piegādes vietas."
1
 KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1217 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus cietā
seguma tīrīšanas līdzekļiem https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017D1217&from=LV.
2
 KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1217 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus cietā
seguma tīrīšanas līdzekļiem https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017D1217&from=LV.
3
 KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1217 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus cietā
seguma tīrīšanas līdzekļiem https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017D1217&from=LV.
4
 KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1217 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus cietā
seguma tīrīšanas līdzekļiem https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017D1217&from=LV.
93
/
94
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
3. pielikums
3. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 20. jūnija
noteikumiem Nr. 353
Aprites cikla izmaksu metodika enerģiju patērējošām precēm
94
/
94