Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 144,
28.07.2022.
OP numurs: 
2022/144.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
14.07.2022.
Stājas spēkā: 
29.07.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Elektronisko sakaru likums
I nodaļa
Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
abonentlīnija
 — inženiertīkla daļa (fiziska līnija), kas savieno fiksētā publiskā elektronisko sakaru tīkla
pieslēguma punktu ar centrāles krosu vai līdzvērtīgu iekārtu;
2) 
alternatīva izmantošana
 — nacionālajā radiofrekvenču plānā harmonizētam radiofrekvenču spektram
papildus harmonizētai izmantošanai noteikts arī cits izmantošanas nolūks;
3) 
atrašanās vietas dati
 — dati, kas tiek apstrādāti elektronisko sakaru tīklā vai ko apstrādā, izmantojot
elektronisko sakaru pakalpojumu, un kas norāda uz galalietotāja galiekārtas ģeogrāfisko atrašanās vietu
(ģeolokācijas koordinātas un, kur pieejams, arī adresi) vai pieslēguma punkta adresi;
4) 
augstākā līmeņa domēns ".lv"
 — Latvijas Republikas koda augstākā līmeņa domēns, kas tiek izmantots
domēna vārda lietošanas tiesību reģistrācijai;
5) 
ārkārtas gadījuma saziņa
 — saziņa starp galalietotāju un ārkārtas izsaukumu centrāli ar starppersonu
sakaru pakalpojumiem, kas ietver ne tikai balss sakaru pakalpojumus, bet arī īsziņas, ziņapmaiņu,
videosakarus vai citu veidu sakarus, piemēram, datu apmaiņu, reāllaika tekstu, vispusīgu saziņu un teksta
pārlikšanas pakalpojumus nolūkā ārkārtas gadījumā pieprasīt un saņemt palīdzību no ārkārtas palīdzības
dienestiem;
6) 
ārkārtas situāciju valsts elektronisko sakaru tīkls
 — elektronisko sakaru tīkls, kas tiek izveidots un
izmantots informācijas aprites nodrošināšanai ārkārtas situācijās un izņēmuma stāvokļa laikā, kā arī
aizsargātās informācijas pārraidīšanai;
7) 
ārkārtas zvans (eZvans)
 — automātiski vai manuāli ierosināts vienotā ārkārtas palīdzības izsaukuma
numura "112" bezmaksas izsaukums no transportlīdzekļa saskaņā ar Komisijas 2012. gada 26. novembra
deleģētās regulas (ES) Nr. 
305/2013
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2010/40/ES
 papildina
attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga 
eCall
 pakalpojuma saskaņotu nodrošināšanu 2. panta "h" apakšpunktu;
8) 
balss sakaru pakalpojums
 — starppersonu sakaru pakalpojums, kas nodrošina izsaukumu veikšanu un
saņemšanu, izmantojot numurus atbilstoši starptautiskajam vai nacionālajam numerācijas plānam;
9) 
donora pakalpojuma sniedzējs
 — elektronisko sakaru komersants, kura galalietotājs citam elektronisko
sakaru komersantam ir iesniedzis pieprasījumu par interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņu vai par
numura saglabāšanas pakalpojuma nodrošināšanu;
1
/
65
10) 
Eiropas Komisijas tirgus ieteikums
 — Eiropas Komisijas ieteikums par attiecīgajiem produktu un
pakalpojumu tirgiem un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanas vadlīnijas;
11) 
elektroniskā numurēšanas sistēma
 — globāls standarts, kas nodrošina tālruņa numura piesaisti interneta
adresei;
12) 
elektronisko sakaru komersants
 — komersants, kuram ir tiesības nodrošināt elektronisko sakaru tīklu un
sniegt elektronisko sakaru pakalpojumu;
13) 
elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū
 — Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas
komisijas (turpmāk — Regulators) noteikts elektronisko sakaru komersants, kas individuāli vai kopā ar citu
elektronisko sakaru komersantu atrodas tādā ekonomiskā spēka stāvoklī, kurš ir līdzvērtīgs dominējošam
stāvoklim, kas tam līdz zināmam līmenim ļauj rīkoties neatkarīgi no citiem elektronisko sakaru komersantiem
un galalietotājiem;
14) 
elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs
 — elektronisko sakaru komersants, kas sniedz publiski
pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, izmantojot publisko elektronisko sakaru tīklu;
15) 
elektronisko sakaru pakalpojums
 — pakalpojums, kuru parasti nodrošina par atlīdzību un pārraida
elektronisko sakaru tīklā (izņemot pakalpojumu, kurš nodrošina saturu vai tāda satura redakcionālu pārvaldību,
kas tiek pārraidīts, izmantojot elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus) un kurš aptver šādus pakalpojumu
veidus:
a) interneta piekļuves pakalpojumu,
b) starppersonu sakaru pakalpojumu,
c) citus pakalpojumus, kas pilnīgi vai galvenokārt sastāv no signālu pārraides (piemēram, datu pārraides
pakalpojumi, tai skaitā starpierīču saziņas pakalpojumu (turpmāk — M2M pakalpojums) un apraides
nodrošināšanai);
16) 
elektronisko sakaru tīkla būvniecība
 — elektronisko sakaru tīkla inženierbūvju projektēšana un būvdarbi,
veicot zemes darbus, kā arī statņu, mastu un iekārtu montāža uz esošajām būvēm, ja veicamo darbu rezultātā
pazeminās būves konstrukciju drošība, nestspēja vai noturība un jāveic to pastiprināšana;
17) 
elektronisko sakaru tīkla ierīkošana
 — būvdarbi elektronisko sakaru tīklu daļas un iekārtu montāžai,
ievietošanai vai novietošanai esošajās būvēs, starp tām, uz balstiem, stabiem, mastiem, statnēm, kabeļu
kanalizācijā, neveicot zemes darbus, un būvdarbi elektronisko sakaru tīklu radioiekārtu un antenu montāžai, ja
netiek pazemināta būves konstrukciju drošība, nestspēja vai noturība un nav veicama to pastiprināšana;
18) 
elektronisko sakaru tīkla nodrošināšana
 — elektronisko sakaru tīkla izveide (ierīkošana, būvniecība),
attīstīšana, tostarp pārbūve, ekspluatācija, vadība, galalietotāja pieslēguma veikšana, kā arī piekļuves
nodrošināšana tam;
19) 
elektronisko sakaru tīkla pārbūve
 — būvdarbi, kuru rezultātā ir mainīts elektronisko sakaru tīkla
inženierbūves vai tās daļas apjoms vai pastiprināti nesošie elementi vai konstrukcijas, kā arī elektronisko
sakaru tīkla daļas vai iekārtu nomaiņa vai citi saistītie darbi aizsargjoslā, vai elektronisko sakaru tīkla vai tā
iekārtu daļas apjoma maiņa, saglabājot esošās funkcijas;
20) 
elektronisko sakaru tīkls
 — inženiertīkls, kurā lieto signālu pārraides sistēmas, komutācijas vai
maršrutēšanas iekārtas, tai skaitā tīkla elementus, kas ir tīkla sastāvdaļa, bet netiek izmantoti, un citas
iekārtas, kas neatkarīgi no pārraidītās informācijas veida ļauj pārraidīt vai uztvert signālus, izmantojot kabeļus
un vadus, radioviļņus, optiskos vai citus elektromagnētiskos līdzekļus;
21) 
fiziskā infrastruktūra
 — elektronisko sakaru tīkla inženierbūve vai elektronisko sakaru tīkla daļa
(piemēram, kabeļi, kabeļu līnijas, pievadi ēkām, vadu kopums, antenas, radioiekārtas, torņi, masti, stabi un
citas atbalsta konstrukcijas, kabeļu kanalizācijas caurules, ievadi ēkās un citi kabeļu kanāli, kabeļu
kanalizācijas šahtas un akas, sadales skapji un kastītes) elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai;
22) 
galalietotājs
 — fiziskā persona, juridiskā persona vai šādu personu apvienība, kura pieprasa vai izmanto
elektronisko sakaru pakalpojumus, bet nenodrošina elektronisko sakaru pakalpojumu un elektronisko sakaru
tīklu citām personām un neveic elektronisko sakaru pakalpojumu tālākpārdošanu;
2
/
65
23) 
galiekārta
 — iekārta, kas paredzēta pieslēgšanai publiskā elektronisko sakaru tīkla pieslēguma punktam;
24) 
harmonizēts radiofrekvenču spektrs
 — radiofrekvenču spektrs, kuram ar Eiropas Savienības tiesību aktu
ir noteikti harmonizēti nosacījumi attiecībā uz tā pieejamību un lietderīgu izmantošanu;
25) 
identificējama galiekārta
 — galiekārta, kurai ražotājs piešķīris starptautisko mobilās galiekārtas
identitātes numuru (IMEI) atpazīšanai elektronisko sakaru tīklā;
26) 
ierobežota radiofrekvenču josla
 — radiofrekvenču spektra josla, kuras lietošanas tiesību piešķiršanu un
izmantošanu elektronisko sakaru nozarē nepieciešams ierobežot, lai nodrošinātu tās efektīvu izmantošanu;
27) 
izsaucēja atrašanās vietas informācijas datubāze
 — Iekšlietu ministrijas Informācijas centra uzturēta
datubāze, kas satur informāciju par izsaucēja atrašanās vietas datiem;
28) 
izsaukums
 — savienojums vai savienojuma mēģinājums, kas veikts, izmantojot starppersonu sakaru
pakalpojumu, kurš pieļauj divpusēju balss saziņu reālā laikā;
29) 
kabeļu kanalizācija
 — zemē vai būvju konstrukcijās izvietotas caurules vai to kopums un kabeļu akas vai
citas apakšzemes telpas, kas paredzētas elektronisko sakaru kabeļu līniju ierīkošanai un ekspluatācijai;
30) 
kaitīgie radiotraucējumi
 — traucējumi, kas:
a) nopietni pasliktina, traucē vai vairākkārt pārtrauc attiecīgajiem normatīvajiem aktiem atbilstošus
radiosakarus, tai skaitā valsts aizsardzībai un drošībai nepieciešamus radiosakarus vai citu valstu
radiosakarus, vai kompetentas institūcijas veiktu radiofrekvenču spektra monitoringu,
b) apdraud radionavigācijas sakarus vai radiosakarus, kas tiek izmantoti personas vai īpašuma aizsardzībai
(drošības radiosakari);
31) 
kolektīvā ieguldījuma piedāvājums
 — elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi tirgū izteikta
apņemšanās un aicinājums citiem elektronisko sakaru komersantiem finansiāli piedalīties jauna ļoti augstas
veiktspējas tīkla izvēršanā līdz galalietotāju telpām vai bāzes stacijai, piedāvājot pretī vienu no šādām
iespējām:
a) ļoti augstas veiktspējas tīkla kopīpašuma tiesības,
b) ilgtermiņa riska dalīšana, izmantojot līdzfinansējumu,
c) pirkuma līgums, kas rada tiesības uz īpašu piekļuvi jaunajam ļoti augstas veiktspējas tīklam;
32) 
lokālais radiotīkls
 — mazas jaudas un maza darbības attāluma bezvadu piekļuves sistēma ar zemu
traucējumu risku attiecībā uz citām šādām sistēmām, kas uzstādītas tuvumā, neekskluzīvi lietojot
harmonizētu radiofrekvenču spektru;
33) 
ļoti augstas veiktspējas tīkls
 — elektronisko sakaru tīkls, kas pilnībā vai daļēji sastāv no optiskās
šķiedras elementiem vismaz līdz sadales punktam apkalpojamā vietā, vai arī elektronisko sakaru tīkls, kas
spēj maksimālās noslodzes laikā nodrošināt līdzīgu darbspēju kā parastās noslodzes laikā, t. i., līdzīgu
elektronisko sakaru tīkla darbspēju un attiecīgi pakalpojumu kvalitātes parametrus pieejamā lejuplīnijas un
augšuplīnijas frekvenču joslas platumā;
34) 
nacionālais numerācijas plāns
 — saskaņā ar Eiropas Savienības nacionālās numerācijas izmantošanas
prasībām un starptautiskajām rekomendācijām izstrādāts Latvijas Republikas numerācijas plāns;
35) 
nacionālais radiofrekvenču plāns
 — saskaņā ar starptautiskiem līgumiem un standartiem izstrādāts
plāns optimālam radiofrekvenču sadalījumam Latvijas Republikas teritorijā;
36) 
nepareiza numerācijas izmantošana
 — numerācijas izmantošana neatbilstoši nacionālajā numerācijas
plānā noteiktajam numerācijas lietošanas mērķim;
37) 
noslodzes dati
 — jebkura informācija vai dati, kurus apstrādā, lai pārraidītu informāciju elektronisko
sakaru tīklā vai sagatavotu rēķinus un uzskaitītu maksājumus, izņemot pārraidāmās informācijas saturu;
3
/
65
38) 
numerācijas datubāzes nodrošināšanas pakalpojums
 — numerācijas datubāzes uzturēšana
numerācijas pārvaldības vajadzībām (tai skaitā jebkurš pakalpojums, kas saistīts ar piekļuves nodrošināšanu
šajā datubāzē esošajai informācijai) un tās apstrāde;
39) 
numerācijas krāpniecība
 — viena no šādām darbībām:
a) īsziņu vai multivides īsziņu nosūtīšana, maršrutēšana vai saņemšana vai izsaukumu veikšana,
maršrutēšana vai saņemšana, izmantojot galalietotājam paredzētu pakalpojumu vai numerāciju, ja šo
darbību dēļ rodas nelietderīga vai mākslīga noslodze, kas var izpausties arī kā vienveidīgi izsaukumi
savienojuma ilgumā vai kā izsaukumi, īsziņas, multivides īsziņas galalietotājam neraksturīgā apjomā, ko
rada Latvijas Republikā vai ārvalstīs esošs galalietotājs vai pieslēguma punktam pievienota iekārta,
b) izsaucošā numura vai tā daļas aizvietošana maršrutēšanas laikā,
c) izsaukumu saņemšana un veikšana uz numuru un no numura, uz kuru elektronisko sakaru komersantam
nav piešķirtas lietošanas tiesības,
d) izsaukumu uzsākšana, maršrutēšana vai saņemšana uz nacionālo numuru, kas nav aktivizēts vai
izmantots elektronisko sakaru tīklā Latvijas Republikā, izņemot viesabonēšanu un numuru eksteritoriālu
izmantošanu;
40) 
numura saglabāšanas pakalpojums
 — pakalpojums, kas dod iespēju galalietotājam neatkarīgi no
elektronisko sakaru komersanta saglabāt tam lietošanā nodoto numuru;
41) 
operators
 — elektronisko sakaru komersants, kas nodrošina publisko elektronisko sakaru tīklu vai
saistītās iekārtas;
42) 
papildvērtības pakalpojums
 — pakalpojums, kura sniegšanai nepieciešama tādu noslodzes datu vai
atrašanās vietas datu apstrāde, kas pārsniedz datu apstrādes apjomu, kāds nepieciešams elektronisko sakaru
pakalpojumu sniegšanai, rēķinu sagatavošanai un maksājumu uzskaitei, un elektronisko sakaru komersantam
normatīvajos aktos noteikto pienākumu izpildei;
43) 
pārtveršanas punkts
 — publiskā elektronisko sakaru tīkla pieslēguma punkts, kas nodrošina speciālu
iekārtu tehnisku pieslēgšanu, lai likumā noteiktajos gadījumos varētu iegūt operatīvo informāciju no
elektronisko sakaru tīkliem;
44) 
piekļuve
 — citam elektronisko sakaru komersantam sniegts pakalpojums ar konkrētiem nosacījumiem
piekļūt elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanai nepieciešamajai fiziskajai infrastruktūrai un
pakalpojumiem, ieskaitot to izmantošanu informācijas sabiedrības pakalpojumu vai apraides satura
izplatīšanas pakalpojumiem. Piekļuve ietver piekļuvi elektronisko sakaru tīkla elementiem un saistītajām
iekārtām, ieskaitot iekārtas ar vadu vai bezvadu savienojumiem, piekļuvi abonentlīnijai, kā arī iekārtām un
pakalpojumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pakalpojumus abonentlīnijā, piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai,
piekļuvi datu plūsmai, piekļuvi atbilstošām programmatūras sistēmām, ieskaitot operacionālās atbalstsistēmas,
piekļuvi informācijas sistēmām un datubāzēm, lai veiktu pasūtījumus, piegādes, uzturēšanas un bojājumu
novēršanas pieprasījumus un rēķinu sagatavošanu, piekļuvi numura translācijai vai sistēmām, kas piedāvā
līdzīgas iespējas, piekļuvi elektronisko sakaru tīkliem, īpaši viesabonēšanai, piekļuvi ierobežotas piekļuves
sistēmām ciparu televīzijas pakalpojumiem un piekļuvi virtuālo tīklu pakalpojumiem;
45) 
piekļuve datu plūsmai
 — operatora sniegts elektronisko sakaru pakalpojums citam elektronisko sakaru
komersantam, lai tas varētu piedāvāt galalietotājam platjoslas piekļuvi internetam un citus elektronisko sakaru
pakalpojumus, kurus sniedz, izmantojot interneta protokolu;
46) 
pieslēguma punkts
 — fizisks publiskā elektronisko sakaru tīkla punkts, kurā galalietotājam ir nodrošināta
piekļuve elektronisko sakaru tīklam pakalpojuma izmantošanai. Ja elektronisko sakaru tīklā nodrošina
maršrutēšanu vai komutēšanu, pieslēguma punkts var tikt identificēts ar papildu informāciju par noteikta
elektronisko sakaru tīkla adresi, kura var būt saistīta ar galalietotāja numuru vai vārdu;
47) 
privātais elektronisko sakaru tīkls
 — elektronisko sakaru tīkls, kas nav paredzēts komercdarbībai
elektronisko sakaru nozarē;
48) 
publiskais elektronisko sakaru tīkls
 — elektronisko sakaru tīkls, kuru izmanto, lai nodrošinātu
elektronisko sakaru pakalpojumus;
4
/
65
49) 
radiofrekvences piešķīrums
 — radioiekārtas darbības nodrošināšanai individuāli noteikta radiofrekvence
vai radiofrekvenču kanāls, kā arī izmantošanas nosacījumi un izmantošanas tehniskie parametri;
50) 
radioiekārta
 — iekārta, kas izstaro vai uztver radioviļņus, lai nodrošinātu radiosakarus vai radionoteikšanu,
vai iekārta, kurai pievienojama radioviļņus izstarojoša palīgierīce, kas izstaro vai uztver radioviļņus, lai
nodrošinātu radiosakarus vai radionoteikšanu;
51) 
radiostacija
 — viens vai vairāki raidītāji un uztvērēji vai to kombinācija, kā arī papildierīces, kas
attiecīgajā vietā nepieciešamas radiosakaru uzturēšanai;
52) 
reāllaika teksts
 — tekstveida saziņas pakalpojums starp divām vai vairākām galiekārtām, kas nodrošina
rakstzīmju pārraidi to rakstīšanas laikā;
53) 
reģistrēts galalietotājs
 — galalietotājs, kurš elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējam ir norādījis
savus identifikācijas datus;
54) 
saglabājamie dati
 — šā likuma 
100. 
un 
101. pantā
 minētie noslodzes dati, atrašanās vietas dati un ar tiem
saistītie dati, kas operatoram nepieciešami, lai identificētu galalietotāju, sniedzot elektronisko sakaru
pakalpojumu;
55) 
saistītais pakalpojums
 — pakalpojums, kas saistīts ar elektronisko sakaru tīklu vai elektronisko sakaru
pakalpojumu un dod iespēju nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumu vai atbalsta tā nodrošināšanu, iekšēju
nodrošināšanu vai automatizēto nodrošināšanu. Saistītais pakalpojums ietver numuru translāciju vai
līdzvērtīgas funkcionalitātes sistēmas, ierobežotas piekļuves sistēmas un elektronisko programmu ceļvežus,
kā arī citus pakalpojumus, piemēram, identifikācijas, atrašanās vietas noteikšanas un klātbūtnes noteikšanas
pakalpojumus;
56) 
saistītā iekārta
 — fiziskā infrastruktūra un iekārtas vai cits aprīkojums, kas saistīts ar elektronisko sakaru
tīklu vai elektronisko sakaru pakalpojumu un dod iespēju nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumu vai
atbalsta tā nodrošināšanu šajā elektronisko sakaru tīklā;
57) 
saņēmējs
 — elektronisko sakaru komersants, kura elektronisko sakaru pakalpojumus vēlas izmantot
galalietotājs pēc interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņas vai numura saglabāšanas pakalpojuma
sniegšanas;
58) 
speciālie radiolīdzekļi
 — radioviļņus izstarojošas iekārtas, kuras valsts aizsardzības un drošības
vajadzībām izmanto apzinātai kaitīgo radiotraucējumu radīšanai, lai apgrūtinātu vai pārtrauktu nevēlamus
radiosakarus;
59) 
starppersonu sakaru pakalpojums
 — pakalpojums, kuru parasti sniedz par atlīdzību un kurš noteiktam
personu skaitam dod iespēju elektronisko sakaru tīklos tieši savā starpā interaktīvi dalīties informācijā (ar
iespēju noteikt saņēmēju), un kurā neietilpst pakalpojumi, kuros interaktīva starppersonu saziņa ir tikai ar citu
pakalpojumu saistīta palīgfunkcija;
60) 
starppersonu sakaru pakalpojums, izmantojot numerāciju,
 — starppersonu sakaru pakalpojums, kura
nodrošināšanai izmanto numerāciju atbilstoši nacionālajam vai starptautiskajam numerācijas plānam;
61) 
starppersonu sakaru pakalpojums, neizmantojot numerāciju,
 — starppersonu sakaru pakalpojums,
kura nodrošināšanai neizmanto numerāciju;
62) 
starpsavienojums
 — piekļuves veids, kuru nodrošina operatori, izmantojot elektronisko sakaru tīklu
fizisku vai loģisku savienojumu, kas ļauj viena elektronisko sakaru komersanta galalietotājiem sazināties ar tā
paša vai cita elektronisko sakaru komersanta galalietotājiem vai piekļūt cita elektronisko sakaru komersanta
sniegtajiem elektronisko sakaru pakalpojumiem, ja šādus pakalpojumus nodrošina citi elektronisko sakaru
komersanti, kam ir piekļuve tīklam;
63) 
tuvas darbības bezvadu piekļuves punkts
 — vizuāli neuzkrītoša maza darbības attāluma mazjaudas
bezvadu piekļuves iekārta, kura izmanto radiofrekvenču spektru un var būt apgādāta ar vienu vai vairākām
antenām un kuru var izmantot kā daļu no publiska elektronisko sakaru tīkla bezvadu piekļuves elektronisko
sakaru pakalpojumu sniegšanai;
64) 
universālais pakalpojums
 — minimālais noteiktas kvalitātes elektronisko sakaru pakalpojumu apjoms,
kas pieejams patērētājiem neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas;
5
/
65
65) 
valsts elektronisko sakaru pakalpojumu centrs
 — tehnisko līdzekļu un pakalpojumu kopums, kas
publiskajai personai, publiskās personas kapitālsabiedrībai un publiskās personas kontrolētai kapitālsabiedrībai
nodrošina infrastruktūru ar augstu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību informācijas sistēmām un ar tām
saistītajiem tehnoloģiskajiem risinājumiem, kā arī pakalpojumus;
66) 
vispusīgās sarunas pakalpojums
 — multimediāls reālā laikā sniegts saziņas pakalpojums, kas nodrošina
video, teksta un balss divvirzienu simetrisku pārsūtīšanu starp galalietotājiem divās vai vairākās atrašanās
vietās.
(2) Termins "ārkārtas izsaukumu centrāle" šajā likumā lietots Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29.
aprīļa regulas (ES) 
2015/758
 par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz
pakalpojuma "112" bāzes un ar ko groza direktīvu 
2007/46/EK
 izpratnē.
(3) Termins "ierobežotas piekļuves sistēma" šajā likumā lietots 
Aizsargāta pakalpojuma likuma
 izpratnē.
(4) Termins "interneta piekļuves pakalpojums" šajā likumā lietots Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25.
novembra regulas (ES) 
2015/2120
, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza direktīvu
2002/22/EK
 par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un
pakalpojumiem un regulu (ES) Nr. 
53 
1/20
12
 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā izpratnē.
(5) Termini "katastrofas pārvaldīšana" un "agrīnā brīdināšana" šajā likumā lietoti 
Civilās aizsardzības un
katastrofas pārvaldīšanas likuma
 izpratnē.
(6) Termini "mikrosabiedrība" un "maza sabiedrība" šajā likumā lietoti 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu
likuma
 izpratnē.
(7) Termini "nodibinājums" un "biedrība" šajā likumā lietoti 
Biedrību un nodibinājumu likuma
 izpratnē.
(8) Termini "patērētājs", "pastāvīgs informācijas nesējs" un "tiešsaistes saskarne" šajā likumā lietoti 
Patērētāju
tiesību aizsardzības likuma
 izpratnē.
2. pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir:
1) veicināt elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus attīstību;
2) veicināt konkurences attīstību elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanā, ieskaitot lietderīgu infrastruktūrā
balstītu konkurenci, un elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanā;
3) veicināt elektronisko sakaru tīklu, it īpaši ļoti augstas veiktspējas tīklu, nodrošināšanu un elektronisko
sakaru pakalpojumu attīstību;
4) nodrošināt no elektronisko sakaru tehnoloģijas neitrālu elektronisko sakaru tīklu un elektronisko sakaru
pakalpojumu regulēšanu;
5) nodrošināt numerācijas, radiofrekvenču spektra un augstākā līmeņa domēna ".lv" racionālu un efektīvu
izmantošanu;
6) nodrošināt harmonizēta radiofrekvenču spektra izmantošanu;
7) nodrošināt valsts, galalietotāju un elektronisko sakaru komersantu interešu aizsardzību;
8) veicināt universālā pakalpojuma pieejamību;
9) nodrošināt elektronisko sakaru tīklu integritāti un savietojamību, elektronisko sakaru pakalpojumu
sniegšanas nepārtrauktību;
10) nodrošināt galalietotāju datu, tai skaitā personas datu, aizsardzību, sniedzot elektronisko sakaru
pakalpojumus.
6
/
65
3. pants. Likuma piemērošanas joma
(1) Likums nosaka galalietotāju, elektronisko sakaru komersantu, privāto elektronisko sakaru tīklu īpašnieku un
valsts pārvaldes iestāžu kompetenci, tiesības un pienākumus, kas saistīti ar elektronisko sakaru nozares regulēšanu,
elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanu, elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, kā arī numerācijas un
radiofrekvenču spektra lietošanu un pārvaldīšanu un augstākā līmeņa domēna ".lv" pārvaldīšanu.
(2) Likums attiecas arī uz radio vai televīzijas programmu izplatīšanai nepieciešamajiem elektronisko sakaru
tīkliem. Latvijas Republikas jurisdikcijā esošo elektronisko plašsaziņas līdzekļu veidošanas, reģistrācijas, darbības un
uzraudzības kārtību nosaka 
Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likums
, 
Sabiedrisko elektronisko plašsaziņas līdzekļu
un to pārvaldības likums
, 
Reklāmas likums
, 
Priekšvēlēšanu aģitācijas likums
, likums "
Par tautas nobalsošanu,
likumu ierosināšanu un Eiropas pilsoņu iniciatīvu
" un — par pārkāpumiem pārvaldes, sabiedriskās kārtības un valsts
valodas lietošanas jomā — Administratīvo sodu likums.
(3) Likums neattiecas uz informācijas sabiedrības pakalpojumu un satura pakalpojumu sniegšanu un uz tās
informācijas saturu, kuru pārraida vai saņem elektronisko sakaru tīklos.
II nodaļa
Valsts pārvalde elektronisko sakaru nozarē
4. pants. Satiksmes ministrijas kompetence
(1) Satiksmes ministrija ir elektronisko sakaru nozares vadošā (augstākā) iestāde.
(2) Satiksmes ministrija atbilstoši kompetencei elektronisko sakaru nozarē nodrošina:
1) ārkārtas situāciju valsts elektronisko sakaru tīkla izveidošanu atbilstoši valsts drošības un aizsardzības
jomā pieņemtajiem lēmumiem, kā arī tā uzturēšanu, darbību un uzraudzību;
2) ārkārtas situāciju valsts elektronisko sakaru tīkla pieslēgumu starptautisko organizāciju un citu juridisko
personu tīkliem valsts funkciju īstenošanai;
3) valsts elektronisko sakaru pakalpojumu centra izveidošanu atbilstoši valsts vienotās informācijas un
komunikācijas tehnoloģiju arhitektūras jomā pieņemtajiem lēmumiem, kā arī tā uzturēšanu un darbību;
4) platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēmas izveidošanu, kā arī tās uzturēšanu un darbību;
5) interneta protokola sestās versijas, kā arī atsevišķa lokālā interneta reģistra ieviešanu, izveidi un darbību
valsts un pašvaldību institūcijām;
6) Transeiropas telemātikas pakalpojumus starp administrācijām (TESTA-ng), kas ietver elektronisko sakaru
fizisko infrastruktūru un savienojumus, kā arī saistītos elektronisko sakaru pakalpojumus, lai nodrošinātu datu
apmaiņas platformu starp Eiropas Savienības dalībvalstu publiskās pārvaldes institūcijām un Eiropas
Savienības institūcijām Latvijas Republikas teritorijā.
(3) Par augstākā līmeņa domēna ".lv" reģistra un elektroniskās numurēšanas sistēmas uzturētāju uzskatāms
tiesību subjekts, kuru apstiprinājusi starptautiskā organizācija, kas apstiprina augstākā līmeņa domēnu reģistra
uzturētājus, — Interneta vārdu un numuru piešķires korporācija — un kuru normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā
atzinusi Satiksmes ministrija. Ministru kabinets nosaka augstākā līmeņa domēna ".lv" reģistra un elektroniskās
numurēšanas sistēmas uzturētājam izvirzāmās prasības, kā arī tā atzīšanas kārtību. Augstākā līmeņa domēna ".lv"
reģistra un elektroniskās numurēšanas sistēmas uzturētājam izvirzīto prasību izpildi uzrauga Satiksmes ministrija.
(4) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā valsts un pašvaldību institūcijas piesakās uz neatkarīgas interneta
protokola sestās versijas adresi un to saņem, kā arī lokālā interneta reģistra darbības nodrošināšanas, uzturēšanas
un finansēšanas kārtību.
(5) Satiksmes ministrijai ir tiesības pieprasīt un saņemt no elektronisko sakaru komersanta un valsts pārvaldes
institūcijas Satiksmes ministrijas funkciju izpildei nepieciešamo informāciju, arī tādu informāciju, kas ietver
komercnoslēpumu.
7
/
65
(6) Satiksmes ministrijas izdotos administratīvos aktus var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
noteiktajā kārtībā. Administratīvo aktu pārsūdzēšana neaptur to darbību.
(7) Satiksmes ministrija nosaka elektronisko sakaru infrastruktūras attīstības politiku un īsteno elektronisko
sakaru infrastruktūras attīstības projektus, tai skaitā Eiropas Savienības fondu finansētos projektus.
5. pants. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas kompetence
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija piedalās radiofrekvenču spektra resursu pārvaldības politikas
izstrādē un ieviešanā, sekmējot radiofrekvenču spektra resursu efektīvu izmantošanu.
6. pants. Valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari" kompetence
(1) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari":
1) pārvalda radiofrekvenču spektru un numerāciju, lai nodrošinātu to racionālu un efektīvu izmantošanu;
2) sniedz elektromagnētiskās saderības un numerācijas datubāzes nodrošināšanas pakalpojumus;
3) plāno radiofrekvenču spektra tehnisko izmantošanu un nosaka radiofrekvences piešķīrumus radioiekārtu
darbībai;
4) sniedz Regulatoram atzinumu par ierobežoto radiofrekvenču joslu pieejamību un izmantošanas
nosacījumiem, kā arī par ietekmi uz radiofrekvenču spektra izmantošanu ierobežotas radiofrekvenču joslas
lietošanas tiesību piešķiršanai, termiņa pagarināšanai, nodošanai, iznomāšanai un kopīgai ierobežotas
radiofrekvenču joslas izmantošanai;
5) piešķir radiosakaru pazīšanas un izsaukuma signālus;
6) reģistrē tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus;
7) Latvijas Republikai saistošos starptautiskajos līgumos noteiktajā kārtībā koordinē un reģistrē
radiofrekvences piešķīrumus;
8) atbilstoši kompetencei sadarbojas ar kompetentajām citu valstu elektronisko sakaru institūcijām;
9) sadarbojas ar elektronisko sakaru nozares starptautiskajām institūcijām un organizācijām un piedalās to
darbā, lai veicinātu radiofrekvenču spektra un numerācijas nodrošināšanas pakalpojumu efektīvu izmantošanu;
10) veic radiofrekvenču spektra monitoringu un radioiekārtu parametru mērījumus;
11) pārbauda pieteikumus par kaitīgajiem radiotraucējumiem radioiekārtu darbībā, noskaidro šo traucējumu
avotus un pieņem lēmumu par traucējumu novēršanu;
12) pieņem lēmumu par normatīvajiem aktiem neatbilstoši lietotu radioiekārtu darbības pārtraukšanu;
13) izsniedz radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas;
14) izsniedz radioamatieru apliecības;
15) saskaņā ar šajā likumā noteikto kārtību akceptē vai noraida elektronisko sakaru tīklu antenu, radioiekārtu,
apraides raidītāju un mobilo sakaru bāzes staciju ierīkošanas tehniskos projektus;
16) veido un uztur radiofrekvenču spektra un numerācijas datubāzes;
17) koordinē radiofrekvenču spektra joslu atbrīvošanu valsts aizsardzības vajadzībām izņēmuma stāvokļa
gadījumā;
8
/
65
18) sadarbojas radiomonitoringā un radiofrekvenču spektra pārvaldībā valsts aizsardzībai vai drošībai.
(2) Izpildot šā panta pirmajā daļā noteiktās funkcijas, valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" patstāvīgi
pieņem lēmumus un izdod administratīvos aktus.
(3) Valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari" izdotos administratīvos aktus var apstrīdēt Vides aizsardzības
un reģionālās attīstības ministrijā.
(4) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" par sniegtajiem publiskajiem maksas pakalpojumiem iekasē
maksu. Ministru kabinets nosaka valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari" sniegto publisko maksas
pakalpojumu cenrādi un samaksas kārtību, kā arī tarifu korekcijas gadījumus un kārtību.
7. pants. Valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari" tiesības
Valsts akciju sabiedrībai "Elektroniskie sakari" ir šādas tiesības:
1) pieprasīt un bez maksas saņemt no elektronisko sakaru komersanta, valsts pārvaldes iestādes vai citām
personām, kā arī valsts informācijas sistēmām tās funkciju izpildei nepieciešamo informāciju;
2) piekļūt iekārtām, kuras rada vai var radīt kaitīgos radiotraucējumus, apturēt neatbilstoši normatīvo aktu
prasībām lietotas radioiekārtas darbību, kā arī pieprasīt, lai tiek uzrādīti atbilstības apliecinājumi vai citi ar
elektronisko sakaru izmantošanu saistītie dokumenti;
3) pārtraukt tādu radioiekārtu vai jebkuru citu iekārtu lietošanu, kuras rada vai var radīt kaitīgos
radiotraucējumus.
8. pants. Publisko elektronisko sakaru tīklu drošība
(1) Ministru kabinets nosaka publisko elektronisko sakaru tīklu un tajos izmantoto iekārtu, programmatūru un
ārpakalpojumu drošības prasības.
(2) Ministru kabinets nosaka kompetentās iestādes, kas uzrauga publisko elektronisko sakaru tīklu drošības
prasību piemērošanu, un to funkcijas uzraudzības jomā.
9. pants. Regulatora kompetence
(1) Regulators pilda šādas funkcijas:
1) veicina konkurenci elektronisko sakaru nozarē;
2) veic elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus definēšanu un analīzi;
3) nosaka elektronisko sakaru komersantu ar būtisku ietekmi tirgū un tam piemērojamās speciālās prasības;
4) atbilstoši kompetencei uzrauga speciālo prasību, citu saistību, kas noteiktas šā likuma
 XIII nodaļā
 (turpmāk
— citas saistības), starpsavienojumu un piekļuves pienākumu ievērošanu;
5) izskata pārrobežu strīdus;
6) atbilstoši kompetencei veicina galalietotāja tiesību aizsardzību;
7) uzrauga interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņas un numura saglabāšanas pakalpojuma
nodrošināšanu;
8) nosaka universālā pakalpojuma saistības, ja ir noteikts universālā pakalpojuma finansēšanas un
kompensācijas mehānisms;
9) uzrauga un monitorē universālajā pakalpojumā ietilpstošo pakalpojumu tarifu piemērošanu;
9
/
65
10) piešķir, anulē, nodod tālāk numerācijas lietošanas tiesības un pagarina lietošanas tiesību termiņu, ja tāds ir
noteikts;
11) piešķir un anulē ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības, pagarina lietošanas tiesību termiņu,
pieņem lēmumus par ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību nodošanu, iznomāšanu un kopīgu
ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošanu;
12) uzrauga numerācijas un ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību izmantošanu un specifisko
nosacījumu izpildi;
13) izvērtē un uzrauga ierobežotas radiofrekvenču joslas un ar to saistītās infrastruktūras kopīgu izmantošanu;
14) uzrauga, lai tiktu ievērotas normatīvo aktu prasības par datu plūsmas ātruma un datu apjoma
neierobežošanu, sniedzot interneta piekļuves pakalpojumu;
15) uzrauga normatīvo aktu ievērošanu attiecībā uz viesabonēšanu publiskajos mobilo elektronisko sakaru
tīklos;
16) sadarbojas ar citu valstu regulatoriem, Eiropas Savienības institūcijām, Eiropas Elektronisko sakaru
regulatora iestādi (turpmāk — 
BEREC
), Radiofrekvenču spektra politikas grupu un citām starptautiskajām
elektronisko sakaru nozares institūcijām un organizācijām;
17) atbalsta 
BEREC
 mērķus Eiropas Savienības dalībvalstu regulatoru labākas regulatīvās koordinēšanas un
saskaņotības veicināšanā;
18) reizi gadā atbilstoši kompetencei sagatavo un publisko pārskatu par elektronisko sakaru tirgiem, Regulatora
izdotajiem lēmumiem, izmantotajiem resursiem un nākotnes plāniem;
19) veic publiskās konsultācijas ar ieinteresētajām personām;
20) veic datu apkopošanu ģeogrāfiskajai apsekošanai par platjoslas interneta piekļuves pakalpojuma
pieejamību un par elektronisko sakaru komersantu platjoslas elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstības
plāniem;
21) pēc Satiksmes ministrijas pieprasījuma konsultē par valsts atbalsta pasākumu mērķa teritorijām,
sasniedzamajiem rezultātiem, vairumtirdzniecības piekļuves produktiem, subsidētās infrastruktūras piekļuves
nosacījumiem un cenām.
(2) Regulators atbilstoši šajā likumā noteiktajai kompetencei patstāvīgi pieņem lēmumus, normatīvos aktus un
izdod administratīvos aktus, kas ir saistoši konkrētiem elektronisko sakaru komersantiem un galalietotājiem.
(3) Regulators pieņemtos administratīvos aktus un lēmumus publisko savā tīmekļvietnē piecu darbdienu laikā no
to pieņemšanas dienas.
(4) Regulators pēc pamatota pieprasījuma saņemšanas nodrošina, ka pieprasītā informācija, kas ir Regulatora
rīcībā, ir pieejama Eiropas Komisijai, 
BEREC
 un citu Eiropas Savienības dalībvalstu regulatoriem. Regulators informē
elektronisko sakaru komersantu par tā norādītās informācijas sniegšanu Eiropas Komisijai.
10. pants. Regulatora tiesības
Regulatoram ir šādas tiesības:
1) pieprasīt un paša noteiktajā termiņā netraucēti bez maksas saņemt informāciju no personām, kas darbojas
elektronisko sakaru nozarē vai ar to saistītā nozarē;
2) lai veiktu pārbaudes, iepriekš par to brīdinot, apmeklēt telpas un ēkas un piekļūt iekārtām, kuras tiek
izmantotas elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai vai publisko elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanai,
kā arī pieprasīt, lai tiek uzrādītas atļaujas, sertifikāti vai citi dokumenti, kuri apliecina īpašuma tiesības vai
tiesības izmantot šos objektus vai iekārtas;
3) saņemt noslodzes datus, kas nepieciešami, lai izskatītu strīdu, starpsavienojuma vai numerācijas
10
/
65
krāpniecības jautājumus vai galalietotāja iesniegumu;
4) piekļūt Būvniecības informācijas sistēmā iekļautajai informācijai;
5) piekļūt 
Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likumā
 noteiktajos vienotajos informācijas punktos pieejamai
informācijai;
6) piekļūt valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari" uzturētajās radiofrekvenču spektra un numerācijas
datubāzēs iekļautajai informācijai;
7) piekļūt platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēmā iekļautajai informācijai.
11. pants. Publiskā konsultācija
(1) Regulators atbilstoši kompetencei Latvijas Republikas mērogā veic publiskās konsultācijas ar ieinteresētajām
personām par šādiem plānotajiem pasākumiem:
1) elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus definēšana un analīze;
2) elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi tirgū noteikšana un speciālo prasību piemērošana,
grozīšana vai atcelšana;
3) normatīvo aktu izdošana atbilstoši šajā likumā noteiktajam pilnvarojumam;
4) ierobežotu radiofrekvenču joslu lietošanas tiesības saskaņā ar šā likuma 
45. panta
 otro daļu, 
46. panta
ceturto daļu un 
50. panta
 ceturto daļu;
5) harmonizēta radiofrekvenču izmantošana saskaņā ar šā likuma 
53. panta
 otro daļu;
6) pienākumu noteikšana piekļuves un starpsavienojuma jomā un attiecībā uz kabeļiem un saistītajām
iekārtām telpās vai līdz pirmajam koncentrācijas vai sadales punktam saskaņā ar šā likuma 
67. panta
 devīto
daļu un 
69. panta
 piekto daļu;
7) universālā pakalpojuma sniedzēja un saistību noteikšana saskaņā ar šā likuma 
71. panta
 piekto daļu;
8) elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi izteiktā apņemšanās un tirgus pārbaudes rezultāti
saskaņā ar šā likuma 
87. panta
 sesto daļu;
9) lēmums pirms pienākuma noteikšanas vertikāli integrētam elektronisko sakaru komersantam nodot
neatkarīgai vienībai (elektronisko sakaru komersantam, struktūrvienībai) ar atsevišķu piekļuves produktu
vairumtirdzniecības nodrošināšanu saistītas darbības saskaņā ar šā likuma 
89. panta
 otro daļu;
10) pāreja no vara dzīslu kabeļiem uz optisko šķiedru kabeļiem saskaņā ar šā likuma 
91. panta
 otro daļu;
11) tiek plānots mainīt noteiktos numerācijas vai ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību
specifiskos nosacījumus vai pieņemt lēmumus, kas var būtiski ietekmēt piešķirto ierobežotas radiofrekvenču
joslas un numerācijas lietošanas tiesību izmantošanu.
(2) Regulators ir tiesīgs veikt publisko konsultāciju arī par citiem jautājumiem, ja tam ir nepieciešams uzzināt
ieinteresēto personu viedokli par plānotajiem pasākumiem.
(3) Regulators ir tiesīgs pieņemt lēmumu vai administratīvo aktu bez publiskās konsultācijas, ja plānotās izmaiņas
nav būtiskas.
(4) Regulators publicē savā tīmekļvietnē paziņojumu par publisko konsultāciju. Regulators nosaka publiskās
konsultācijas termiņu — vismaz 30 dienas no paziņojuma publicēšanas dienas, un šajā laikposmā ieinteresētās
personas iesniedz Regulatoram komentārus un priekšlikumus. Regulators ir tiesīgs veikt atkārtotu publisko
konsultāciju, ja plānotā pasākuma projekts ir būtiski mainīts vai ir nepieciešams atkārtoti noskaidrot ieinteresēto
personu viedokli. Atkārtotā publiskā konsultācija ilgst vismaz 10 darbdienas no paziņojuma publicēšanas dienas.
(5) Regulators piecu darbdienu laikā no publiskās konsultācijas laikā iesniegto priekšlikumu un iebildumu
11
/
65
saņemšanas dienas tos publisko savā tīmekļvietnē, kā arī pēc to izskatīšanas Regulatora padomes sēdē publisko
savu viedokli par tiem.
12. pants. Konsultācija Eiropas Savienības līmenī
(1) Regulators veic mēnesi ilgu konsultāciju Eiropas Savienības līmenī ar Eiropas Komisiju, 
BEREC
 un Eiropas
Savienības dalībvalstu regulatoriem par plānotajiem pasākumiem, kas noteikti šā panta otrajā daļā un var ietekmēt
tirdzniecību starp Eiropas Savienības dalībvalstīm. Regulators neveic konsultāciju Eiropas Savienības līmenī par
pasākumiem, kas noteikti kā izņēmumi Eiropas Komisijas ieteikumā vai pamatnostādnēs par saskaņošanas
procedūru.
(2) Regulators veic publisko konsultāciju un konsultāciju Eiropas Savienības līmenī par šādiem plānotajiem
pasākumiem:
1) pienākumu noteikšana piekļuves un starpsavienojuma jomā un attiecībā uz kabeļiem un saistītajām
iekārtām telpās vai līdz pirmajam koncentrācijas vai sadales punktam saskaņā ar šā likuma 
67. panta
 devīto
daļu un 
69. panta
 piekto daļu;
2) elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus definēšana un analīze;
3) elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi tirgū noteikšana un speciālo prasību piemērošana,
grozīšana vai atcelšana;
4) elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi izteiktā apņemšanās un tirgus pārbaudes rezultāti
saskaņā ar šā likuma 
87. panta
 devīto daļu;
5) infrastruktūras izmantošana saskaņā ar šā likuma 
50. panta
 ceturto daļu;
6) lēmums pirms pienākuma noteikšanas vertikāli integrētam elektronisko sakaru komersantam nodot
neatkarīgai vienībai (elektronisko sakaru komersantam, struktūrvienībai) ar atsevišķu piekļuves produktu
vairumtirdzniecības nodrošināšanu saistītas darbības saskaņā ar šā likuma 
89. panta
 otro daļu;
7) pāreja no vara dzīslu kabeļiem uz optisko šķiedru kabeļiem saskaņā ar šā likuma 
91. panta
 otro daļu.
(3) Regulators konsultāciju Eiropas Savienības līmenī veic pēc publiskās konsultācijas. Regulators uzsāk
konsultāciju Eiropas Savienības līmenī, paziņojot un nosūtot plānoto pasākumu kopumu un tā pamatojumu Eiropas
Komisijai, 
BEREC
 un Eiropas Savienības dalībvalstu regulatoriem.
(4) Regulators Eiropas Komisijas, 
BEREC
 un citu Eiropas Savienības dalībvalstu regulatoru viedokļus un piezīmes
ņem vērā, cik vien iespējams. Regulators ir tiesīgs pieņemt arī grozītu plānoto pasākumu kopumu. Regulators
pieņemto lēmumu paziņo Eiropas Komisijai un 
BEREC
.
(5) Regulators plānoto pasākumu kopumu attiecībā uz Eiropas Komisijas tirgus ieteikumā nenorādītu elektronisko
sakaru pakalpojumu tirgus definēšanu vai elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi tirgū noteikšanu, ja tas
ietekmētu tirdzniecību starp Eiropas Savienības dalībvalstīm, nepieņem vēl divus mēnešus pēc konsultācijas Eiropas
Savienības līmenī termiņa beigām, ja saņem Eiropas Komisijas paziņojumu, ka plānotais pasākums radīs šķēršļus
iekšējam tirgum, vai ja Eiropas Komisijai ir radušās šaubas par tā saderību ar Eiropas Savienības tiesību aktiem. Ja
Eiropas Komisija pieņem lēmumu, ar kuru pieprasa, lai Regulators atsauc pasākuma projektu, Regulators sešu
mēnešu laikā pēc Eiropas Komisijas lēmuma pieņemšanas groza vai atsauc pasākuma projektu. Ja Regulators groza
pasākuma projektu, tas veic publisko konsultāciju un konsultāciju Eiropas Savienības līmenī.
(6) Regulators šā panta otrās daļas 1. un 3. punktā noteikto plānoto pasākumu kopumu nepieņem trīs mēnešus, ja
ir saņemts Eiropas Komisijas paziņojums, ka plānotais pasākuma projekts radīs šķēršļus iekšējam tirgum, vai ja
Eiropas Komisijai ir radušās šaubas par tā saderību ar Eiropas Savienības tiesību aktiem. Regulators triju mēnešu
laikā pēc paziņojuma saņemšanas sadarbojas ar Eiropas Komisiju un 
BEREC
, lai noteiktu veicamos pasākumus.
(7) Regulators pēc Eiropas Komisijas paziņojuma saņemšanas ir tiesīgs:
1) grozīt vai atsaukt pasākumu kopumu, cik vien iespējams, ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu un
BEREC
 atzinumu;
2) atstāt spēkā pasākumu kopumu, sniedzot attiecīgu pamatojumu.
12
/
65
(8) Regulators ir tiesīgs atsaukt pasākumu kopumu jebkurā konsultācijas Eiropas Savienības līmenī stadijā.
(9) Ja Regulators uzskata, ka ir steidzama vajadzība rīkoties, lai nodrošinātu konkurenci un aizsargātu
galalietotāju intereses, Regulators var nerīkot publisko konsultāciju un konsultāciju Eiropas Savienības līmenī par šā
panta otrās daļas 1., 2. un 3. punktā noteiktajiem plānotajiem pasākumiem. Šādā gadījumā Regulators nekavējoties
nosaka samērīgus pagaidu pasākumus. Ja Regulatora lēmumā noteiktais pagaidu pasākums ietver tarifu regulēšanas
un izmaksu aprēķināšanas saistības, tās stājas spēkā ne agrāk kā nākamajā dienā pēc Regulatora lēmuma
publicēšanas oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(10) Regulators par noteiktajiem pagaidu pasākumiem un to pamatojumu informē Eiropas Komisiju, 
BEREC
 un
Eiropas Savienības dalībvalstu regulatorus. Regulators pagaidu pasākumu var padarīt par pastāvīgu, pirms tam veicot
publisko konsultāciju un konsultāciju Eiropas Savienības līmenī.
13. pants. Platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēma
(1) Lai nodrošinātu valsts atbalsta pasākumu plānošanai elektronisko sakaru jomā un platjoslas elektronisko
sakaru attīstības politikas izstrādei nepieciešamos analītiskos materiālus un statistiku, kā arī platjoslas elektronisko
sakaru tīklu, platjoslas un universālā pakalpojuma ģeogrāfiskās pieejamības monitoringu, tiek izveidota un uzturēta
platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēma. Tā uztur aktuālos un vēsturiskos datus par platjoslas
interneta piekļuves pakalpojuma ģeogrāfisko pieejamību (tos piesaistot valsts adrešu reģistra datiem administratīvo
teritoriju un adrešu līmenī), kā arī interneta piekļuves pakalpojumu kvalitātes mērījumu rezultātus (tos piesaistot
ģeogrāfiskajām koordinātām vai valsts adrešu reģistra datiem).
(2) Platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēmā iekļauj Regulatora veiktajā platjoslas interneta
piekļuves pakalpojuma ģeogrāfiskajā apsekošanā iegūtos datus un elektronisko sakaru komersantu sniegto
informāciju par elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstības plāniem, Regulatora rīcībā esošos interneta
piekļuves pakalpojumu kvalitātes mērījumu rezultātus, kā arī Satiksmes ministrijas sagatavoto informāciju par
teritorijām, kurās tiek plānots valsts atbalsts, un valsts atbalsta ietvaros izbūvēto elektronisko sakaru infrastruktūru.
(3) Platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēmas turētājam ir tiesības saņemt no Latvijas
Ģeotelpiskās informācijas aģentūras topogrāfiskās kartes un ortofotokartes.
(4) Platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēmas turētājs izveido un uztur publiski pieejamu
tiešsaistes karti, kas nodrošina iespēju adreses līmenī atlasīt informāciju par pieejamiem elektronisko sakaru
pakalpojumiem, to kvalitāti un sniedzējiem, kā arī informāciju par teritorijām, kurās tiek plānoti valsts atbalsta
pasākumi elektronisko sakaru pakalpojumu izvēršanai, un valsts atbalsta ietvaros izbūvēto infrastruktūru.
(5) Ministru kabinets nosaka platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēmas izveides un uzturēšanas
kārtību, platjoslas pieejamības ģeogrāfiskās informācijas sistēmas saturu un tajā iekļautās informācijas iesniegšanas,
aprites un publicēšanas kārtību.
14. pants. Valsts politikas īstenošana ārkārtas gadījumu saziņas jomā
(1) Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests īsteno valsts politiku vienotā ārkārtas palīdzības izsaukuma
numura "112" un ārkārtas zvana (eZvana) jomā, tai skaitā nodrošina ārkārtas gadījumu saziņas un ārkārtas zvana
(eZvana) saņemšanu.
(2) Sabiedrībai paredzētu agrīno brīdināšanu īsteno atbilstoši normatīvajam regulējumam civilās aizsardzības un
katastrofas pārvaldīšanas jomā.
15. pants. Ministru kabineta tiesības valsts apdraudējuma gadījumā
Valsts apdraudējuma gadījumā Ministru kabinets var pieņemt lēmumu par valsts akciju sabiedrības "Latvijas
Valsts radio un televīzijas centrs" un valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari" funkciju un resursu nodošanu
Latvijas Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem. Kārtību, kādā valsts apdraudējuma gadījumā valsts akciju sabiedrība
"Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs" un valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" nodod funkcijas un
resursus Latvijas Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem, un šo funkciju un resursu apjomu nosaka Ministru kabinets.
13
/
65
III nodaļa
Elektronisko sakaru komersanta darbība, tiesības un pienākumi
16. pants. Paziņojums par darbības uzsākšanu elektronisko sakaru nozarē
(1) Regulators nosaka elektronisko sakaru tīklu un elektronisko sakaru pakalpojumu sarakstu. Pirms šo
pakalpojumu sniegšanas uzsākšanas komersantam ir pienākums nosūtīt Regulatoram paziņojumu par darbības
uzsākšanu elektronisko sakaru nozarē. Prasība nosūtīt Regulatoram paziņojumu par darbības uzsākšanu elektronisko
sakaru nozarē neattiecas uz starppersonu sakaru pakalpojumu, neizmantojot numerāciju, sniedzējiem.
(2) Regulators nosaka veidlapu paziņojumam par darbības uzsākšanu, paziņojumam par izmaiņām darbībā un
paziņojumam par darbības izbeigšanu elektronisko sakaru nozarē, kā arī minēto paziņojumu nosūtīšanas kārtību.
(3) Komersants kļūst par elektronisko sakaru komersantu un iegūst tiesības sniegt elektronisko sakaru
pakalpojumu un nodrošināt elektronisko sakaru tīklu tikai pēc tam, kad Regulators ir saņēmis paziņojumu par darbības
uzsākšanu elektronisko sakaru nozarē. Paziņojums par darbības uzsākšanu elektronisko sakaru nozarē uzskatāms
par iesniegtu dienā, kad Regulators saņēmis visu paziņojumā par darbības uzsākšanu elektronisko sakaru nozarē
iekļaujamo informāciju. Regulators nedēļas laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas nosūta apstiprinājumu par tā
saņemšanu un informē elektronisko sakaru komersantu par vispārējo atļauju.
(4) Regulators, izmantojot elektroniskus līdzekļus, nosūta 
BEREC
 saņemto paziņojumu par darbības uzsākšanu
elektronisko sakaru nozarē un paziņojumu par tajā veiktajām izmaiņām.
17. pants. Elektronisko sakaru komersantu saraksts
(1) Regulators uztur elektronisko sakaru komersantu sarakstu un nodrošina tā publisku pieejamību.
(2) Elektronisko sakaru komersantu sarakstam ir publiska ticamība, un jebkurai personai ir tiesības iepazīties ar to
Regulatora tīmekļvietnē.
(3) Regulators elektronisko sakaru komersantu sarakstā ieraksta Eiropas Savienības dalībvalstī reģistrētu
komersantu.
(4) Regulators nosaka elektronisko sakaru komersantu sarakstā iekļaujamo informāciju.
18. pants. Izslēgšana no elektronisko sakaru komersantu saraksta
(1) Regulators elektronisko sakaru komersantu izslēdz no elektronisko sakaru komersantu saraksta šādos
gadījumos:
1) Regulators ir saņēmis elektronisko sakaru komersanta darbības izbeigšanas paziņojumu;
2) elektronisko sakaru komersants ir izslēgts no komercreģistra;
3) elektronisko sakaru komersanta darbība ir apturēta vai izbeigta, pamatojoties uz tiesas nolēmumu, nodokļu
administrācijas vai komercreģistra iestādes lēmumu;
4) saskaņā ar šā likuma 
21. panta
 piekto daļu;
5) citos normatīvajos aktos minētajos gadījumos.
(2) Elektronisko sakaru komersants mēnesi pirms dienas, kad beigs sniegt elektronisko sakaru pakalpojumu un
nodrošināt elektronisko sakaru tīklu, nosūta Regulatoram darbības izbeigšanas paziņojumu. Regulators izslēdz
elektronisko sakaru komersantu no elektronisko sakaru komersantu saraksta darbības izbeigšanas paziņojumā
norādītajā termiņā, bet ne agrāk kā mēnesi pēc paziņojuma saņemšanas.
(3) Komersants, kurš izslēgts no elektronisko sakaru komersantu saraksta, zaudē tiesības sniegt elektronisko
sakaru pakalpojumu un nodrošināt elektronisko sakaru tīklu, kā arī tam piešķirtās ierobežotas radiofrekvenču joslas
un numerācijas lietošanas tiesības vai citā veidā iegūtas šo tiesību izmantošanas iespējas.
14
/
65
19. pants. Elektronisko sakaru komersanta tiesības un pienākumi
(1) Elektronisko sakaru komersantam ir šādas tiesības:
1) nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;
2) nodrošināt elektronisko sakaru tīklu;
3) pieprasīt ierobežotas radiofrekvenču joslas un numerācijas lietošanas tiesības;
4) risināt sarunas par starpsavienojuma līguma noslēgšanu;
5) veicot anonimizēšanu, apstrādāt noslodzes datus un atrašanās vietas datus sabiedrībai nozīmīgu viedo
inovāciju izpētei un attīstībai;
6) ar tam pieejamiem tehnoloģiskajiem risinājumiem veikt papildu pasākumus, lai ierobežotu piekļuvi Latvijā
nelicencēta interaktīvo azartspēļu vai interaktīvo izložu organizētāja domēna vārdam vai interneta protokola
(IP) adresei.
(2) Elektronisko sakaru komersantam ir šādi pienākumi:
1) Regulatora noteiktajā termiņā, apjomā un detalizācijas līmenī sniegt informāciju, kas nepieciešama
Regulatora funkciju izpildei (arī tādu informāciju, kas ietver komercnoslēpumu), tai skaitā informāciju, kas
nepieciešama ģeogrāfiskajai apsekošanai;
2) ievērot ierobežotas radiofrekvenču joslas un numerācijas lietošanas tiesību specifiskos nosacījumus;
3) nodrošināt, ka tā starppersonu sakaru pakalpojuma, izmantojot numerāciju, galalietotājs var sazināties ar
cita elektronisko sakaru tīkla starppersonu sakaru pakalpojuma, izmantojot numerāciju, galalietotāju Eiropas
Savienībā, kā arī iespēju piekļūt visiem Eiropas Savienības numuriem un vispārējiem starptautiskajiem
bezmaksas numuriem (UIFN), ja tas ir tehniski iespējams un saimnieciski rentabli;
4) publiskot savā tīmekļvietnē piemērojamos elektronisko sakaru tīkla pieslēguma punkta tehniskos
parametrus tādā detalizācijas līmenī, lai galalietotājs varētu izvēlēties atbilstošu galiekārtu un ražotājs varētu
izgatavot nepieciešamo galiekārtu, kura nodrošinātu elektronisko sakaru pakalpojumu saņemšanu pieslēguma
punktā;
5) saskaņā ar 
Satversmes
 aizsardzības biroja direktora rakstveida pieprasījumu par saviem līdzekļiem ierīkot,
uzturēt, papildināt un pārveidot atbilstoši jaunieviestajām funkcionalitātēm pārtveršanas punktu (punktus), kas
pēc operatīvās darbības subjekta vadītāja rakstveida pieprasījuma bez atlīdzības nododams tā lietošanā
operatīvās darbības pasākumu un kriminālprocesuālo darbību veikšanai;
6) pēc 
Satversmes
 aizsardzības biroja pieprasījuma sniegt informāciju par tā īpašumā vai tiesiskajā valdījumā
esošajā mobilo sakaru tīklā vai atsevišķās tā daļās izmantoto aprīkojumu, programmatūru un ārpakalpojumiem;
7) Ministru kabineta noteiktajā kārtībā nodrošināt valsts akciju sabiedrību "Elektroniskie sakari" ar numerācijas
datubāzes uzturēšanai nepieciešamo informāciju, tai skaitā ar informāciju par tiem galalietotāja lietošanā
nodotajiem numuriem, kurus galalietotājs ir saglabājis, saņemot numura saglabāšanas pakalpojumu;
8) veikt tehniskus un organizatoriskus pasākumus attiecībā uz elektronisko sakaru tīkla drošību tā galalietotāju
datu aizsardzībai, kā arī konkrēta elektronisko sakaru tīkla drošības apdraudējuma gadījumā informēt
galalietotājus par elektronisko sakaru tīkla lietošanas riskiem un pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem
šo risku mazināšanai;
9) individuāli informēt galalietotāju par iespēju uzstādīt interneta satura filtru, kas ierobežo tādu materiālu
pieejamību, kuros propagandēta cietsirdīga uzvedība, vardarbība, erotika, pornogrāfija un kuri apdraud bērna
garīgo attīstību, kā arī nodrošināt bezmaksas interneta satura filtra uzstādīšanu, ja galalietotājs to pieprasa;
10) ja elektronisko sakaru komersants nodrošina publisko elektronisko sakaru tīklu, — veikt tehniskus un
organizatoriskus pasākumus attiecīgo elektronisko sakaru tīklu integritātes nodrošināšanai, tīklu un
pakalpojumu drošības apdraudējumu pārvarēšanai un sadarboties ar Informācijas tehnoloģiju drošības incidentu
15
/
65
novēršanas institūciju atbilstoši 
Informācijas tehnoloģiju drošības likumam
;
11) ja elektronisko sakaru komersants nodrošina publisko elektronisko sakaru tīklu, — nodrošināt
galalietotājiem bezmaksas ārkārtas gadījuma saziņu ar ārkārtas palīdzības dienestiem (Valsts ugunsdzēsības
un glābšanas dienestu, Valsts policiju, Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu, Gāzes avārijas
dienestu, Nacionālo bruņoto spēku Jūras spēku Krasta apsardzes dienesta Jūras meklēšanas un glābšanas
koordinācijas centru (turpmāk — Jūras meklēšanas un glābšanas koordinācijas centrs)), kā arī bezmaksas
izsaukuma un īsziņas nosūtīšanu uz vienoto ārkārtas palīdzības izsaukuma numuru "112";
12) šīs daļas 
11. punktā
 minētajos gadījumos tehnisko iespēju robežās nodrošināt izsaucēja atrašanās vietas
noteikšanu un šo datu bezmaksas nodošanu Iekšlietu ministrijas Informācijas centram. Ministru kabinets
nosaka izsaucēja atrašanās vietas datu noteikšanas un nodošanas kārtību, kā arī to glabāšanas termiņus;
13) ja elektronisko sakaru komersants nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, kurā saskaņā ar
Komisijas 2012. gada 26. novembra deleģētās regulas (ES) Nr. 
305/2013
, ar ko Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2010/40/ES
 papildina attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga 
eCall
 pakalpojuma saskaņotu
nodrošināšanu 3. panta 1. punkta nosacījumiem ir iespējams ārkārtas zvans (eZvans) bez maksas:
a) nodrošināt ārkārtas zvana (eZvana) identifikāciju publisko mobilo elektronisko sakaru tīklos,
b) nodrošināt ārkārtas zvana (eZvana) izsaukuma maršrutēšanu uz vienoto ārkārtas palīdzības izsaukuma
numuru "112";
14) elektronisko sakaru tīkla darbības pārrāvumu gadījumā vai nepārvaramas varas (
force majeure
) apstākļos
nodrošināt galalietotājiem pēc iespējas pilnīgāku piekļuvi balss sakaru pakalpojumiem un interneta piekļuves
pakalpojumiem;
15) ja elektronisko sakaru komersants nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, — pēc tam, kad
saņemts Ārlietu ministrijas paziņojums par katastrofu, kas saistīta ar personas dzīvības vai veselības
apdraudējumu, vai katastrofas draudiem, pēc iespējas ātrāk nosūtīt uz galiekārtu saviem galalietotājiem
attiecīgajā valstī Ārlietu ministrijas sagatavoto informāciju par attiecīgajā situācijā iespējamo rīcību;
16) ja elektronisko sakaru komersants nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, — nodrošināt
publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu un tajā izmantoto iekārtu, programmatūru un ārpakalpojumu atbilstību
drošības prasībām saskaņā ar šā likuma 
8. panta
 noteikumiem;
17) ja elektronisko sakaru komersants nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, — pēc tam, kad
saņemts Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta paziņojums par katastrofu, kas saistīta ar personas
dzīvības, veselības vai īpašuma apdraudējumu, vai katastrofas draudiem, pēc iespējas ātrāk nosūtīt uz
galiekārtu saviem galalietotājiem Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta sagatavoto informāciju par
attiecīgajā situācijā nepieciešamo rīcību;
18) nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojuma darbībā papildu funkcijas, kas paredzētas, lai apmierinātu
personu ar invaliditāti vajadzības un nodrošinātu sadarbspēju ar palīgtehnoloģijām:
a) papildus balss saziņai nodrošinot reāllaika tekstu,
b) nodrošinot vispusīgās sarunas pakalpojumu, ja papildus balss saziņai ir nodrošināts video,
c) nodrošinot, ka ārkārtas gadījuma saziņu, kurā izmanto balsi un tekstu (tostarp reāllaika tekstu),
sinhronizē un, ja tiek izmantots video, to sinhronizē kā vispusīgo sarunu un pārsūta ārkārtas izsaukumu
centrālei;
19) ja elektronisko sakaru komersants nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, — pēc kompetento
iestāžu pieprasījuma sniegt informāciju, kas nepieciešama to tīklu un pakalpojumu drošības novērtēšanai;
20) ja elektronisko sakaru komersants nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, — pēc kompetento
iestāžu pieprasījuma, ja ir aizdomas vai ir konstatēti drošības pārkāpumi, organizēt drošības auditu, ko veic ar
šā likuma 
8. pantā
 noteikto kompetento iestādi saskaņots kvalificēts un no iesaistītajām pusēm neatkarīgs
tiesību subjekts. Par audita rezultātiem informē kompetento iestādi. Audita izmaksas sedz un auditā
konstatētos pārkāpumus novērš elektronisko sakaru komersants, kas nodrošina publisko mobilo elektronisko
sakaru tīklu.
16
/
65
(3) Elektronisko sakaru komersants, kas sniedz balss sakaru pakalpojumu, papildus šā panta otrajā daļā
noteiktajam nodrošina:
1) sava elektronisko sakaru tīkla galalietotājam piekļuvi operatora palīdzības pakalpojumiem;
2) galalietotājiem bezmaksas izsaukumus uz Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu īsajiem numuriem
"116XXX";
3) galalietotājiem nepārtrauktu iespēju sazināties ar ārkārtas palīdzības dienestiem un nepārtrauktu iespēju
saņemt galalietotājam adresētu sabiedrībai paredzētu brīdinājumu.
(4) Ja Regulators konstatē, ka elektronisko sakaru tirgū patērētājiem nav pieejami attiecīgi tarifu plāni, elektronisko
sakaru komersantam, kas sniedz platjoslas interneta piekļuves pakalpojumu, papildus šā panta otrajā daļā
noteiktajam ir pienākums nodrošināt patērētājiem vismaz vienu tarifu plānu, kura maksimālā cena nepārsniedz
Centrālās statistikas pārvaldes publicētos 1. kvintilē ietilpstošo mājsaimniecību patēriņa izdevumus par sakaru
pakalpojumiem, kuri ir publicēti arī Regulatora tīmekļvietnē un kuros ir iekļauts platjoslas interneta piekļuves
pakalpojums ar pārraides ātrumu, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu patērētājam piekļuvi vismaz šādam pakalpojumu
apjomam:
1) elektroniskais pasts;
2) meklētājprogrammas, kas ļauj meklēt un atrast visu veidu informāciju;
3) mācību un izglītības pamatrīki tiešsaistē;
4) laikraksti vai ziņas tiešsaistē;
5) preču un pakalpojumu iegāde vai pasūtījumi tiešsaistē;
6) darba meklēšana un darba meklēšanas rīki;
7) profesionālo kontaktu veidošana;
8) internetbankas pakalpojumi;
9) elektroniskās pārvaldes pakalpojumi;
10) sociālie plašsaziņas līdzekļi un tūlītējā ziņapmaiņa;
11) izsaukumi un videoizsaukumi (standarta kvalitātē).
20. pants. Vispārējā atļauja
(1) Regulators nosaka elektronisko sakaru pakalpojumu (izņemot starppersonu sakaru pakalpojumus, neizmantojot
numerāciju) sniegšanas noteikumus, paredzot vispārējās atļaujas nosacījumus:
1) piekļuves nodrošināšanai;
2) starpsavienojuma nodrošināšanai;
3) galalietotāju saziņas nodrošināšanai;
4) elektronisko sakaru pakalpojumu savietojamībai;
5) galalietotāju piekļuvei numuriem;
6) attiecībā uz galalietotāja tiesībām.
(2) Vispārējā atļaujā ietilpst arī Regulatora noteikumi par elektronisko sakaru pakalpojumu līgumā iekļaujamo
informāciju.
17
/
65
21. pants. Pārkāpums
(1) Šajā pantā noteiktais attiecas uz šādiem pārkāpumiem: uz šā likuma 
20. pantā
 minēto noteikumu pārkāpumu,
šā likuma 
67. panta
 septītajā un astotajā daļā un 
69. panta
 piektajā daļā noteiktā pienākuma neizpildi, Regulatora
noteikto ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību vai numerācijas lietošanas tiesību izmantošanas
nosacījumu vai specifisko nosacījumu neizpildi, universālā pakalpojuma vai speciālās prasības nepildīšanu.
(2) Ja Regulators konstatē pārkāpumu, tas informē elektronisko sakaru komersantu par konstatēto pārkāpumu un
norāda termiņu tā novēršanai un paskaidrojuma sniegšanai.
(3) Regulators ir tiesīgs pārkāpuma gadījumā noteikt elektronisko sakaru komersantam pienākumu izbeigt vai
pārtraukt tāda elektronisko sakaru pakalpojuma vai elektronisko sakaru pakalpojumu komplekta sniegšanu, kas
būtiski kaitē konkurencei.
(4) Regulators ir tiesīgs noteikt steidzamus pagaidu pasākumus, neievērojot šā panta otrajā, trešajā un piektajā
daļā noteikto, ja pārkāpums rada tūlītējus un būtiskus draudus sabiedrības interesēm, citiem elektronisko sakaru
komersantiem vai galalietotājiem. Regulators pagaidu pasākumu termiņu nosaka ne ilgāku par trim mēnešiem. Ja
pārkāpums nav novērsts pilnībā vai pagaidu pasākumi nav veikti pilnībā, Regulators pagaidu pasākumu termiņu var
pagarināt vēl uz trim mēnešiem.
(5) Ja elektronisko sakaru komersants ir izdarījis būtisku pārkāpumu vai gada laikā izdarījis atkārtotu pārkāpumu
un elektronisko sakaru komersanta veiktie pārkāpuma novēršanas pasākumi nav efektīvi, Regulators ir tiesīgs izslēgt
elektronisko sakaru komersantu no elektronisko sakaru komersantu saraksta uz laiku līdz pieciem gadiem.
(6) Komersantam, kurš izslēgts no elektronisko sakaru komersantu saraksta saskaņā ar šā panta piekto daļu, ir
tiesības atsākt elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu vai nodrošināt elektronisko sakaru tīklu tikai pēc šā panta
piektajā daļā minētā Regulatora noteiktā termiņa beigām. Lai komersants atsāktu elektronisko sakaru pakalpojumu
sniegšanu vai nodrošinātu elektronisko sakaru tīklu, tas pēc Regulatora noteiktā termiņa beigām nosūta Regulatoram
paziņojumu par darbības uzsākšanu elektronisko sakaru nozarē saskaņā ar šā likuma 
16. panta
 trešo daļu.
22. pants. Atsevišķa uzskaite un finanšu pārskati
Elektronisko sakaru komersantam, kuram piešķirtas ekskluzīvas tiesības sniegt pakalpojumus citās nozarēs
Latvijas Republikā vai citā Eiropas Savienības dalībvalstī un kura gada apgrozījums Eiropas Savienībā elektronisko
sakaru pakalpojumu un elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanā ir vismaz 50 miljoni 
euro
, veic atsevišķu uzskaiti par
darbībām, kas saistītas ar elektronisko sakaru tīklu vai elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanu tiktāl, ciktāl
tas būtu nepieciešams, ja minētās darbības veiktu juridiski neatkarīgas vienības, lai noteiktu visas izmaksas,
ieņēmumus un izdevumus. Elektronisko sakaru komersants veic uzskaiti, pamatojoties uz izmantotajām
aprēķināšanas un attiecināšanas metodēm. Elektronisko sakaru komersants strukturāli nošķir darbības, kas saistītas
ar elektronisko sakaru tīklu un elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanu, no citām savām komercdarbībām.
23. pants. Informācijas sniegšana
(1) Regulators nosaka tam regulāri iesniedzamo informāciju un tās iesniegšanas termiņus.
(2) Regulators ir tiesīgs pieprasīt un saņemt no elektronisko sakaru komersanta informāciju šādiem mērķiem:
1) lai veiktu regulāru vai atsevišķu pārbaudi attiecībā uz vispārējās atļaujas nosacījumu ievērošanu un izpildi,
valsts nodevas maksājumiem par sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu, ierobežotas radiofrekvenču joslas un
numerācijas lietošanas tiesībām un to izmantošanu, kā arī piekļuves un starpsavienojuma nodrošināšanu,
speciālo prasību un citu saistību izpildi, ierobežotas radiofrekvenču joslas un numerācijas lietošanas tiesību
piešķiršanu;
2) lai izvērtētu sūdzību vai citas ziņas par elektronisko sakaru komersanta darbību elektronisko sakaru nozarē;
3) lai izvērtētu ierobežotas radiofrekvenču joslas vai numerācijas lietošanas tiesību pieprasījumu atbilstoši tā
piešķiršanas kārtībai;
4) lai izstrādātu salīdzināmus pārskatus par elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitāti un cenām;
18
/
65
5) lai iegūtu un apkopotu statistikas datus, izstrādātu ziņojumu vai pētījumu par Regulatora kompetencē esošu
jautājumu;
6) lai veiktu elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus analīzi, kā arī izvērtētu elektronisko sakaru tīklu vai tādu
elektronisko sakaru pakalpojumu turpmāko attīstību, kuri varētu ietekmēt vairumtirdzniecības pakalpojumu
pieejamību konkurentiem, teritoriālo pārklājumu un galalietotājiem pieejamos pakalpojumus;
7) ģeogrāfiskajai apsekošanai, tai skaitā platjoslas elektronisko sakaru tīklu attīstības prognožu
nodrošināšanai;
8) lai sniegtu informāciju atbilstoši Eiropas Komisijas, 
BEREC
 un citu Eiropas Savienības dalībvalstu
regulatoru pieprasījumiem.
(3) Regulators informē elektronisko sakaru komersantu par nolūku, kādā pieprasītā informācija tiks izmantota.
Regulators šā panta otrajā daļā norādīto informāciju (izņemot informāciju par ierobežotas radiofrekvenču joslas un
numerācijas lietošanas tiesību pieprasījumu) neprasa iesniegt pirms elektronisko sakaru komersanta reģistrēšanas,
un tās iesniegšana nav kritērijs komersanta ierakstīšanai elektronisko sakaru komersantu sarakstā.
(4) Elektronisko sakaru komersants nenosaka komercnoslēpuma statusu un nodrošina publisku pieejamību
informācijai par sniegtajiem elektronisko sakaru pakalpojumiem un nodrošinātajiem elektronisko sakaru tīkliem, kā arī
ģeogrāfiskās apsekošanas informācijai, tai skaitā informācijai par elektronisko sakaru komersantu mazumtirdzniecībā
nodrošināto elektronisko sakaru pakalpojumu ģeogrāfisko pieejamību, elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitātes
rādītājiem un pakalpojuma nodrošināšanai izmantoto tehnoloģiju, mazumtirdzniecībā nodrošināto elektronisko sakaru
pakalpojumu raksturojošiem kvantitatīvajiem rādītājiem — pieslēgumu skaitu, galalietotāju skaitu, pakalpojumu
apjomu, tehnoloģiju sadalījumu, universālā pakalpojuma nodrošināšanas radītajām tīrajām izmaksām un elektronisko
sakaru pakalpojumu mazumtirdzniecības tarifiem.
24. pants. Pārrobežu strīdi
(1) Regulators izskata pārrobežu strīdus starp Latvijas Republikas elektronisko sakaru komersantu un citas
Eiropas Savienības dalībvalsts elektronisko sakaru komersantu par elektronisko sakaru komersanta tiesībām un
pienākumiem, kas izriet no šā likuma, izņemot jautājumus par radiofrekvenču spektru. Regulators pārrobežu strīdu
izskatīšanā sadarbojas ar 
BEREC
.
(2) Latvijas Republikas vai Eiropas Savienības dalībvalsts elektronisko sakaru komersantam ir tiesības risināt
pārrobežu strīdu Regulatorā vai attiecīgās dalībvalsts regulatorā.
(3) Regulators par pārrobežu strīdu, kas skar tirdzniecību starp Eiropas Savienības dalībvalstīm, paziņo 
BEREC
.
Regulators lēmumu par pārrobežu strīdu pieņem mēneša laikā pēc 
BEREC
 atzinuma saņemšanas.
(4) Regulators ir tiesīgs pieņemt pagaidu lēmumu par veicamajiem pasākumiem pirms 
BEREC
 atzinuma
saņemšanas, ja uzskata, ka nepieciešama steidzama rīcība, lai nodrošinātu konkurenci vai aizsargātu galalietotāja
tiesības.
25. pants. Elektronisko sakaru komersantu savstarpējās attiecības
Elektronisko sakaru komersantu savstarpējās tiesības, pienākumus un atbildību nosaka līgums.
IV nodaļa
Elektronisko sakaru tīkli
26. pants. Privātā elektronisko sakaru tīkla lietošana
(1) Fiziskajai personai, juridiskajai personai vai šādu personu apvienībai ir tiesības izveidot un lietot privāto
elektronisko sakaru tīklu.
(2) Elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšana, izmantojot privāto elektronisko sakaru tīklu, ir aizliegta.
19
/
65
(3) Privātā elektronisko sakaru tīkla īpašniekam ir tiesības pieslēgt privāto elektronisko sakaru tīklu publiskajam
elektronisko sakaru tīklam.
(4) Ja privātais elektronisko sakaru tīkls ir pieslēgts publiskajam elektronisko sakaru tīklam, tad privātā
elektronisko sakaru tīkla īpašniekam ir pienākums nodrošināt elektronisko sakaru tīklu savietojamību.
27. pants. Ārkārtas situāciju valsts elektronisko sakaru tīkla un valsts elektronisko sakaru pakalpojumu
centra lietošana
(1) Ministru kabinets nosaka ārkārtas situāciju valsts elektronisko sakaru tīkla nodrošināšanas un lietošanas
kārtību, kā arī apstiprina to institūciju sarakstu, kuras izmanto ārkārtas situāciju valsts elektronisko sakaru tīklu.
(2) Ministru kabinets nosaka valsts elektronisko sakaru pakalpojumu centra lietošanas un centrā pieejamo
pakalpojumu sniegšanas kārtību, kārtību, kādā centrā izvietojamas un uzturamas informācijas sistēmas un ar tām
saistītie tehnoloģiskie risinājumi, kā arī kārtību, kādā nosaka centrā izvietojamo informācijas sistēmu un ar tām
saistīto tehnoloģisko risinājumu sarakstu.
28. pants. Elektronisko sakaru tīklu ierīkošana un būvniecība
(1) Elektronisko sakaru komersantiem ir tiesības ierīkot un būvēt (arī pārbūvēt) elektronisko sakaru tīklus un to
infrastruktūras inženierbūves (kabeļu kanalizāciju, kabeļu akas, stabus, mastus, torņus, konteinerus) valsts,
pašvaldību un privātā īpašuma teritorijā, iepriekš saskaņojot projektu un darbu veikšanas laiku ar nekustamā īpašuma
īpašnieku vai tiesisko valdītāju būvniecību regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(2) Nekustamo īpašumu īpašnieku vai tiesisko valdītāju lietošanas tiesību aprobežojumu apjoms un izmantošanas
kārtība elektronisko sakaru tīklu ierīkošanā un būvniecībā noteikta šajā likumā, 
Aizsargjoslu likumā
 un 
Civillikumā
.
(3) Iznomājot publiskas personas nekustamo īpašumu publisko elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanas mērķim,
uz nomas līgumu netiek attiecināta 
Publiskas personas finanšu līdzekļu un mantas izšķērdēšanas novēršanas likuma
6.
1
 panta
 1.
1
 daļā iznomātājam noteiktā prasība ne retāk kā reizi sešos gados vienpusēji pārskatīt nomas maksas
apmēru. Nosacījumi attiecībā uz to, kādos gadījumos tiek pārskatīta nomas maksa, ir iekļaujami nomas līgumos.
(4) Elektronisko sakaru tīklu ierīkošanu vai būvniecību īpaši aizsargājamās dabas teritorijās un mikroliegumos veic
atbilstoši īpaši aizsargājamo dabas teritoriju un mikroliegumu aizsardzību un ietekmes uz vidi novērtējumu
regulējošiem normatīvajiem aktiem.
(5) Elektronisko sakaru tīklu ierīkošanu vai būvniecību, kas skar publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūru vai
valsts autoceļu veidojošus nekustamos īpašumus, veic atbilstoši dzelzceļu un autoceļus regulējošiem normatīvajiem
aktiem.
(6) Ierīkojot vai būvējot (arī pārbūvējot) publiskos elektronisko sakaru tīklus un to infrastruktūras inženierbūves,
elektronisko sakaru komersantam ir tiesības, izmaksājot vienreizēju atlīdzību nekustamā īpašuma īpašniekam par
jaunu īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumu noteikšanu, saskaņošanas procedūru aizstāt ar savlaicīgu nekustamā
īpašuma īpašnieka informēšanu, ja ir iestājies vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) publisko elektronisko sakaru tīklu ierīkošana vai būvniecība paredzēta vietējās pašvaldības teritorijas
plānojumā vai detālplānojumā;
2) publiskie elektronisko sakaru tīkli tiek ierīkoti vai būvēti sarkano līniju, publiski lietojamās ielas, tāda ceļa,
kam nav noteiktas sarkanās līnijas, vai esošās aizsargjoslas robežās;
3) publiskie elektronisko sakaru tīkli vai to infrastruktūras būves tiek ierīkotas vai būvētas (arī pārbūvētas)
esošajā elektronisko sakaru komersanta objekta aizsargjoslā un pēc to ierīkošanas kopējais aizsargjoslu
platums palielinās ne vairāk kā par 10 procentiem no sākotnējās aizsargjoslas platuma, ievērojot, ka šajā
punktā noteiktajā kārtībā aizsargjoslu var palielināt ne vairāk kā vienu reizi;
4) publisko elektronisko sakaru tīklam ir noteikts nacionālo interešu objekta statuss.
(7) Ministru kabinets nosaka šā panta sestajā daļā paredzētās atlīdzības aprēķināšanas un izmaksāšanas kārtību.
(8) Šā panta sestajā daļā minētais neattiecas uz publisko elektronisko sakaru tīklu ierīkošanu vai būvniecību, ja to
20
/
65
atrašanās vieta ir saistīta ar valsts aizsardzības vai nacionālās drošības jomu, tostarp kritiskās infrastruktūras
objektiem. Šādā gadījumā, balstoties uz attiecīgiem apsvērumiem par valsts aizsardzību un nacionālo drošību,
lēmumu par publisko elektronisko sakaru infrastruktūras ierīkošanas vai būvniecības saskaņošanu pieņem
kompetentā iestāde valsts aizsardzības vai nacionālās drošības jomā, bet par kritiskās infrastruktūras objektu — tā
īpašnieks. Lēmuma pieņēmējam atteikums nav jāpamato.
29. pants. Nekustamā īpašuma sakārtošana pēc elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanas darbu
pabeigšanas
(1) Ja elektronisko sakaru komersants elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanas darbu laikā, ieskaitot avārijas
novēršanas darbus, ir sabojājis vai kā citādi patvaļīgi pārveidojis citas personas nekustamo īpašumu, šim
komersantam ir pienākums salabot sabojāto vai sakārtot pārveidoto nekustamo īpašumu. Nekustamā īpašuma
īpašniekam vai valdītājam nav tiesību pieprasīt ar elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanas darbiem saistītus vai
nesaistītus papildu darbus vai palielināt atjaunošanas darbu apjomu ārpus bojājuma vietas.
(2) Ja mēneša laikā pēc šā panta pirmajā daļā minēto darbu pabeigšanas vai citā termiņā pēc vienošanās ar
nekustamā īpašuma īpašnieku vai valdītāju elektronisko sakaru komersants nesakārto attiecīgo īpašumu, to ir tiesīgs
sakārtot pats īpašnieks vai valdītājs, piedzenot no elektronisko sakaru komersanta ar īpašuma sakārtošanu saistītos
izdevumus un zaudējumus.
30. pants. Elektronisko sakaru tīkla aizsardzības prasības un lietošanas tiesību aprobežojumi par labu
elektronisko sakaru komersantam
(1) Publisko elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanai un elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai par labu
publiskā elektronisko sakaru tīkla komersantam ir noteikts nekustamā īpašuma lietošanas tiesību aprobežojums. Šis
aprobežojums ir spēkā no dienas, kad attiecīgais elektronisko sakaru tīkls nodots ekspluatācijā.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētais attiecas arī uz tādu elektronisko sakaru tīklu, kas tiek izveidots, izmantojot
publisko finansējumu, un lietots valsts institūciju funkciju izpildei.
(3) Dzīvojamo māju un nedzīvojamo ēku kabeļu ievads, stāvvadi, horizontālie kabeļu kanāli, kabeļu sadales un
elektronisko sakaru tīklu iekārtu uzstādīšanas vietas koplietošanas telpās, ievērojot īpašumtiesības reglamentējošus
normatīvos aktus, elektronisko sakaru komersantiem publisko elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanai ir pieejamas
bez diskriminācijas un uz vienlīdzīgu principu pamata.
(4) Nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs nodrošina elektronisko sakaru komersantam iespēju piekļūt pie
attiecīgajā īpašumā, arī liegumzonā, slēgtā teritorijā vai ēkā esošajiem elektronisko sakaru tīkliem un to
infrastruktūras inženierbūvēm, lai veiktu ar šo tīklu un attiecīgo infrastruktūras inženierbūvju nodrošināšanu saistītus
darbus. Par remonta vai citu ar tīkla nodrošināšanu saistītu darbu nepieciešamību nekustamā īpašuma īpašnieku vai
valdītāju brīdina vismaz vienu dienu pirms šo darbu uzsākšanas. Avārijas gadījumā pieļaujams tās seku novēršanu
uzsākt bez nekustamā īpašuma īpašnieka vai valdītāja iepriekšējas brīdināšanas, ja to nav iespējams izdarīt. Par
avārijas gadījumiem tiek uzskatīti elektronisko sakaru tīkla bojājumi, kuru rezultātā elektronisko sakaru pakalpojumu
sniegšana ir pilnībā vai daļēji traucēta vai kuri var tūlīt pat rasties.
(5) Ja šajā likumā nav noteikts citādi, publiskā elektronisko sakaru tīkla īpašnieks vai valdītājs izlieto šajā likumā
noteiktās tiesības piekļūt savam elektronisko sakaru tīklam, nemaksājot atlīdzību par šajā pantā paredzēto
nekustamā īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumu. Šis nosacījums neierobežo nekustamā īpašuma īpašnieka,
valdītāja vai lietotāja tiesības prasīt viņam radīto tiešo zaudējumu atlīdzību.
(6) Nekustamā īpašuma īpašnieks vai tiesiskais valdītājs, vai — attiecīgos gadījumos — pārvaldītājs nedrīkst
bojāt vai pārveidot elektronisko sakaru tīklu, kas izvietots nekustamajā īpašumā, vai veikt darbības, kas kavētu
nekustamajā īpašumā izvietotā elektronisko sakaru tīkla nodrošināšanu vai elektronisko sakaru pakalpojumu
sniegšanu, tai skaitā galalietotāju un patērētāju pieslēgumu veikšanu.
(7) Elektronisko sakaru tīklu pēc nekustamā īpašuma īpašnieka vai tiesiskā valdītāja pieprasījuma pārvieto par
attiecīgā nekustamā īpašuma īpašnieka vai tiesiskā valdītāja līdzekļiem, ja puses nevienojas citādi. Izņēmums ir
gadījumi, kad nepieciešamība pārvietot elektronisko sakaru tīklu radusies no nekustamā īpašuma īpašnieka vai
tiesiskā valdītāja neatkarīgu iemeslu (piemēram, dabas katastrofa, izmaiņas normatīvajos aktos, ārējo apstākļu radīts
nekustamā īpašuma bojājums) dēļ.
31. pants. Atlīdzība par zemes īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumu
21
/
65
(1) Nekustamā īpašuma īpašnieks par zemes īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumu var prasīt atlīdzību, ja:
1) zemes īpašumu izmanto jauna elektronisko sakaru tīkla ierīkošanai vai būvniecībai;
2) veicot esoša elektronisko sakaru tīkla pārbūvi, palielinās zemes īpašuma platība, ko jau aizņem
elektronisko sakaru tīkls vai aizsargjosla gar vai ap šo objektu.
(2) Ja elektronisko sakaru nozares politikas plānošanas dokumentā vai vietējās pašvaldības ilgtspējīgas attīstības
stratēģijā un attīstības programmā noteiktos mērķus var sasniegt, uzdevumus izpildīt un rezultātus panākt, ierīkojot
vai izbūvējot ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu, un tas vienlaikus kalpos vispārējām sabiedrības interesēm, publiska
persona atlīdzību par zemes īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumu neprasa.
(3) Ja nekustamā īpašuma īpašnieks prasa šā panta pirmajā daļā norādīto atlīdzību, bet puses nevar vienoties par
tās apmēru, atlīdzību par zemes īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumu nosaka atbilstoši šā panta ceturtajā daļā
minētajai metodikai.
(4) Metodiku, kādā nosakāma zemes īpašuma platība, par kuru nekustamā īpašuma īpašniekam aprēķina
atlīdzību, kā arī metodiku un kārtību, kādā aprēķina un nekustamā īpašuma īpašniekam izmaksā atlīdzību par
elektronisko sakaru tīkla būvniecībai nepieciešamā zemes īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumu, nosaka Ministru
kabinets.
32. pants. Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvietošana un izmantošana
(1) Operatoram ir tiesības tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuru fiziskie un tehniskie parametri atbilst
Eiropas Komisijas 2020. gada 20. jūlija īstenošanas regulā (ES) 
2020/1070
 par tuvas darbības bezvadu piekļuves
punktu raksturlielumu precizēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas (ES) 
2018/1972
 par
Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 57. panta 2. punktu norādītajiem kritērijiem, izvietot valsts, pašvaldību
un privātajā īpašumā, iepriekš saskaņojot to ar attiecīgā nekustamā īpašuma īpašnieku vai tiesisko valdītāju.
(2) Operators izvieto tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu, ievērojot normatīvos aktus par darba aizsardzību,
ugunsdrošību, elektrodrošību, būvniecību un elektronisko sakaru tīklu ierīkošanu.
(3) Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta radioiekārtu atļauts izmantot publisko mobilo radiosakaru tīklu
darbības nodrošināšanai saskaņā ar nacionālo radiofrekvenču plānu. Operators reģistrē tuvas darbības bezvadu
piekļuves punktu valsts akciju sabiedrībā "Elektroniskie sakari".
(4) Publiskajām personām un to īpašumā esošajām kapitālsabiedrībām ir pienākums, ievērojot vienlīdzīgus
nosacījumus, bez maksas nodrošināt operatoriem piekļuvi jebkurai fiziskajai infrastruktūrai (tai skaitā ielu
aprīkojumam (piemēram, apgaismes stabiem, ceļazīmēm, satiksmes signālgaismām, stendiem, autobusu un
tramvaju pieturām un dzelzceļa stacijām)), kas ir tehniski piemērota tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu
izvietošanai.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minētais pienākums neattiecas uz piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai, ja tās atrašanās
vieta ir saistīta ar valsts aizsardzību vai nacionālo drošību, tai skaitā kritiskās infrastruktūras objektiem. Šajos
gadījumos, balstoties uz attiecīgiem apsvērumiem par valsts aizsardzību un nacionālo drošību, lēmumu pieņem
kompetentā iestāde valsts aizsardzības vai nacionālās drošības jomā, bet lēmumu par kritiskās infrastruktūras
objektu — tā īpašnieks. Lēmuma pieņēmējam atteikums nav jāpamato.
V nodaļa
Elektronisko sakaru tīklu galiekārtu un radioiekārtu atbilstības novērtēšana,
izplatīšana un lietošana
33. pants. Elektronisko sakaru tīklu galiekārtu un radioiekārtu atbilstības novērtēšana, izplatīšana un
lietošana
(1) Galiekārtām un radioiekārtām piemēro būtiskās prasības, kā arī tās novērtē un to atbilstību būtiskajām
prasībām apliecina likumā "
Par atbilstības novērtēšanu
" noteiktajā kārtībā.
(2) Prasības radioiekārtu piedāvāšanai tirgū, uzstādīšanai un lietošanai un to uzraudzības kārtību, kā arī 
22
/
65
(2) Prasības radioiekārtu piedāvāšanai tirgū, uzstādīšanai un lietošanai un to uzraudzības kārtību, kā arī
radioiekārtu atbilstības novērtēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(3) Pēc galiekārtas īpašnieka vai procesa virzītāja pieprasījuma elektronisko sakaru komersantam, kas piedāvā
elektronisko sakaru tīklā izmantot identificējamu galiekārtu, ir pienākums pārtraukt vai atjaunot iespēju izmantot savā
elektronisko sakaru tīklā nolaupītu, pazaudētu vai citādi pret īpašnieka gribu no viņa varas izgājušu elektronisko
sakaru tīklā identificējamu galiekārtu (turpmāk — īpašniekam zudusi galiekārta). Elektronisko sakaru komersants, kas
piedāvā elektronisko sakaru tīklā izmantot identificējamu galiekārtu, nodod centralizētajai datubāzei informāciju par
tam pieteikto īpašniekam zudušo galiekārtu.
(4) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā veido un uztur šā panta trešajā daļā minēto centralizēto datubāzi,
termiņus un kārtību, kādā elektronisko sakaru komersanti sniedz iekļaušanai centralizētajā datubāzē informāciju par
īpašniekiem zudušām galiekārtām un nodrošina īpašniekam zudušas galiekārtas izmantošanas iespējas pārtraukšanu
un atjaunošanu savā elektronisko sakaru tīklā, kā arī kārtību, kādā iesniedzams iesniegums identificējamas
galiekārtas izmantošanas iespējas pārtraukšanai vai atjaunošanai.
34. pants. Elektronisko sakaru tīklu identificējamu galiekārtu izplatīšanas un lietošanas aizliegumi
(1) Aizliegts bez identificējamas galiekārtas ražotāja vai tā pilnvarotas personas piekrišanas:
1) izmainīt datus, kas nepieciešami identificējamu galiekārtu identificēšanai elektronisko sakaru tīklā, kā arī
iegūt, glabāt un izplatīt šādam nolūkam paredzētus datus;
2) iegūt, izgatavot, glabāt un izplatīt programmatūru vai iekārtu, kas paredzēta identificējamu galiekārtu
identificēšanai elektronisko sakaru tīklā nepieciešamo datu izmainīšanai.
(2) Aizliegts lietot un izplatīt identificējamas galiekārtas, kurām nesankcionēti izmainīti to identificēšanai
elektronisko sakaru tīklā nepieciešamie dati, kā arī veikt darbības, kas saistītas ar identificējamai galiekārtai piešķirtā
iekārtas identifikatora nesankcionētu izmainīšanu vai identificējamas galiekārtas nesankcionētu atsaistīšanu darbībai
citā tīklā.
VI nodaļa
Elektronisko sakaru komersanti un galalietotāji
35. pants. Īpašie nosacījumi
(1) Elektronisko sakaru komersants, pastāvot vienādiem apstākļiem, nosaka galalietotājiem vienādus nosacījumus
neatkarīgi no galalietotāja valstspiederības, dzīvesvietas vai komercdarbības vietas. Elektronisko sakaru komersants,
piemērojot atšķirīgus nosacījumus, tos objektīvi pamato.
(2) Šajā nodaļā minētās patērētāju tiesības (izņemot tiesības, kas saistītas ar starppersonu sakaru pakalpojumu,
neizmantojot numerāciju) attiecas arī uz mikrosabiedrību, mazu sabiedrību, nodibinājumu un biedrību, ja vien tie nav
skaidri pauduši atteikšanos no šiem noteikumiem.
(3) Lai galalietotājs, kas ir mikrosabiedrība, maza sabiedrība, nodibinājums vai biedrība, varētu izmantot patērētāja
tiesības, tas pēc elektronisko sakaru komersanta pieprasījuma iesniedz pierādījumus tam, ka ir mikrosabiedrība,
maza sabiedrība, nodibinājums vai biedrība.
36. pants. Elektronisko sakaru komersanta un galalietotāja attiecības
(1) Elektronisko sakaru komersanta un galalietotāja savstarpējās tiesības, pienākumus un atbildību nosaka
elektronisko sakaru pakalpojumu līgums.
(2) Elektronisko sakaru pakalpojumu līgumu noslēdz rakstveidā vai elektroniski.
(3) Kopsavilkums ir elektronisko sakaru pakalpojumu līguma neatņemama sastāvdaļa, kas atbilst Komisijas 2019.
gada 17. decembra īstenošanas regulā (ES) Nr. 
2019/2243
, ar ko izveido līguma kopsavilkuma veidni, kas publiski
pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu (ES) 
2018/1972
 noteiktajām prasībām, un to nemaina, ja līguma puses par to nav vienojušās. Patērētājs
23
/
65
pirms elektronisko sakaru pakalpojumu līguma noslēgšanas ir tiesīgs bez maksas iepazīties ar kopsavilkumu. Ja
objektīvu tehnisku iemeslu dēļ konkrētajā brīdī nav iespējams iesniegt līguma kopsavilkumu, to iesniedz iespējami
ātrāk, un līgums stājas spēkā, kad patērētājs pēc līguma kopsavilkuma saņemšanas ir apstiprinājis savu piekrišanu.
(4) Patērētājam ir tiesības jebkurā laikā izbeigt līgumu bez līgumsoda, par to vienu mēnesi iepriekš paziņojot
elektronisko sakaru komersantam, izņemot terminētus elektronisko sakaru pakalpojumu līgumus (turpmāk —
terminētais līgums).
(5) Elektronisko sakaru komersants neparedz līgumsodu par līguma izbeigšanu, ja patērētājs saņēmis elektronisko
sakaru komersanta paziņojumu par līguma nosacījumu grozījumiem un tiem nepiekrīt. Elektronisko sakaru
komersants par līguma nosacījumu grozījumiem un tiesībām izbeigt līgumu bez līgumsoda piemērošanas informē
patērētāju ne vēlāk kā mēnesi pirms līguma grozījumu stāšanās spēkā.
(6) Elektronisko sakaru komersants nodrošina, ka informācija par patērētājiem sniegto elektronisko sakaru
pakalpojumu tarifiem ir atklāta un publiski pieejama.
(7) Elektronisko sakaru komersants vismaz reizi gadā sniedz patērētājam informāciju par tam piemērotākajiem
elektronisko sakaru pakalpojumu tarifiem. Elektronisko sakaru pakalpojumu līgumā var paredzēt, ka šādu informāciju
sniedz pēc patērētāja pieprasījuma.
(8) Elektronisko sakaru komersants nodrošina patērētājam iespēju uzraudzīt un kontrolēt interneta piekļuves
pakalpojuma un starppersonu sakaru pakalpojuma patēriņa līmeni, ja tarifs ir saistīts ar pakalpojuma izmantošanas
ilgumu un apjomu. Elektronisko sakaru komersants informē patērētāju, pirms tas ir sasniedzis vai pārsniedzis patēriņa
limitu.
(9) Ja elektronisko sakaru komersants piemēro galiekārtas izmantošanas ierobežojumus, tas pirms elektronisko
sakaru pakalpojumu līguma slēgšanas informē galalietotāju, kā arī iekārtas pirkuma vai nomas līgumā norāda, ka
galiekārta nav izmantojama analoģiska veida elektronisko sakaru pakalpojuma saņemšanai no citiem elektronisko
sakaru komersantiem.
(10) Šā panta trešā, ceturtā, piektā, sestā un septītā daļa neattiecas uz līgumiem par starppersonu sakaru
pakalpojumu, neizmantojot numerāciju, vai M2M pakalpojumu.
37. pants. Prasības attiecībā uz līgumā iekļaujamo informāciju
(1) Regulators nosaka elektronisko sakaru pakalpojumu līgumā un kopsavilkumā iekļaujamo informāciju.
(2) Elektronisko sakaru komersants informāciju, kuru iekļauj elektronisko sakaru pakalpojumu līgumā un
kopsavilkumā, patērētājam sniedz skaidri un saprotami, izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju. Ja elektronisko
sakaru komersants minēto informāciju nevar sniegt, izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju, tas nodrošina, ka
attiecīgā informācija patērētājam ir pieejama citā veidā kā viegli lejuplādējams dokuments. Minētās informācijas
pieejamību galalietotājam ar invaliditāti elektronisko sakaru komersants nodrošina pēc tā pieprasījuma. Šī daļa
neattiecas uz līgumiem par starppersonu sakaru pakalpojumu, neizmantojot numerāciju, vai M2M pakalpojumu.
(3) Elektronisko sakaru komersants, piedāvājot patērētājam pakalpojumu komplektu ar galiekārtu vai bez tās, kas
ietver vismaz interneta piekļuves pakalpojumu vai starppersonu sakaru pakalpojumu, izmantojot numerāciju,
nodrošina:
1) šā panta pirmajā daļā minēto kopsavilkumu par visiem komplektā iekļautajiem elektronisko sakaru
pakalpojuma veidiem;
2) šā panta otrajā daļā minētās informācijas publisko pieejamību par visiem komplektā iekļautajiem
elektronisko sakaru pakalpojuma veidiem.
38. pants. Terminētais līgums
(1) Terminētais līgums, ko patērētājs noslēdzis ar elektronisko sakaru komersantu, sākotnēji nepārsniedz 24
mēnešus. Šis pants neattiecas uz gadījumiem, kad terminētais līgums noslēgts par starppersonu sakaru
pakalpojumu, neizmantojot numerāciju, vai M2M pakalpojumu.
(2) Šā panta pirmā daļa neattiecas uz ierīkošanas līguma termiņu, ja patērētājs atsevišķā līgumā ir piekritis
24
/
65
maksāt tikai par fiziska savienojuma ierīkošanu, it īpaši ļoti augstas veiktspējas tīkla ierīkošanas gadījumā.
Ierīkošanas līgumā par fiziska savienojuma ierīkošanu neietver galiekārtu (piemēram, maršrutētāju vai modemu), un
ierīkošanas līgumā noteiktais neliedz patērētājiem izmantot šajā pantā noteiktās tiesības.
(3) Elektronisko sakaru komersants vismaz mēnesi pirms terminētā līguma automātiskas pagarināšanas,
izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju, patērētāju informē par:
1) elektronisko sakaru pakalpojumu līguma izbeigšanas nosacījumiem;
2) patērētājam piemērotākajiem elektronisko sakaru pakalpojumu tarifiem.
(4) Ja terminētajā līgumā paredzēta tā automātiska pagarināšana, patērētājam pēc terminētā līguma sākotnējā
termiņa beigām ir tiesības jebkurā laikā izbeigt līgumu bez līgumsoda, par to vienu mēnesi iepriekš paziņojot
elektronisko sakaru komersantam. Patērētājs veic maksājumu par saņemto elektronisko sakaru pakalpojumu par to
laikposmu, kurā elektronisko sakaru pakalpojumu līgums ir spēkā.
(5) Elektronisko sakaru komersants par elektronisko sakaru pakalpojumu līguma grozījumiem un tiesībām izbeigt
terminēto līgumu bez līgumsoda informē patērētāju vismaz mēnesi pirms līguma grozījumu stāšanās spēkā.
Patērētājam ir tiesības mēneša laikā no grozījumu saņemšanas dienas izbeigt elektronisko sakaru pakalpojumu
līgumu bez līgumsoda, ja tiek grozīts terminētajā līgumā iekļautais pušu saistību apjoms un grozījumi ir patērētājam
nelabvēlīgi (piemēram, attiecībā uz piemērojamo maksu, tarifiem, elektronisko sakaru pakalpojuma saņemšanas
ierobežojumiem, nodrošināto pakalpojumu kvalitātes prasībām, pārklājumu vai personas datu apstrādi), izņemot
gadījumu, kad katrs grozījums atsevišķi dod labumu patērētājam vai kad izmaiņas ir administratīvas un neiespaido
patērētāju nelabvēlīgi, vai arī kad elektronisko sakaru komersants ievieš normatīvo aktu prasības.
(6) Elektronisko sakaru komersants nepiemēro līgumsodu par terminētā līguma izbeigšanu, ja līguma izbeigšanas
iemesls ir sniegtā elektronisko sakaru pakalpojuma būtiska neatbilstība terminētajā līgumā noteiktajām elektronisko
sakaru pakalpojuma kvalitātes parametru vērtībām un šī neatbilstība ir pastāvīga vai bieži atkārtojas. Regulators pēc
patērētāja pieprasījuma pirms terminētā līguma izbeigšanas novērtē konkrētajam patērētājam sniegtā elektronisko
sakaru pakalpojuma kvalitātes atbilstību terminētajā līgumā noteiktajām elektronisko sakaru pakalpojuma kvalitātes
parametru vērtībām. Patērētājam ir pamats izbeigt terminēto līgumu bez līgumsoda, ja Regulators ir konstatējis
pakalpojuma kvalitātes neatbilstību terminētajā līgumā noteiktajām elektronisko sakaru pakalpojuma kvalitātes
parametru vērtībām.
(7) Patērētajam ir tiesības izbeigt līgumu bez līgumsoda attiecībā uz visiem komplektā iekļautajiem pakalpojuma
veidiem, ja izbeigšanas iemesls ir kaut vai viena sniegtā elektronisko sakaru pakalpojuma veida būtiska neatbilstība
līgumā noteiktajām elektronisko sakaru pakalpojuma kvalitātes parametru vērtībām un šī neatbilstība ir pastāvīga vai
bieži atkārtojas vai ja kāds no pakalpojuma veidiem netiek sniegts. Regulators pirms līguma izbeigšanas un pēc
patērētāja pieprasījuma konstatē konkrētajam patērētājam sniegtā elektronisko sakaru pakalpojuma kvalitātes
neatbilstību līgumā noteiktajām elektronisko sakaru pakalpojuma kvalitātes parametru vērtībām.
(8) Elektronisko sakaru komersants par terminētā līguma pirmstermiņa izbeigšanu piemēro līgumsodu par atlikušo
pakalpojuma sniegšanas laiku un to nosaka, līgumsoda apmēru proporcionāli sadalot par katru pilnu mēnesi, ietverot
periodu no datuma, kad terminētais līgums ir izbeigts, līdz attiecīgā mēneša beigām.
(9) Ja patērētājs izvēlas paturēt subsidēto galiekārtu, kas līguma noslēgšanas brīdī piedāvāta komplektā ar
līgumu, tad jebkura kompensācija, kas jāmaksā par šo subsidēto galiekārtu, nepārsniedz summu, kas noteikta
proporcionāli līgumā norādītajai subsidētās galiekārtas vērtībai un tās samazinājumam atbilstoši minimālajam līguma
darbības termiņam un līguma darbības laikam, vai atlikušo pakalpojuma maksas daļu līdz līguma darbības beigām —
atkarībā no tā, kura summa ir mazāka.
(10) Ja elektronisko sakaru komersants patērētājam piedāvāto iekārtu ir piesaistījis konkrētam elektronisko sakaru
tīklam uz noteiktu laiku, tas, beidzoties terminētā līguma saistībām, nodrošina iekārtas atsaistīšanu, ļaujot to
izmantot analoģiska veida elektronisko sakaru pakalpojuma saņemšanai no cita elektronisko sakaru komersanta.
(11) Ja patērētājs nolemj izmantot citus elektronisko sakaru pakalpojumus vai galiekārtu no tā paša elektronisko
sakaru pakalpojumu sniedzēja, elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs nepagarina tā terminētā līguma sākotnējo
termiņu, kuram tiek pievienots šāds pakalpojums vai galiekārta, izņemot gadījumus, kad ar galalietotāju ir vienojies
par citiem noteikumiem.
(12) Ja patērētājs izmanto interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņas vai numura saglabāšanas
pakalpojumu, tas nodrošina, ka saistības pret donora pakalpojuma sniedzēju tiek izpildītas atbilstoši noslēgtā
terminētā līguma pirmstermiņa izbeigšanas nosacījumiem.
25
/
65
39. pants. Informācijas salīdzināšanas rīks
Regulators nosaka prasības informācijas salīdzināšanas rīkam, kurā ir iekļauta informācija par interneta piekļuves
pakalpojumu un starppersonu sakaru pakalpojumu, izmantojot numerāciju. Ja galalietotājiem nav pieejams Regulatora
noteiktajam atbilstošs informācijas salīdzināšanas rīks, Regulators nodrošina galalietotājiem bezmaksas piekļuvi
informācijas salīdzināšanas rīkam attiecībā uz interneta piekļuves pakalpojumu un starppersonu sakaru pakalpojumu,
izmantojot numerāciju, cenām, tarifiem un kvalitāti. Regulators nosaka salīdzināšanas rīka funkcionalitātes
nodrošināšanai nepieciešamās informācijas apjomu, kā arī kārtību un termiņus, kādos elektronisko sakaru komersanti
sniedz minēto informāciju.
40. pants. Pakalpojuma kvalitāte
(1) Regulators nosaka elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitātes prasības un tās mērījumu metodiku.
(2) Regulators veic elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitātes mērījumus saskaņā ar šā panta pirmajā daļā
noteikto metodiku un Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra regulu (ES) 
2015/2120
, ar ko nosaka
pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza direktīvu 
2002/22/EK
 par universālo pakalpojumu un
lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un regulu (ES) Nr. 
53 
1/20
12
 par
viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā. Elektronisko sakaru komersants nepiemēro Regulatoram
maksu par izmaksām (t. i., ierīkošana, abonēšanas maksa un noslodze), kas tam radušās, Regulatoram veicot
elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitātes mērījumus. Elektronisko sakaru komersants nodrošina Regulatoram
pieslēgumu nacionālajam interneta apmaiņas punktam bez maksas tādā apmērā, kāds nepieciešams regulēšanas
funkciju veikšanai.
(3) Regulators ir tiesīgs pieprasīt, lai interneta piekļuves pakalpojuma un starppersonu sakaru pakalpojuma
sniedzējs, kas tieši vai saskaņā ar pakalpojuma līmeņa līgumu kontrolē vismaz dažus tīkla elementus, publisko
visaptverošu, salīdzināmu, uzticamu, atbilstīgu, ērti lietojamu un atjauninātu informāciju galalietotājam par sniegto
pakalpojumu kvalitāti un informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai galalietotājiem ar invaliditāti nodrošinātu
elektronisko sakaru pakalpojumus, kas ir līdzvērtīgi citiem galalietotājiem piedāvātajiem pakalpojumiem.
(4) Regulators ir tiesīgs pieprasīt, lai starppersonu sakaru pakalpojuma sniedzējs informē patērētāju par ārējiem
faktoriem, kas ietekmē tā nodrošinātā pakalpojuma kvalitāti.
(5) Elektronisko sakaru komersants pēc Regulatora pieprasījuma šā panta trešajā un ceturtajā daļā noteikto
informāciju pirms tās publicēšanas iesniedz Regulatoram.
(6) Regulators izstrādā un publisko elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitātes pārskatu par iepriekšējo kalendāra
gadu.
41. pants. Detalizācijas rēķins
(1) Regulators nosaka noteikumus par rēķina detalizācijas pamatlīmeni, lai patērētājiem nodrošinātu iespēju
pārraudzīt un kontrolēt izdevumus, un par rēķina saņemšanas iespējām.
(2) Elektronisko sakaru komersants pēc patērētāja pieprasījuma bez maksas nodrošina galalietotājam rēķinu ar
detalizācijas pamatlīmeni. Elektronisko sakaru komersants var nodrošināt rēķinu ar plašāku informāciju, nekā ir
noteicis Regulators. Ja elektronisko sakaru komersants pēc patērētāja pieprasījuma nodrošina rēķinu ar informāciju,
kas pārsniedz detalizācijas pamatlīmeni, tas var piemērot uz izmaksām balstītu maksu par šādu pakalpojumu.
42. pants. Interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņa
(1) Galalietotājam ir tiesības, ja tas ir tehniski iespējams, veikt interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņu,
iesniedzot izraudzītajam elektronisko sakaru komersantam pieteikumu. Saņēmējs slēdz līgumu ar galalietotāju par
interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņu, līgumā paredzot maiņas termiņu, par tā neievērošanu piešķiramās
kompensācijas apmēru un citus noteikumus.
(2) Saņēmējs pēc tam, kad saņemts galalietotāja pieteikums par interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņu,
nosūta donora pakalpojuma sniedzējam informāciju par saņemto galalietotāja pieteikumu un informāciju par interneta
piekļuves pakalpojuma aktivizēšanas termiņu. Donora pakalpojuma sniedzējs divu darbdienu laikā pēc minētās
informācijas saņemšanas sniedz saņēmējam apstiprinājumu vai pamatotu atteikumu interneta piekļuves pakalpojuma
26
/
65
sniedzēja maiņai.
(3) Saņēmējs un donora pakalpojuma sniedzējs sniedz galalietotājam nepieciešamo informāciju un nodrošina
interneta piekļuves pakalpojuma nepārtrauktību, ja tas ir tehniski iespējams.
(4) Saņēmējs nodrošina, ka interneta piekļuves pakalpojumu galalietotājam aktivizē termiņā, par kuru tas ir
vienojies ar galalietotāju. Donora pakalpojuma sniedzējs līdz pakalpojuma aktivizēšanas brīdim nodrošina
galalietotājam interneta piekļuves pakalpojumu ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi bija pirms galalietotāja
pieteikuma iesniegšanas. Saņēmējs un donora pakalpojuma sniedzējs nodrošina, ka interneta piekļuves pakalpojuma
sniedzēja maiņas rezultātā galalietotājs nezaudē interneta piekļuves pakalpojumu ilgāk par vienu darbdienu.
(5) Donora pakalpojuma sniedzējs ar interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņas dienu izbeidz attiecīgā
elektronisko sakaru pakalpojuma sniegšanu un elektronisko sakaru pakalpojumu līgumu, ja tāds ir noslēgts.
(6) Donora pakalpojuma sniedzējs pēc patērētāja pieprasījuma atmaksā patērētājam tā veikto maksājumu par to
periodu, par kuru patērētājs veicis priekšapmaksu par pakalpojumu un kurā donora pakalpojuma sniedzējs interneta
piekļuves pakalpojuma sniedzēja maiņas dēļ nav sniedzis elektronisko sakaru pakalpojumu.
43. pants. Numura saglabāšanas pakalpojums
(1) Elektronisko sakaru komersants pēc galalietotāja pieprasījuma nodrošina numura saglabāšanas pakalpojumu,
saglabājot galalietotājam lietošanā nodoto numuru. Saņēmējs slēdz līgumu ar galalietotāju par numura pārvietošanu,
līgumā paredzot numura pārvietošanas termiņu, par tā neievērošanu piešķiramās kompensācijas apmēru un citus
noteikumus.
(2) Elektronisko sakaru komersants nodrošina numura saglabāšanas pakalpojumu nacionālajā numerācijas plānā
iekļautajiem numuriem, kuri nodoti lietošanā galalietotājam. Numura saglabāšanas pakalpojumu M2M pakalpojuma
numuriem un numuriem eksteritoriālai izmantošanai nodrošina, ja tas ir tehniski iespējams.
(3) Regulators nosaka noteikumus par numura saglabāšanas pakalpojuma nodrošināšanu un pakalpojuma
nepārtrauktību, kā arī numura saglabāšanas pakalpojuma nodrošināšanas termiņus un izmaksas, kuras var iekļaut
maksā par pakalpojuma sniedzēja maiņas nodrošināšanu.
(4) Galalietotājs ir tiesīgs, iesniedzot pieteikumu saņēmējam, pieprasīt numura saglabāšanas pakalpojumu šādos
gadījumos:
1) numura izmantošanas laikā;
2) mēneša laikā pēc elektronisko sakaru pakalpojumu līguma izbeigšanas, ja vien galalietotājs, izbeidzot
elektronisko sakaru pakalpojumu līgumu, nav atteicies no šīm tiesībām.
(5) Saņēmējs nodrošina, ka galalietotāja numuru pārvieto un pakalpojumu aktivizē pēc iespējas ātrāk,
nepārsniedzot vienu darbdienu pēc termiņa, par kuru ir vienojies ar galalietotāju. Numura saglabāšanas pakalpojums ir
pabeigts dienā, kad saņēmējs un donora pakalpojuma sniedzējs numerācijas datubāzē ir iesnieguši informāciju par
numura saglabāšanas pakalpojumu un to apstiprinājuši.
(6) Donora pakalpojuma sniedzējs turpina sniegt pakalpojumu galalietotājam ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi
bija pirms galalietotāja pieteikuma iesniegšanas, tik ilgi, līdz saņēmējs sekmīgi aktivizējis pakalpojumu. Saņēmējs un
donora pakalpojuma sniedzējs nodrošina, ka numura saglabāšanas pakalpojuma veikšanas rezultātā galalietotājs
pakalpojumu nezaudē ilgāk par vienu darbdienu.
(7) Donora pakalpojuma sniedzējs ar numura saglabāšanas pakalpojuma pabeigšanas dienu izbeidz attiecīgā
elektronisko sakaru pakalpojuma sniegšanu un elektronisko sakaru pakalpojumu līgumu, ja tāds ir noslēgts. Donora
pakalpojuma sniedzējs pēc patērētāja pieprasījuma atmaksā patērētājam tā veikto maksājumu par to periodu, par kuru
patērētājs veicis priekšapmaksu un kurā donora pakalpojuma sniedzējs numura saglabāšanas pakalpojuma
nodrošināšanas dēļ nav sniedzis elektronisko sakaru pakalpojumu.
(8) Elektronisko sakaru komersants nepiemēro galalietotājam maksu par numura saglabāšanas pakalpojuma
nodrošināšanu.
(9) Donora pakalpojuma sniedzējs var noteikt saņēmējam maksu par numura saglabāšanas pakalpojumu, kura ir
tuvināta izmaksām. Regulators ir tiesīgs pārbaudīt un izvērtēt donora pakalpojuma sniedzēja noteikto maksu par
27
/
65
numura saglabāšanas pakalpojumu. Ja Regulators konstatē, ka maksā iekļautās izmaksas nav pamatotas vai tā nav
tuvināta izmaksām, tas ir tiesīgs apturēt maksas piemērošanu, noteikt tās augšējo robežu vai arī uzdot elektronisko
sakaru komersantam koriģēt maksu.
44. pants. Sūdzību iesniegšanas un izskatīšanas kārtība
(1) Galalietotājs sūdzību par elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu iesniedz attiecīgajam elektronisko sakaru
komersantam, un minētais komersants to izskata likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" noteiktajā
kārtībā un termiņos.
(2) Ja galalietotājs nav apmierināts ar elektronisko sakaru komersanta sniegto atbildi vai elektronisko sakaru
komersants nav sniedzis galalietotājam atbildi un sūdzība attiecas uz regulējamu elektronisko sakaru pakalpojumu,
galalietotājs ir tiesīgs vērsties Regulatorā ar tāda paša satura sūdzību, pievienojot elektronisko sakaru komersanta
atbildi, ja tāda ir sniegta. Regulators, izvērtējot sūdzību, var pieņemt lēmumu, ar kuru uzdod elektronisko sakaru
komersantam novērst konstatētos trūkumus.
VII nodaļa
Radiofrekvenču spektrs
45. pants. Ierobežotas radiofrekvenču joslas
(1) Ministru kabinets nosaka ierobežotas radiofrekvenču joslas.
(2) Regulators elektronisko sakaru komersantam piešķir radiofrekvenču spektra lietošanas tiesības uz ierobežoto
radiofrekvenču joslu, anulē tās, kā arī pagarina tiesību termiņu vai atļauj tās nodot vai iznomāt citam elektronisko
sakaru komersantam vai kopīgi izmantot. Regulators nosaka noteikumus, saskaņā ar kuriem ierobežotas
radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības anulē, kopīgi izmanto, nodod un iznomā un pagarina minēto tiesību termiņu.
Regulators par ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību termiņa pagarināšanas kritērijiem un konkrēto
ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību termiņa pagarināšanu veic vismaz trīs mēnešus ilgu publisko
konsultāciju.
(3) Regulators, pieņemot lēmumu par ierobežotu radiofrekvenču joslu lietošanas tiesībām un to izmantošanu,
atbilstoši kompetencei vērtē konkurences apstākļus un nosacījumus, lai ar pieņemto lēmumu saglabātu un panāktu
efektīvu konkurenci. Ja nepieciešams, Regulators konsultējas ar Konkurences padomi.
(4) Regulators pārskata esošos un, ja nepieciešams, atceļ vai nosaka jaunus ierobežotas radiofrekvenču joslas
izmantošanas nosacījumus, pienākumus un specifiskos lietošanas tiesību nosacījumus, ņemot vērā tirgus un
tehnoloģiju attīstību un konkurences apstākļus.
(5) Elektronisko sakaru komersants pieprasījumam par ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību
nodošanu vai iznomāšanu vai par kopīgu ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošanu pievieno plānoto ieceri,
ieceres pamatojumu un tās nepieciešamības un lietderības pamatojumu, kā arī novērtējumu par ietekmi uz
konkurenci.
(6) Elektronisko sakaru komersants radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas ierobežotā radiofrekvenču
joslā pieprasa, ja tam ir Regulatora lēmums par ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesībām. Minētās
atļaujas nepieprasa radioiekārtu īstermiņa lietošanai, ja tās netiek izmantotas elektronisko sakaru pakalpojumu
sniegšanai.
46. pants. Ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību piešķiršana
(1) Elektronisko sakaru komersants ir tiesīgs pieprasījumu par ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību
piešķiršanu iesniegt Regulatoram ne agrāk kā divus gadus pirms datuma, kad tiks uzsākta ierobežotas radiofrekvenču
joslas izmantošana. Regulators pēc pieprasījuma saņemšanas vai savas iniciatīvas rīko konkursu vai izsoli
ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību piešķiršanai. Regulators minētās tiesības piešķir konkursa vai
izsoles uzvarētājam.
(2) Regulators lēmumu par ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību piešķiršanu konkursa vai izsoles
uzvarētājam vai par konkursa vai izsoles beigšanos bez rezultāta pieņem ne vēlāk kā astoņu mēnešu laikā no
28
/
65
pieprasījuma saņemšanas dienas.
(3) Regulators nosaka noteikumus, saskaņā ar kuriem rīko konkursu vai izsoli, lai noteiktu uzvarētāju, kas iegūst
ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības, kā arī nosaka dalībniekam un uzvarētājam izvirzītās
pamatprasības, konkursa vai izsoles norises procesu, izvērtēšanas procesu, konkursa vērtēšanas kritērijus, rezultātu
apstiprināšanas kārtību un Regulatora rīcību, ja uzvarētājs nepilda tam noteiktās saistības un pienākumus.
(4) Regulators rīko publisko konsultāciju par plānoto izsoli vai konkursu un plānotajiem piemērojamiem
nosacījumiem.
(5) Regulators ar lēmumu izsludina pieteikšanos uz ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību iegūšanu.
Regulators šajā lēmumā nosaka ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību piešķiršanas procesu (konkurss
vai izsole), izsoles vai konkursa priekšmetu, specifiskos lietošanas tiesību nosacījumus, konkursa vai izsoles
dalībniekam un uzvarētājam izvirzītās specifiskās prasības, kā arī specifisko informāciju par konkrēto izsoli vai
konkursu un piemērojamiem nosacījumiem.
47. pants. Ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību termiņa pagarināšana un anulēšana
(1) Elektronisko sakaru komersants pieprasījumu par ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību termiņa
pagarināšanu iesniedz Regulatoram ne agrāk kā divus gadus pirms ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas
tiesību termiņa beigām.
(2) Regulators divus gadus pirms termiņa beigām izvērtē ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību
termiņa pagarinājuma iespējamību. Ja pastāv iespējamība, ka Regulators nepagarinās ierobežotas radiofrekvenču
joslas lietošanas tiesību termiņu, tas informē elektronisko sakaru komersantu.
(3) Regulators var atteikt ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību termiņa pagarināšanu, lai gan tas
nav informējis par atteikuma iespējamību, ja pastāv vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) nacionālajā radiofrekvenču plānā noteikts ierobežojums ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošanai;
2) nav izpildīti ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību izmantošanas nosacījumi un specifiskie
lietošanas tiesību nosacījumi;
3) pastāv konkurences kropļošanas iespējas.
(4) Regulatoram ir tiesības anulēt piešķirtās ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības, ja pastāv
vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) elektronisko sakaru komersants neievēro ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību izmantošanas
nosacījumus;
2) elektronisko sakaru komersants nepilda specifiskos lietošanas tiesību nosacījumus;
3) nacionālajā radiofrekvenču plānā noteikts ierobežojums ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošanai;
4) pastāv konkurenci kropļojoši apstākļi.
48. pants. Ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību nodošana un iznomāšana
(1) Elektronisko sakaru komersants ir tiesīgs nodot vai iznomāt tam piešķirtās ierobežotas radiofrekvenču joslas
lietošanas tiesības citam elektronisko sakaru komersantam. Regulators nosaka noteikumus par ierobežotas
radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību nodošanu vai iznomāšanu.
(2) Ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību iznomāšana nozīmē, ka elektronisko sakaru komersants
tam piešķirtās ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības iznomā citam elektronisko sakaru komersantam,
vienlaikus pats šīs tiesības neizmanto, bet saglabā tiesības lūgt šo lietošanas tiesību termiņa pagarinājumu.
(3) Ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību nodošana nozīmē, ka elektronisko sakaru komersants
atdod tam piešķirtās ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības citam elektronisko sakaru komersantam,
zaudējot tiesības tās turpmāk izmantot un lūgt lietošanas tiesību termiņa pagarinājumu. Regulators tiesību nodošanas 
29
/
65
zaudējot tiesības tās turpmāk izmantot un lūgt lietošanas tiesību termiņa pagarinājumu. Regulators tiesību nodošanas
gadījumā anulē ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības elektronisko sakaru komersantam, kurš tās
nodod, un, nerīkojot konkursu vai izsoli, piešķir tās tam elektronisko sakaru komersantam, kuram pieprasījumā ir
lūgts tās nodot.
(4) Elektronisko sakaru komersants iesniedz Regulatoram pieprasījumu par ierobežotas radiofrekvenču joslas
lietošanas tiesību iznomāšanu vai nodošanu. Regulators piecu darbdienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas
publisko informāciju par saņemto pieprasījumu, norādot elektronisko sakaru komersantus, kuri iesnieguši
pieprasījumu, pieprasījumā norādītās ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības un plānoto izmantošanu.
(5) Elektronisko sakaru komersants, kuram nodod vai iznomā ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas
tiesības, apņemas pildīt noteiktos specifiskos lietošanas tiesību nosacījumus. Regulators ir tiesīgs atteikt ierobežotas
radiofrekvenču joslas nodošanu, ja pastāv risks, ka netiks izpildīti specifiskie lietošanas tiesību nosacījumi.
(6) Regulators, izskatot elektronisko sakaru komersanta pieprasījumu par ierobežotas radiofrekvenču joslas
lietošanas tiesību nodošanu vai iznomāšanu, ir tiesīgs koriģēt lietošanas tiesības, sadalot radiofrekvenču spektra
joslas un precizējot piemērojamos specifiskos lietošanas tiesību nosacījumus sadalītajām radiofrekvenču spektra
joslām.
(7) Elektronisko sakaru komersants ir tiesīgs nodot vai iznomāt tikai tādas ierobežotas radiofrekvenču joslas
lietošanas tiesības, kuras tas ieguvis konkursa vai izsoles rezultātā par maksu.
(8) Lai sekmētu radiofrekvenču spektra efektīvu izmantošanu, divi vai vairāki elektronisko sakaru komersanti var
iesniegt Regulatoram savstarpēji saistītus pieteikumus par ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību
nodošanu.
(9) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" izsniedz radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas
elektronisko sakaru komersantam, kuram saskaņā ar Regulatora lēmumu tiek nodotas vai iznomātas ierobežotas
radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības.
49. pants. Kopīga ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošana
(1) Kopīga ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošana nozīmē to, ka ierobežotu radiofrekvenču joslu
vienlaikus izmanto elektronisko sakaru komersanti, no kuriem vismaz vienam ir piešķirtas attiecīgās ierobežotās
radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības. Elektronisko sakaru komersanti var kopīgi izmantot arī tās ierobežotās
radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības, kuras ir saņemtas nomas ceļā.
(2) Elektronisko sakaru komersanti iesniedz Regulatoram pieprasījumu par kopīgu ierobežotas radiofrekvenču
joslas izmantošanu. Regulators piecu darbdienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas publisko informāciju par saņemto
pieprasījumu, norādot iesaistītos elektronisko sakaru komersantus, pieprasījumā norādītās ierobežotas radiofrekvenču
joslas lietošanas tiesības un plānoto izmantošanu.
(3) Regulators izskata un izvērtē elektronisko sakaru komersantu pieprasījumu par kopīgu ierobežotas
radiofrekvenču joslas un ar to saistītās infrastruktūras izmantošanu. Regulators lemj par ierobežotas radiofrekvenču
joslas un ar to saistītās infrastruktūras izmantošanu, nosakot izmantošanas nosacījumus un elektronisko sakaru
komersantu pienākumus.
(4) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" izsniedz radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas
elektronisko sakaru komersantiem, kuriem saskaņā ar Regulatora lēmumu ir atļauta kopīga ierobežotas
radiofrekvenču joslas izmantošana.
50. pants. Specifiskie lietošanas tiesību nosacījumi
(1) Regulators var noteikt elektronisko sakaru komersantam šādus specifiskos lietošanas tiesību nosacījumus:
1) prasības attiecībā uz elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu un pārklājumu;
2) prasības attiecībā uz ierobežotas radiofrekvenču joslas efektīvu izmantošanu;
3) ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību termiņu;
4) prasības attiecībā uz kopīgu ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošanu vai tās apvienošanu;
30
/
65
5) prasības par infrastruktūras (tai skaitā aktīvās infrastruktūras) izmantošanu vai izvēršanu kopīgas
ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošanas gadījumā un ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas
tiesību nodošanas un iznomāšanas gadījumā (turpmāk — prasības par infrastruktūras izmantošanu);
6) prasības un nosacījumus kopīgai ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošanai, nodošanai un
iznomāšanai;
7) saistības elektronisko sakaru komersantam, kurš ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības
saņēmis konkursa vai izsoles rezultātā.
(2) Regulators elektronisko sakaru komersantam nosaka ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību
termiņu atbilstoši ierobežotas radiofrekvenču joslas izmantošanai un paredzamajiem ieguldījumiem, kā arī lai
nodrošinātu tās efektīvu un lietderīgu izmantošanu. Regulators nosaka ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas
tiesību termiņu vismaz uz 15 gadiem. Regulators var noteikt īsāku termiņu, ja pastāv vismaz viens no šādiem
nosacījumiem:
1) nacionālajā radiofrekvenču plānā noteikts ierobežotas radiofrekvenču joslas atbrīvošanas termiņš;
2) nepieciešams vienādot ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību termiņus vienā vai vairākās
radiofrekvenču spektra joslās.
(3) Regulators, nosakot prasības par infrastruktūras izmantošanu, ņem vērā šādus apsvērumus:
1) nepieciešamība uzlabot pārklājumu uz galvenajām transporta maģistrālēm konkrētās teritorijās;
2) ierobežota radiofrekvenču spektra racionāla un efektīva izmantošana;
3) kopīgas izmantošanas un ar to saistīto tehnisko nosacījumu pamatojums;
4) konkurences apstākļi infrastruktūras un pakalpojumu aspektā;
5) elektronisko sakaru tirgus attīstības veicināšana;
6) labums galalietotājiem;
7) tehnoloģiskā attīstība;
8) nepieciešamība izvērst elektronisko sakaru tīklu.
(4) Regulators pēc pieciem gadiem no dienas, kad noteikta prasība par infrastruktūras izmantošanu, novērtē tās
rezultātu un nepieciešamību. Regulators pirms prasības par infrastruktūras izmantošanu noteikšanas un par tās
novērtējumu veic publisko konsultāciju un konsultāciju Eiropas Savienības līmenī.
51. pants. Vienota ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību piešķiršana
(1) Regulators sadarbībā ar citu Eiropas Savienības dalībvalstu regulatoru var vienoti piešķirt ierobežotas
radiofrekvenču joslas lietošanas tiesības. Ja Regulators ir vienojies ar kādu no Eiropas Savienības dalībvalstu
regulatoriem par vienotu ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību piešķiršanu, Regulators nosaka
noteikumus, saskaņā ar kuriem notiek piešķiršanas process.
(2) Regulators publisko savā tīmekļvietnē šādu informāciju par vienotu ierobežotas radiofrekvenču joslas
piešķiršanas procesu:
1) ierobežota radiofrekvenču josla, attiecībā uz kuru tiks piešķirtas lietošanas tiesības;
2) piešķiršanas procesa grafiks;
3) kopīgie vienotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību piešķiršanas nosacījumi procedūru atlasei un
piešķiršanai;
31
/
65
4) specifiskie lietošanas tiesību nosacījumi;
5) Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras piedalās vienotā ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas tiesību
piešķiršanas procesā.
52. pants. Nacionālais radiofrekvenču plāns
(1) Ministru kabinets apstiprina nacionālo radiofrekvenču plānu, kas nosaka radiofrekvenču spektra joslu
sadalījumu radiosakaru veidiem un radiosakaru sistēmu iedalījumu, radiofrekvenču spektra joslu izmantošanas
vispārīgos nosacījumus, tai skaitā radiosaskarnes un koplietojama radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļauju.
(2) Radiofrekvenču spektra joslas var izmantot tikai saskaņā ar šā panta pirmajā daļā paredzētajā kārtībā
noteiktajiem radiosakaru veidiem un radiosakaru sistēmām.
53. pants. Harmonizēta radiofrekvenču spektra izmantošana
(1) Harmonizēta radiofrekvenču spektra alternatīva izmantošana ir iespējama tikai tad, ja to nav iespējams
harmonizēti izmantot vai nav tirgus pieprasījuma harmonizētai izmantošanai.
(2) Ja Regulators gada laikā kopš dienas, kad ierobežota radiofrekvenču josla nacionālajā radiofrekvenču plānā ir
noteikta kā harmonizēts radiofrekvenču spektrs (turpmāk — harmonizētā josla), nav saņēmis elektronisko sakaru
komersanta pieprasījumu par tā lietošanas tiesību piešķiršanu, Regulators rīko publisko konsultāciju par interesi iegūt
harmonizētās joslas lietošanas tiesības. Regulators informē Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju par
iespēju nacionālajā radiofrekvenču plānā noteikt harmonizētajai joslai alternatīvu izmantošanu, ja pēc publiskās
konsultācijas ir konstatēts, ka elektronisko sakaru komersantam nav intereses iegūt harmonizētās joslas lietošanas
tiesības. Regulators informē Eiropas Savienības dalībvalstu regulatorus un Eiropas Komisiju par publiskās
konsultācijas rezultātiem.
(3) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" izsniedz radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas
alternatīvai izmantošanai bez Regulatora lēmuma par radiofrekvenču spektra lietošanas tiesību piešķiršanu. Valsts
akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" anulē alternatīvās izmantošanas radiofrekvences piešķīruma lietošanas
atļaujas, ja Regulators piešķir harmonizētās joslas lietošanas tiesības elektronisko sakaru komersantam harmonizētai
izmantošanai. Harmonizētās joslas alternatīvo izmantošanu pārtrauc gada laikā no dienas, kad stājies spēkā
Regulatora lēmums par harmonizētās joslas lietošanas tiesību piešķiršanu.
(4) Elektronisko sakaru komersanta vai privātā elektronisko sakaru tīkla īpašnieka izdevumi vai zaudējumi, kas
saistīti ar harmonizētās joslas atbrīvošanu saskaņā ar šā panta trešo daļu, netiek segti.
54. pants. Radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļauja
(1) Radiofrekvenču spektru radioiekārtu darbībai atļauts izmantot pēc radiofrekvences piešķīruma lietošanas
atļaujas saņemšanas valsts akciju sabiedrībā "Elektroniskie sakari" vai saskaņā ar koplietojama radiofrekvences
piešķīruma lietošanas atļauju.
(2) Radioiekārtām, kuras nodrošina tikai radioviļņu uztveršanu, atļauja saņemama, ja to darbībai ir nepieciešama
aizsardzība pret kaitīgajiem radiotraucējumiem un atļauja nav izsniegta saistītajai raidošajai radioiekārtai.
(3) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" savā tīmekļvietnē publisko informāciju par radiofrekvences
piešķīruma lietošanas atļaujām ierobežotās radiofrekvenču joslās.
(4) Ministru kabinets nosaka radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļauju veidus un derīguma termiņus,
priekšnoteikumus to izsniegšanai, anulēšanai, radioiekārtas darbības nosacījumus un lietošanas ierobežojumus, kā
arī kārtību, kādā iesniedz un izskata radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas pieprasījumu, anulē
radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas un reģistrē tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus.
(5) Radiofrekvenču spektra izmantošana tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta radioiekārtai atļauta saskaņā ar
šā likuma 
32. pantu
.
55. pants. Radiofrekvenču spektra joslas atbrīvošana
32
/
65
(1) Radiofrekvenču spektra joslas atbrīvošanas termiņi radiosakaru veidiem vai radiosakaru sistēmām, kuru
ieviešana paredzēta starptautiskajos līgumos vai normatīvajos aktos, tiek norādīti nacionālajā radiofrekvenču plānā ne
vēlāk kā divus gadus pirms paredzētās radiofrekvenču spektra joslas atbrīvošanas.
(2) Elektronisko sakaru komersanta vai privātā elektronisko sakaru tīkla īpašnieka izdevumi vai zaudējumi, kas
saistīti ar radiofrekvenču spektra joslas atbrīvošanu, netiek segti.
(3) Izņēmuma stāvokļa gadījumā atbrīvojamas radiofrekvenču spektra joslas, kuras nepieciešamas valsts
aizsardzībai. Izdevumi vai zaudējumi, kas saistīti ar radiofrekvenču spektra joslas atbrīvošanu, netiek segti.
56. pants. Kaitīgie radiotraucējumi
(1) Radioiekārtas uzstāda un izmanto tā, lai neradītu kaitīgos radiotraucējumus. Par kaitīgo radiotraucējumu
radīšanu tiek uzskatīta arī jūras un gaisa kuģniecības ārkārtas situāciju, avārijas un briesmu signālu iekārtu
izmantošana, ja tā neatbilst minēto iekārtu lietošanas noteikumiem.
(2) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" izskata pieteikumus par kaitīgajiem radiotraucējumiem radio un
televīzijas programmu uztveršanā un radiosakaru darbībā un noskaidro to cēloņus.
(3) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" aizliedz vai ierobežo radioiekārtas lietošanu, lai novērstu
kaitīgos radiotraucējumus vai šādu radiotraucējumu rašanos.
(4) Ja radioiekārtas lietošana vai tās radītie kaitīgie radiotraucējumi var izraisīt valsts drošības, sabiedriskās
kārtības, kā arī kuģošanas un gaisa satiksmes drošības apdraudējumu, tad radioiekārtas lietošanas pārtraukšanu pēc
valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari" pieprasījuma atbilstoši kompetencei nekavējoties nodrošina Valsts
policija vai Militārā policija, vai valsts drošības iestāde.
57. pants. Radioamatieru radiostacijas lietošana
Ministru kabinets nosaka radioamatieru eksaminācijas apliecību un radioamatieru radiostacijas atļauju
saņemšanas kārtību, kā arī radioamatieru radiostaciju lietošanas kārtību.
58. pants. Radiofrekvenču spektra lietošana valsts aizsardzībai vai drošībai, kā arī speciālo radiolīdzekļu
izmantošanas kārtība
(1) Par radioiekārtu lietošanu joslās, kuras nacionālajā radiofrekvenču plānā iedalītas tikai valsts aizsardzībai vai
drošībai paredzēto radiosakaru sistēmu darbībai atbilstoši nacionālajā radiofrekvenču plānā noteiktajam radiosakaru
veidam un saskaņā ar valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari" izsniegtajām radiofrekvenču spektra lietošanas
atļaujām, ir atbildīga Aizsardzības ministrija.
(2) Ministru kabinets nosaka speciālo radiolīdzekļu izmantošanas kārtību, personāla apmācības kārtību, speciālo
radiolīdzekļu testēšanas kārtību, tehniskās prasības speciālo radiolīdzekļu darbībai un elektromagnētiskā izstarojuma
ierobežošanai, objektus un gadījumus, kuros valsts aizsardzības un drošības vajadzībām var pielietot speciālos
radiolīdzekļus nevēlamu radiosakaru pārtraukšanai.
(3) Izņēmuma stāvokļa gadījumā valsts aizsardzības vajadzībām no civilajām radiosakaru sistēmām tiek
atbrīvotas ar valsts akciju sabiedrību "Elektroniskie sakari" saskaņotas frekvenču joslas.
59. pants. Piekļuve lokālajiem radiotīkliem
(1) Galalietotājam ir tiesības nodrošināt pieeju publiskajam elektronisko sakaru tīklam ar tā rīcībā esoša privātā
lokālā radiotīkla starpniecību, ja tā saimnieciskā darbība nav saistīta ar elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu
un pieejas nodrošināšana publiskajam elektronisko sakaru tīklam ir tikai papildinājums galalietotāja nodrošinātajiem
pakalpojumiem. Galalietotājam, kas nodrošina šādu pieeju, nav pienākuma reģistrēties elektronisko sakaru
komersantu sarakstā.
(2) Elektronisko sakaru komersants pēc sava galalietotāja piekrišanas saņemšanas ir tiesīgs atļaut citām
personām piekļūt savam elektronisko sakaru tīklam, izmantojot galalietotāja telpās izvietoto lokālo radiotīklu.
Elektronisko sakaru komersants skaidri un nepārprotami informē galalietotāju, ka tā telpās izvietotais lokālais
33
/
65
radiotīkls tiks izmantots pakalpojumu sniegšanai citām personām.
(3) Elektronisko sakaru komersants neierobežo galalietotāja pieeju trešo personu nodrošinātajiem lokālajiem
radiotīkliem, kā arī atļauj citu elektronisko sakaru komersantu galalietotājiem pieeju savam elektronisko sakaru tīklam
ar lokāla radiotīkla starpniecību vai ar pēc trešās puses iniciatīvas apvienotu un publiski darītu pieejamu dažādu
galalietotāju lokālo radiotīklu starpniecību.
(4) Galalietotājiem ir tiesības atļaut citiem galalietotājiem pieslēgties saviem lokālajiem radiotīkliem, kā arī pēc
savas vai trešās puses iniciatīvas apvienot un padarīt publiski pieejamus savus lokālos radiotīklus. Elektronisko
sakaru pakalpojumu sniedzējam nav tiesību nepamatoti ierobežot šajā daļā minētās galalietotāja tiesības.
(5) Valsts vai pašvaldības iestāde nevar bez pamatojuma liegt citai personai piekļuvi savam lokālajam radiotīklam,
kas atrodas tās telpās vai tuvumā un ir paredzēts tās apmeklētājiem.
(6) Nevalstiskajām organizācijām vai valsts iestādēm un pašvaldībām ir tiesības apvienot dažādu galalietotāju
lokālos radiotīklus (tai skaitā šā panta piektajā daļā minētajos gadījumos) un padarīt tos pieejamus trešajām
personām.
VIII nodaļa
Numerācija
60. pants. Nacionālais numerācijas plāns
Regulators nosaka nacionālo numerācijas plānu, kurā noteikta numura un identifikācijas kodu struktūra un formāts
to identifikācijai un maršrutēšanai, numura sastādīšanas procedūras, numuru un identifikācijas kodu lietošanas mērķi
un veidi, kā arī numuri un identifikācijas kodi, attiecībā uz kuriem numerācijas lietošanas tiesības piešķir konkursa vai
izsoles rezultātā.
61. pants. Ārkārtas palīdzības dienestu numuri
Ārkārtas palīdzības dienestu numuri ir šādu valsts iestāžu pārziņā:
1) Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests — vienotais ārkārtas palīdzības izsaukuma numurs "112" un
speciālā dienesta numurs "01";
2) Valsts policija — Valsts policijas numurs "110" un speciālā dienesta numurs "02";
3) Veselības ministrija — Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta numurs "113" un speciālā dienesta
numurs "03";
4) Ekonomikas ministrija — gāzes avārijas dienesta numurs "114" un speciālā dienesta numurs "04";
5) Aizsardzības ministrija — Jūras meklēšanas un glābšanas koordinācijas centra numurs "115".
62. pants. Numuri Eiropas Savienības saskaņotajiem elektronisko sakaru pakalpojumiem ar sociālo vērtību
Īsie numuri diapazonā "116XXX", ko lieto, lai sniegtu Eiropas Savienības saskaņotos elektronisko sakaru
pakalpojumus ar sociālo vērtību, ir šādu ministriju pārziņā:
1) Iekšlietu ministrija — Palīdzības dienests pazudušu bērnu meklēšanai "116000";
2) Tieslietu ministrija — Palīdzības dienests noziegumu upuriem "116006";
3) Labklājības ministrija — Bērnu un pusaudžu uzticības tālrunis "116111";
4) Veselības ministrija — Nesteidzamās medicīniskās palīdzības dienests "116117" un Emocionālā atbalsta
dienests "116123".
34
/
65
63. pants. Numerācijas lietošanas tiesības
(1) Regulators nosaka kārtību un nosacījumus numerācijas lietošanas tiesību pieprasīšanai, piešķiršanai un
anulēšanai, to termiņa pagarināšanai un to tālāknodošanai. Tālāknodošana nozīmē, ka elektronisko sakaru
komersants tam piešķirtās numerācijas lietošanas tiesības pilnībā vai daļēji nodod citam elektronisko sakaru
komersantam. Elektronisko sakaru komersants ir tiesīgs nodot numerācijas lietošanas tiesības uz numuriem, kuri nav
nodoti lietošanā galalietotājiem.
(2) Regulators piešķir elektronisko sakaru komersantam numerācijas lietošanas tiesības uz nacionālajā
numerācijas plānā noteiktajiem numuriem. Regulators lēmumu par numerācijas lietošanas tiesībām pieņem triju
nedēļu laikā no elektronisko sakaru komersanta pieprasījuma saņemšanas dienas. Ja Regulators piešķir numerācijas
lietošanas tiesības konkursa vai izsoles rezultātā, tas lēmumu pieņem ne vēlāk kā sešu nedēļu laikā no pieprasījuma
saņemšanas dienas un minētās tiesības piešķir konkursa vai izsoles uzvarētājam. Regulators nosaka kārtību, kādā
rīko konkursu vai izsoli numerācijas lietošanas tiesību piešķiršanai, kā arī prasības izsoles dalībniekiem un
pretendentiem un numerācijas lietošanas tiesību izmantošanas nosacījumus.
(3) Regulators ar lēmumu izsludina pieteikšanos uz numerācijas lietošanas tiesību iegūšanu konkursa vai izsoles
rezultātā. Regulators lēmumā nosaka numerācijas lietošanas tiesību piešķiršanas procesu (konkurss vai izsole),
konkursa vai izsoles priekšmetu, specifiskos lietošanas tiesību nosacījumus, specifiskās prasības konkursa vai
izsoles dalībniekiem un uzvarētājam, kā arī specifisko informāciju par konkrēto konkursu vai izsoli un piemērojamiem
nosacījumiem.
(4) Ja elektronisko sakaru komersantam ir piešķirtas numerācijas lietošanas tiesības, Regulators var noteikt šādus
specifiskus lietošanas tiesību nosacījumus:
1) prasības attiecībā uz numerācijas efektīvu izmantošanu;
2) numerācijas lietošanas tiesību izmantošanas termiņu atbilstoši numuru izmantošanas mērķim un
paredzamajiem ieguldījumiem;
3) prasības attiecībā uz numerācijas lietošanas tiesību tālāknodošanu;
4) saistības elektronisko sakaru komersantam, kurš numerācijas lietošanas tiesības saņēmis konkursa vai
izsoles rezultātā;
5) prasības, kas izriet no starptautiskajiem numerācijas lietošanas līgumiem;
6) prasības attiecībā uz numuru eksteritoriālu izmantošanu.
(5) Regulators informē 
BEREC
 par piešķirtajām numerācijas lietošanas tiesībām uz numuriem, kurus var izmantot
eksteritoriāli Eiropas Savienībā.
64. pants. Numerācijas krāpniecība un nepareiza numerācijas izmantošana
(1) Regulators nosaka numerācijas krāpniecības pazīmes, kā arī termiņu un kārtību, kādā notiek informācijas
aprite starp elektronisko sakaru komersantu un Regulatoru un kādā konstatē un novērš numerācijas krāpniecību.
(2) Elektronisko sakaru komersanti starpsavienojuma līgumā paredz kārtību, kādā pārtrauc izsaukumu
maršrutēšanu un piekļuvi numuriem un elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā arī savstarpējo maksājumu veikšanas
kārtību gadījumos, kad konstatēta numerācijas krāpniecība vai nepareiza numerācijas izmantošana.
(3) Elektronisko sakaru komersantam, konstatējot numerācijas krāpniecību vai nepareizu numerācijas
izmantošanu, ir pienākums nekavējoties pārtraukt izsaukumu maršrutēšanu un piekļuvi attiecīgajam numuram vai
numuru diapazonam.
(4) Ja elektronisko sakaru komersants neizpilda šā panta trešajā daļā noteikto pienākumu pārtraukt izsaukumu
maršrutēšanu un piekļuvi, Regulatoram ir tiesības anulēt piešķirtās numerācijas lietošanas tiesības uz attiecīgajiem
numuriem, atteikt jaunu numerācijas lietošanas tiesību piešķiršanu vai atteikt to saņemšanu tālāknodošanas ceļā
nākamo triju gadu laikā.
35
/
65
(5) Regulators numerācijas krāpniecības jautājumos sadarbojas ar Latvijas Republikas tiesībaizsardzības
institūcijām, citu valstu regulatoriem, Eiropas Savienības institūcijām, 
BEREC
 un citām starptautiskajām elektronisko
sakaru nozares organizācijām un institūcijām.
(6) Regulators, pamatojoties uz elektronisko sakaru komersanta lūgumu, izvērtē numerācijas krāpniecības
gadījumu un sniedz atzinumu par tā atbilstību krāpniecības pazīmēm.
65. pants. Ikgadējā valsts nodeva par numerācijas lietošanas tiesībām
(1) Elektronisko sakaru komersants par numerācijas lietošanas tiesībām un to numuru lietošanu, kuri saņemti
numura saglabāšanas pakalpojuma nodrošināšanas rezultātā, maksā ikgadējo valsts nodevu. Kārtību, kādā aprēķina
ikgadējo valsts nodevu par numerācijas lietošanas tiesībām, nodevas maksāšanas kārtību un nodevas piemērošanas
atvieglojumus nosaka Ministru kabinets.
(2) Valsts nodevu ieskaita valsts budžetā un no dotācijas no vispārējiem ieņēmumiem nodrošina finansējumu
elektronisko sakaru nozares politikas īstenošanai.
66. pants. Numerācijas datubāze
(1) Numerācijas datubāze ir valsts informācijas sistēma, kas satur elektronisko pieteikumu reģistru, lai varētu
saņemt, pagarināt, anulēt un tālāknodot numerācijas lietošanas tiesības atbilstoši Regulatora noteiktai pieprasījuma
formai, kā arī informāciju par:
1) pieteiktajām, piešķirtajām, pagarinātajām, anulētajām un tālāknodotajām numerācijas lietošanas tiesībām;
2) numerācijas izmantošanu, numuru saglabāšanas pakalpojuma nodrošināšanas rezultātu;
3) statistikas datiem par numerācijas izmantošanas efektivitāti;
4) valsts nodevas apmēru par numerācijas lietošanas tiesībām.
(2) Kārtību, kādā valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" pārvalda numerāciju, izveidojot un uzturot
numerācijas datubāzi, nosaka Ministru kabinets.
(3) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" nodrošina elektronisko sakaru komersantam piekļuvi
numerācijas datubāzei, tai skaitā informācijai par tiem galalietotāja lietošanā nodotajiem numuriem, kurus galalietotājs
ir saglabājis, saņemot numura saglabāšanas pakalpojumu.
(4) Valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari" nodrošina publiski pieejamu informāciju par numerācijas
izmantošanu un komersantiem lietošanā piešķirtajiem numerācijas diapazoniem.
IX nodaļa
Piekļuve un starpsavienojums
67. pants. Starpsavienojums
(1) Elektronisko sakaru komersanti, savstarpēji vienojoties, slēdz piekļuves un starpsavienojuma līgumus.
(2) Elektronisko sakaru komersants starpsavienojuma līgumu vai tā atvasinājumu, grozījumu līgumā vai
vienošanos par starpsavienojuma līguma izbeigšanu, kas noslēgta ar citu Latvijas Republikā reģistrētu elektronisko
sakaru komersantu, iesniedz Regulatoram 10 darbdienu laikā pēc līguma vai vienošanās noslēgšanas. Ja elektronisko
sakaru komersants noslēdz starpsavienojuma līgumu ar citā Eiropas Savienības dalībvalstī reģistrētu elektronisko
sakaru komersantu, kas nav reģistrēts Latvijas Republikā kā elektronisko sakaru komersants, tas informē Regulatoru
par noslēgto starpsavienojuma līgumu, kā arī par vienošanos par tā izbeigšanu 10 darbdienu laikā pēc līguma vai
vienošanās noslēgšanas.
(3) Elektronisko sakaru komersantam ir pienākums risināt sarunas par piekļuvi vai starpsavienojumiem ar visiem
elektronisko sakaru komersantiem, kuri to pieprasa. Elektronisko sakaru komersants informāciju, ko tas saņēmis
36
/
65
pirms sarunām, sarunu procesa laikā vai pēc sarunām, izmanto tikai tam nolūkam, kādam šī informācija ir sniegta.
Elektronisko sakaru komersantam nav tiesību nodot šo informāciju citām personām, tai skaitā struktūrvienībām,
meitas vai mātes komersantam vai partneriem, kuriem tā nodrošinātu konkurences priekšrocības.
(4) Elektronisko sakaru komersantam ir pienākums piemērot līdzvērtīgus nosacījumus līdzvērtīgos apstākļos
citiem elektronisko sakaru komersantiem, kuriem nodrošina piekļuvi un starpsavienojumu.
(5) Regulatoram ir tiesības pieprasīt grozījumu veikšanu noslēgtajā piekļuves vai starpsavienojuma līgumā, ja tas
nepieciešams, lai nodrošinātu elektronisko sakaru tīklu vai elektronisko sakaru pakalpojumu savstarpēju
savietojamību, vai ja konstatēta tā neatbilstība Regulatora prasībām.
(6) Elektronisko sakaru komersants var vērsties Regulatorā par piekļuves vai starpsavienojuma līguma
noslēgšanas sarunu vadīšanu, ja tas nevar noslēgt piekļuves vai starpsavienojuma līgumu (tai skaitā grozījumu
līgumā) ar citu elektronisko sakaru komersantu.
(7) Regulatoram ir tiesības noteikt elektronisko sakaru komersantam pienākumu piekļuves un starpsavienojuma
jomā vai pieejas nodrošināšanai elektronisko sakaru pakalpojumam, lai nodrošinātu, ka tā galalietotāji, saņemot
starppersonu sakaru pakalpojumu, izmantojot numerāciju, var sazināties ar cita elektronisko sakaru tīkla
galalietotājiem vai piekļūt cita elektronisko sakaru komersanta sniegtajam pakalpojumam. Regulators, nosakot šo
pienākumu, ņem vērā tādus apsvērumus kā konkurences veicināšana, ļoti augstas veiktspējas tīkla izvietošana,
efektīvi ieguldījumi, inovācijas un labums galalietotājiem.
(8) Ja Regulators konstatē, ka saziņa starp dažādu elektronisko sakaru tīklu galalietotājiem ir apdraudēta, jo
starppersonu sakaru pakalpojumi nav savietojami, tas var noteikt starppersonu sakaru pakalpojuma sniedzējam
pienākumu padarīt savus pakalpojumus savietojamus.
(9) Regulators pēc pieciem gadiem no dienas, kad noteikts šā panta septītajā un astotajā daļā minētais
pienākums, novērtē tā rezultātu un nepieciešamību. Regulators pirms šā panta septītajā un astotajā daļā minētā
pienākuma noteikšanas un par tā novērtējumu veic publisko konsultāciju un konsultāciju Eiropas Savienības līmenī.
68. pants. Aktīvās infrastruktūras kopīga izmantošana
(1) Elektronisko sakaru komersants informē Regulatoru par plānoto aktīvās uz ierobežotas radiofrekvenču joslas
lietošanu balstītās infrastruktūras kopīgu izmantošanu (turpmāk — aktīvās infrastruktūras kopīga izmantošana).
Elektronisko sakaru komersants iesniegumā norāda šādu informāciju:
1) aktīvās infrastruktūras kopīgas izmantošanas iecere;
2) administratīvā teritorija, kurā plānota aktīvās infrastruktūras kopīga izmantošana;
3) ieceres nepieciešamības un lietderības pamatojums;
4) novērtējums par aktīvās infrastruktūras kopīgas izmantošanas ietekmi uz konkurenci, ja tāda tiek
prognozēta. Elektronisko sakaru komersants minētajā novērtējumā ņem vērā arī jau notiekošo aktīvās
infrastruktūras kopīgu izmantošanu.
(2) Elektronisko sakaru komersants ir tiesīgs uzsākt aktīvās infrastruktūras kopīgu izmantošanu, ja tas mēneša
laikā nav saņēmis no Regulatora paziņojumu par aktīvās infrastruktūras kopīgas izmantošanas uzsākšanas
padziļinātu vērtēšanu vai ja Regulators pieņēmis lēmumu saskaņā ar šā panta trešo daļu. Regulators pieņem lēmumu
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā termiņā. Regulators uzsāk padziļinātu vērtēšanu, ja plānotā aktīvās
infrastruktūras kopīgas izmantošanas iecere ir apjomīga vai tas atsevišķi vai kopā ar jau notiekošo aktīvās
infrastruktūras kopīgu izmantošanu var atstāt negatīvu ietekmi uz konkurenci.
(3) Regulators padziļinātajā vērtēšanā izvērtē aktīvās infrastruktūras kopīgu izmantošanu, iespējas noteikt
pienākumus un ierobežojumus elektronisko sakaru komersantam saskaņā ar šā likuma 
50. panta
 trešo daļu.
Regulators atļauj tādu aktīvās infrastruktūras kopīgu izmantošanu, kura veicina elektronisko sakaru pakalpojumu
tirgus attīstību, radot labumu galalietotājiem, bet nedod iespēju būtiski ierobežot konkurenci ievērojamā konkrētā
tirgus daļā. Regulators var noteikt elektronisko sakaru komersantam pienākumus vai ierobežojumus attiecībā uz
aktīvās infrastruktūras kopīgu izmantošanu, lai saglabātu un veicinātu konkurenci.
(4) Regulators, ja nepieciešams, konsultējas ar Konkurences padomi par aktīvās infrastruktūras kopīgas
izmantošanas ietekmi uz konkurenci.
37
/
65
(5) Regulators savā tīmekļvietnē publisko informāciju par pieteikto un Regulatora apstiprināto aktīvās
infrastruktūras kopīgu izmantošanu.
(6) Elektronisko sakaru komersants informē Regulatoru par aktīvās infrastruktūras kopīgas izmantošanas
izbeigšanu mēneša laikā no izbeigšanas dienas.
69. pants. Piekļuve kabeļu kanalizācijai
(1) Elektronisko sakaru komersants nodrošina piekļuvi kabeļu kanalizācijai un informācijai par kabeļu kanalizācijas
izvietojumu, pieejamo ietilpību un citiem fiziskajiem parametriem. Elektronisko sakaru komersants nodrošina publisku
pieeju minētajai informācijai, izņemot gadījumu, kad tā ir aizsargāta saskaņā ar nacionālo drošību un informācijas
tehnoloģiju drošību reglamentējošiem normatīvajiem aktiem.
(2) Elektronisko sakaru komersantam ir pienākums piemērot līdzvērtīgus nosacījumus līdzvērtīgos apstākļos
citiem elektronisko sakaru komersantiem, kuriem nodrošina piekļuvi kabeļu kanalizācijai.
(3) Elektronisko sakaru komersants piemēro izmaksām tuvinātu tarifu par piekļuvi kabeļu kanalizācijai un
informācijai par to. Regulators ir tiesīgs izvērtēt izmaksām tuvināto tarifu un apturēt piemērojamo tarifu, noteikt tā
augšējo robežu vai arī uzdot elektronisko sakaru komersantam koriģēt tarifu.
(4) Elektronisko sakaru komersants nodrošina citam elektronisko sakaru komersantam papildu kabeļu
kanalizācijas tilpumu, ja tas būvē vai pārbūvē kabeļu kanalizāciju, tai skaitā elektronisko sakaru tīkla pievadu, un
dublējošas infrastruktūras izbūve ir fiziski neiespējama vai ekonomiski neefektīva (piemēram, vietās, kur pēc
ierīkošanas, būvniecības vai pārbūves darbu veikšanas ir nepieciešams atjaunot ceļa brauktuves vai ietves segumu,
vietās, kuras plānots asfaltēt turpmāko divu gadu laikā, vai vietās, kurās aizsargjosla gar kabeļu kanalizāciju sava
kabeļa ieguldīšanai padarīs elektronisko sakaru komersantam neiespējamu paralēlas aizsargjoslas veidošanu). Šie
noteikumi nav piemērojami valsts atbalsta programmu ietvaros īstenojamos projektos, ja tajos nav noteikts citādi.
(5) Regulators ir tiesīgs noteikt elektronisko sakaru komersantam pienākumu nodrošināt piekļuvi kabeļiem un
saistītajām iekārtām telpās vai līdz pirmajam koncentrācijas vai sadales punktam par izmaksām tuvinātu tarifu, ja
attiecīgo dublējošo elektronisko sakaru tīkla elementu izbūve ir fiziski neiespējama vai ekonomiski neefektīva. Ja šī
piekļuve nav iespējama tehnisku vai ekonomisku apsvērumu dēļ, Regulators ir tiesīgs noteikt elektronisko sakaru
komersantam pienākumu nodrošināt aktīvu vai virtuālu piekļuvi. Regulators pēc pieciem gadiem no dienas, kad
noteikts minētais pienākums, novērtē tā rezultātu un nepieciešamību. Regulators par novērtējumu veic publisko
konsultāciju un konsultāciju Eiropas Savienības līmenī.
(6) Regulators, nosakot šā panta piektajā daļā minēto pienākumu, nosaka arī noteikumus par piekļuves
nodrošināšanu kabeļiem un saistītajām iekārtām telpās vai līdz pirmajam koncentrācijas vai sadales punktam.
(7) Regulators nenosaka šā panta piektajā daļā minēto pienākumu, ja tas konstatē, ka:
1) elektronisko sakaru komersants, ievērojot taisnīgus, vienlīdzīgus un samērīgus nosacījumus, nodrošina
citam elektronisko sakaru komersantam piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīklam, ja vien tas nav izvērsts par
publisku finansējumu;
2) pienākuma noteikšana negatīvi ietekmēs jauna ļoti augstas veiktspējas tīkla izvēršanu un darbību.
X nodaļa
Universālais pakalpojums
70. pants. Universālajā pakalpojumā ietilpstošie pakalpojumi
(1) Universālajā pakalpojumā ietilpst platjoslas interneta piekļuves pakalpojums un balss sakaru pakalpojums
fiksētā vietā (t. i., mājsaimniecībā) neatkarīgi no elektronisko sakaru tīklā izmantotās tehnoloģijas.
(2) Patērētājs ir tiesīgs saņemt katru universālajā pakalpojumā ietilpstošo pakalpojumu atsevišķi. Universālā
pakalpojuma sniedzējs nodrošina, ka patērētājs nemaksā par elektronisko sakaru pakalpojumiem vai iespējām, kas
nav nepieciešami pieprasītā universālā pakalpojuma sniegšanai.
38
/
65
71. pants. Universālā pakalpojuma pieejamība
(1) Ja Regulators ģeogrāfiskās apsekošanas rezultātā konstatē, ka Latvijas Republikas teritorijā vai tās daļā nav
pieejams platjoslas interneta piekļuves pakalpojums ar datu pārraides ātrumu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu šā
likuma 
19. panta
 ceturtajā daļā noteiktos pārraides un balss sakaru pakalpojumus fiksētajā atrašanās vietā, un to nav
iespējams nodrošināt parastos tirgus apstākļos vai ar citu rīku palīdzību, tas var noteikt universālā pakalpojuma
saistības un to izpildes nosacījumus vienam vai vairākiem elektronisko sakaru komersantiem, kuri kļūst par
universālā pakalpojuma sniedzējiem. Universālā pakalpojuma saistības ietver pienākumu pēc patērētāja pieprasījuma
konkrētā teritorijā nodrošināt universālā pakalpojuma pieejamību, t. i., izvērst elektronisko sakaru tīklu vietās, kur
kāds no universālajā pakalpojumā ietilpstošajiem pakalpojumiem nav pieejams, un nodrošināt piekļuvi universālajā
pakalpojumā ietilpstošajiem pakalpojumiem.
(2) Ja Regulators konstatē, ka ir nepieciešams noteikt universālā pakalpojuma saistības, tas veic aptauju par
elektronisko sakaru komersantu interesi nodrošināt universālo pakalpojumu saistību izpildi konkrētajā teritorijā. Ja
vismaz divi elektronisko sakaru komersanti izrāda interesi, Regulators rīko konkursu, lai noteiktu universālā
pakalpojuma sniedzēju. Uz konkursu nav attiecināms 
Publisko iepirkumu likums
. Ja nepieciešams noteikt universālā
pakalpojuma sniedzēju, Regulators nosaka kārtību un nosacījumus konkursa rīkošanai.
(3) Ja aptaujas rezultātā nav gūts apstiprinājums par elektronisko sakaru komersantu interesi nodrošināt
universālā pakalpojuma saistību izpildi vai konkurss beidzas bez rezultāta, Regulators nosaka universālā pakalpojuma
sniedzēju un universālā pakalpojuma saistības, ņemot vērā šādus apsvērumus:
1) ģeogrāfiskās apsekošanas rezultāts;
2) elektronisko sakaru komersanti, kuri sniedz pakalpojumus konkrētajā teritorijā vai tās tuvumā;
3) attiecīgā elektronisko sakaru komersanta potenciāls (finanšu un tehniskie resursi, galalietotāju skaits u. c.)
nodrošināt universālā pakalpojuma pieejamību attiecīgajā teritorijā;
4) citi apstākļi.
(4) Regulators nosaka universālā pakalpojuma sniedzēju un universālā pakalpojuma saistības, radot pēc iespējas
mazāku konkurences kropļojumu.
(5) Regulators pirms universālā pakalpojuma sniedzēja un universālā pakalpojuma saistību noteikšanas veic
publisko konsultāciju.
(6) Regulators ik pēc trim gadiem pārskata noteiktās universālā pakalpojuma saistības.
(7) Universālā pakalpojuma sniedzējs nodrošina universālā pakalpojuma saistību izpildi ekonomiski izdevīgākajā
veidā.
(8) Universālā pakalpojuma sniedzējs pirms visu publiskā elektronisko sakaru tīkla aktīvu vai to lielākās daļas
nodošanas elektronisko sakaru komersantam, kuram ir cits kapitāldaļu turētājs (turpmāk — tīkla pārņēmējs), iesniedz
Regulatoram vismaz šādu informāciju:
1) nodošanas mērķis un nepieciešamība;
2) nodošanas termiņš;
3) elektronisko sakaru pakalpojumu saraksts, kurus sniegs elektronisko sakaru komersants, kam noteiktas
universālā pakalpojuma saistības, un tīkla pārņēmējs;
4) plānotie elektronisko sakaru pakalpojumu tarifi, ko piedāvās elektronisko sakaru komersants, kuram
noteiktas universālā pakalpojuma saistības, un tīkla pārņēmējs;
5) universālā pakalpojuma saistību izpilde periodā, par kuru Regulatoram nav sniegta informācija.
(9) Regulators sešu mēnešu laikā no šā panta astotajā daļā minētās informācijas saņemšanas dienas izvērtē, kā
plānotā nodošana ietekmēs universālā pakalpojuma pieejamību noteiktā atrašanās vietā. Ja Regulators konstatē, ka
elektronisko sakaru komersantam nepieciešams no jauna noteikt universālā pakalpojuma saistības, kā arī lai
nodrošinātu universālā pakalpojuma sniegšanu un tā nepārtrauktību, Regulators var noteikt citu nodošanas termiņu un 
39
/
65
noteikt elektronisko sakaru komersantam universālā pakalpojuma saistības.
(10) Elektronisko sakaru komersants, kuram noteiktas universālā pakalpojuma saistības, ir tiesīgs nodot visus
publiskā elektronisko sakaru tīkla aktīvus vai to lielāko daļu tīkla pārņēmējam tikai pēc nodošanas termiņa, ja
Regulators tādu ir noteicis.
72. pants. Universālā pakalpojuma saistību tīro izmaksu noteikšana
(1) Regulators nosaka universālā pakalpojuma saistību tīro izmaksu aprēķināšanas un noteikšanas metodiku,
saskaņā ar kuru universālā pakalpojuma sniedzējs aprēķina universālā pakalpojuma saistību tīrās izmaksas (turpmāk
— tīrās izmaksas) un papildu ieguvumu.
(2) Elektronisko sakaru komersants nodrošina, ka tā tīro izmaksu aprēķinu pārbauda zvērināts revidents vai
zvērinātu revidentu komercsabiedrība. Elektronisko sakaru komersants publisko tīro izmaksu aprēķinu un zvērināta
revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības ziņojumu.
(3) Elektronisko sakaru komersants, kuram Regulatora noteiktās universālā pakalpojuma saistības ir radījušas
zaudējumus un kurš vēlas saņemt kompensāciju, ir tiesīgs līdz 31. augustam iesniegt Regulatoram tīro izmaksu
aprēķinu un to pamatojumu par iepriekšējo kalendāra gadu.
(4) Regulators pārbauda iesniegtās tīrās izmaksas un apstiprina to apmēru. Regulators apstiprina tīrās izmaksas,
ja pastāv šādi nosacījumi:
1) elektronisko sakaru komersants ir ievērojis universālā pakalpojuma saistības un to izpildes nosacījumus;
2) tās ir aprēķinātas atbilstoši šā panta pirmajā daļā noteiktajai metodikai;
3) elektronisko sakaru komersants pierāda, ka ir pakļauts netaisnīgam apgrūtinājumam un saistību izpilde rada
zaudējumus.
(5) Regulators informē Satiksmes ministriju par apstiprinātajām tīrajām izmaksām. Satiksmes ministrija nodrošina
no valsts budžeta kompensējamo tīro izmaksu kompensēšanu.
(6) Regulators savā tīmekļvietnē publicē ziņojumu par apstiprinātajām tīrajām izmaksām.
(7) Elektronisko sakaru komersants var saņemt kompensāciju tikai par Regulatora apstiprināto tīro izmaksu
apmēru.
73. pants. Universālā pakalpojuma saistību finansēšana
Universālā pakalpojuma saistību tīrās izmaksas kompensē no valsts budžeta, ievērojot nosacījumus valsts
atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt
pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.
XI nodaļa
Tirgus analīze un būtiska ietekme tirgū
74. pants. Pamatnosacījumi
(1) Regulators veic elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus definēšanu, analīzi un elektronisko sakaru komersanta
būtiskas ietekmes noteikšanu, ievērojot Eiropas Komisijas tirgus ieteikumu.
(2) Regulators, ja nepieciešams, konsultējas ar Konkurences padomi par elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus
definēšanu, analīzi, elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi noteikšanu, kā arī speciālo prasību un citu
saistību noteikšanu.
75. pants. Elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus definēšana 
40
/
65
75. pants. Elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus definēšana
(1) Regulators definē elektronisko sakaru pakalpojumu tirgu un ģeogrāfisko tirgu saskaņā ar konkurences
principiem un valstī esošajiem īpašiem apstākļiem, kā arī ņemot vērā infrastruktūras konkurences līmeni un
ģeogrāfiskās apsekošanas rezultātus.
(2) Regulators var definēt no Eiropas Komisijas tirgus ieteikuma atšķirīgu elektronisko sakaru pakalpojumu tirgu.
76. pants. Tirgus analīze
(1) Regulators nosaka tirgus analīzei nepieciešamo informāciju un tās iesniegšanas termiņus.
(2) Ja Regulators ir definējis no Eiropas Komisijas tirgus ieteikuma atšķirīgu tirgu, tas konkrētā tirgus analīzē
pārbauda šādu kumulatīvu kritēriju izpildi:
1) pastāv lieli un ilglaicīgi strukturāli, juridiski vai regulatīvi šķēršļi ienākšanai tirgū;
2) tirgus struktūra nav vērsta uz efektīvu konkurenci;
3) konkurences tiesību piemērošana ir nepietiekams pasākums, lai novērstu tirgus nepilnības.
(3) Regulators elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū piemēro speciālās prasības, ja ir izpildīti
šā panta otrajā daļā noteiktie kritēriji.
(4) Regulators, veicot tirgus analīzi, ņem vērā šādus apsvērumus:
1) tirgus tendences un efektīvas konkurences attīstības iespējamība;
2) konkurences ierobežojumi vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī;
3) regulējums un pasākumi konkrētajā tirgū vai saistītajā mazumtirdzniecības tirgū;
4) regulējums citos elektronisko sakaru pakalpojumu tirgos.
(5) Regulators atsevišķi vai kopā ar citas Eiropas Savienības dalībvalsts regulatoru var iesniegt 
BEREC
pieprasījumu par iespējama transnacionālā tirgus analīzes nepieciešamību un noteikšanu, pievienojot pierādījumus.
Regulators kopā ar citas Eiropas Savienības dalībvalsts regulatoru veic Eiropas Savienību vai ievērojamu tās daļu
aptveroša transnacionālā tirgus analīzi un saskaņoti lemj par elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi
tirgū piemērojamām speciālajām prasībām.
(6) Regulators kopā ar citas Eiropas Savienības dalībvalsts regulatoru var veikt tāda tirgus analīzi, kas nav
noteikts kā transnacionālais tirgus, ja tirgus apstākļi attiecīgajās dalībvalstīs ir pietiekami viendabīgi.
(7) Regulators veic nākamo konkrētā tirgus analīzes kārtu ne vēlāk kā piecus gadus pēc iepriekšējā pasākuma
pieņemšanas (t. i., pēc speciālo prasību noteikšanas vai tirgus analīzes veikšanas). Ja Eiropas Komisijas tirgus
ieteikumā ir noteikts jauns elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus, kura analīzi Regulators nav veicis, Regulators to
veic triju gadu laikā pēc Eiropas Komisijas tirgus ieteikuma pieņemšanas.
(8) Ja Regulators nevar pabeigt konkrētā tirgus analīzi šā panta septītajā daļā noteiktajos termiņos, tas lūdz
BEREC
 palīdzību tirgus analīzes veikšanā un speciālo prasību noteikšanā. Regulators sešu mēnešu laikā pēc šā
panta septītajā daļā noteiktā termiņa veic konsultāciju Eiropas Savienības līmenī.
77. pants. Elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi tirgū noteikšana
(1) Regulators, ņemot vērā konkrētā tirgus analīzes rezultātus, nosaka, vai tajā ir efektīva konkurence. Ja tirgus
analīzes rezultātā Regulators konstatē, ka tirgū nav efektīvas konkurences, tas nosaka elektronisko sakaru
komersantu ar būtisku ietekmi tirgū un tirgus analīzes rezultātā konstatētajām problēmām atbilstošas un samērīgas
speciālās prasības. Ja Regulators konstatē, ka tirgū ir efektīva konkurence, tas elektronisko sakaru komersantam
nepiemēro speciālās prasības vai elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū atceļ iepriekš piemērotās
speciālās prasības.
41
/
65
(2) Ja elektronisko sakaru komersantam ir būtiska ietekme konkrētā tirgū, Regulators var atzīt, ka tam ir būtiska
ietekme cieši saistītā tirgū, ja saikne starp šiem diviem tirgiem ļauj konkrētajā tirgū esošo ietekmi izmantot cieši
saistītajā tirgū, tādējādi stiprinot elektronisko sakaru komersanta kopējo ietekmi elektronisko sakaru pakalpojumu
tirgū. Lai to novērstu, Regulators papildus speciālajām prasībām konkrētajā tirgū var piemērot elektronisko sakaru
komersantam cieši saistītajā tirgū šādas speciālās prasības: caurredzamības saistības, vienlīdzīgas attieksmes
pienākumu, atsevišķas uzskaites pienākumu un tarifu regulēšanas un izmaksu attiecināšanas saistības.
78. pants. Elektronisko sakaru komersants, kas darbojas tikai vairumtirdzniecības tirgos
(1) Regulators izvērtē, vai elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū, kurš nesniedz
mazumtirdzniecības pakalpojumu, atbilst šādiem kritērijiem:
1) elektronisko sakaru komersants, tā struktūrvienības, mātes un meitas komersants darbojas un plāno
darboties tikai elektronisko sakaru vairumtirdzniecības tirgos un neveic darbības elektronisko sakaru
pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgos;
2) elektronisko sakaru komersants nav noslēdzis ar citu elektronisko sakaru komersantu, kas darbojas
elektronisko sakaru pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgū, ekskluzīvu līgumu par vairumtirdzniecības
pakalpojuma izmantošanu mazumtirdzniecības pakalpojuma sniegšanā.
(2) Ja Regulators konstatē abu šā panta pirmajā daļā minēto kritēriju pastāvēšanu, tas, ņemot vērā tirgus analīzes
rezultātus, var piemērot elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū vienlīdzīgas attieksmes
pienākumu, piekļuves pienākumu un tarifu regulēšanas un izmaksu aprēķināšanas saistības.
(3) Ja Regulators konstatē, ka elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū vairs neatbilst šā panta
pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem vai ir radušās vai var rasties konkurences problēmas, Regulators veic konkrētā
tirgus analīzi un pārskata noteiktās speciālās prasības.
XII nodaļa
Speciālās prasības
79. pants. Speciālās prasības elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū
(1) Regulators ir tiesīgs elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū piemērot šādas speciālās
prasības pilnā vai daļējā apjomā:
1) vairumtirdzniecības tirgū piekļuves un starpsavienojuma jomā — piekļuves saistības, pienākums nodrošināt
piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai, vienlīdzīgas attieksmes pienākums, caurredzamības saistības, tarifu
regulēšanas un izmaksu attiecināšanas saistības un atsevišķas uzskaites pienākums;
2) mazumtirdzniecības tirgū — tarifu regulēšanas un izmaksu attiecināšanas saistības.
(2) Ja Regulators elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū piemēro saistības, kas nav noteiktas
šajā likumā, Regulators par to paziņo arī Eiropas Komisijai.
80. pants. Piekļuves saistības
(1) Piekļuves saistības ietver elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi tirgū pienākumu nodrošināt citam
elektronisko sakaru komersantam piekļuvi elektronisko sakaru tīkla elementiem un saistītajām iekārtām, tai skaitā:
1) nodrošināt piekļuvi noteiktiem elektronisko sakaru tīkla elementiem, saistītajām iekārtām, atsaistītu piekļuvi
abonentlīnijām un to izmantošanu, kā arī piekļuvi datu plūsmai;
2) nodrošināt piekļuvi elektronisko sakaru tīkla aktīviem, pasīviem un virtuālajiem elementiem un
pakalpojumiem;
3) risināt sarunas ar elektronisko sakaru komersantu, kurš pieprasa piekļuvi;
42
/
65
4) nepārtraukt piekļuvi, kura jau ir nodrošināta;
5) nodrošināt noteiktus vairumtirdzniecības pakalpojumus, kas paredzēti tālākpārdošanai;
6) nodrošināt piekļuvi tehniskajām saskarnēm vai būtiskajām tehnoloģijām, kas nepieciešamas elektronisko
sakaru pakalpojumu savietojamībai vai virtuālā tīkla pakalpojumiem;
7) nodrošināt iespēju izvietot elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanai izmantotajās telpās noteiktus
elektronisko sakaru tīkla elementus vai nodrošināt cita veida infrastruktūras objektu izmantošanu;
8) nodrošināt saistīto iekārtu koplietošanu;
9) sniegt noteiktus elektronisko sakaru pakalpojumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu galalietotājiem
elektronisko sakaru pakalpojumu savietojamību vai viesabonēšanu mobilo elektronisko sakaru tīklos;
10) nodrošināt piekļuvi darbības atbalstsistēmām vai līdzīgām programmatūras sistēmām, kas nepieciešamas,
lai uzturētu konkurenci elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanā;
11) savstarpēji savienot elektronisko sakaru tīklus vai elektronisko sakaru tīklu elementus vai iekārtas;
12) nodrošināt piekļuvi saistītajiem pakalpojumiem (piemēram, identifikācijas, vietas noteikšanas un klātbūtnes
noteikšanas pakalpojumiem).
(2) Regulators, nosakot piekļuves saistības elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū, ņem vērā
šādus apsvērumus:
1) vai ar cita veida piekļuvi konkrētajā tirgū vai saistītā vairumtirdzniecības tirgū var novērst konstatēto
problēmu;
2) konkurējošo iekārtu izmantošanas vai uzstādīšanas tehniskā un saimnieciskā dzīvotspēja, ņemot vērā
konkrētā tirgus attīstības pakāpi, attiecīgā starpsavienojuma vai piekļuves būtību, veidu un pieejamību
(piemēram, kabeļu kanalizācijas pieejamību);
3) paredzamā tehnoloģiju attīstība, kas ietekmēs elektronisko sakaru tīkla tehniskos risinājumus un pārvaldību;
4) nepieciešamība nodrošināt elektronisko sakaru tehnoloģiju neitralitāti, lai varētu attīstīt un pārvaldīt
elektronisko sakaru tīklus;
5) piedāvātās piekļuves nodrošināšanas iespējamība attiecībā uz pieejamo kapacitāti;
6) elektronisko sakaru komersanta veiktie ieguldījumi un riski ļoti augstas veiktspējas tīklos;
7) ilgtermiņa konkurences nodrošināšana, tai skaitā īpaši uz infrastruktūru balstītas konkurences attīstība un
tādu inovatīvu komercdarbības modeļu attīstība, kuri sekmē noturīgu konkurenci (piemēram, kolektīvie
ieguldījumi);
8) attiecīgos gadījumos — intelektuālā īpašuma tiesības;
9) Viseiropas pakalpojumu nodrošināšana.
(3) Regulators elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū nosaka noteikumus par elektronisko
sakaru pakalpojumu sniegšanas un elektronisko sakaru tīkla tehniskajiem un darbības nosacījumiem.
81. pants. Pienākums nodrošināt piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai
Pienākums nodrošināt piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai ietver elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi
tirgū saistības nodrošināt piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai un ļaut to izmantot citiem elektronisko sakaru
komersantiem. Regulators var noteikt pienākumu nodrošināt piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai neatkarīgi no tā, vai tās
elementi ir daļa no konkrētā tirgus definīcijas.
43
/
65
82. pants. Vienlīdzīgas attieksmes pienākums
Vienlīdzīgas attieksmes pienākums ietver šādus pienākumus:
1) sniegt elektronisko sakaru pakalpojumus ar līdzvērtīgiem nosacījumiem, tai skaitā attiecībā uz cenu,
pakalpojuma līmeni un tām pašām, līdzvērtīgām vai citām aizvietojamām sistēmām, līdzvērtīgos apstākļos
citam elektronisko sakaru komersantam, kurš nodrošina līdzvērtīgus elektronisko sakaru pakalpojumus;
2) sniegt citam elektronisko sakaru komersantam līdzvērtīgu elektronisko sakaru pakalpojumu, nodrošinot
līdzvērtīgu piekļuvi un informāciju tādā pašā kvalitātē un ar tiem pašiem nosacījumiem un termiņiem, ar kādiem
un kādos šis elektronisko sakaru komersants sniedz elektronisko sakaru pakalpojumu, nodrošina piekļuvi un
informāciju sev vai savam saistītajam komersantam;
3) sniegt citam elektronisko sakaru komersantam līdzvērtīgu elektronisko sakaru pakalpojumu, nodrošināt
līdzvērtīgu piekļuvi un informāciju tādā pašā kvalitātē un ar tiem pašiem nosacījumiem un termiņiem, ar kādiem
un kādos šā elektronisko sakaru komersanta saistītais komersants sniedz elektronisko sakaru pakalpojumu,
nodrošina piekļuvi un informāciju.
83. pants. Caurredzamības saistības
(1) Caurredzamības saistības ietver elektronisko sakaru komersanta ar būtisku ietekmi tirgū pienākumu veikt
šādas darbības:
1) ievērot noteiktas informācijas (piemēram, uzskaite, tehniskās specifikācijas, cenu un tarifu, piekļuves un
starpsavienojuma nodrošināšanas un izmantošanas nosacījumi, detalizēti darbības procesi, grāmatvedības
informācija) publiskošanas prasības. Regulators nosaka publiskojamo informāciju, tās publiskošanas prasības,
termiņus, veidu un detalizācijas līmeni;
2) publiskot pamatpiedāvājumu par pakalpojumu sniegšanu tajā tirgū, kurā tam ir noteikta būtiska ietekme.
Regulators nosaka pamatpiedāvājumā iekļaujamo informāciju, tās publiskošanas prasības, termiņus, veidu un
detalizācijas līmeni.
(2) Regulators var noteikt, ka elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū, ja tam ir noteikts
vienlīdzīgas attieksmes pienākums, publisko pamatpiedāvājumu tā, lai tajā iekļautā informācija būtu detalizēti atdalīta
un lai citam elektronisko sakaru komersantam — pakalpojuma saņēmējam — nav jāmaksā par saistītajām iekārtām
vai aprīkojumu, kas pieprasītajam pakalpojumam nav nepieciešams. Elektronisko sakaru komersants, kuram ir
noteikts šis pienākums, pamatpiedāvājumā ietver attiecīgā piedāvājuma aprakstu, to detalizējot atbilstoši tirgus
vajadzībām un norādot saistītos pakalpojumus, to saņemšanas noteikumus un nosacījumus un cenas.
(3) Regulatoram ir tiesības noteikt elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū pienākumu grozīt
pamatpiedāvājumu vai noteikt grozījumus publiskotajā pamatpiedāvājumā, ja tā nosacījumi neatbilst normatīvo aktu
un Regulatora prasībām.
84. pants. Tarifu regulēšanas un izmaksu aprēķināšanas saistības
(1) Tarifu regulēšanas un izmaksu aprēķināšanas saistības var ietvert šādus pienākumus:
1) veikt tarifu kontroles pasākumus (piemēram, tuvināt tarifus izmaksām, aprēķināt tarifus saskaņā ar
Regulatora noteiktu metodiku, ievērot tarifu augšējo robežu, nodrošināt pietiekamu vairumtirdzniecības un
mazumtirdzniecības pakalpojumu cenu starpību);
2) izpildīt prasības attiecībā uz izmaksu aprēķināšanas un attiecināšanas sistēmu.
(2) Regulators, nosakot tarifu regulēšanas un izmaksu aprēķināšanas saistības, ņem vērā attiecīgā elektronisko
sakaru komersanta investīcijas, iespēju gūt samērīgu peļņu no piekļuves vai starpsavienojumu nodrošināšanā
ieguldītā kapitāla atbilstoši saistītajiem riskiem, kā arī tā veiktos ieguldījumus ļoti augstas veiktspējas tīkla izvēršanā.
Regulators var nenoteikt tarifu regulēšanas un izmaksu aprēķināšanas saistības, ja pietiekami konkurences apstākļi
saistītajā mazumtirdzniecības tirgū un kāda no piemērotajām speciālajām prasībām starpsavienojuma un piekļuves
jomā nodrošina efektīvu un nediskriminējošu piekļuvi. Regulators, nosakot tarifu kontroles pasākumus attiecībā uz
piekļuvi esošajiem elektronisko sakaru tīkla elementiem, ņem vērā ieguvumus, ko dotu prognozējami un stabili
vairumtirdzniecības tarifi.
44
/
65
(3) Regulators nosaka metodiku pietiekamas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības pakalpojumu cenu
starpības aprēķināšanai.
(4) Elektronisko sakaru komersants, kuram ir pienākums tuvināt tarifus izmaksām, pierāda, ka tarifi ir balstīti uz
pamatotām izmaksām, ņemot vērā peļņu par veiktajām investīcijām. Regulators var pieprasīt, lai elektronisko sakaru
komersants sniedz savu tarifu un izmaksu pamatojumu.
(5) Regulators izmaksu aprēķināšanai var izmantot arī citas metodes, nevis tās, kuras izmantojis elektronisko
sakaru komersants, kam ir noteikts pienākums tuvināt tarifus izmaksām. Ja Regulators konstatē, ka tarifā iekļautās
izmaksas nav pamatotas vai tarifi nav tuvināti izmaksām, tas ir tiesīgs apturēt šo tarifu piemērošanu un noteikt tarifu
augšējo robežu vai arī uzdot elektronisko sakaru komersantam koriģēt tarifus. Regulators nosaka tarifu aprēķināšanas
metodiku.
(6) Elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū, kuram noteiktas piekļuves vai starpsavienojumu
tarifu regulēšanas saistības, Regulators ir tiesīgs apturēt šo tarifu piemērošanu, nosakot tarifu augšējo robežu, vai arī
uzdot elektronisko sakaru komersantam koriģēt tarifus, ja Regulators konstatē, ka nav lietderīgi un samērīgi šim
elektronisko sakaru komersantam piemērot izmaksu aprēķināšanas saistības, tai skaitā nosakot pienākumu tuvināt
tarifus izmaksām un prasības attiecībā uz izmaksu aprēķināšanas un attiecināšanas sistēmu. Regulators, nosakot
tarifu augšējo robežu vai uzdodot koriģēt tarifus, tos nebalsta uz tāda elektronisko sakaru komersanta elektronisko
sakaru pakalpojuma sniegšanas izmaksām un rentabilitāti, kuram nav piemērotas izmaksu aprēķināšanas saistības
vai tarifi netiek regulēti šā panta ceturtajā un piektajā daļā noteiktajā kārtībā. Regulators, nosakot tarifu augšējo
robežu vai uzdodot koriģēt tarifus, ir tiesīgs izmantot salīdzinošo novērtēšanu un analīzi, informāciju par izmaksām,
kas rodas, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu visefektīvākajā veidā un izmantojot jaunākās pieejamās
tehnoloģijas, kā arī izmaksu aprēķināšanas modeļus un citas metodes. Ja visefektīvākajā veidā sniegtā elektronisko
sakaru pakalpojuma izmaksas mainās, Regulators var pārskatīt tarifu augšējo robežu vai uzdot koriģēt tarifu.
(7) Regulators nosaka izmaksu aprēķināšanas un attiecināšanas metodiku.
(8) Elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū, kuram ir noteiktas prasības attiecībā uz izmaksu
aprēķināšanas un attiecināšanas sistēmu, publisko izmaksu aprēķināšanas un attiecināšanas sistēmas aprakstu,
norādot galvenās izmaksu grupas, kā arī izmaksu attiecināšanas noteikumus. Atbilstību izmaksu aprēķināšanas
sistēmai pārbauda zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība. Elektronisko sakaru komersants
katru gadu publisko zvērināta revidenta ziņojumu par atbilstību noteiktajai izmaksu aprēķināšanas un attiecināšanas
sistēmai.
85. pants. Atsevišķas uzskaites pienākums
(1) Atsevišķas uzskaites pienākums ietver saistības veikt atsevišķu darbības uzskaiti saskaņā ar Regulatora
noteikto elektronisko sakaru pakalpojumu izmaksu aprēķināšanas un attiecināšanas metodiku.
(2) Regulatoram ir tiesības pieprasīt, lai elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū sniedz
grāmatvedības datus, kas satur informāciju par ieņēmumiem, kas gūti no trešajām personām. Regulators var
publiskot informāciju, lai veicinātu konkurences attīstību.
XIII nodaļa
Citas saistības
86. pants. Savienojuma pabeigšanas tarifs
(1) Elektronisko sakaru komersants piemēro Eiropas Komisijas vai Regulatora noteikto savienojuma pabeigšanas
tarifu, ja tāds ir noteikts.
(2) Regulators uzrauga savienojuma pabeigšanas tarifa piemērošanu. Regulators ir tiesīgs uzdot elektronisko
sakaru komersantam mainīt tā piemēroto savienojuma pabeigšanas tarifu.
(3) Ja Eiropas Komisija nav noteikusi savienojuma pabeigšanas tarifu, Regulators var piemērot tarifu kontroles
pasākumus saskaņā ar šajā likumā noteikto kārtību, kādā veic elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus analīzi un
nosaka speciālās prasības.
45
/
65
(4) Regulators reizi gadā informē Eiropas Komisiju un 
BEREC
 par savienojuma pabeigšanas tarifa piemērošanu.
87. pants. Apņemšanās vērtēšana
(1) Elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū var iesniegt Regulatoram apņemšanos par piekļuves
nodrošināšanas vai kolektīvo ieguldījumu nosacījumiem. Apņemšanās var būt šādas:
1) Regulatora konstatēto konkurences problēmu novēršana konkrētajā tirgū;
2) kolektīvā ieguldījuma piedāvājums;
3) piekļuves nodrošināšana citam elektronisko sakaru komersantam, ja apņemšanās izteicējs īsteno vai ir
īstenojis vertikāli integrētu komersanta brīvprātīgu nošķiršanu.
(2) Elektronisko sakaru komersants iesniedz Regulatoram apņemšanos un detalizētu informāciju, kurā norāda
veicamos pasākumus, to īstenošanas grafiku un ilgumu. Regulators, izvērtējot iesniegto apņemšanos un iesniegto
informāciju, veic tirgus pārbaudi. Regulators var atteikt apņemšanās apstiprināšanu, neveicot tirgus pārbaudi, ja tā
acīmredzami neatbilst šā panta trešajā un ceturtajā daļā noteiktajiem kritērijiem un nosacījumiem.
(3) Regulators tirgus pārbaudē izvērtē apņemšanās atbilstību šādiem kritērijiem:
1) tajā iekļautās prasības un nosacījumi ir taisnīgi, samērīgi un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi;
2) tajā piedāvātie ieguvumi ir pieejami visiem elektronisko sakaru komersantiem;
3) piekļuve, tostarp piekļuve ļoti augstas veiktspējas tīklam, ir nodrošināta laikus, t. i., pirms apņemšanās
izteicējs sāk sniegt ar to saistītos mazumtirdzniecības pakalpojumus;
4) ilgtspējīgas konkurences veicināšana mazumtirdzniecības tirgos;
5) ļoti augstas veiktspējas tīkla izvēršanas un izmantošanas veicināšana.
(4) Regulators papildus šā panta trešajā daļā noteiktajiem kritērijiem vērtē kolektīvā ieguldījuma piedāvājuma
atbilstību šādiem nosacījumiem:
1) kolektīvā ieguldījuma piedāvājuma pieejamība un atklātība:
a) tas ir pieejams jebkuram elektronisko sakaru komersantam visā ļoti augstas veiktspējas tīkla darbības
laikā, ievērojot vienlīdzīgus nosacījumus,
b) tas ir publiskots un pieejams kolektīvā ieguldījuma piedāvājuma izteicēja tīmekļvietnē,
c) jebkuram interesentam bez liekas kavēšanās ir nodrošināta informācija par iespējām veikt kolektīvo
ieguldījumu, detalizētiem tā noteikumiem, pārvaldības noteikumu pamatprincipiem un līguma projektu,
d) ir noteikti kolektīvā ieguldījuma projekta izveides un attīstības procesi, kas skaidri un saprotami izklāstīti
rakstveidā jebkuram potenciālajam ieguldītājam, kā arī ir paziņots par visiem nozīmīgajiem projekta
atskaites punktiem;
2) piekļuves nodrošināšanas pamatprincipi:
a) ieguldītājam ir nodrošināta piekļuve izvērstajam ļoti augstas veiktspējas tīklam, attiecībā uz kuru veikts
kolektīvais ieguldījums, visa tā darbības laikā,
b) elektronisko sakaru komersantam, kurš nepiedalās kolektīvajā ieguldījumā, ir tiesības no ļoti augstas
veiktspējas tīkla izvēršanas paša sākuma saņemt vairumtirdzniecības pakalpojumu, attiecībā uz kuru
kolektīvā ieguldījuma piedāvājuma izteicējam piedāvājuma izteikšanas laikā ir bijušas noteiktas speciālās
prasības,
c) elektronisko sakaru komersantam, kurš nepiedalās ieguldījumā, ir nodrošināta piekļuve ar tādu pašu
kvalitāti, ātrumu, nosacījumiem, galalietotāju tvērumu (skaitu un teritoriju), kāda tam bija pieejama pirms ļoti
46
/
65
augstas veiktspējas tīkla izvēršanas, ievērojot šajā likumā noteikto par pāreju no vara dzīslu kabeļiem uz
optisko šķiedru kabeļiem;
3) kolektīvā ieguldījuma piedāvājumā ir ietverti nosacījumi, kas veicinās konkurences attīstību ilgtermiņā:
a) tas ļauj ieguldītājam ilgtermiņā konkurēt ar kolektīvā ieguldījuma piedāvājuma izteicēju saistītajos
mazumtirdzniecības tirgos,
b) ieguldītājam ir nodrošināta efektīva piekļuve augstas veiktspējas tīklam, ciktāl uz to attiecas kolektīvais
ieguldījums,
c) ieguldītājam ir tiesības izvēlēties ieguldījuma vērtību, dalības apmēru un darbības laiku,
d) ieguldītājam ir iespēja nākotnē palielināt savu dalību kolektīvajā ieguldījumā,
e) nosacījumi dalībai kolektīvajā ieguldījumā ir atkarīgi no ieguldītāja iesaistīšanās laika, tostarp arī šādos
aspektos: tiesību iegūšanai prasītā finansiālā atlīdzība, aizsardzība, tiesības, kādas kolektīvajiem
ieguldītājiem dod būves posmā un ekspluatācijas posmā (piemēram, piešķirot neatņemamas lietošanas
tiesības uz visu, izmantojot kolektīvo ieguldījumu, uzbūvētā ļoti augstas veiktspējas tīkla paredzamo
darbmūža laiku), nosacījumi attiecībā uz pievienošanos kolektīvajam ieguldījumam vai izstāšanos no tā,
f) elastīgums ieguldītājam ir tāds, ka tam ir iespēja uzņemties saistības pakāpeniski, un tas ir noteikts
vienības līmenī, lai mazam kolektīvajam ieguldītājam ar ierobežotiem resursiem, kurš iesaistījies minimālā
apmērā, būtu iespēja pakāpeniski palielināt savu dalību, vienlaikus nodrošinot pienācīgu sākotnējo saistību
līmeni. Nosakot finansiālo atlīdzību, ko maksā katrs kolektīvais ieguldītājs, ņemts vērā princips, ka agrīnie
ieguldītāji uzņemas lielāku risku un agrāk iegulda kapitālu,
g) lai atspoguļotu risku samazināšanos un neitralizētu stimulus atturēties no kapitāla ieguldīšanas agrīnos
posmos, piemaksu, kas laika gaitā palielinās, uzskata par pamatotu attiecībā uz saistībām, kuras
ieguldītājs uzņemas vēlāk, un attiecībā uz jauniem ieguldītājiem, kuri kolektīvajā ieguldījumā iesaistās pēc
projekta uzsākšanas,
h) kolektīvā ieguldītāja tiesības ir atļauts nodot citai personai. Saņēmējs saņem tās pašas tiesības un
pienākumus, kas bija sākotnējam kolektīvajam ieguldītājam,
i) ieguldītājiem ir piešķirtas savstarpējas tiesības piekļūt ļoti augstas veiktspējas tīklam, attiecībā uz kuru
veikts kolektīvais ieguldījums, lai tie sniegtu mazumtirdzniecības pakalpojumus saskaņā ar pārredzamiem
nosacījumiem, kuri norādīti kolektīvā ieguldījuma piedāvājumā, it sevišķi tad, ja kolektīvie ieguldītāji ir
kopīgi un atsevišķi atbildīgi par konkrētu ļoti augstas veiktspējas tīkla daļu izvēršanu. Ja ir izveidots
kolektīvā ieguldījuma instruments, tas kolektīvajiem ieguldītājiem tieši vai netieši ļauj piekļūt ļoti augstas
veiktspējas tīklam uz devuma līdzvērtīguma pamata un saskaņā ar taisnīgiem un samērīgiem noteikumiem
un nosacījumiem, tostarp finansiālajiem nosacījumiem, kas atspoguļo dažāda līmeņa risku, kuru
uzņēmušies atsevišķi kolektīvie ieguldītāji;
4) tas atbilst nākotnes vajadzībām un veicina jauna ļoti augstas veiktspējas tīkla izvēršanu;
5) kolektīvā ieguldījuma piedāvājumu publiskos vismaz sešus mēnešus pirms tam, kad tiks uzsākta jaunā ļoti
augstas veiktspējas tīkla izvēršana.
(5) Regulators var izvērtēt apņemšanos, ņemot vērā citus valstī esošus īpašus apstākļus, tirgus struktūru, kā arī
citus kritērijus un apsvērumus, lai nodrošinātu piekļuvi potenciālajiem ieguldītājiem.
(6) Regulators par tirgus pārbaudes rezultātiem un apņemšanos veic publisko konsultāciju.
(7) Regulators pēc publiskās konsultācijas elektronisko sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū dara zināmus
savus sākotnējos secinājumus, apsvērumus un nosacījumus, kurus plāno noteikt apņemšanās ieviešanai.
Elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū var pārskatīt savu apņemšanos atbilstoši Regulatora
secinājumiem un plānotajiem nosacījumiem.
(8) Regulators ir tiesīgs ar lēmumu pilnībā vai daļēji apstiprināt apņemšanos, kā arī noteikt piemērojamos
nosacījumus. Regulators ir tiesīgs noteikt termiņu, kurā apņemšanās ir saistoša. Regulatora noteiktais termiņš ir
vismaz septiņi gadi. Regulatoram ir tiesības pagarināt minēto termiņu.
47
/
65
(9) Regulators, veicot tirgus analīzi, ņem vērā Regulatora apstiprinātās apņemšanās ietekmi uz konkrēto tirgu,
konkurenci un elektronisko sakaru komersantam noteiktajām speciālajām prasībām. Regulators, veicot konsultāciju
Eiropas Savienības līmenī, nosūta arī apņemšanās apstiprināšanas lēmumu.
(10) Regulators pārrauga un uzrauga apstiprinātās apņemšanās ievērošanu. Regulators ir tiesīgs pieprasīt, lai
apņemšanās izteicējs sniedz Regulatoram ikgadējos ziņojumus par atbilstību šā panta trešajā un ceturtajā daļā
minētajiem nosacījumiem.
88. pants. Kolektīvā ieguldījuma piedāvājums
(1) Elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū ir tiesīgs piedāvāt apņemšanos un izteikt citam
elektronisko sakaru komersantam kolektīvā ieguldījuma piedāvājumu. Kolektīvā ieguldījuma piedāvājums ir spēkā pēc
tam, kad to ir apstiprinājis Regulators. Regulators apstiprina kolektīvā ieguldījuma piedāvājumu, ja ir vismaz viens
potenciālais ieguldītājs.
(2) Elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū kolektīvā ieguldījuma piedāvājumā iekļauj taisnīgus,
samērīgus un vienlīdzīgas attieksmes noteikumus. Vienlīdzīgas attieksmes noteikumi nozīmē nevis to, ka
potenciālajiem ieguldītājiem tiek piedāvāti pilnīgi vienādi noteikumi, bet gan to, ka piedāvāto noteikumu atšķirības ir
pamatotas ar vienādiem, objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un prognozējamiem kritērijiem.
(3) Kolektīvā ieguldījuma piedāvājuma izteicējam ir tiesības lūgt ieguldītāju pierādīt spēju veikt pakāpeniskus
maksājumus, ņemot vērā ļoti augstas veiktspējas tīkla izvēršanas posmus.
(4) Regulators pieteicējam piemērotās speciālās prasības vērtē nākamajā tirgus analīzes kārtā. Regulators izvērtē
nepieciešamību atcelt speciālās prasības attiecībā uz ļoti augstas veiktspējas tīkla elementiem, kuri izvērsti,
izmantojot kolektīvo ieguldījumu. Regulatoram ir tiesības nenoteikt regulēšanas atvieglojumus (speciālo prasību
atcelšana), ja konkrētajā tirgū pastāv būtiskas konkurences problēmas, kuras ir iespējams atrisināt tikai ar regulējošu
iejaukšanos.
89. pants. Funkcionālā nošķiršana
(1) Regulators ir tiesīgs noteikt vertikāli integrētam elektronisko sakaru komersantam pienākumu nodot neatkarīgai
vienībai (elektronisko sakaru komersantam, struktūrvienībai) ar atsevišķu piekļuves produktu vairumtirdzniecības
nodrošināšanu saistītas darbības (turpmāk — funkcionālā nošķiršana), ja tas secina, ka, nosakot speciālās prasības,
tirgū nav izdevies izveidot efektīvu konkurenci, un vienlaikus konstatē būtiskas un pastāvīgas konkurences
problēmas vai tirgus darbības traucējumus saistībā ar atsevišķu piekļuves produktu nodrošināšanu
vairumtirdzniecības tirgos. Neatkarīgā vienība nodrošina piekļuves produktus un elektronisko sakaru pakalpojumus
visiem elektronisko sakaru komersantiem (tai skaitā citiem elektronisko sakaru komersantiem mātes komersantā) ar
vienādiem nosacījumiem un termiņiem, cenu un elektronisko sakaru pakalpojumu līmeni un ar to pašu sistēmu un
procesu palīdzību.
(2) Regulators pirms funkcionālās nošķiršanas pienākuma noteikšanas veic publisko konsultāciju un konsultāciju
Eiropas Savienības līmenī. Regulators iesniedz Eiropas Komisijai lēmuma projektu par funkcionālo nošķiršanu, kurā
ietverta šāda informācija:
1) pamatojums Regulatora secinājumiem saskaņā ar šā panta pirmo daļu;
2) novērtējums, ka pieņemamā laikposmā nav izredžu vai nav pietiekami lielu izredžu izveidot infrastruktūras
konkurenci;
3) analīze par gaidāmo ietekmi uz Regulatoru, elektronisko sakaru komersantu, neatkarīgās vienības
darbaspēku, elektronisko sakaru nozari kopumā un stimuliem veikt ieguldījumus elektronisko sakaru nozarē,
kā arī uz sociālo un teritoriālo līdzvērtību, citām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši norādot gaidāmo ietekmi uz
infrastruktūras konkurenci un iespējamo ietekmi uz patērētājiem;
4) pamatojums, kāpēc šis pienākums būtu visefektīvākais līdzeklis konstatēto konkurences problēmu vai
tirgus nepilnību novēršanai;
5) nošķiršanas būtība un pakāpe, kā arī neatkarīgās vienības juridiskais statuss;
6) neatkarīgās vienības aktīvi, tās sniegtie elektronisko sakaru pakalpojumi vai nodrošinātie produkti;
48
/
65
7) pārvaldes kārtība, kas nodrošina neatkarīgās vienības personāla neatkarību un struktūru;
8) prasība pildīt Regulatora noteiktās saistības;
9) prasība nodrošināt procedūru caurskatāmību, jo īpaši attiecībā uz citiem elektronisko sakaru komersantiem;
10) uzraudzības programma, kuras mērķis ir nodrošināt Regulatora noteikto saistību izpildi un kura ietver arī
gada pārskata publiskošanu.
(3) Pēc tam kad Eiropas Komisijai paziņots lēmuma projekts par funkcionālo nošķiršanu, kā arī pēc tā
pieņemšanas Regulators veic ar konkrēto tirgu saistīto citu tirgu koordinētu analīzi un, pamatojoties uz šo analīzi,
pārskata elektronisko sakaru komersantam piemērotās speciālās prasības.
(4) Regulators elektronisko sakaru komersantam, kam uzlikts funkcionālās nošķiršanas pienākums, var piemērot
jebkuru speciālo prasību kādā no konkrētajiem tirgiem, kurā tas atzīts par elektronisko sakaru komersantu ar būtisku
ietekmi tirgū, vai citu Eiropas Komisijai paziņotu pienākumu.
90. pants. Brīvprātīga funkcionālā nošķiršana
(1) Elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū informē Regulatoru vismaz trīs mēnešus pirms tam,
kad veic kādu no šādiem pasākumiem:
1) nodod savus piekļuves tīkla aktīvus vai to lielu daļu juridiskajai personai, kam ir cits īpašnieks;
2) izveido neatkarīgu vienību, lai visiem mazumtirdzniecības elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem (arī
šā elektronisko sakaru komersanta mazumtirdzniecības struktūrvienībām) nodrošinātu līdzvērtīgus piekļuves
produktus.
(2) Elektronisko sakaru komersants ziņo Regulatoram par visām izmaiņām šā panta pirmajā daļā norādītajos
pasākumos, kā arī par pasākuma galarezultātu.
(3) Lai nodrošinātu piekļuvi citiem elektronisko sakaru komersantiem, elektronisko sakaru komersants ar būtisku
ietekmi tirgū var iesniegt Regulatoram apņemšanos saskaņā ar šā likuma 
87. panta
 pirmās daļas 3. punktu.
(4) Regulators, veicot konkrētā tirgus analīzi, izvērtē plānotās nošķiršanas un apņemšanās ietekmi uz elektronisko
sakaru komersantam ar būtisku ietekmi tirgū noteiktajām speciālajām prasībām. Regulators konkrētā tirgus analīzi
veic pēc neatkarīgās vienības darbības uzsākšanas tajā. Regulators vērtē nepieciešamību nošķirtajai neatkarīgajai
vienībai uzlikt, grozīt vai atcelt speciālās prasības.
(5) Elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū informē Regulatoru par jebkādām apstākļu izmaiņām,
kas attiecas uz tā atbilstību šā panta pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
91. pants. Pāreja no vara dzīslu kabeļiem uz optisko šķiedru kabeļiem
(1) Elektronisko sakaru komersants ar būtisku ietekmi tirgū informē Regulatoru vismaz divus mēnešus pirms
dienas, kad tas beigs savā elektronisko sakaru tīklā ekspluatēt vara dzīslu kabeļus, ko izmanto cits elektronisko
sakaru komersants, balstoties uz Regulatora noteiktajām speciālajām prasībām vai citiem Regulatora noteiktajiem
pienākumiem, vai tos aizstās ar optisko šķiedru kabeļiem. Elektronisko sakaru komersants kopā ar minēto informāciju
iesniedz detalizētu pārejas grafiku un nosacījumus, kā arī informāciju par alternatīvu pakalpojumu tam elektronisko
sakaru komersantam, kurš izmanto attiecīgo vara kabeli. Regulators ir tiesīgs noteikt nosacījumus, lai nodrošinātu
pāreju no vara dzīslu kabeļiem uz optisko šķiedru kabeļiem.
(2) Regulators ir tiesīgs atcelt noteiktos pienākumus saistībā ar vara dzīslu kabeli, kura ekspluatāciju izbeidz vai
kuru aizstāj, ja ir sniegts paziņojums saskaņā ar šā panta pirmo daļu un elektronisko sakaru komersants ar būtisku
ietekmi tirgū ir nodrošinājis piekļuves prasītājam alternatīvu pakalpojumu, kas ļauj saņemt piekļuvi ar tādu pašu
kvalitāti, ātrumu, nosacījumiem, galalietotāju tvērumu (skaitu un teritoriju), kāda bija pirms pārejas. Regulators pirms
pienākumu atcelšanas veic publisko konsultāciju un konsultāciju Eiropas Savienības līmenī.
XIV nodaļa
49
/
65
Ciparu televīzijas un ciparu radio pakalpojumu pieejamība
92. pants. Ciparu televīzijas un ciparu radio pakalpojumu pieejamības un sadarbspējas nodrošināšana
(1) Elektronisko sakaru komersants, kas piedāvā ciparu televīzijas un ciparu radio pakalpojumus, nodrošina, ka
viņa piedāvātie pakalpojumi neierobežo galalietotāja tiesības brīvi izvēlēties pakalpojuma piegādātāju un ir
sadarbspējīgi ar citu elektronisko sakaru komersantu pakalpojumiem.
(2) Elektronisko sakaru komersants nodrošina galalietotājam iespēju bez maksas un vienkāršā procesā pēc
līguma beigām atdot atpakaļ ciparu televīzijas iekārtu, ja vien komersants nepierāda, ka tā ir pilnībā sadarbspējīga ar
ciparu televīzijas pakalpojumiem, ko sniedz citi pakalpojuma sniedzēji.
(3) Ciparu televīzijas iekārtas tiek uzskatītas par tādām, kas atbilst sadarbspējas prasībai, ja tās atbilst
piemērojamiem standartiem, atsauces uz kuriem vai kuru daļām ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(4) Lai nodrošinātu galalietotājiem pieeju ciparu televīzijas un ciparu radio pakalpojumiem un saistītajiem papildu
pakalpojumiem, elektronisko sakaru komersantam pēc galalietotāja pieprasījuma ir pienākums nodrošināt piekļuvi
elektronisko raidījumu aprakstiem un lietojumprogrammu saskarnei, ievērojot taisnīgus, vienlīdzīgus un samērīgus
nosacījumus.
93. pants. Ciparu televīzijas un ciparu radio galiekārtas sadarbspējas nodrošināšana
(1) Galalietotāju iekārtas, ko pārdod, iznomā vai citādi dara pieejamas un kas paredzētas, lai uztvertu ciparu
televīzijas signālus — apraidi, izmantojot zemes, kabeļu vai satelītu pārraides, un kas var atkodēt digitālus televīzijas
signālus, spēj atkodēt digitālus televīzijas signālus saskaņā ar kopējo Eiropas vienoto kodēšanas algoritmu, ko
piemēro atzīta Eiropas standartizācijas organizācija, un spēj skaidri rādīt pārraidītos signālus.
(2) Televizoros ar integrētu ekrānu, kurus pārdod vai iznomā un kuru redzamā diagonāle ir lielāka par 30
centimetriem, ir iebūvēta vismaz viena atvērtās saskarnes ligzda, kas atbilst Eiropas standartizācijas organizācijas
pieņemtam vai atzītam standartam vai industrijā plaši lietotai specifikācijai un ļauj vienkārši pieslēgt perifēras
iekārtas, un spēj caurlaist attiecīgos digitālos televīzijas signālu elementus (arī informāciju par interaktīviem un
ierobežotas piekļuves pakalpojumiem).
(3) Automobiļu radiouztvērēji, kas integrēti jaunos M kategorijas transportlīdzekļos, kurus dara pieejamus tirgū vai
iznomā, spēj uztvert un atskaņot zemes ciparu radio apraides pakalpojumus. Uztvērēji, kas atbilst piemērojamiem
standartiem, atsauces uz kuriem vai kuru daļām ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tiek uzskatīti
par tādiem, kas atbilst minētajai prasībai.
XV nodaļa
Datu aizsardzība elektronisko sakaru nozarē
94. pants. Datu neizpaušana
(1) Elektronisko sakaru komersantam ir pienākums bez galalietotāja piekrišanas neizpaust ziņas par galalietotāju,
kā arī informāciju par tā saņemtajiem elektronisko sakaru pakalpojumiem vai papildvērtības pakalpojumiem, izņemot
gadījumus, kad šī informācija ir nepieciešama šajā likumā noteiktajām institūcijām un iestādēm normatīvajos aktos
noteikto funkciju veikšanai un likumā noteiktajiem mērķiem.
(2) Elektronisko sakaru komersantam ir aizliegts bez galalietotāja piekrišanas izpaust informāciju, kuru pārraida vai
kura ir pārraidīta, sniedzot galalietotājam elektronisko sakaru pakalpojumus, izņemot gadījumus, kad šī informācija ir
nepieciešama šajā likumā noteiktajām iestādēm normatīvajos aktos noteikto funkciju veikšanai un likumā noteiktajiem
mērķiem.
95. pants. Personas datu apstrādes drošība
(1) Elektronisko sakaru komersants nosaka personas datu aizsardzības pārkāpumu izmeklēšanas un novēršanas
iekšējo kārtību.
50
/
65
(2) Ministru kabinets nosaka obligātās prasības, ko elektronisko sakaru komersantam ir pienākums ievērot,
izstrādājot personas datu aizsardzības pārkāpumu izmeklēšanas un novēršanas iekšējo kārtību.
96. pants. Pieslēgšanās elektronisko sakaru tīkliem
(1) Pieslēgties elektronisko sakaru tīkliem, lai iegūtu operatīvo informāciju, drīkst tikai operatīvās darbības subjekti
likumā noteiktajos gadījumos un kārtībā.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā elektronisko sakaru komersants aprīko elektronisko sakaru tīklu ar
iekārtām, kas nodrošina operatīvās informācijas iegūšanu no tehniskajiem līdzekļiem un sarunu operatīvu
noklausīšanos likumā noteiktajos gadījumos.
(3) Elektronisko sakaru komersantam nav tiesību izpaust informāciju par galalietotājiem, pret kuriem vērsti šajā
pantā minētie pasākumi, kā arī par šo pasākumu mērķi, pamatojumu un apjomu.
97. pants. Noslodzes datu apstrāde
(1) Noslodzes datus apstrādā laikposmā, kurā galalietotājs var apstrīdēt rēķinu un veikt maksājumus normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā. Noslodzes datu apstrāde un uzglabāšana ir atļauta, kamēr tiek izskatīta un atrisināta
pretenzija, kā arī līdz laikam, kad tiek piedzīts neveiktais maksājums.
(2) Elektronisko sakaru komersants ir tiesīgs bez iepriekšējas saskaņošanas ar galalietotāju apstrādāt noslodzes
datus maksas uzskaitei par sniegtajiem elektronisko sakaru pakalpojumiem, maksājumu piedziņai, pretenziju
izskatīšanai vai starpsavienojumu nodrošināšanai, kā arī šajā likumā paredzētajos gadījumos un apmērā kompetento
institūciju pieprasījumu izpildei un elektronisko sakaru komersantam normatīvajos aktos elektronisko sakaru jomā un
patērētāju tiesību aizsardzības jomā noteikto pienākumu izpildei, tai skaitā saistībā ar elektronisko sakaru tīkla
pārvaldību un drošību, elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanu, krāpniecības novēršanu,
galalietotājiem paredzētās informācijas sniegšanu un galalietotāju jautājumu izskatīšanu.
(3) Noslodzes datu apstrāde elektronisko sakaru pakalpojumu izplatīšanas un papildvērtības pakalpojumu
sniegšanas nolūkos ir atļauta, ja galalietotājs, uz kuru šie dati attiecas, pirms noslodzes datu apstrādes ir devis
piekrišanu saskaņā ar noslēgto elektronisko sakaru pakalpojumu līgumu. Noslodzes datu apstrāde citam mērķim bez
galalietotāja piekrišanas ir atļauta tikai tad, ja galalietotāju nav iespējams identificēt turpmākajā šo datu izmantošanā.
(4) Galalietotājam nav tiesību piekļūt noslodzes datiem un izdarīt tajos labojumus.
98. pants. Atrašanās vietas datu apstrāde
(1) Atrašanās vietas datu apstrāde, ņemot vērā šajā pantā paredzētos izņēmumus, ir atļauta tikai elektronisko
sakaru pakalpojumu sniegšanas nodrošināšanai.
(2) Atrašanās vietas datu apstrāde citam mērķim bez galalietotāja piekrišanas ir atļauta tikai tad, ja galalietotāju
nav iespējams identificēt turpmākajā šo datu izmantošanā.
(3) Atrašanās vietas datu apstrāde citam mērķim ir atļauta ar galalietotāja piekrišanu laikposmā, kas
nepieciešams, lai sniegtu papildvērtības pakalpojumus.
(4) Pirms saņemta piekrišana atrašanās vietas datu apstrādei citam mērķim, elektronisko sakaru komersantam ir
pienākums informēt galalietotāju par apstrādājamo datu veidu, apstrādes mērķi un termiņu, kā arī par to, vai atrašanās
vietas dati tiks nodoti trešajām personām papildvērtības pakalpojumu sniegšanai.
(5) Galalietotājs var atsaukt piekrišanu atrašanās vietas datu apstrādei citam mērķim, to paziņojot attiecīgajam
elektronisko sakaru komersantam.
(6) Galalietotājam, kas piekritis atrašanās vietas datu apstrādei citam mērķim, ir tiesības bez maksas pieprasīt, lai
atrašanās vietas datu apstrāde uz noteiktu laiku tiek pārtraukta, par to paziņojot attiecīgajam elektronisko sakaru
komersantam.
(7) Elektronisko sakaru komersants drīkst apstrādāt atrašanās vietas datus bez galalietotāja piekrišanas, ja
atrašanās vietas datu apstrāde ir nepieciešama Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienestam, Valsts policijai,
51
/
65
Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestam, Gāzes avārijas dienestam, Jūras meklēšanas un glābšanas
koordinācijas centram, kā arī Iekšlietu ministrijas Informācijas centram tā pienākumu veikšanai un šo datu nodošanai
minētajiem dienestiem.
(8) Elektronisko sakaru komersants drīkst apstrādāt atrašanās vietas datus bez galalietotāja piekrišanas, ja
atrašanās vietas datu apstrāde ir nepieciešama, lai nosūtītu šā likuma 
19. panta
 otrās daļas 14. un 16. punktā minēto
informāciju.
(9) Iekšlietu ministrijas Informācijas centrs veido un uztur valsts informācijas sistēmu — izsaucēja atrašanās
vietas informācijas datubāzi. Ministru kabinets nosaka izsaucēja atrašanās vietas informācijas datubāzē iekļaujamās
ziņas, ziņu iekļaušanas prasības un glabāšanas termiņus, kā arī uz ārkārtas gadījumiem reaģējošās institūcijas,
kurām piešķir piekļuvi datubāzē iekļautajām ziņām.
99. pants. Saglabājamo datu izmantošana un apstrāde
(1) Saglabājamie dati tiek saglabāti un normatīvajos aktos noteiktajā gadījumā un kārtībā nodoti pirmstiesas
izmeklēšanas iestādēm, operatīvās darbības subjektiem, valsts drošības iestādēm, prokuratūrai un tiesai, lai
aizsargātu valsts un sabiedrisko drošību vai nodrošinātu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai
izmeklēšanu, kriminālvajāšanu, krimināllietu iztiesāšanu, kā arī Konkurences padomei, pamatojoties uz tiesneša
lēmumu, izmeklējot konkurences tiesību pārkāpumus, kas izpaužas kā aizliegtas vienošanās, un Patērētāju tiesību
aizsardzības centram, pamatojoties uz tiesneša lēmumu, izvērtējot ražotāja, pārdevēja vai pakalpojuma sniedzēja
darbības atbilstību patērētāju kolektīvajām interesēm.
(2) Informācija par reģistrēta galalietotāja vārdu, uzvārdu, personas kodu vai nosaukumu, reģistrācijas numuru un
adresi, interneta protokola (IP) adresi, galalietotāja identifikatoru vai pieslēguma numuru un galalietotāja atrašanās
vietu tiek saglabāta un pēc pieprasījuma normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā nodota Valsts policijai, lai nodrošinātu
elektroniskajā vidē aizskarto personu tiesību un tiesisko interešu aizsardzību administratīvā pārkāpuma lietās par
fizisku un emocionālu vardarbību pret bērnu.
(3) Elektronisko sakaru komersants nodrošina saglabājamo datu saglabāšanu tādā apjomā, kādā tie ir iegūti vai
apstrādāti, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumus, kā arī nodrošina to aizsardzību pret nejaušu vai nelikumīgu
iznīcināšanu, zudumu, pārveidošanu vai šajā likumā neparedzētu apstrādi vai izpaušanu. Elektronisko sakaru
komersantam nav pienākuma veikt papildu pasākumus saglabājamo datu iegūšanai, ja, sniedzot elektronisko sakaru
pakalpojumu, komersanta tehniskās iekārtas tos neģenerē, neapstrādā un nereģistrē.
(4) Elektronisko sakaru komersants nodrošina saglabājamo datu glabāšanu 18 mēnešus, kā arī to nodošanu šā
panta pirmajā daļā minētajām institūcijām pēc to pieprasījuma.
(5) Ministru kabinets nosaka šā panta pirmajā daļā minētajām institūcijām saglabājamo datu pieprasīšanas un
nodošanas kārtību.
(6) Elektronisko sakaru komersantam nav tiesību izpaust informāciju par faktu, ka saglabājamie dati ir pieprasīti
vai nodoti šā panta pirmajā daļā minētajām institūcijām, kā arī informāciju par galalietotājiem, attiecībā uz kuriem
saglabājamie dati pieprasīti vai nodoti, izņemot normatīvajos aktos noteiktos gadījumus.
(7) Saglabājamo datu apstrādi var veikt tikai elektronisko sakaru komersanta pilnvarota persona.
(8) Saglabājamie dati ir izdzēšami pēc šā panta ceturtajā daļā noteiktā termiņa beigām, izņemot tos datus, kurus
šā panta pirmajā daļā minētās institūcijas ir pieprasījušas līdz datu saglabāšanas termiņa beigām, bet kuri vēl nav
sniegti, kā arī datus, kas turpmāk nepieciešami pakalpojumu sniegšanai, maksas uzskaitei par sniegtajiem
pakalpojumiem, pretenziju izskatīšanai, maksājumu piedziņai vai starpsavienojumu nodrošināšanai.
100. pants. Saglabājamie dati, sniedzot numuratkarīgus starppersonu sakaru pakalpojumus
(1) Publiskā fiksētā elektronisko sakaru tīkla operators saglabā šādus datus, ja to apstrāde ir veikta darījuma ar
galalietotāju ietvaros, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu:
1) izsaucēja pieslēguma numurs;
2) reģistrētā galalietotāja — izsaukuma iniciatora — vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums,
reģistrācijas numurs un adrese;
52
/
65
3) izsauktā pieslēguma numurs un pieslēguma numurs, uz kuru izsaukumu maršrutē pāradresācijas gadījumā;
4) izsauktā pieslēguma numura reģistrētā galalietotāja vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums,
reģistrācijas numurs un adrese, kā arī tā reģistrētā galalietotāja vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums,
reģistrācijas numurs un adrese, kuram izsaukumu maršrutē pāradresācijas gadījumā;
5) savienojuma sākuma un beigu datums un laiks;
6) elektronisko sakaru pakalpojuma veids.
(2) Publiskā mobilo elektronisko sakaru tīkla operators saglabā šādus datus, ja to apstrāde ir veikta darījuma ar
galalietotāju ietvaros, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu:
1) izsaucēja pieslēguma numurs;
2) reģistrētā galalietotāja — izsaukuma iniciatora — vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums,
reģistrācijas numurs un adrese;
3) izsauktā pieslēguma numurs un pieslēguma numurs, uz kuru izsaukumu maršrutē pāradresācijas gadījumā;
4) izsauktā pieslēguma numura reģistrētā galalietotāja vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums,
reģistrācijas numurs un adrese, kā arī tā reģistrētā galalietotāja vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums,
reģistrācijas numurs un adrese, kuram izsaukumu maršrutē pāradresācijas gadījumā;
5) savienojuma sākuma un beigu datums un laiks;
6) elektronisko sakaru pakalpojuma veids;
7) izsaucēja numura starptautiskais mobilā galalietotāja identitātes identifikators (IMSI);
8) izsaucēja starptautiskais mobilās galiekārtas identitātes numurs (IMEI);
9) izsauktā pieslēguma numura starptautiskais mobilā galalietotāja identitātes identifikators (IMSI);
10) izsauktā pieslēguma numura galalietotāja starptautiskais mobilās galiekārtas identitātes numurs (IMEI);
11) izsaucēja pieslēguma numura galalietotāja identitātes moduļa identifikators (SIM);
12) attiecībā uz priekšapmaksas pakalpojuma galalietotāju, kas nav reģistrēts galalietotājs, — sākotnējais
pakalpojuma aktivizācijas datums un laiks un aktivizācijas vietas identifikators (piemēram, šūnas ID);
13) mobilo sakaru galiekārtas atrašanās vietas identifikators (piemēram, šūnas ID) savienojuma sākumā;
14) dati, kas identificē mobilo sakaru tīkla katras šūnas ģeogrāfisko atrašanās vietu un tās ģeolokācijas
koordinātas un adresi vai aptuveno adresi atbilstoši šūnas atrašanās identifikatoram (piemēram, šūnas ID)
atrašanās vietas datu saglabāšanas perioda laikā.
101. pants. Saglabājamie dati, sniedzot interneta piekļuves pakalpojumus
Publiskā elektronisko sakaru tīkla operators saglabā šādus datus, ja to apstrāde ir veikta darījuma ar galalietotāju
ietvaros, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu:
1) reģistrētā galalietotāja identifikators (vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums un reģistrācijas
numurs);
2) publiskajā elektronisko sakaru tīklā ieejošam savienojumam piešķirtā (ārējā) interneta protokola (IP) adrese
vai pieslēguma numurs;
3) tā galalietotāja vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums, reģistrācijas numurs un adrese, kuram
savienojuma laikā piešķirta IP adrese vai pieslēguma numurs;
53
/
65
4) balss sakaru izsaukuma, izmantojot interneta protokolu (IP), saņēmēja identifikators (vārds, uzvārds,
personas kods vai nosaukums, reģistrācijas numurs) vai pieslēguma numurs, ja šādus datus apstrādā
konkrētais elektronisko sakaru tīkla operators;
5) paredzētā izsaukuma saņēmēja — reģistrētā galalietotāja — vārds, uzvārds, personas kods vai nosaukums,
reģistrācijas numurs un adrese;
6) interneta piekļuves pakalpojuma savienojuma sākuma un beigu datums un laiks atbilstoši noteiktai laika
zonai kopā ar interneta protokola (IP) dinamisko vai statisko adresi, kuru piešķīris interneta piekļuves
pakalpojumu sniedzējs, ja šādus datus apstrādā konkrētais elektronisko sakaru tīkla operators;
7) elektroniskā pasta nosūtīšanas vai balss sakaru izsaukuma, izmantojot interneta protokolu (IP), sākuma un
beigu datums un laiks atbilstoši noteiktai laika zonai, ja šādus datus apstrādā konkrētais elektronisko sakaru
tīkla operators.
102. pants. Izsaucošā un izsaucamā pieslēguma
 
numura identifikācijas ierobežojumi
(1) Izsaucošā pieslēguma numura galalietotājam ir tiesības bez maksas aizliegt izsaucošā pieslēguma numura
identifikāciju katram izsaukumam atsevišķi.
(2) Izsaucošā pieslēguma numura galalietotājam ir tiesības reizi gadā bez maksas aizliegt izsaucošā pieslēguma
numura identifikāciju pastāvīgi visiem izsaukumiem.
(3) Izsaucamā pieslēguma numura galalietotājam ir tiesības bez maksas atteikties no ienākošo izsaukumu
izsaucošā pieslēguma numura identifikācijas.
(4) Izsaucamā pieslēguma numura galalietotājam ir tiesības pieprasīt, lai operators nodrošina to izsaukumu
noraidīšanu, kuru galalietotāji ir aizlieguši izsaucošā pieslēguma numura identifikāciju.
(5) Izsauktā pieslēguma numura galalietotājam ir tiesības bez maksas aizliegt izsauktā pieslēguma numura
identifikāciju izsaucošā pieslēguma numura galalietotājam.
(6) Elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs informē galalietotāju par to, kādos gadījumos tiek veikta izsaucošā
vai izsaucamā pieslēguma numura identifikācija, un sniedz galalietotājam informāciju par šajā pantā paredzētajām
tiesībām.
(7) Balss sakaru pakalpojumu sniedzējs nodrošina šajā pantā, kā arī šā likuma 
97. pantā
 noteiktās tiesības.
(8) Šā panta pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā un sestajā daļā noteiktās tiesības netiek nodrošinātas, ja
izsaucamā pieslēguma numura galalietotājs ir Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests, Valsts policija,
Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests, Gāzes avārijas dienests vai Jūras meklēšanas un glābšanas
koordinācijas centrs.
103. pants. Izsaukuma pāradresācija
Galalietotājam ir tiesības bez maksas aizliegt trešo personu izsaukumu pāradresāciju uz galalietotāja galiekārtu.
XVI nodaļa
Kompetento iestāžu tiesības un pienākumi
104. pants. Datu valsts inspekcijas tiesības
(1) Lai veiktu normatīvajos aktos noteikto uzraudzību elektronisko sakaru, personas datu aizsardzības un
informācijas sabiedrības pakalpojumu aprites jomā, Datu valsts inspekcijai ir tiesības pieprasīt un elektronisko sakaru
komersantiem ir pienākums sniegt noslodzes datus.
(2) Datu valsts inspekcijai ir tiesības pieprasīt un elektronisko sakaru komersantiem ir pienākums sniegt
54
/
65
statistisko informāciju par šā likuma 
99. panta
 pirmajā daļā minēto institūciju pieprasījumiem saņemt saglabājamos
datus un par šo datu izsniegšanu, nenorādot institūciju, kura datus pieprasījusi.
(3) Elektronisko sakaru komersantam nav pienākuma veikt papildu pasākumus šajā pantā minētās informācijas
iegūšanai, ja, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu, elektronisko sakaru komersanta tehniskās iekārtas to
neģenerē, neapstrādā un nereģistrē.
(4) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Datu valsts inspekcija pieprasa un elektronisko sakaru komersants
nodod noslodzes datus.
105. pants. Patērētāju tiesību aizsardzības centra tiesības
(1) Elektronisko sakaru komersantam ir pienākums nodrošināt Patērētāju tiesību aizsardzības centra pilnvarotam
pārstāvim piekļuvi elektronisko sakaru komersanta elektronisko sakaru tīkla pieslēguma punktiem, lai tas varētu
pārliecināties, ka 
Patērētāju tiesību aizsardzības likumā
 noteiktajos gadījumos un kārtībā Patērētāju tiesību
aizsardzības centra pieņemtais lēmums par tiešsaistes saskarnes ierobežošanu elektronisko sakaru tīklā tiek pildīts.
(2) Ja elektronisko sakaru komersants pēc šā panta pirmajā daļā noteiktā lēmuma saņemšanas normatīvajos
aktos noteiktajā termiņā nav nodrošinājis lēmuma izpildi, tad lēmuma izpildi var nodrošināt piespiedu kārtā bez
atsevišķa rakstveida brīdinājuma par administratīvā akta piespiedu izpildi.
(3) Lai veiktu normatīvajos aktos noteikto uzraudzību patērētāju kolektīvo interešu aizsardzības un informācijas
sabiedrības pakalpojumu aprites jomā, Patērētāju tiesību aizsardzības centram ir tiesības pieprasīt un saņemt no
elektronisko sakaru komersanta šādus noslodzes datus par galalietotāju:
1) nosaukums (firma) un reģistrācijas numurs, ja galalietotājs ir juridiskā persona vai personu apvienība;
2) vārds, uzvārds un personas kods, ja galalietotājs ir fiziskā persona;
3) galalietotājam saskaņā ar elektronisko sakaru pakalpojumu līgumu piešķirtie tālruņu numuri, interneta
protokola (IP) adreses un kontaktinformācija.
(4) Pēc pieprasījuma saņemšanas elektronisko sakaru komersantam ir pienākums sniegt tā rīcībā esošos
noslodzes datus.
(5) Elektronisko sakaru komersantam nav pienākuma veikt papildu pasākumus šajā pantā minētās informācijas
iegūšanai, ja, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu, elektronisko sakaru komersanta tehniskās iekārtas to
neģenerē, neapstrādā un nereģistrē.
(6) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Patērētāju tiesību aizsardzības centrs pieprasa un elektronisko sakaru
komersants nodod noslodzes datus.
106. pants. Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tiesības
(1) Finanšu un kapitāla tirgu reglamentējošu normatīvo aktu pārkāpumu izmeklēšanas nolūkos Finanšu un kapitāla
tirgus komisijai ir tiesības, pamatojoties uz tiesneša lēmumu, pieprasīt un elektronisko sakaru komersantam ir
pienākums sniegt noslodzes datus, kas minēti šā likuma 
100. panta
 pirmajā daļā un otrās daļas 1., 2., 3., 4., 5. un 6.
punktā, kā arī datus, kas minēti šā likuma 
101. panta
 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 7. punktā.
(2) Elektronisko sakaru komersantam nav tiesību izpaust informāciju par faktu, ka noslodzes dati pieprasīti vai
nodoti Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, kā arī informāciju par galalietotājiem, attiecībā uz kuriem noslodzes dati
pieprasīti vai nodoti, izņemot normatīvajos aktos noteiktos gadījumus.
(3) Elektronisko sakaru komersantam nav pienākuma veikt papildu pasākumus šajā pantā minētās informācijas
iegūšanai, ja, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu, elektronisko sakaru komersanta tehniskās iekārtas to
neģenerē, neapstrādā un nereģistrē.
(4) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa un elektronisko sakaru
komersants nodod noslodzes datus.
55
/
65
107. pants. Informācijas sniegšana civillietās
(1) Elektronisko sakaru komersantam pēc tiesas pieprasījuma ir pienākums nodrošināt informācijas sniegšanu par
tā reģistrētā galalietotāja vārdu, uzvārdu vai nosaukumu un adresi, kuram savienojuma laikā piešķirta interneta
protokola (IP) adrese, galalietotāja identifikators vai pieslēguma numurs, lai nodrošinātu elektroniskajā vidē aizskartās
personas tiesību un tiesisko interešu aizsardzību civillietās.
(2) Lai nodrošinātu šā panta pirmajā daļā noteikto, pēc prasības celšanas un tiesas pieprasījuma elektronisko
sakaru komersants nodrošina informācijas sniegšanu arī par noslodzes datiem, kuriem ir nozīme lietas izskatīšanā un
kuru izpaušanu lietā tiesa atzinusi par pieļaujamu, samērojot to ar personas tiesībām uz tās datu aizsardzību.
(3) Elektronisko sakaru komersantam nav pienākuma veikt papildu pasākumus šā panta pirmajā un otrajā daļā
minētās informācijas iegūšanai, ja, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu, komersanta tehniskās iekārtas to
neģenerē, neapstrādā un nereģistrē.
108. pants. Informācijas sniegšana oficiālās statistikas nodrošināšanai
(1) Lai nodrošinātu normatīvajos aktos noteikto oficiālo statistiku, Centrālajai statistikas pārvaldei ir tiesības
pieprasīt un elektronisko sakaru komersantam, kas nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, ir pienākums
saskaņā ar Centrālās statistikas pārvaldes izstrādāto metodoloģiju apstrādāt datus par savienojuma sākuma datumu
un laiku, elektronisko sakaru pakalpojuma veidu, izsaucēja pieslēguma numura starptautisko mobilā galalietotāja
identitātes identifikatoru (IMSI), datus, kas identificē mobilo sakaru tīkla katras šūnas ģeogrāfisko atrašanās vietu un
tās ģeolokācijas koordinātas un adresi vai aptuveno adresi atbilstoši šūnas atrašanās identifikatoram (piemēram,
šūnas ID), un sniegt Centrālajai statistikas pārvaldei anonimizētus apstrādes rezultāta datus, viesabonēšanas
gadījumā — anonimizētus datus par abonenta valsti. Elektronisko sakaru komersants neapstrādā tādus galalietotāju
atrašanās vietas un saistītos noslodzes datus un viesabonentu datus, kas atrodas Aizsardzības ministrijas iepriekš
noteiktos militārajos objektos vai teritorijās militāro mācību laikā.
(2) Metodoloģijas, atbilstoši kurai elektronisko sakaru komersants apstrādā un iesniedz šā panta pirmajā daļā
paredzēto informāciju, izstrādei un pilnveidei Centrālā statistikas pārvalde ir tiesīga reizi gadā pieprasīt, lai
elektronisko sakaru komersants apstrādā galalietotāju atrašanās vietas un saistītos noslodzes datus un sniedz tai
apstrādes rezultātu, kas satur pseidonimizētus atrašanās vietas un saistītos noslodzes datus un viesabonentu
galiekārtas pseidonimizētus identifikatorus.
(3) Lai nodrošinātu normatīvajos aktos noteikto oficiālo statistiku, Centrālajai statistikas pārvaldei ir tiesības
pieprasīt un elektronisko sakaru komersantam, kas nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, ir pienākums
sniegt tā rīcībā esošo informāciju par reģistrētu galalietotāju telefona numuriem atbilstoši Centrālās statistikas
pārvaldes sagatavotajam personu izlases sarakstam. Centrālajai statistikas pārvaldei ir tiesības pieprasīt šajā daļā
minēto informāciju ne biežāk kā divas reizes gadā, un komersantam ir pienākums triju mēnešu laikā no pieprasījuma
saņemšanas brīža sniegt tā rīcībā esošo informāciju par reģistrētu galalietotāju tālruņu numuriem atbilstoši Centrālās
statistikas pārvaldes sagatavotajam fizisko personu izlases sarakstam un datu nodošanas kārtībai.
(4) Centrālā statistikas pārvalde nodrošina elektronisko sakaru komersantam pašizmaksās balstītu samaksu par
šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā minētās pieprasītās informācijas sagatavošanu un iesniegšanu.
(5) Ministru kabinets nosaka Centrālās statistikas pārvaldes un elektronisko sakaru komersanta, kā arī
Aizsardzības ministrijas un elektronisko sakaru komersanta savstarpējās sadarbības formu, saturu un kārtību šā
panta pirmajā un otrajā daļā minēto pienākumu izpildei.
109. pants. Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas tiesības
(1) Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijai ir tiesības pieņemt lēmumu par to, ka Latvijas Republikā
ierobežojama piekļuve Latvijas Republikā nelicencēta interaktīvo azartspēļu vai interaktīvo izložu organizētāja
domēna vārdam vai interneta protokola (IP) adresei.
(2) Elektronisko sakaru komersantam ir pienākums nodrošināt Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas
pilnvarotam pārstāvim piekļuvi elektronisko sakaru komersanta elektronisko sakaru tīkla pieslēguma punktiem, lai tas
varētu pārliecināties, ka Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas pieņemtais lēmums par Latvijas Republikā
nelicencēta interaktīvo azartspēļu vai interaktīvo izložu organizētāja domēna vārda vai interneta protokola (IP)
adreses piekļuves ierobežošanu tiek pildīts.
(3) Ja elektronisko sakaru komersants pēc šā panta pirmajā daļā noteiktā lēmuma saņemšanas normatīvajos
56
/
65
aktos noteiktajā termiņā nav nodrošinājis piekļuves ierobežošanu Latvijas Republikā nelicencēta interaktīvo
azartspēļu un interaktīvo izložu organizētāja domēna vārdam vai interneta protokola (IP) adresei, tad lēmuma izpildi
var nodrošināt piespiedu kārtā bez atsevišķa rakstveida brīdinājuma par administratīvā akta piespiedu izpildi.
(4) Pamatojoties uz Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas lēmumu, augstākā līmeņa domēna ".lv" reģistra
turētājs un elektronisko sakaru komersants Ministru kabineta noteiktajā kārtībā Latvijas Republikā ierobežo piekļuvi
Latvijas Republikā nelicencēta interaktīvo azartspēļu vai interaktīvo izložu organizētāja domēna vārdam vai interneta
protokola (IP) adresei.
(5) Šā panta pirmajā un ceturtajā daļā minēto lēmumu var apstrīdēt un pārsūdzēt 
Azartspēļu un izložu likuma
 
85.
pantā
 noteiktajā kārtībā. Lēmuma apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur tā darbību un izpildi.
(6) Elektronisko sakaru komersants, izpildot šā panta ceturtajā daļā noteikto prasību, vienlaikus pāradresē
galalietotāju uz Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas tīmekļvietni, kur norādīta informācija par personai
piemērojamo atbildību.
(7) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcija šā panta pirmajā daļā
minētajā gadījumā sagatavo un nosūta augstākā līmeņa domēna ".lv" reģistra turētājam un elektronisko sakaru
komersantam lēmumu par to, ka ierobežojama piekļuve Latvijas Republikā nelicencēta interaktīvo azartspēļu vai
interaktīvo izložu organizētāja domēna vārdam vai interneta protokola (IP) adresei, kā arī minētajā lēmumā ietveramā
pieprasījuma formu, lēmuma nosūtīšanas veidu, izpildes veidu un darbības termiņu.
(8) Elektronisko sakaru komersants nav atbildīgs par zaudējumiem, kas trešajām personām radīti šā panta pirmajā
daļā minētā Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas lēmuma izpildes rezultātā.
(9) Lai veiktu normatīvajos aktos noteikto uzraudzību par personu dalību Latvijas Republikā nelicencētajās
interaktīvajās azartspēlēs un interaktīvajās izlozēs, Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijai ir tiesības pieprasīt
un elektronisko sakaru komersantiem ir pienākums sniegt šādus noslodzes datus par galalietotāju, kurš izmantojis
Latvijas Republikā nelicencēta interaktīvo azartspēļu vai interaktīvo izložu organizētāja tīmekļvietni, ja attiecīga
informācija elektronisko sakaru komersantam ir pieejama:
1) nosaukums (firma) un reģistrācijas numurs, ja galalietotājs ir juridiskā persona vai personu apvienība;
2) vārds, uzvārds un personas kods, ja galalietotājs ir fiziskā persona;
3) galalietotājam saskaņā ar elektronisko sakaru pakalpojumu līgumu piešķirtie tālruņu numuri, interneta
protokola (IP) adreses un kontaktinformācija.
(10) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcija pieprasa un elektronisko
sakaru komersants nodod noslodzes datus.
110. pants. Valsts ieņēmumu dienesta tiesības
(1) Lai nodrošinātu normatīvajos aktos noteikto uzdevumu izpildi nodokļu un nodevu iekasēšanas un kontroles
jomā, Valsts ieņēmumu dienestam ir tiesības pieprasīt un elektronisko sakaru komersantiem ir pienākums sniegt par
galalietotāju šādus noslodzes datus, ja attiecīga informācija elektronisko sakaru komersantam ir pieejama:
1) nosaukums (firma) un reģistrācijas numurs, ja galalietotājs ir juridiskā persona;
2) vārds, uzvārds un personas kods, ja galalietotājs ir fiziskā persona;
3) galalietotājam saskaņā ar elektronisko sakaru pakalpojumu līgumu piešķirtie tālruņu numuri, interneta
protokola (IP) adreses un kontaktinformācija.
(2) Elektronisko sakaru komersantam nav pienākuma veikt papildu pasākumus šajā pantā minētās informācijas
iegūšanai, ja, sniedzot elektronisko sakaru pakalpojumu, elektronisko sakaru komersanta tehniskās iekārtas to
neģenerē, neapstrādā un nereģistrē.
(3) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Valsts ieņēmumu dienests pieprasa un elektronisko sakaru komersants
nodod noslodzes datus.
(4) Valsts ieņēmumu dienestam likumā "
Par nodokļiem un nodevām
" noteiktajos gadījumos ir tiesības pieņemt
57
/
65
lēmumu par:
1) domēna vārda atslēgšanu;
2) lieguma uzlikšanu domēna vārda lietošanas tiesību nodošanai;
3) to, ka Latvijas Republikā ierobežojama piekļuve domēna vārdam vai interneta protokola (IP) adresei.
111. pants. Veselības inspekcijas tiesības
(1) Elektronisko sakaru komersantam ir pienākums nodrošināt Veselības inspekcijas pilnvarotam pārstāvim
piekļuvi elektronisko sakaru komersanta elektronisko sakaru tīkla pieslēguma punktiem, lai tas varētu pārliecināties,
ka 
Patērētāju tiesību aizsardzības likumā
 noteiktajos gadījumos un kārtībā Veselības inspekcijas pieņemtais lēmums
par tiešsaistes saskarnes ierobežošanu elektronisko sakaru tīklā tiek pildīts.
(2) Ja elektronisko sakaru komersants pēc šā panta pirmajā daļā noteiktā lēmuma saņemšanas normatīvajos
aktos noteiktajā termiņā nav nodrošinājis lēmuma izpildi, tad lēmuma izpildi var nodrošināt piespiedu kārtā bez
atsevišķa rakstveida brīdinājuma par administratīvā akta piespiedu izpildi.
112. pants. Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes tiesības
(1) Nacionālajai elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomei, izvērtējot valsts iestāžu sniegto informāciju, ir tiesības
pieņemt lēmumu, ar kuru ierobežo piekļuvi tādām Latvijas teritorijā pieejamām tīmekļvietnēm, kurās tiek izplatīts
saturs, kas apdraud vai var apdraudēt valsts drošību vai sabiedrisko kārtību un drošību, un liegt piekļuvi šo
tīmekļvietņu domēna vārdam vai interneta protokola (IP) adresei.
(2) Ja Nacionālā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome, izvērtējot valsts iestāžu sniegto informāciju, konstatē,
ka Latvijas teritorijā ir pieejama tīmekļvietne, kurā tiek popularizētas vai pārdotas iekārtas vai piekļuves tiesības, kas
nodrošina piekļuvi programmai, kas nav iekļauta Latvijā retranslējamo audio un audiovizuālo programmu sarakstā, tā
pieņem lēmumu, ar kuru uzliek tiesisko pienākumu triju dienu laikā pārtraukt tīmekļvietnē popularizēt vai pārdot šajā
pantā minētās iekārtas vai piekļuves tiesības.
(3) Ja Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes noteiktajā termiņā šā panta otrajā daļā minētajā
tīmekļvietnē netiek pārtraukta tādu iekārtu vai piekļuves tiesību, kas nodrošina piekļuvi programmai, kas nav iekļauta
Latvijā retranslējamo audio un audiovizuālo programmu sarakstā, popularizēšana vai pārdošana, tad Nacionālajai
elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomei, izvērtējot valsts iestāžu sniegto informāciju, ir tiesības pieņemt lēmumu,
ar kuru ierobežo piekļuvi šādai tīmekļvietnei, un liegt piekļuvi šīs tīmekļvietnes domēna vārdam vai interneta protokola
(IP) adresei.
(4) Pamatojoties uz Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes lēmumu, augstākā līmeņa domēna
".lv" reģistra turētājs un elektronisko sakaru komersants ierobežo piekļuvi tīmekļvietnei, kurā tiek izplatīts saturs, kas
apdraud valsts drošību vai būtiski apdraud sabiedrisko kārtību un drošību, liedzot piekļuvi šīs tīmekļvietnes domēna
vārdam vai interneta protokola (IP) adresei.
(5) Persona, kuras tiesības vai tiesiskās intereses šā panta pirmajā vai trešajā daļā minētā lēmuma izpildes
rezultātā tiek ierobežotas, ir tiesīga attiecīgo lēmumu apstrīdēt un pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā.
(6) Ja elektronisko sakaru komersants pēc šā panta pirmajā vai trešajā daļā noteiktā lēmuma saņemšanas
normatīvajos aktos noteiktajā termiņā nav nodrošinājis piekļuves ierobežošanu tādai Latvijas Republikā pieejamai
tīmekļvietnei, kurā tiek izplatīts saturs, kas apdraud valsts drošību vai būtiski apdraud sabiedrisko kārtību un drošību,
vai kurā tiek popularizētas vai pārdotas iekārtas vai piekļuves tiesības, kas nodrošina piekļuvi programmai, kas nav
iekļauta Latvijā retranslējamo audio un audiovizuālo programmu sarakstā, lēmuma izpildi var nodrošināt piespiedu
kārtā bez atsevišķa rakstveida brīdinājuma par administratīvā akta piespiedu izpildi.
(7) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto lēmumu apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur to darbību un izpildi.
XVII nodaļa
Administratīvie pārkāpumi elektronisko sakaru jomā un kompetence
58
/
65
administratīvā pārkāpuma procesā
113. pants. Pārkāpumi radiosakaru jomā
(1) Par tādu radioiekārtu uzstādīšanu vai lietošanu, kuru atbilstība būtiskajām prasībām nav novērtēta un
apliecināta normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no
divdesmit astoņām līdz četrdesmit divām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no četrdesmit divām līdz
septiņdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par radioamatieru radiostacijas būvēšanas, ierīkošanas vai lietošanas noteikumu pārkāpšanu piemēro
brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no četrpadsmit līdz četrdesmit divām naudas soda vienībām, bet
juridiskajai personai — no četrdesmit divām līdz astoņdesmit sešām naudas soda vienībām.
(3) Par radioiekārtu uzstādīšanu vai lietošanu, pārkāpjot normatīvajos aktos noteikto radioiekārtu uzstādīšanas un
lietošanas kārtību vai radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujā noteiktos parametrus, piemēro brīdinājumu vai
naudas sodu fiziskajai personai no četrdesmit divām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai
personai — no septiņdesmit līdz piecsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(4) Par koplietojama radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas nosacījumu pārkāpšanu piemēro brīdinājumu
vai naudas sodu fiziskajai personai no četrdesmit divām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai
personai — no septiņdesmit līdz piecsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(5) Par radioiekārtu uzstādīšanu vai lietošanu bez radiofrekvences piešķīruma lietošanas atļaujas piemēro naudas
sodu fiziskajai personai no četrdesmit divām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai —
no septiņdesmit līdz piecsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(6) Par tādu radioiekārtu, elektrisko vai elektronisko iekārtu uzstādīšanu vai lietošanu, kuru darbība rada kaitīgos
radiotraucējumus, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no septiņdesmit līdz simt četrdesmit
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no simt četrdesmit līdz piecsimt astoņdesmit naudas soda
vienībām.
(7) Par atteikšanos nodrošināt piekļuvi radioiekārtai vai nodrošināt iespēju pieslēgties radioiekārtas raidīšanas un
uztveršanas traktam, lai pārbaudītu radioiekārtas darbības tehniskos parametrus, vai par atteikšanos nodrošināt
iespēju apskatīt radioiekārtu un tai pievienotās ierīces vai programmatūru, kura nodrošina radioiekārtas darbību vai
parametru ieregulēšanu, vai par radioiekārtu lietošanas un uzraudzības normatīvo aktu neievērošanu piemēro naudas
sodu fiziskajai personai no divdesmit astoņām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai —
no septiņdesmit līdz divsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(8) Par tādu radioiekārtu lietošanu, kuras rada kaitīgos radiotraucējumus kuģošanas, gaisa vai dzelzceļa
satiksmes drošības, valsts drošības, sabiedriskās kārtības vai cilvēku dzīvības, veselības un drošības aizsardzības
nodrošināšanai izmantotajām sakaru iekārtām, vai par šādu radioiekārtu darbības nepārtraukšanu pēc pieprasījuma
piemēro naudas sodu fiziskajai personai no septiņdesmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai
personai — no simt četrdesmit līdz divsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(9) Par jūras un gaisa kuģniecības ārkārtas situāciju, avārijas un briesmu signālu raidīšanai paredzēto
radiofrekvenču izmantošanas kārtības pārkāpšanu vai radiotraucējumu radīšanu piemēro naudas sodu fiziskajai
personai no četrdesmit divām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no astoņdesmit
sešām līdz tūkstoš četrsimt divdesmit naudas soda vienībām.
114. pants. Nelikumīgas darbības ar datiem, programmatūru un iekārtām, kas nepieciešamas elektronisko
sakaru tīklu galiekārtu identificēšanai
Par elektronisko sakaru tīklu galiekārtu identificēšanai elektronisko sakaru tīklā nepieciešamo datu izmainīšanu
vai par šādam nolūkam paredzētu datu iegūšanu, glabāšanu vai izplatīšanu, kā arī par šādam nolūkam paredzētas
programmatūras vai iekārtas iegūšanu, izgatavošanu, glabāšanu vai izplatīšanu bez ražotāja vai tā pilnvarotas
personas piekrišanas piemēro naudas sodu fiziskajai personai no divdesmit astoņām līdz septiņdesmit naudas soda
vienībām, bet juridiskajai personai — no septiņdesmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
115. pants. Patvaļīga pieslēgšanās publiskajam elektronisko sakaru tīklam
Par patvaļīgu pieslēgšanos publiskajam elektronisko sakaru tīklam piemēro naudas sodu fiziskajai personai no
59
/
65
četrpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no septiņdesmit līdz piecsimt
astoņdesmit naudas soda vienībām.
116. pants. Datu plūsmas ātrumu un datu apjomu regulējošu normatīvo aktu pārkāpšana
Par normatīvajos aktos noteikto prasību pārkāpšanu attiecībā uz datu plūsmas ātrumu vai datu apjomu, sniedzot
interneta piekļuves pakalpojumu, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu juridiskajām personām no piecdesmit sešām
līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
117. pants. Piekļuves, piekļuves datu plūsmai un starpsavienojuma prasību pārkāpšana, izņemot
vispārējās atļaujas noteikumu pārkāpšanu
Par piekļuves, piekļuves datu plūsmai un starpsavienojuma prasību pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu juridiskajām personām no piecdesmit sešām līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
118. pants. Galalietotāja tiesību pārkāpšana elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanā, izņemot
vispārējās atļaujas noteikumu pārkāpšanu
Par galalietotāja tiesību pārkāpšanu elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanā piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu juridiskajām personām no piecdesmit sešām līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
119. pants. Speciālo prasību un citu saistību pārkāpšana
Par speciālo prasību un citu saistību pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu juridiskajām personām no
piecdesmit sešām līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
120. pants. Vispārējās atļaujas noteikumu pārkāpšana
Par vispārējās atļaujas noteikumu pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu juridiskajām personām no
piecdesmit sešām līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
121. pants. Publisko elektronisko sakaru tīklu aizsardzības prasību pārkāpšana
(1) Par publisko elektronisko sakaru tīklu vai to infrastruktūras būvju bojāšanu piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu fiziskajai personai no četrpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no
divsimt astoņdesmit līdz tūkstoš četrsimt divdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par publisko elektronisko sakaru tīklu darbības traucēšanu, tai skaitā nenodrošinot piekļuvi attiecīgajā
īpašumā, arī liegumzonā, slēgtā teritorijā vai ēkā esošajiem elektronisko sakaru tīkliem un to infrastruktūras
inženierbūvēm, lai veiktu šo tīklu un attiecīgo infrastruktūras inženierbūvju pārbūvi, renovāciju, atsevišķa
abonentlīnijas pieslēguma ierīkošanu pie ēkā esošā elektronisko sakaru tīkla vai ar to ekspluatāciju saistītus darbus,
piemēro naudas sodu fiziskajai personai no četrpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai
personai — no divsimt astoņdesmit līdz tūkstoš četrsimt divdesmit naudas soda vienībām.
122. pants. Viesabonēšanu regulējošu normatīvo aktu pārkāpšana
Par normatīvo aktu pārkāpšanu attiecībā uz viesabonēšanu publiskajos mobilo elektronisko sakaru tīklos piemēro
brīdinājumu vai naudas sodu juridiskajām personām no simt četrdesmit līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda
vienībām.
123. pants. Ierobežotas radiofrekvenču joslas vai numerācijas lietošanas tiesību nosacījumu vai specifisko
lietošanas tiesību nosacījumu nepildīšana
Par ierobežotas radiofrekvenču joslas vai numerācijas lietošanas tiesību nosacījumu vai specifisko lietošanas
tiesību nosacījumu nepildīšanu vai pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu juridiskajām personām no
piecdesmit sešām līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
60
/
65
124. pants. Universālā pakalpojuma saistību pārkāpšana
Par universālā pakalpojuma saistību pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu juridiskajām personām no
piecdesmit sešām līdz četrtūkstoš naudas soda vienībām.
125. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
(1) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
113. pantā
 minētajiem pārkāpumiem veic Vides aizsardzības
un reģionālās attīstības ministrija.
(2) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
116.
, 
117.
, 
118.
, 
119.
, 
120.
, 
122.
, 
123. 
un 
124. pantā
minētajiem pārkāpumiem veic Regulators.
(3) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
114. 
un 
121. pantā
 minētajiem pārkāpumiem līdz
administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai veic Valsts policija vai pašvaldības policija. Administratīvā pārkāpuma
lietu izskata pašvaldības administratīvā komisija vai apakškomisija.
(4) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
115. pantā
 minētajiem pārkāpumiem veic Valsts policija.
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē Elektronisko sakaru likums (Latvijas Republikas Saeimas un
Ministru Kabineta Ziņotājs, 2004, 23. nr.; 2005, 12. nr.; 2006, 24. nr.; 2007, 12. nr.; 2008, 15. nr.; 2009, 14. nr.;
Latvijas Vēstnesis, 2010, 102., 206. nr.; 2011, 88. nr.; 2013, 232. nr.; 2014, 17., 60. nr.; 2015, 222., 251. nr.; 2016,
108., 241. nr.; 2017, 70., 132. nr.; 2018, 97. nr.; 2019, 75. nr.; 2020, 21., 181.A nr.).
2. Līdz šajā likumā paredzēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2022. gada
30. septembrim piemērojami šādi Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) Ministru kabineta 2005. gada 9. augusta noteikumi Nr. 591 "
Kārtība, kādā elektronisko sakaru komersants
aprīko elektronisko sakaru tīklu ar iekārtām, kas likumā noteiktajos gadījumos nodrošina operatīvās
informācijas iegūšanu no tehniskajiem līdzekļiem un sarunu operatīvu noklausīšanos
";
2) Ministru kabineta 2006. gada 6. jūnija noteikumi Nr. 453 "
Noteikumi par radiofrekvences piešķīruma
lietošanas atļaujām
";
3) Ministru kabineta 2007. gada 11. septembra noteikumi Nr. 619 "
Noteikumi par zudušu identificējamu
elektronisko sakaru galiekārtu centralizētas datubāzes veidošanu, uzturēšanu un izmantošanu, kā arī šādu
galiekārtu izmantošanas iespējas pārtraukšanu un atjaunošanu
";
4) Ministru kabineta 2007. gada 4. decembra noteikumi Nr. 820 "
Kārtība, kādā pirmstiesas izmeklēšanas
iestādes, operatīvās darbības subjekti, valsts drošības iestādes, Konkurences padome, prokuratūra un tiesa
pieprasa un elektronisko sakaru komersants nodod saglabājamos datus, un kārtība, kādā apkopo statistisko
informāciju par saglabājamo datu pieprasījumiem un to izsniegšanu
";
5) Ministru kabineta 2009. gada 6. oktobra noteikumi Nr. 1151 "
Noteikumi par radiofrekvenču spektra joslu
sadalījumu radiosakaru veidiem un iedalījumu radiosakaru sistēmām, kā arī par radiofrekvenču spektra joslu
izmantošanas vispārīgajiem nosacījumiem (Nacionālais radiofrekvenču plāns)
";
6) Ministru kabineta 2010. gada 16. februāra noteikumi Nr. 143 "
Noteikumi par radiofrekvenču spektra joslām,
kuru efektīvas izmantošanas labad ir nepieciešams ierobežot radiofrekvenču spektra lietošanas tiesību
piešķiršanu komercdarbībai elektronisko sakaru nozarē
";
7) Ministru kabineta 2011. gada 1. februāra noteikumi Nr. 93 "
Noteikumi par speciālo radiolīdzekļu
izmantošanas kārtību un tehniskajām prasībām to darbībai
";
8) Ministru kabineta 2011. gada 9. augusta noteikumi Nr. 627 "
Obligātās prasības, kas jāievēro, izstrādājot
61
/
65
personas datu aizsardzības pārkāpumu izmeklēšanas un novēršanas iekšējo kārtību
";
9) Ministru kabineta 2014. gada 21. janvāra noteikumi Nr. 45 "
Numerācijas pārvaldīšanas kārtība, izveidojot un
uzturot numerācijas datubāzi
";
10) Ministru kabineta 2014. gada 26. maija noteikumi Nr. 271 "
Noteikumi par izsaucēja — izsaucošās
elektronisko sakaru pakalpojumu lietotāja galiekārtas — atrašanās vietas datu noteikšanu, apstrādi, uzturēšanu
un nodošanu
";
11) Ministru kabineta 2014. gada 9. jūnija noteikumi Nr. 291 "
Kārtība, kādā Izložu un azartspēļu uzraudzības
inspekcija sagatavo un nosūta lēmumu par piekļuves ierobežošanu Latvijā nelicencētu interaktīvo azartspēļu
organizētāju interneta mājaslapām
";
12) Ministru kabineta 2014. gada 17. jūnija noteikumi Nr. 306 "
Kārtība, kādā Finanšu un kapitāla tirgus
komisija, Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcija, Datu valsts inspekcija un Patērētāju tiesību
aizsardzības centrs pieprasa un elektronisko sakaru komersants nodod noslodzes datus
";
13) Ministru kabineta 2014. gada 1. jūlija noteikumi Nr. 366 "
Augstākā līmeņa domēna ".lv" reģistra un
elektroniskās numurēšanas sistēmas uzturētājam izvirzāmās prasības un tā atzīšanas kārtība
";
14) Ministru kabineta 2016. gada 7. jūnija noteikumi Nr. 360 "Radioiekārtu atbilstības novērtēšanas,
piedāvāšanas tirgū, uzstādīšanas un lietošanas noteikumi";
15) Ministru kabineta 2016. gada 9. augusta noteikumi Nr. 529 "
Radioamatieru radiostaciju būvēšanas,
ierīkošanas un lietošanas, kā arī radioamatieru apliecības saņemšanas kārtība
";
16) Ministru kabineta 2017. gada 16. maija noteikumi Nr. 261 "
Kārtība, kādā nosaka atlīdzību par elektronisko
sakaru tīkla ierīkošanai un būvniecībai nepieciešamā zemes īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumu
";
17) Ministru kabineta 2018. gada 6. februāra instrukcija Nr. 1 "
Valsts elektronisko sakaru pakalpojumu centra
nodrošināšanas kārtība
";
18) Ministru kabineta 2020. gada 17. decembra noteikumi Nr. 828 "
Noteikumi par numerācijas lietošanas
tiesību ikgadējo valsts nodevu
";
19) Ministru kabineta 2022. gada 1. februāra noteikumi Nr. 87 "
Valsts akciju sabiedrības "Elektroniskie sakari"
publisko maksas pakalpojumu cenrādis
".
3. Regulators līdz 2023. gada 21. decembrim pirmoreiz veic ģeogrāfisko apsekošanu.
4. Līdz Regulatora lēmuma par universālā pakalpojuma saistībām spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz
2022. gada 31. oktobrim piemērojamas šā likuma spēkā stāšanās brīdī spēkā esošās Regulatora noteiktās universālā
pakalpojuma saistības un Regulatora 2016. gada 17. novembra lēmums Nr. 
1/24
 "Noteikumi par universālo
pakalpojumu elektronisko sakaru nozarē", ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu. Līdz universālā pakalpojuma saistību
pārskatīšanai vai līdz 2022. gada 31. oktobrim spēkā esošo universālā pakalpojuma saistību tīrās izmaksas
kompensē no valsts budžeta. Šajā likumā noteiktā universālā pakalpojuma saistību finansēšanas kārtība attiecas
tikai uz tām universālā pakalpojuma saistībām, kuras Regulators noteicis šajā likumā noteiktajā kārtībā.
5. Šā likuma 
47. panta
 otro un trešo daļu nepiemēro attiecībā uz tā ierobežotas radiofrekvenču joslas lietošanas
tiesību termiņa pagarinājumu, kurš iestājas divu gadu laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas.
6. Līdz šajā likumā noteikto Regulatora noteikumu, izņemot 60. pantā paredzētos noteikumus, spēkā stāšanās
dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2022. gada 30. septembrim piemērojami šādi Regulatora noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā
ar šo likumu:
1) Regulatora 2006. gada 8. novembra lēmums Nr. 275 "
Par Noteikumiem par abonenta rēķina detalizācijas
pamatlīmeni
";
2) Regulatora 2011. gada 16. jūnija lēmums Nr. 1/7 "
Noteikumi par radiofrekvenču spektra lietošanas tiesībām
";
62
/
65
3) Regulatora 2013. gada 19. decembra lēmums Nr. 
1/38
 "
Starpsavienojumu pamatpiedāvājuma noteikumi
";
4) Regulatora 2013. gada 19. decembra lēmums Nr. 
1/40
 "Elektronisko sakaru pakalpojumu izmaksu
aprēķināšanas un attiecināšanas metodika";
5) Regulatora 2014. gada 18. jūnija lēmums Nr. 
1/11
 "Noteikumi par atsaistītu piekļuvi abonentlīnijai vai tās
daļai";
6) Regulatora 2015. gada 15. oktobra lēmums Nr. 
1/14
 "Elektronisko sakaru pakalpojumu tarifu aprēķināšanas
metodika";
7) Regulatora 2015. gada 3. decembra lēmums Nr. 
1/18
 "Noteikumi par numerācijas lietošanas tiesībām";
8) Regulatora 2015. gada 3. decembra lēmums Nr. 
1/19
 "Numura saglabāšanas pakalpojuma nodrošināšanas
noteikumi";
9) Regulatora 2015. gada 3. decembra lēmums Nr. 
1/20
 "Krāpniecības, izmantojot numerāciju, novēršanas
noteikumi";
10) Regulatora 2016. gada 10. marta lēmums Nr. 1/5 "Pietiekamas pakalpojumu cenu starpības aprēķināšanas
metodika elektronisko sakaru nozarē";
11) Regulatora 2016. gada 14. jūlija lēmums Nr. 
1/12
 "Noteikumi par piekļuvi saistītām iekārtām";
12) Regulatora 2016. gada 25. augusta lēmums Nr. 
1/15
 "
Noteikumi par tirgus analīzei nepieciešamās
informācijas apjomu un iesniegšanas kārtību
";
13) Regulatora 2017. gada 30. marta lēmums Nr. 
1/13
 "Elektronisko sakaru tīkla tehniskie un darbības
noteikumi starpsavienojuma pakalpojumam";
14) Regulatora 2017. gada 15. jūnija lēmums Nr. 
1/19
 "Galalietotāju informēšanas par paaugstinātu tarifu
izsaukumiem noteikumi";
15) Regulatora 2017. gada 6. jūlija lēmums Nr. 
1/20
 "Universālā pakalpojuma saistību tīro izmaksu
aprēķināšanas un noteikšanas metodika";
16) Regulatora 2017. gada 14. septembra lēmums Nr. 
1/25
 "Elektronisko sakaru tīkla tehniskie un darbības
noteikumi par piekļuvi datu plūsmai";
17) Regulatora 2017. gada 16. novembra lēmums Nr. 
1/28
 "Noteikumi par privātā elektronisko sakaru tīkla
pieslēgšanu publiskajam elektronisko sakaru tīklam";
18) Regulatora 2017. gada 23. novembra lēmums Nr. 
1/30
 "
Elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitātes
mērījumu metodika
";
19) Regulatora 2017. gada 30. novembra lēmums Nr. 
1/31
 "Elektronisko sakaru pakalpojumu kvalitātes
prasību, kvalitātes pārskatu iesniegšanas un publiskošanas noteikumi";
20) Regulatora 2017. gada 30. novembra lēmums Nr. 
1/32
 "Noteikumi par elektronisko sakaru komersantu
reģistrēšanu un elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu sarakstu";
21) Regulatora 2017. gada 21. decembra lēmums Nr. 
1/40
 "Informācijas iesniegšanas noteikumi elektronisko
sakaru nozarē";
22) Regulatora 2018. gada 7. jūnija lēmums Nr. 
1/11
 "Noteikumi radiofrekvenču spektra lietošanas tiesību
piešķiršanai izsoles kārtībā";
23) Regulatora 2018. gada 4. oktobra lēmums Nr. 
1/25
 "Piekļuves, saistītu iekārtu kopīgas izmantošanas,
piekļuves datu plūsmai un atsaistītas piekļuves abonentlīnijām pamatpiedāvājuma noteikumi";
24) Regulatora 2018. gada 20. decembra lēmums Nr. 
1/35
 "
Vispārējās atļaujas noteikumi elektronisko sakaru
63
/
65
nozarē
".
7. Līdz šā likuma 
60. pantā
 paredzēto Regulatora noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2022.
gada 30. septembrim piemērojami Ministru kabineta 2015. gada 30. jūnija noteikumi Nr. 367 "
Nacionālais numerācijas
plāns
", ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
8. Šā likuma 
37. pantā
 noteiktās prasības attiecībā uz līgumā iekļaujamo informāciju piemēro tikai tiem līgumiem,
kuri noslēgti pēc šā likuma 
37. panta
 pirmajā daļā minēto noteikumu stāšanās spēkā.
9. Elektronisko sakaru komersants mēneša laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas iesniedz Regulatoram
informāciju par esošās aktīvās infrastruktūras kopīgu izmantošanu. Regulators, saņemot šo informāciju, ir tiesīgs
uzsākt padziļinātu vērtēšanu un pieņemt lēmumu saskaņā ar šā likuma 
68. pantu
.
10. Šā likuma 
4. panta
 ceturtā daļa stājas spēkā 2024. gada 1. janvārī.
11. Šā likuma 
8. pants
 stājas spēkā 2022. gada 1. oktobrī.
12. Šā likuma 
13. panta
 piektā daļa stājas spēkā 2023. gada 1. aprīlī.
13. Šā likuma 
15. panta
 otrais teikums stājas spēkā 2022. gada 1. oktobrī.
14. Šā likuma 
19. panta
 otrās daļas 17. punkts stājas spēkā 2025. gada 28. jūnijā.
15. Šā likuma 
27. panta
 pirmā daļa stājas spēkā 2022. gada 1. oktobrī.
16. Šā likuma 
108. panta
 piektā daļa stājas spēkā 2022. gada 1. oktobrī.
17. Līdz dienai, kad spēku zaudē 
Covid-19 infekcijas izplatības pārvaldības likums
 un 
Covid-19 infekcijas
izplatības seku pārvarēšanas likums
, par īsajiem numuriem "8303" un "8989" ir atbildīgs Nacionālais veselības
dienests, bet par īso numuru "8345" — Valsts kanceleja. Atbildīgās iestādes pieņem lēmumu par elektronisko sakaru
pakalpojuma sniedzēju, kurš tehniski nodrošina attiecīgā īsā numura darbību atbilstoši tā mērķim.
18. Ministru kabinets līdz 2022. gada 31. decembrim iesniedz Saeimai likumprojektu, lai nodrošinātu šā likuma
99.
, 
100. 
un 
101. pantā
 ietvertā saglabājamo datu jomas regulējuma atbilstību Eiropas Savienības tiesiskajam
regulējumam un 
Latvijas Republikas Satversmei
. Līdz attiecīgo grozījumu spēkā stāšanās dienai elektronisko sakaru
komersants saglabājamos datus šā likuma 
99. panta
 pirmajā un otrajā daļā minētajām institūcijām izsniedz
attiecīgajos procesuālajos likumos noteiktajā kārtībā, ja šādu datu izsniegšana ir nepieciešama un attaisnojama.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija direktīvas 
2002/58/EK
 par personas datu apstrādi un privātās
dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju);
2) Komisijas 2002. gada 16. septembra direktīvas 
2002/77/EK
 par konkurenci elektronisko komunikāciju tīklu un
pakalpojumu tirgū;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra direktīvas 
2009/136/EK
, ar ko groza direktīvu
2002/22/EK
 par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un
pakalpojumiem, direktīvu 
2002/58/EK
 par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko
64
/
65
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas.
Likums Saeimā pieņemts 2022. gada 14. jūlijā.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2022. gada 28. jūlijā
komunikāciju nozarē un regulu (EK) Nr. 
2006/2004
 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību
aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa direktīvas 
2014/53/ES
 par dalībvalstu tiesību aktu
saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ direktīvu 
1999/5/EK
;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija direktīvas 
2014/61/ES
 par pasākumiem ātrdarbīgu
elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai;
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra direktīvas (ES) 
2018/1972
 par Eiropas Elektronisko
sakaru kodeksa izveidi;
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa direktīvas (ES) 
2019/882
 par produktu un pakalpojumu
piekļūstamības prasībām.
65
/
65