Saeima  ir pieņēmusi  un Valsts  
prezidents izsludina šādu likumu:  
Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā  
 
Izdarīt Finanšu instrumentu tirgus likumā (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2004, 
2.nr.; 2005, 10., 14.nr.; 2006, 14.nr.;  2007, 10., 22.nr.; 2008, 13., 14., 23.nr.; 2009, 7., 22.nr.; Latvijas Vēstnesis, 2011, 
16.nr.; 2012, 56., 100., 186.nr.; 2013, 142., 193.nr.; 2014, 92.nr.; 2015, 124., 222.nr.;  2016, 31. , 115. nr.) šādus 
grozījumus:  
 
1. Aizstāt visā likumā vārdus "likums "Par zvērinātiem revidentiem "" (attiecīgā locījumā) ar vārdiem "Revīzijas 
pakalpojumu likums " (attiecīgā locījumā).  
 
2. Papildināt 3.panta 1.1 daļu ar 10.punktu šādā redakcijā:  
"10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014 .gada 16.aprīļa regula (ES) Nr. 537/2014 p ar īpašām 
prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ 
Komisijas Lēmumu 2005/909/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk — Regula 
Nr.537/2014) gadījumos, kas noteikti Revīzijas pakalpojumu likuma 37.5 pantā. " 
 
3. Aizstāt 54.panta piektajā daļā vārdus "kuras parāda vērtspapīri iekļauti " ar vārdiem "kuras akcijas ir 
iekļautas ". 
 
4. Izslēgt 54.1 pantu.  
 
5. Papildināt D sadaļu ar II1 nodaļu šādā redakcijā:  
"II1 nodaļa  
Revīzijas komiteja  
55.2 pants. Vispārīgas prasīb as revīzijas komitejai  
(1) Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū (turpmāk šajā nodaļā — 
kapitālsabiedrība), izveido revīzijas komiteju. Revīzijas komiteja darbojas atbilstoši šajā likumā un Regulā 
Nr.537/2014 noteiktaj ām prasībām.  
(2) Kapitālsabiedrība nodrošina revīzijas komitejas darbībai nepieciešamos finanšu un citus resursus, kā arī 
šīs komitejas pieprasīto informāciju, kas tai nepieciešama savu uzdevumu izpildei.  
LATVIJAS  REPUBLIKAS  OFICIĀLAIS  IZDEVUMS
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826)
OP 2016/254.4
55.3 pants.  Revīzijas komitejas uzdevumi  
(1) Revīz ijas komitejai ir šādi uzdevumi:  
1) uzraudzīt kapitālsabiedrības gada pārskata un, ja kapitālsabiedrība sagatavo konsolidēto gada 
pārskatu, — konsolidētā gada pārskata sagatavošanas procesu un sniegt kapitālsabiedrības 
padomei, bet, ja kapitālsabiedrībai n av padome s, — tās akcionāru (dalībnieku) sapulcei 
priekšlikumus gada pārskata un konsolidētā gada pārskata ticamības un objektivitātes 
nodrošināšanai;  
2) uzraudzīt kapitālsabiedrības iekšējās kontroles, riska pārvaldības un iekšējās revīzijas sistēmas 
darb ības efektivitāti, ciktāl tā attiecas uz gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu ticamības un 
objektivitātes nodrošināšanu, un sniegt priekšlikumus attiecīgās sistēmas trūkumu novēršanai;  
3) uzraudzīt kapitālsabiedrības gada pārskata un, ja kapitālsabie drība sagatavo konsolidēto gada 
pārskatu, — konsolidētā gada pārskata revīzijas (pārbaudes) norisi. Lai uzraudzītu šajā punktā 
minētās revīzijas (pārbaudes) norisi, revīzijas komiteja ņem vērā arī Finanšu ministrijas (kā 
kompetentās iestādes saskaņā ar Rev īzijas pakalpojumu likumu) veiktajā revīzijas pakalpojumu 
kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudē (inspekcijā) izdarītos un Finanšu ministrijas 
mājaslapā internetā publicētos secinājumus par kapitālsabiedrības ieceltā zvērināta revidenta vai 
zvēr inātu revidentu komercsabiedrības (turpmāk arī — zvērināts revidents) profesionālās darbības 
kvalitāti;  
4) pārbaudīt un uzraudzīt, vai kapitālsabiedrības ieceltais zvērināts revidents pirms kapitālsabiedrības 
gada pārskata un, ja kapitālsabiedrība sagatavo  konsolidēto gada pār skatu,  — pirms  konsolidētā 
gada pārskata revīzijas (pārbaudes) uzsākšanas un tās veikšanas laikā ievēro Revīzijas pakalpojumu 
likumā noteiktās neatkarības un objektivitātes prasības, Regulas Nr.537/2014 6.panta noteikumus 
par sagatavoš anos minētās revīzijas (pārbaudes) veikšanai un neatkarības apdraudējuma 
novērtēšanu un šīs regulas 5.pantā noteiktos ar revīziju (pārbaudi) nesaistītu pakalpojumu 
sniegšanas aizliegumus;  
5) informēt kapitālsabiedrības padomi, bet, ja kapitālsabiedrībai na v padome s, — tās akcionāru 
(dalībnieku) sapulci par kapitālsabiedrības gada pārskata un, ja kapitālsabiedrība sagatavo 
konsolidēto gada pārskatu, — par konsolidētā gada pārskata revīzijā (pārbaudē) zvērināta 
revidenta izdarītajiem secinājumiem un sniegt vi edokli par to, kā šī revīzija (pārbaude) ir 
veicinājusi kapitālsabiedrības sagatavotā gada pārskata un konsolidētā gada pārskata ticamību un 
objektivitāti, kā arī informēt par to, kāda ir bijusi revīzijas komitejas nozīme šajā procesā;  
6) nodrošināt zvērin ātu revidentu kandidātu atlases procesu kapitālsabiedrībā saskaņā ar Regulas 
Nr.537/2014 16.pantu un ieteikt kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei zvērināta 
revidenta kandidātu revīzijas pakalpojuma sniegšanai, izņemot gadījumus, kad saskaņā a r minētās 
regulas 16.panta 8.punktu kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulce ir izveidojusi citu 
struktūru, kuras uzdevums ir sniegt kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei ieteikumu 
kapitālsabiedrības zvērināta revidenta izvēlei.  
(2) Revīzijas komiteja pilda arī Regulā Nr.537/2014 revīzijas komitejai noteiktos uzdevumus.  
55.4 pants. Revīzijas komitejas tiesības  
(1) Revīzijas komitejai papildus Regulā Nr.537/2014 noteiktajām tiesībām ir šādas tiesības:  
1) pieprasīt un saņemt no kapitālsa biedrības valdes un zvērināta revidenta, kā arī no iekšējā audita 
dienesta, revidenta iekšējās revīzijas veikšanai  vai kapitālsabiedrības kontroliera (ja tādi ir) 
informāciju un dokumentus, kas nepieciešami, lai revīzijas komiteja varētu izpildīt šajā liku mā un 
Regulā Nr.537/2014 noteiktos uzdevumus;  
2) piedalīties kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcēs;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
2
3) sniegt kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei un padomei (ja tāda ir izveidota) viedokli 
un ziņojumus par revīzijas komitejas kompetencē  esošajiem jautājumiem.  
(2) Šā panta pirmās daļas 1.punktā minētajām institūcijām, struktūrvienībām un personām  ir pienākums 
sniegt revīzijas komitejai vai tās locekļiem informāciju, kas nepieciešama šīs komitejas uzdevumu izpildei, ja revīzijas 
komitejas pieprasītā konkrētā informācija ir saistīta ar šīs komitejas uzdevumu veikšanu.  
(3) Revīzijas komiteja patstāvīgi pieņem lēmumus saistībā ar šā likuma 55.3 pantā un Regulā Nr.537/2014 tai 
noteiktajiem uzdevumiem.  
55.5 pants.  Revīzijas komitejas pap ildu uzdevumi un kapitālsabiedrības pārvaldes institūciju rīcība 
saistībā ar revīzijas komitejas ikgadējo ziņojumu  
(1) Papildus šā likuma 55.3 pantā noteiktajiem uzdevumiem revīzijas komiteja veic arī šādus uzdevumus : 
1) ne retāk kā reizi gadā sniedz kapit ālsabiedrības padomei, bet, ja kapitālsabiedrībai nav padomes, — 
tās akcionāru (dalībnieku) sapulcei rakstveida ziņojumu par savu darbību un šai komitejai noteikto 
uzdevumu izpildi (turpmāk — revīzijas komitejas ikgadējais ziņojums);  
2) ziņo kapitālsabiedr ības padomei, bet, ja kapitālsabiedrībai nav padome s, — tās akcionāru 
(dalībnieku) sapulcei par konstatētajiem trūkumiem  un pārkāpumiem (ja tādi bijuši) 
kapitālsabiedrības gada pārskata un konsolidētā gada pārskata sagatavošanas un revīzijas 
(pārbaudes) pr ocesā, kā arī iekšējās kontroles, riska pārvaldības un iekšējās revīzijas sistēmas 
efektivitātē saistībā ar šo pārskatu kvalitātes nodrošināšanu;  
3) nekavējoties ziņo kapitālsabiedrībai, ja ir konstatēts, ka zvērināta revidenta kvalifikācija vai 
profesionā lā pieredze nav pietiekama kvalitatīvas revīzijas (pārbaudes) veikšanai vai ka zvērināts 
revidents nav ievērojis Revīzijas pakalpojumu likumā noteiktās neatkarības prasības.  
(2) Ja kapitālsabiedrībai ir padome, tā savā ziņojumā kapitālsabiedrības akcionāru  (dalībnieku) sapulcei, kuru 
padome sagatavo saskaņā ar Komerclikuma 175.pantu, iekļauj arī savu vērtējumu par revīzijas komitejas darbību, kā 
arī pievieno šim ziņojumam revīzijas komitejas ikgadējo ziņojumu.  
(3) Ja kapitālsabiedrībai nav padome s, tad revī zijas komitejas ikgadējo ziņojumu izskata tajā 
kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku)  sapulcē, kuras darba kārtībā ir paredzēta tā kapitālsabiedrības gada 
pārskata un konsolidētā gada pārskata (ja tādu sagatavo) apstiprināšana, par kuru ir sniegts revīz ijas komitejas 
ikgadējais ziņojums.  
(4) Kapitālsabiedrības padomei, bet, ja kapitālsabiedrībai nav padomes, — tās akcionāru (dalībnieku) sapulcei 
ir pienākums kā krietnam un rūpīgam saimniekam izvērtēt revīzijas komitejas ikgadējo ziņojumu un pieņemt 
lēmum u par turpmāko rīcību.  
55.6 pants.  Revīzijas komitejas sastāvs un struktūra  
(1) Revīzijas komiteja ir koleģiāla institūcija, kuru ievēlē kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē un 
kura sastāv vismaz no trim locekļiem, no kuriem vismaz viens ir ka pitālsabiedrības padomes (ja tāda ir izveidota) 
loceklis un pārējie ir kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē ievēlēti citi locekļi.  
(2) Revīzijas komiteja savā darbībā un lēmumu pieņemšanā ir objektīva un neatkarīga. Revīzijas komitejas 
locekli s pilda savus pienākumus godprātīgi un neapdraud revīzijas komitejas neatkarību.  
(3) Revīzijas komitejas locekļu vairākums ir neatkarīgi. Revīzijas komitejas loceklis ir neatkarīgs, ja uz viņu 
neattiecas neviens  no šādiem apstākļiem:  
1) līdzdalība (lielāka  par 20 procentiem kapitāldaļu vai balsstiesīgo akciju) kapitālsabiedrībā vai tās 
kontrolētajā komercsabiedrībā (meitas sabiedrībā);  
2) pastāv vai pēdējo triju gadu laikā ir pastāvējušas darba tiesiskās attiecības ar šo kapitālsabiedrību;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
3
3) laulība, radni ecība vai svainība līdz otrajai pakāpei ar šīs kapitālsabiedrības valdes locekli vai 
akcionāru (dalībnieku), kura līdzdalība šajā kapitālsabiedrībā ir ne mazāka par 20 procentiem;  
4) cita veida personiska vai mantiska ieinteresētība, kas varētu apdraudēt v iņa neatkarību un ko par 
tādu atzinusi kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulce.  
(4) Par revīzijas komitejas locekli var būt tikai rīcībspējīga fiziskā persona, kurai ir nevainojama reputācija  un 
nav atņemtas tiesības veikt komercdarbību. Personai  ir nevainojama reputācija, ja uz to neattiecas neviens no šādiem 
apstākļiem:  
1) persona ar tādu tiesas spriedumu vai prokurora priekšrakstu par sodu, kas stājies spēkā un kļuvis 
neapstrīdams, ir atzīta par vainīgu tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanā (ne atkarīgi no sodāmības 
dzēšanas vai noņemšanas);  
2) persona ir saukta pie kriminālatbildības par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, bet pieņemts 
lēmums par kriminālprocesa izbeigšanu uz nereabilitējoša pamata.  
(5) Par revīzijas komitejas locekli nedrīks t būt:  
1) kapitālsabiedrības valdes loceklis, zvērināts revidents, kas kapitālsabiedrībai sniedz revīzijas 
pakalpojumu vai ir tai sniedzis šo pakalpojumu pēdējo triju gadu laikā pirms kandidēšanas uz 
revīzijas komitejas locekļa amatu, kapitālsabiedrības prokūrists vai komercpilnvarnieks;  
2) kapitālsabiedrības kontrolētās komercsabiedrības ( meitas sabiedrības) valdes loceklis vai cita 
persona, kurai ir tiesības pārstāvēt šo kontrolēto komercsabiedrību (meitas sabiedrību).  
(6) Revīzijas komitejas loceklis ned rīkst  uzticēt savu pienākumu pildīšanu citai personai.  
(7) Revīzijas komitejas locekļu vairākums ir ar zināšanām nozarē, kurā darbojas kapitālsabiedrība. Vismaz 
vienam revīzijas komitejas loceklim ir augstākā izglītība ekonomikas, vadības vai finanšu jomā un ne mazāk kā triju 
gadu atbilstoša profesionālā pieredze gada pārskata un konsolidētā gada pārskata sagatavošanā vai šo pārskatu 
revīzijas (pārbaudes) veikšanā vai arī attiecīgais revīzijas komitejas loceklis ir zvērināts revidents.  
(8) Kapitālsabiedrība s statūtos var paredzēt papildu ierobežojumus vai prasības revīzijas komitejas loceklim.  
55.7 pants.  Revīzijas komitejas locekļu ievēlēšana un atsaukšana  
(1) Revīzijas komiteja tiek ievēlēta kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē uz laiku, kas n av ilgāks 
par trim gadiem. Kapitālsabiedrības statūtos var noteikt īsāku revīzijas komitejas darbības (pilnvaru) termiņu.  
(2) Persona, kas kandidē uz revīzijas komitejas locekļa amatu,  rakstveidā apliecina piekrišanu ieņemt revīzijas 
komitejas locekļa amat u un norāda, ka attiecībā uz šo personu nepastāv nekādi šā likuma 55.6 panta ceturtajā un 
piektajā daļā minētie ierobežojošie apstākļi un kapitālsabiedrības statūtos papildus noteiktie ierobežojošie apstākļi 
(ja tādi ir), kas neļautu šai personai ieņemt re vīzijas komitejas locekļa amatu. Revīzijas komitejas locekļa amata 
kandidāts, kas tiek virzīts kā neatkarīgais revīzijas komitejas loceklis, rakstveidā papildus apliecina, ka uz viņu 
neattiecas neviens no šā likuma 55.6 panta trešajā daļā minētajiem apstāk ļiem.  
(3) Kapitālsabiedrības akcionāram vai akcionāru grupai, kurai ir ne mazāk par pieciem procentiem no 
balsstiesīgā kapitāla,  ir tiesības izvirzīt vienu revīzijas komitejas locekļa amata kandidātu. Katrs izvirzītais revīzijas 
komitejas locekļa amata kan didāts ir iekļaujams revīzijas komitejas locekļu vēlēšanu sarakstā.  
(4) Balsošana notiek par visiem sarakstā iekļautajiem revīzijas komitejas locekļu kandidātiem vienā 
balsojumā, visiem akcionāriem (dalībniekiem) balsojot vienlaikus. Kapitālsabiedrības akc ionārs (dalībnieks) ir tiesīgs 
nodot visas savas balsis par vienu vai vairākiem sarakstā iekļautajiem revīzijas komitejas locekļu kandidātiem 
jebkurā proporcijā veselos skaitļos.  
(5) Par ievēlētām revīzijas komitejā uzskatāmas tās personas, kuras ieguvušas  visvairāk balsu, ievērojot 
kapitālsabiedrības statūtos noteikto maksimālo revīzijas komitejas locekļu skaitu. Ja divi vai vairāki revīzijas 
komitejas locekļu kandidāti iegūst vienādu balsu skaitu un tāpēc nevar noteikt, kurš no viņiem uzskatāms par 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
4
ievēlē tu, jautājums skatāms atkārtoti tajā pašā akcionāru (dalībnieku) sapulcē un izlemjams ar akcionāru 
(dalībnieku) sapulces atkārtotu balsojumu par katru no šiem kandidātiem, kuri turpina kandidēt uz revīzijas 
komitejas locekļa amatu. Par ievēlētu uzskatāms t as kandidāts, kurš atkārtotā balsojumā ieguvis lielāko balsu skaitu.  
(6) Revīzijas komitejas locekli var jebkurā laikā atsaukt no amata ar kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) 
sapulces lēmumu.  
(7) Revīzijas komitejas loceklis var jebkurā laikā atstāt revīzijas komitejas locekļa amatu, par to rakstveidā 
paziņojot kapitālsabiedrībai.  
(8) Revīzijas komitejas loceklis ne vēlāk kā triju dienu laikā no dienas, kad uzzinājis par apstākļiem, kuri viņam 
liedz turpināt ieņemt revīzijas komitejas locekļa amatu va i kuri apdraud viņa neatkarību, rakstveidā informē par tiem 
kapitālsabiedrību. Ja pēc šīs daļas pirmajā teikumā minētās rakstveida informācijas saņemšanas kapitālsabiedrība 
konstatē, ka revīzijas komiteja vairs neatbilst šā likuma 55.6 panta trešās daļas p rasībām, tad  kapitālsabiedrība 
nodrošina, ka triju mēnešu laikā no dienas, kad tā ir konstatējusi revīzijas komitejas neatbilstību šā likuma 55.6 panta 
trešās daļas prasībām, tiek sasaukta akcionāru (dalībnieku) sapulce, lai pieņemtu lēmumu par nepieciešam ajām 
izmaiņām revīzijas komitejas sastāvā.  
(9) Ja revīzijas komitejas loceklis atstāj amatu vai tiek atsaukts no amata pirms revīzijas komitejas darbības 
(pilnvaru) termiņa beigām, kapitālsabiedrība nodrošina, ka triju mēnešu laikā no dienas, kad saņemts p aziņojums, ka 
revīzijas komitejas loceklis atstāj amatu, vai no dienas, ar kuru tas atsaukts no amata, tiek sasaukta akcionāru 
(dalībnieku) sapulce, lai kapitālsabiedrības akcionāri (dalībnieki) lemtu par jauna revīzijas komitejas locekļa 
ievēlēšanu un nod rošinātu revīzijas komitejā atbilstošu tās locekļu skaitu. Jauna revīzijas komitejas locekļa ievēlēšana 
notiek, pārvēlot visu revīzijas komiteju. Pārvēlētās revīzijas komitejas darbības (pilnvaru) termiņš sākas tās 
pārvēlēšanas dienā.  
(10)  Revīzijas komite jas loceklis (izņemot revīzijas komitejā ievēlēto padomes locekli) nedrīkst būt darba 
tiesiskajās attiecībās ar kapitālsabiedrību. Atlīdzību revīzijas komitejas loceklim nosaka kapitālsabiedrības akcionāru 
(dalībnieku) sapulce.  
(11) Kapitālsabiedrība, kura s pārvedami vērtspapīri regulētajā tirgū tiek iekļauti pirmo reizi, revīzijas 
komiteju ievēlē nākamajā akcionāru (dalībnieku) sapulcē, kas notiek pēc pārvedamo vērtspapīru iekļaušanas 
regulētajā tirgū, ja vien tajā dienā, kad tās pārvedami vērtspapīri regu lētajā tirgū tiek iekļauti, tai jau nav šā likuma 
prasībām atbilstoši izveidota revīzijas komiteja  vai tai līdzvērtīga struktūra,  kas atbilst šajā likumā revīzijas komitejai 
noteiktajām prasībām . 
55.8 pants.  Revīzijas komitejas vadība un sēdes  
(1) Revīzija s komitejas darbu vada tās priekšsēdētājs, kuru no revīzijas komitejas locekļu vidus ievēlē revīzijas 
komitejas locekļi.  
(2) Prombūtnes laikā revīzijas komitejas priekšsēdētāju pēc viņa rakstveidā noformēta norādījuma aizstāj cits 
revīzijas komitejas locek lis. 
(3) Revīzijas komitejas sēdes notiek ne retāk kā trīs reizes gadā.  
(4) Tiesības pieprasīt revīzijas komitejas sēdes sasaukšanu ir katram revīzijas komitejas loceklim, kā arī 
kapitālsabiedrības padomei (ja tāda ir izveidota) un kapitālsabiedrības akcio nāru (dalībnieku) sapulcei, pamatojot 
sēdes sasaukšanas nepieciešamību un nolūku.  
55.9 pants. Revīzijas komitejas locekļa atbildība  
(1) Ja revīzijas komitejas loceklis rīkojas prettiesiski, pārkāpj savas pilnvaras vai neievēro tiesību aktus, 
kapitālsabiedr ības statūtus vai akcionāru (dalībnieku) sapulces lēmumus, vai darbojas ļaunprātīgi vai nolaidīgi, viņš 
atbild par zaudējumiem, kas tādējādi nodarīti kapitālsabiedrībai un citām personām.  
(2) Kapitālsabiedrība prasību pret revīzijas komitejas locekļiem var  celt, ievērojot Komerclikumā noteikto 
kārtību attiecībā uz sabiedrības prasību celšanu.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
5
55.10 pants. Informācijas neizpaušanas prasības  
(1) Revīzijas komitejas loceklim ir aizliegts izpaust trešajām personām informāciju, kas viņam uzticēta vai 
kļuvusi zin āma, pildot revīzijas komitejas locekļa amata pienākumus, tostarp komercnoslēpumu. Revīzijas komitejas 
loceklis ir atbildīgs par jebkādas tādas informācijas, tai skaitā komercnoslēpuma,  prettiesisku izpaušanu, kura 
saņemta savu pienākumu pildīšanas laikā u n nav publiski izplatīta.  
(2) Atstājot revīzijas komitejas locekļa amatu, revīzijas komitejas loceklim ir pienākums nodot 
kapitālsabiedrības rīcībā visus dokumentus (Dokumentu juridiskā spēka likuma izpratnē), kas nodoti viņa rīcībā vai 
kurus viņš pats sag atavojis, pildot revīzijas komitejas locekļa pienākumus, kā arī saistībā ar minēto pienākumu izpildi 
viņa rīcībā nodoto un saglabāto informāciju (arī to, kas saglabāta datorā vai elektroniskajos datu nesējos). 
Kapitālsabiedrībai ir pienākums no revīzijas k omitejas locekļa saņemtos dokumentus un informāciju nodot revīzijas 
komitejai, nodrošinot šo dokumentu un informācijas satura nemainīgumu no to saņemšanas brīža līdz brīdim, kad tie 
nodoti revīzijas komitejai.  
(3) Šā panta pirmajā daļā minētais aizliegums uz revīzijas komitejas locekli attiecas arī pēc tam, kad viņš ir 
atstājis revīzijas komitejas locekļa amatu.  
55.11 pants.  Īpaši noteikumi attiecībā uz revīzijas komitejas darbību  
(1) Kapitālsabiedrībā, kas atbilst šā likuma 1.panta pirmās daļas 33.punkta k ritērijiem, revīzijas komitejas 
uzdevumus var pildīt kapitālsabiedrības padome (ja tāda ir izveidota).  
(2) Lēmums par to, ka revīzijas komitejas funkcijas pildīs kapitālsabiedrības padome, pieņemams 
kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē. Lai no dotu revīzijas komitejas funkciju pildīšanu 
kapitālsabiedrības padomei, ir nepieciešama visu padomes locekļu piekrišana pildīt arī revīzijas komitejas 
uzdevumus.  
(3) Ja tādā kapitālsabiedrībā, kurā revīzijas komitejas uzdevumus pilda kapitālsabiedrības pad ome, tiek 
pārvēlēta kapitālsabiedrības padome, akcionāru (dalībnieku) sapulce vienlaikus ar padomes ievēlēšanu lemj 
jautājumu par to, vai revīzijas komitejas uzdevumus uzticēt jaunievēlētajai padomei. Šādā gadījumā ir nepieciešama 
visu jaunievēlētās padome s locekļu piekrišana pildīt arī revīzijas komitejas uzdevumus. Šajā daļā minētie lēmumi 
ierakstāmi kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulces protokolā.  
(4) Kapitālsabiedrība var neveidot revīzijas komiteju, ja:  
1) tā pārvalda ieguldījumu fondu, ka s darbojas atbilstoši Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumam, 
vai alternatīvo ieguldījumu fondu, kas darbojas atbilstoši Alternatīvo ieguldījumu fondu un to 
pārvaldnieku likumam;  
2) tās vienīgā komercdarbība ir tādu uz aktīviem balstītu vērtspapīru emisi ja, kuri noteikti Eiropas 
Komisijas regulas Nr.809/2004  2.panta 5.punktā. Šādā gadījumā kapitālsabiedrība publicē savā 
mājaslapā internetā informāciju par to, ka revīzijas komiteja netiek izveidota. Ja kapitā lsabiedrība 
izlemj, ka nav nepieciešams revīzijas komitejas uzdevumu izpildi nodot kapitālsabiedrības 
pārraudzības institūcijai, tad kapitālsabiedrība arī par to publicē informāciju savā mājaslapā 
internetā;  
3) tā ir reģistrēta Latvijas Republikā un darboj as saskaņā ar Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem 
un tai jau ir izveidota revīzijas komitejai līdzvērtīga struktūra, kas atbilst šajā likumā revīzijas 
komitejai noteiktajām prasībām. Šādā gadījumā kapitālsabiedrība rakstveidā informē Finanšu un 
kapitā la tirgus komisiju par to, kura institūcija kapitālsabiedrībā veic šā likuma 55.3 pantā minētos 
uzdevumus un kāds ir tās personālsastāvs;  
4) tā ir koncerna (konsolidācijas grupas) meitas sabiedrība, kuru kontrolē tās mātes sabiedrība, un 
koncerna (konsolid ācijas grupas) līmenī izveidotā struktūra revīzijas komitejas uzdevumu izpildei 
nodrošina šā likuma 55.2 , 55.3 pantā, 55.4 panta trešajā daļā, 55.6 panta pirmajā, otrajā, trešajā, 
piektajā un septītajā daļā, 55.7 panta otrajā daļā, 55.8 panta pirmajā daļā  un 55.11 panta pirmajā daļā 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
6
minēto prasību, kā arī Regulas Nr.537/2014 11.panta 1. un 2.punktā un 16.panta 5.punktā minēto 
prasību ievērošanu. Par koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrības meitas sabiedrību 
uzskata arī ikvienu šā koncerna (konsol idācijas grupas) meitas sabiedrības meitas sabiedrību. " 
 
6. Papildināt 56.panta pirmo daļu ar 5.punktu šādā redakcijā:  
"5) nefinanšu paziņojuma, ja saskaņā ar šā likuma 56.3 panta prasībām kapitālsabiedrībai ir pienākums 
sagatavot šādu paziņojumu un tā šo paziņojumu sagatavo kā atsevišķu dokumentu ." 
 
7. 56.2 pantā:  
izteikt otrās daļas ievaddaļu šādā redakcijā:  
"(2) Lai paziņojumā par korporatīvo pārvaldību sniegtu pietiekami skaidru, precīzu un plašu informāciju par 
to, kādā veidā kapitālsabiedrība tiek pār valdīta, par korporatīvās pārvaldības ieteikumu piemērošanu un 
kapitālsabiedrību raksturojošiem rādītājiem, tai skaitā kapitāla struktūru un personām, kurām pieder akcijas, 
kapitālsabiedrība, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, minētajā paziņojumā  iekļauj šādu informāciju: "; 
izteikt otrās daļas 3. un 4.punktu šādā redakcijā:  
"3) ja kapitālsabiedrība nepiemēro atsevišķus korporatīvās pārvaldības ieteikumos iekļautos 
principus,  — par to, kuri principi netiek piemēroti, un šādas rīcības pamatojumu, pi etiekami skaidri, 
precīzi un plaši paskaidrojot:  
a) nepiemērošanas iemeslu attiecībā uz katru konkrēto principu, kas netiek piemērots, 
iespējamās sekas un veidu, kādā pieņemts lēmums par šā principa nepiemērošanu,  
b) kad plānots uzsākt konkrētā principa pi emērošanu, ja šā punkta "a" apakšpunktā minētais 
lēmums attiecas uz ierobežotu laikposmu,  
c) kādā veidā pasākums, kas veikts konkrētā principa piemērošanas vietā (ja tāds bijis), sasniedz 
šā principa vai korporatīvās pārvaldības ieteikumu (kuros iekļauts š is princips) mērķi vai 
veicina labu korporatīvo pārvaldību kapitālsabiedrībā;  
4) ja kapitālsabiedrība vispār nepiemēro korporatīvās pārvaldības ieteikumus, — šādas rīcības 
pamatojumu; "; 
papildināt otro daļu ar 8.punktu šādā redakcijā:  
"8) ja kapitālsabiedr ība īsteno politiku attiecībā uz kapitālsabiedrības pārvaldes institūciju locekļu 
sastāva dažādību (daudzpusības politika), — aprakstu par šīs politikas mērķiem, īstenošanas 
pasākumiem un rezultātiem pārskata gadā. "; 
papildināt pantu ar 2.1 daļu šādā redak cijā:  
"(21) Šā panta otrās daļas 8.punkts neattiecas uz tādu šā panta otrajā daļā minēto kapitālsabiedrību, kura  
pirmajā pārskata gadā, kad tā kļuvusi par emitentu šā likuma izpratnē, bet, sākot ar otro pārskata gadu, kad tā kļuvusi 
par emitentu šā likuma izpratnē, divus gadus pēc kārtas (gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā) nepārsniedz 
divus no šādiem kritērijiem:  
1) vidējais darbinieku skaits — 250;  
2) aktīvu kopsumma bilances datumā — 20 000  000 euro ; 
3) gada tīrais apgrozījums (neto apgrozījums) — 40 000  000 euro. "; 
aizstāt septītajā daļā vārdus un skaitli "otrās daļas 5.punktā " ar vārdiem un skaitļiem "otrās daļas 5. un 
8.punktā ". 
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
7
8. Papildināt likumu ar 56.3, 56.4 un 56.5 pantu šādā redakcijā:  
"56.3 pants.  Nefinanšu paziņojums  
(1) Kapitālsabied rībai, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, ja šīs kapitālsabiedrības 
pirmajā pārskata gadā, kad tā kļuvusi par emitentu šā likuma izpratnē, bet, sākot ar otro pārskata gadu, kad tā kļuvusi 
par emitentu šā likuma izpratnē, — divus gadu s pēc kārtas (gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā) vidējais 
darbinieku skaits pārsniedz 500 un aktīvu kopsumma bilances datumā pārsniedz 20  000  000 euro  vai gada tīrais 
apgrozījums (neto apgrozījums) pārsniedz 40  000  000 euro , ir pienākums  šā likuma  56.pantā minētajā vadības 
ziņojumā iekļaut nefinanšu paziņojumu . 
(2) Ciktāl tas nepieciešams, lai gūtu izpratni par šā panta pirmajā daļā minētās kapitālsabiedrības attīstību, 
darbības rezultātiem un finansiālo stāvokli, kā arī par tās komercdarbības iete kmi uz vidi, sociālajiem un ar 
darbiniekiem saistītajiem aspektiem, cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas un kukuļošanas novēršanas 
pasākumiem  (turpmāk — korporatīvās sociālās atbildības jomas), n efinanšu paziņojumā  sniedz vismaz šādu 
informāciju:  
1) kapitālsabiedrības komercdarbības modeļa īsu aprakstu, kas var ietvert vispārīgu informāciju par 
kapitālsabiedrības galvenajiem saimnieciskās darbības veidiem un ģeogrāfiskajiem tirgiem, 
sadarbības partneriem, klientiem, svarīgākajiem izmantojamiem resursi em, izdevumu un ienākumu 
plūsmu un citu komercdarbību raksturojošu informāciju;  
2) aprakstu par kapitālsabiedrības politikām, kuras tā īsteno attiecībā uz korporatīvās sociālās 
atbildības jomām, tai skaitā aprakstu par to, kādas procedūras kapitālsabiedrīb ā ir ieviestas, lai 
nodrošinātu pienācīgu uzmanību šo politiku īstenošanas procesam;  
3) informāciju par šīs daļas 2.punktā minēto politiku īstenošanas rezultātiem;  
4) informāciju par galvenajiem ar korporatīvās sociālās atbildības jomām saistītajiem riskie m, kuri 
raksturīgi kapitālsabiedrības darījumiem, un, kad tas ir būtiski un samērīgi, arī informāciju par 
riskiem, kuri izriet no kapitālsabiedrības komercdarbības ietvaros noslēgtajiem tiesiskajiem 
darījumiem vai ir saistīti ar tās ražotajām precēm vai sn iegtajiem pakalpojumiem un kuri var radīt 
negatīvas sekas korporatīvās sociālās atbildības jomās, kā arī par to, kā kapitālsabiedrība šos riskus 
pārvalda;  
5) galvenos nefinanšu rādītājus, kas raksturīgi konkrētajai kapitālsabiedrībai un nozarei, kurā tā 
darbojas.  
(3) Nefinanšu paziņojumā iekļauj arī atsauces uz finanšu pārskatā norādītajām summām un papildu 
skaidrojumus par tām, ja finanšu pārskatā norādītā summa ir saistīta ar kādu no kapitālsabiedrības korporatīvās 
sociālās atbildības jomām.  
(4) Lai snieg tu informāciju par korporatīvās sociālās atbildības jomām, šā panta pirmajā daļā minētā 
kapitālsabiedrība var izmantot Latvijas Republikas vai Eiropas Savienības tiesību aktos vai Apvienoto Nāciju 
Organizācijas, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organiz ācijas, Starptautiskās Darba organizācijas,  Starptautiskās 
Standartizācijas organizācijas  vai citas starptautiskās organizācijas izdotajos dokumentos iekļautās pamatnostādnes 
vai ieteikumus (turpmāk — Latvijas, Eiropas Savienības vai citu starptautisko org anizāciju izdotajos dokumentos 
iekļautās pamatnostādnes vai ieteikumi). Vadības ziņojumā norāda, kuras Latvijas, Eiropas Savienības vai citu 
starptautisko organizāciju izdotajos dokumentos iekļautās pamatnostādnes vai ieteikumus kapitālsabiedrība 
izmanto.  
(5) Ja šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība neīsteno politiku attiecībā uz vienu vai vairākām 
korporatīvās sociālās atbildības jomām, nefinanšu paziņojumā sniedz skaidru un argumentētu pamatojumu, kādēļ to 
nedara.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
8
(6) Izņēmuma gadījumā šā panta p irmajā daļā minētā kapitālsabiedrība var nesniegt informāciju par 
notikumiem, kuru iestāšanās ir sagaidāma tuvākā gada laikā, vai par sarunu procesā esošiem jautājumiem, ja ir 
izpildīti abi šādi nosacījumi:  
1) šīs kapitālsabiedrības valde rakstveida ziņoju mā kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei 
sniedz skaidrojumu par apstākļiem, kuru dēļ minētās informācijas sniegšana nopietni kaitētu šīs 
kapitālsabiedrības komercdarbībai;  
2) minētās informācijas nesniegšana nav šķērslis skaidras izpratnes ieg ūšanai par kapitālsabiedrības 
attīstību, darbības rezultātiem, finansiālo stāvokli un tās komercdarbības ietekmi uz korporatīvās 
sociālās atbildības jomām.  
(7) Šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība ir atbrīvota no pienākuma iekļaut vadības ziņojum ā 
nefinanšu paziņojumu, ja tā nefinanšu paziņojumu sagatavo kā atsevišķu dokumentu,  kurā sniedz informāciju 
atbilstoši šajā pantā nefinanšu paziņojumam noteiktajām prasībām, un to publicē kopā ar vadības ziņojumu kā gada 
pārskata sastāvdaļu.  
(8) Ja šā pant a pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība nefinanšu paziņojumu ir iekļāvusi vadības ziņojumā vai 
to sagatavojusi kā šā panta septītajā daļā minēto atsevišķo dokumentu, tā ir atbrīvota no gada pārskatu sagatavošanu 
reglamentējošos normatīvajos aktos noteiktā pienākuma attiecībā uz noteiktu nefinanšu rādītāju sniegšanu un analīzi 
vadības ziņojumā.  
(9) Šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība, kura ir koncerna (konsolidācijas grupas) meitas 
sabiedrība, ir atbrīvota no pienākuma sagatavot nefinanšu paziņoju mu, ja šajā paziņojumā sniedzamā  informācija ir 
iekļauta tajā mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā  vai atsevišķajā dokumentā, kas sagatavots, ņemot 
vērā šā panta noteikumus, un ja šis konsolidētais vadības ziņojums vai atsevišķais dokuments ir publiskots šā likuma 
64.2 pantā noteiktajā kārtībā.  
(10) Zvērināts revidents pārbauda, vai ir sagatavots nefinanšu paziņojums, kā arī to, vai nefinanšu paziņojums 
ir iekļauts vadības ziņojumā vai šā panta septītajā daļā minētajā atsevišķajā dokumentā, bet šā panta devītajā daļā 
minētajā gadījumā — vai no nefinanšu paziņojuma sagatavošanas atbrīvotās koncerna (konsolidācijas grupas) meitas 
sabiedrības nefinanšu paziņojumā sniedzamā informācija ir iekļauta koncerna (konsolidācijas grupas) mātes 
sabiedrības ko nsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķajā dokumentā, kas sagatavots, ņemot vērā šā panta 
noteikumus.  
56.4 pants.  Konsolidētais nefinanšu paziņojums  
(1) Kapitālsabiedrībai, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū un kura ir tāda koncerna  
(konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība, kuram pirmajā darbības gadā, kad minētā mātes sabiedrība kļuvusi par 
emitentu šā likuma izpratnē, bet, sākot ar otro pārskata gadu, kad minētā mātes sabiedrība kļuvusi par emitentu šā 
likuma izpratnē,  — divus gadu s pēc kārtas (gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā) vidējais darbinieku skaits 
pārsniedz 500 un aktīvu kopsumma bilances datumā konsolidēti pārsniedz 20  000  000 euro  vai gada tīrais 
apgrozījums (neto apgrozījums) konsolidēti pārsniedz 40  000  000 euro , ir pienākums konsolidētajā vadības ziņojumā 
ietvert konsolidēto nefinanšu paziņojumu.  
(2) Ciktāl tas nepieciešams, lai gūtu izpratni par šā panta pirmajā daļā minētā koncerna (konsolidācijas 
grupas) attīstību, darbības rezultātiem un finansiālo  stāvokli,  kā arī par tā komercdarbības ietekmi uz korporatīvās 
sociālās atbildības jomām, konsolidētajā nefinanšu paziņojumā sniedz informāciju par šo koncernu (konsolidācijas 
grupu) kopumā, attiecīgi piemērojot šā likuma 56.3 panta otrās un ceturtās daļas noteikum us. 
(3) Ja šā panta pirmajā daļā minētais koncerns (konsolidācijas grupa) neīsteno politiku attiecībā uz vienu vai 
vairākām korporatīvās sociālās atbildības jomām,  konsolidētajā nefinanšu paziņojumā sniedz skaidru un 
argumentētu pamatojumu, kādēļ to nedara . 
(4) Konsolidētajā nefinanšu paziņojumā iekļauj arī atsauces uz konsolidētajā finanšu pārskatā norādītajām 
summām un papildu skaidrojumus par tām, ja konsolidētajā finanšu pārskatā norādītā summa attiecas uz kādu no 
koncerna (konsolidācijas grupas) korpor atīvās sociālās atbildības jomām.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
9
(5) Izņēmuma gadījumā šā panta pirmajā daļā minētā koncerna ( konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība var 
nesniegt informāciju par notikumiem, kuru iestāšanās ir sagaidāma tuvākā gada laikā, vai sarunu procesā esošiem 
jautā jumiem, kuri attiecas uz korporatīvās sociālās atbildības jomām , ja ir izpildīti abi šādi nosacījumi:  
1) šīs mātes sabiedrības valde rakstveida ziņojumā minētās mātes sabiedrības akcionāru (dalībnieku) 
sapulcei sniedz skaidrojumu par apstākļiem, kuru dēļ m inētās informācijas sniegšana nopietni 
kaitētu šā koncerna ( konsolidācijas grupas) komercdarbībai;  
2) minētās informācijas nesniegšana nav šķērslis skaidras izpratnes iegūšanai par koncerna 
(konsolidācijas grupas)  attīstību, darbības rezultātiem, finansiāl o stāvokli un tā komercdarbības 
ietekmi uz korporatīvās sociālās atbildības jomām.  
(6) Šā panta pirmajā daļā minētā koncerna ( konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība neiekļauj konsolidētajā 
vadības ziņojumā konsolidēto nefinanšu paziņojumu, ja tā šo paziņo jumu sagatavo kā atsevišķu dokumentu,  kurā 
sniedz informāciju atbilstoši šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā  konsolidētajam nefinanšu 
paziņojumam noteiktajām prasībām, un to publicē kopā ar vadības ziņojumu kā konsolidētā gada pārskata 
sastāvdaļu.  
(7) Ja šā panta pirmajā daļā minētā koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība konsolidēto nefinanšu 
paziņojumu ir iekļāvusi konsolidētajā vadības ziņojumā vai to sagatavojusi kā šā panta sestajā daļā minēto atsevišķo 
dokumentu, tā ir atbrī vota no gada pārskata un konsolidētā gada pārskata sagatavošanu reglamentējošos 
normatīvajos aktos noteiktā  pienākuma attiecībā uz noteiktu nefinanšu rādītāju sniegšanu un analīzi savā vadības 
ziņojumā un konsolidētajā vadības ziņojumā.  
(8) Šā panta pirmaj ā daļā minētā  koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība, kura ir cita koncerna 
(citas konsolidācijas grupas) meitas sabiedrība,  ir atbrīvota no pienākuma sagatavot konsolidēto nefinanšu 
paziņojumu, ja  tajā sniedzamā informācija (gan par minēto māte s sabiedrību, gan par tās meitas sabiedrībām) ir 
iekļauta šā cita koncerna (citas konsolidācijas grupas) mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai 
atsevišķa dokumenta veidā sagatavotā konsolidētajā nefinanšu paziņojumā, kas sagatavots, ņemot vēr ā šā panta 
noteikumus, un ja šis konsolidētais vadības ziņojums vai atsevišķa dokumenta veidā sagatavotais konsolidētais 
nefinanšu paziņojums ir publiskots šā likuma 64.2 pantā noteiktajā kārtībā.  
(9) Zvērināts revidents pārbauda, vai ir sagatavots konsoli dētais nefinanšu paziņojums, kā arī to, vai šis 
paziņojums ir iekļauts konsolidētajā vadības ziņojumā vai šā panta sestajā daļā minētajā atsevišķajā dokumentā, bet 
šā panta astotajā daļā minētajā gadījumā — vai no konsolidētā nefinanšu paziņojuma sagatavoš anas atbrīvotās 
koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrības konsolidētajā nefinanšu paziņojumā sniedzamā informācija ir 
iekļauta cita koncerna (citas konsolidācijas grupas) mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķajā 
dokumentā, kas sagatavots, ņemot vērā šā panta noteikumus.  
56.5 pants.  Par gada pārskata un konsolidētā gada pārskata sagatavošanu un izplatīšanu atbildīgā 
persona  
Par gada pārskata un, ja kapitālsabiedrībai ir pienākums sagatavot konsolidēto gada pārskatu, konsolidē tā 
gada pārskata sagatavošanu atbilstoši šā likuma prasībām, kā arī par šo pārskatu izplatīšanu šajā likumā noteiktajā 
kārtībā ir atbildīga kapitālsabiedrības valde. " 
 
9. Aizstāt 66.panta otrajā daļā skaitli un vārdu "4.punktā " ar skaitli un vārdu "5.punkt ā". 
 
10. Aizstāt 81.panta trešās daļas pēdējā teikumā vārdus "pirmās daļas " ar vārdiem "ceturtās daļas ". 
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
10
11. Papildināt 129.1 pantu ar devīto daļu šādā redakcijā:  
"(9) Komisija var atļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura izpilda ieguldītāju rīkojumu s par darījumiem ar 
finanšu instrumentiem, turēt finanšu instrumentus savā vārdā (uzņemties savā vārdā saistības un risku, kas izriet no 
finanšu instrumentu pozīcijām ), ja vienlaikus ir izpildīti šādi nosacījumi:  
1) šādu finanšu instrumentu pozīciju  iemesl s ir vienīgi ieguldījumu brokeru sabiedrības nespēja 
savstarpēji savietot  ieguldītāju rīkojumus;  
2) šādu finanšu instrumentu pozīciju  kopējā tirgus vērtība nepārsniedz 15  procentus no ieguldījumu 
brokeru sabiedrības sākotnējā kapitāla;  
3) ieguldījumu broke ru sabiedrība izpilda Regulas (ES) Nr.575/2013 92., 93., 94. un 95.pantā un 
Ceturtajā daļā noteiktās prasības;  
4) šādām finanšu instrumentu pozīcijām  ir gadījuma un pagaidu raksturs, un tās pastāv vienīgi uz 
laiku, kas vajadzīgs, lai veiktu minēto darījumu  ar finanšu instrumentiem. " 
 
12. 148.pantā:  
aizstāt sešpadsmitās daļas ievaddaļā skaitļus "54., 56., 57., 57.2" ar skaitļiem "54., 56., 56.3, 56.4, 57., 57.2, 57.3"; 
papildināt pantu ar astoņpadsmito daļu šādā redakcijā:  
"(18) Ja persona nav ievērojusi šā likuma 55.2, 55.3, 55.5, 55.6, 55.7, 55.8 vai 55.11 panta prasības, Komisija ir 
tiesīga piemērot vienu vai vairākas šādas sankcijas vai uzraudzības pasākumus:  
1) izteikt brīdinājumu;  
2) publicēt Komisijas mājaslapā internetā publisku paziņojumu, kurā norād a par pārkāpumu atbildīgo 
personu un pārkāpuma būtību;  
3) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā persona izbeidz attiecīgu darbību;  
4) noteikt pagaidu aizliegumu kapitālsabiedrības padomes vai valdes loceklim, kurš ir atbildīgs  par 
attiecīgo pārkāpumu, uz laiku līdz trim gadiem pildīt viņam noteiktos pienākumus 
kapitālsabiedrībā;  
5) uzlikt kapitālsabiedrībai soda naudu līdz 10 procentiem no iepriekšējā pārskata gada neto 
apgrozījuma summas. Ja 10 procenti no iepriekšējā pārskata gada neto apgrozījuma summas  ir 
mazāk par 142 300 euro , Komisija ir tiesīga uzlikt soda naudu līdz 142  300 euro ; 
6) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz vienam miljonam euro ." 
 
13. 150.pantā:  
izteikt panta nosaukumu un pirmo daļu šādā redakcijā:  
"150. pants. Sankciju un uzraudzības pasākumu publiskošana  
(1) Komisija informāciju par sankcijām un uzraudzības pasākumiem, kas personām piemēroti par šā likuma 
148.pantā  minētajiem pārkāpumiem, ievieto savā mājaslapā internetā, norādot ziņas par personu  un tās  izdarīto 
pārkāpumu, kā arī par Komisijas izdotā administratīvā akta apstrīdēšanu un pieņemto nolēmumu. "; 
papildināt 2.1 daļu pēc vārda "septiņpadsmitajā " ar vārdiem "un astoņpadsmitajā "; 
aizstāt ceturtajā daļā vārdus "piecpadsmitajā un septiņpadsmitajā da ļā" ar vārdiem "piecpadsmitajā, 
septiņpadsmitajā un astoņpadsmitajā daļā "; 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
11
papildināt pantu ar sesto daļu šādā redakcijā:  
"(6) Komisija piecu darba dienu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas informē Finanšu ministriju par 
sankcijām un uzraudzības pasākumiem,  kuri piemēroti par šā likuma 148.panta astoņpadsmitajā daļā minētajiem 
pārkāpumiem ." 
 
14. Papildināt pārejas noteikumus ar 58.punktu šādā redakcijā:  
"58. Šā likuma 56.panta pirmās daļas 5.punkts, 56.2 panta otrās daļas ievaddaļa un 3. un 4.punkts, kas izt eikti 
jaunā redakcijā, otrās daļas 8.punkts, 2.1 daļa un grozījums septītajā daļā, 56.3, 56.4 un 56.5 pants un grozījums 
148.panta sešpadsmitajā daļā (atbildība par prasību neievērošanu attiec ībā uz nefinanšu paziņojumu un konsolidēto 
nefinanšu paziņojumu)  ir attiecināms uz gada pārskatiem un konsolidētajiem gada pārskatiem, sākot ar 2017. gada 
pārskata gadu (pārskata gadu, kurš sākas 2017.gada 1.janvārī vai 2017.  kalendāra gada laikā). " 
 
15. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības direktīvām ar  36. un 37.punktu šādā redakcijā:  
"36) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 16.aprīļa direktīvas 2014/56/ES, ar kuru groza 
direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas 
(Dokuments attiecas uz EEZ);  
37)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 22.oktobra direktīvas 2014/95/ES, ar ko groza 
direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības 
informācijas atklāšanu (Dokuments attiecas uz EEZ). " 
 
Likums stājas spēkā 2017. gada 1.janvārī.  
Likums Saeimā pieņems 2016.gada 15.decembrī.  
 
Valsts prezidents R.Vējonis  
Rīgā 2016.gada 29.decembrī  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.4
12