Publicēts:
Latvijas Republikas Augstākās
Padomes un Valdības Ziņotājs,
44/45, 12.11.1992.
Izdevējs: 
Augstākā Padome
Veids: 
likums
Pieņemts: 
14.10.1992.
Stājas spēkā: 
01.01.1993.
Attēlotā redakcija:
 09.03.2021. - 30.06.2021.
Grozījumi:
15.12.1994. likums / LV, 149, 22.12.1994.; Ziņotājs, 3, 09.02.1995. / Stājas spēkā 01.01.1995.
05.10.1995. likums / LV, 159, 17.10.1995.; Ziņotājs, 23, 07.12.1995. / Stājas spēkā 31.10.1995.
06.11.1996. likums / LV, 201/202, 26.11.1996.; Ziņotājs, 24, 27.12.1996. / Stājas spēkā 10.12.1996.
08.07.1999. likums / LV, 234/235, 20.07.1999. / Stājas spēkā 03.08.1999.
06.04.2000. likums / LV, 142/144, 20.04.2000.; Ziņotājs, 10, 18.05.2000. / Stājas spēkā 04.05.2000.
15.05.2003. likums / LV, 77, 23.05.2003.; Ziņotājs, 12, 26.06.2003. / Stājas spēkā 01.07.2003.
26.02.2004. likums / LV, 35, 04.03.2004.; Ziņotājs, 6, 25.03.2004. / Stājas spēkā 18.03.2004.
06.04.2006. likums / LV, 65, 25.04.2006. / Stājas spēkā 09.05.2006.
12.03.2009. likums / LV, 51, 01.04.2009.; Ziņotājs, 9, 14.05.2009. / Stājas spēkā 15.04.2009.
10.06.2010. likums / LV, 102, 30.06.2010. / Stājas spēkā 14.07.2010.
30.09.2010. likums / LV, 166, 20.10.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
07.04.2011. likums / LV, 65, 27.04.2011. / Stājas spēkā 11.05.2011.
10.11.2011. likums / LV, 184, 23.11.2011. / Stājas spēkā 01.01.2012.
18.04.2013. likums / LV, 87, 08.05.2013. / Stājas spēkā 22.05.2013.
19.09.2013. likums / LV, 194, 04.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
05.12.2013. likums / LV, 250, 20.12.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
22.09.2016. likums / LV, 197, 11.10.2016. / Stājas spēkā 25.10.2016.
23.11.2016. likums / LV, 241, 10.12.2016. / Stājas spēkā 01.07.2017.
09.11.2017. likums / LV, 231, 22.11.2017. / Stājas spēkā 06.12.2017.
23.11.2017. likums / LV, 236, 29.11.2017. / Stājas spēkā 01.01.2018.
17.10.2019. likums / LV, 224, 05.11.2019. / Stājas spēkā 19.11.2019.
11.02.2021. likums / LV, 37, 23.02.2021. / Stājas spēkā 09.03.2021.
LATVIJAS REPUBLIKAS LIKUMS
Par grāmatvedību
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1. pants.
 Likums attiecas uz komersantiem, kooperatīvajām sabiedrībām, ārvalstu komersantu filiālēm un
nerezidentu (ārvalstu komersantu) pastāvīgajām pārstāvniecībām, biedrībām un nodibinājumiem, politiskajām
organizācijām (partijām) un to apvienībām, reliģiskajām organizācijām, arodbiedrībām, iestādēm, kuras tiek finansētas
no valsts budžeta vai pašvaldību budžetiem, uz valsts vai pašvaldību aģentūrām, citām juridiskajām un fiziskajām
personām, kas veic saimniecisko darbību (turpmāk — uzņēmums).
(
06.04.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.05.2006.
)
2. pants.
 Uzņēmuma pienākums ir kārtot grāmatvedību. Grāmatvedībā uzskatāmi atspoguļojami visi uzņēmuma
saimnieciskie darījumi, kā arī katrs fakts vai notikums, kas rada pārmaiņas uzņēmuma mantas stāvoklī (turpmāk —
saimnieciskie darījumi). Grāmatvedību kārto tā, lai grāmatvedības jautājumos kvalificēta trešā persona varētu gūt
patiesu un skaidru priekšstatu par uzņēmuma finansiālo stāvokli bilances datumā, tā darbības rezultātiem, naudas
plūsmu noteiktā laikposmā, kā arī konstatēt katra saimnieciskā darījuma sākumu un izsekot tā norisei.
Grāmatvedības sniegtajai informācijai jābūt patiesai, salīdzināmai, savlaicīgai, nozīmīgai, saprotamai un pilnīgai.
1
/
12
Grāmatvedībai ir jānodrošina ieņēmumu un izdevumu norobežošana pa pārskata periodiem.
Par grāmatvedības kārtošanu un visu saimnieciskos darījumus apliecinošo dokumentu oriģinālu, kopiju vai datu
attēlu saglabāšanu ir atbildīgs uzņēmuma vadītājs.
Uzņēmuma vadītājs ir:
1) personālsabiedrībā — visi šīs sabiedrības biedri vai tie sabiedrības biedri, kuri ir pilnvaroti pārstāvēt
sabiedrību;
2) kapitālsabiedrībā — valde;
3) kooperatīvajā sabiedrībā — valde vai persona, kura pilda tās funkcijas sabiedrības statūtos noteiktajā kārtībā;
4) individuālajā uzņēmumā, zemnieka un zvejnieka saimniecībā — attiecīgi uzņēmuma vai saimniecības
īpašnieks;
5) ārvalsts komersanta filiālē un nerezidenta (ārvalsts komersanta) pastāvīgajā pārstāvniecībā — persona, kura
pilnvarota pārstāvēt ārvalsts komersantu (nerezidentu) darbībās, kas saistītas ar filiāli vai pastāvīgo
pārstāvniecību;
6) iestādē, kura tiek finansēta no valsts budžeta vai pašvaldības budžeta, valsts vai pašvaldības aģentūrā — tās
vadītājs;
7) biedrībā, nodibinājumā, politiskajā organizācijā (partijā), politisko organizāciju (partiju) apvienībā un
arodbiedrībā — izpildinstitūcija (vadības institūcija);
8) reliģiskajā organizācijā — vadība (vadības institūcija);
9) individuālais komersants un cita fiziskā persona, kas veic saimniecisko darbību.
(
15.05.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.04.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
09.05.2006.
)
3.pants. 
Uzņēmuma vadītājs organizē grāmatvedības kārtošanu atbilstoši šā likuma prasībām.
Uzņēmumā grāmatvedības kārtošanu veic grāmatvedības jautājumos kompetenta persona — grāmatvedis vai
ārpakalpojumu grāmatvedis, ar ko uzņēmuma vadītājs noslēdzis attiecīgu rakstveida līgumu, kurā noteikti šīs personas
pienākumi, tiesības un atbildība grāmatvedības kārtošanas jautājumos.
Šā likuma izpratnē:
1) grāmatvedis ir fiziskā persona, kuras kvalifikācija atbilst Ministru kabineta noteiktajai grāmatveža ceturtā vai
trešā līmeņa kvalifikācijai un kuras kompetenci apliecina attiecīgs izglītības dokuments (diploms vai apliecība),
kā arī tāda fiziskā persona, kuras kompetenci attiecīgajos grāmatvedības jautājumos apliecina pieredze vai
atbilstošs sertifikāts un kura veic grāmatveža pienākumus;
2) ārpakalpojumu grāmatvedis ir persona, kura, pamatojoties uz rakstveida līgumu ar uzņēmumu (izņemot darba
līgumu), apņemas sniegt vai sniedz klientam grāmatvedības pakalpojumus un kura atbilst šā panta trešās daļas
1.punktā grāmatvedim noteiktajām prasībām.
Šā panta otrās un trešās daļas noteikumi neattiecas uz uzņēmuma vadītāju, kurš grāmatvedību var kārtot pats:
1) individuālā uzņēmuma, zemnieka vai zvejnieka saimniecības īpašnieks;
2) fiziskā persona, kura veic saimniecisko darbību;
3) individuālais komersants;
4) kapitālsabiedrības vienīgais valdes loceklis, kurš ir kapitālsabiedrības vienīgais dalībnieks.
Ja iestādes, kuras tiek finansētas no valsts budžeta vai pašvaldību budžetiem, un valsts vai pašvaldību aģentūras
2
/
12
sniedz grāmatvedības pakalpojumus citām iestādēm, kuras tiek finansētas no valsts budžeta vai pašvaldību
budžetiem, un valsts vai pašvaldību aģentūrām, tās nav uzskatāmas par grāmatvedības ārpakalpojumu sniedzējām.
Šā panta otrās un trešās daļas noteikumi neattiecas uz maksātnespējas procesa administratoru, kurš, pildot
Maksātnespējas likuma
 prasības, juridiskās personas maksātnespējas procesa laikā organizē parādnieka
grāmatvedības uzskaiti.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.11.2017.
 un 
11.02.2021
. likumu, kas stājas spēkā
09.03.2021.
 Trešās daļas 
2. punkta
 jaunā redakcija stājas spēkā 
01.07.2021.
 un iekļauta likuma redakcijā uz
01.07.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu 10. punktu)
3.
1
 pants.
 Ārpakalpojuma grāmatvedim ir pienākums apdrošināt savu civiltiesisko atbildību par profesionālās
darbības vai bezdarbības rezultātā nodarītajiem zaudējumiem.
Ārpakalpojuma grāmatveža profesionālās civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas minimālais atbildības limits
nedrīkst būt mazāks par 3000 
euro
.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2017.
)
3.
2
 pants.
 Ārpakalpojuma grāmatvedis nodrošina Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas likuma prasību ievērošanu.
(
11.02.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.03.2021.
)
3.
3
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.07.2021.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu
10. punktu)
4. pants. 
(Izslēgts ar 
11.02.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
09.03.2021.
)
5.pants.
 Grāmatvedībā par vērtības mēru lieto 
euro
.
Grāmatvedībā izmantojamais ārvalstu valūtas kurss ir Eiropas Centrālās bankas publicētais 
euro
 atsauces kurss,
bet, ja konkrētai ārvalstu valūtai nav Eiropas Centrālās bankas publicētā 
euro
 atsauces kursa, izmanto pasaules
finanšu tirgus atzīta finanšu informācijas sniedzēja periodiskajā izdevumā vai tā tīmekļa vietnē publicēto valūtas tirgus
kursu attiecībā pret 
euro
.
Ja attaisnojuma dokumentā vērtības mērs ir ārvalstu valūta, tajā norādītās summas naudas izteiksmē ierakstiem
grāmatvedības reģistros pārrēķina 
euro
 saskaņā ar grāmatvedībā izmantojamo ārvalstu valūtas kursu, kas ir spēkā
saimnieciskā darījuma dienas sākumā.
Par saimnieciskā darījuma dienu uzskata attiecīgi naudas saņemšanas vai maksāšanas dienu, preču vai
pakalpojumu pirkšanas vai pārdošanas dienu, kā arī jebkuru citu dienu, kurā faktiski notikušas pārmaiņas uzņēmuma
mantas stāvoklī.
Uzņēmums, kurš gada pārskatu sagatavo saskaņā ar finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku darbību
reglamentējošajiem likumiem un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvajiem noteikumiem, ja tam ir pietiekams
pamats, var atkāpties no šā panta trešās daļas noteikumiem un attaisnojuma dokumentā ārvalstu valūtā izteiktas
summas pārrēķināšanai 
euro
 izmantot citu valūtas tirgus kursu avotu.
(
19.09.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
II nodaļa 
Grāmatvedības reģistru kārtošana
6. pants.
 Grāmatvedības reģistri ir jākārto latviešu valodā un kopā ar attaisnojuma dokumentiem jāglabā Latvijas
teritorijā. Ja saimnieciskajos darījumos piedalās ārvalstu juridiskā vai fiziskā persona, tad, pusēm vienojoties, var lietot
arī otru, šai personai un revidentiem pieņemamu valodu. Ja ierakstos lietoti kodi, saīsinājumi, atsevišķi burti vai simboli,
tiem ir jādod skaidrojums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.11.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
10.12.1996.
)
3
/
12
7. pants.
 Grāmatvedības reģistros izdara ierakstus, kas pamatoti ar attaisnojuma dokumentiem. Attaisnojuma
dokuments ir dokuments, kurš apliecina uzņēmuma saimnieciskā darījuma esamību un kurā ietverti vismaz šādi
dokumenta rekvizīti un informācija par saimniecisko darījumu:
1) dokumenta autora nosaukums (firma), bet ja dokumenta autors ir fiziskā persona, — vārds un uzvārds;
2) dokumenta autora reģistrācijas numurs (ja dokumenta autors saskaņā ar likumu jāreģistrē), bet ja dokumenta
autors ir fiziskā persona, — personas kods (ja personai tāds piešķirts);
3) ārējam attaisnojuma dokumentam — arī juridiskā adrese (ja dokumenta autors saskaņā ar likumu jāreģistrē)
vai adrese (ja dokumenta autors saskaņā ar likumu nav jāreģistrē), bet ja dokumenta autors ir fiziskā persona,
— arī personas norādītā adrese vai, ja tāda nav norādīta, deklarētās dzīvesvietas adrese;
4) dokumenta veida nosaukums;
5) dokumenta datums;
6) dokumenta reģistrācijas numurs;
7) paraksts (izņemot šā likuma 
7.
1
 pantā
 minētos gadījumus);
8) atsevišķiem attaisnojuma dokumentu veidiem — arī citi tiesību aktos noteiktie obligātie dokumenta rekvizīti;
9) saimnieciskā darījuma dalībnieki, norādot katra saimnieciskā darījuma dalībnieka nosaukumu (firmu),
reģistrācijas numuru (ja saimnieciskā darījuma dalībnieks saskaņā ar likumu jāreģistrē), juridisko adresi (ja
saimnieciskā darījuma dalībnieks saskaņā ar likumu jāreģistrē) vai adresi (ja saimnieciskā darījuma dalībnieks
saskaņā ar likumu nav jāreģistrē), bet ja saimnieciskā darījuma dalībnieks ir fiziskā persona, — norādot vārdu
un uzvārdu, personas kodu (ja personai tāds piešķirts), personas norādīto adresi vai, ja tāda nav norādīta,
deklarētās dzīvesvietas adresi;
10) saimnieciskā darījuma apraksts, pamatojums un mērītāji (daudzumi, summas), bet tiesību aktos noteiktajos
gadījumos — arī cita informācija par saimniecisko darījumu.
Ja kādam saimnieciskajam darījumam ir ārējs attaisnojuma dokuments, tam dodama priekšroka salīdzinājumā ar
jebkuru iekšēju attaisnojuma dokumentu.
Par ārēju attaisnojuma dokumentu uzskatāms dokuments, kas sastādīts citā uzņēmumā, kā arī tāds dokuments,
kas sastādīts pašu uzņēmumā iesniegšanai citam uzņēmumam. Visi pārējie attaisnojuma dokumenti uzskatāmi par
uzņēmuma iekšējiem attaisnojuma dokumentiem.
Ieraksti grāmatvedības reģistros izdarāmi savlaicīgi, nodrošinot, ka tie ir pilnīgi, precīzi un sistemātiski sakārtoti.
Nav pieļaujami ieraksti, kuru saturs vai mērītāji atšķiras no attaisnojuma dokumenta.
Ieraksti grāmatvedības reģistros un attaisnojuma dokumentos tiek laboti vai papildināti, ievērojot prasības, kas
ietvertas normatīvajos aktos, kuri nosaka grāmatvedības kārtošanu un organizāciju.
Grāmatvedības reģistru kārtošana tikai elektroniski pieļaujama vienīgi tādā gadījumā, ja netiek pārkāptas šā likuma
prasības, turklāt nodrošināma šo reģistru attēlošana datora ekrānā lasāmā veidā un, ja nepieciešams, arī iespēja
veidot to atvasinājumus papīra formā.
Ja attaisnojuma dokuments ir papīra formā, šai dokumentā rekvizīts “paraksts” noformējams, ievērojot Dokumentu
juridiskā spēka likuma prasības. Elektroniskajā attaisnojuma dokumentā rekvizīts “paraksts” noformējams, ievērojot
Elektronisko dokumentu likuma prasības.
Citus attaisnojuma dokumenta rekvizītus noformē saskaņā ar prasībām, kas ietvertas normatīvajos aktos, kuri
nosaka dokumentu izstrādāšanas un noformēšanas kārtību.
(
07.04.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.05.2011.
)
7.
1
 pants.
 Par iekšēju attaisnojuma dokumentu var tikt uzskatīts arī iekšējs elektroniskais dokuments, kas nesatur
4
/
12
rekvizītu “paraksts”, ja to ir apliecinājusi (autorizējusi) par saimnieciskā darījuma veikšanu un iekšējā attaisnojuma
dokumentā sniegtās informācijas pareizību atbildīgā persona uzņēmuma vadītāja noteiktajā kārtībā.
Par ārēju attaisnojuma dokumentu var tikt uzskatīts arī dokuments, kuru cits uzņēmums izsniedz uzņēmumam —
preces vai pakalpojuma saņēmējam — samaksāšanai, ja tas nesatur rekvizītu “paraksts”, bet šajā dokumentā minētā
saimnieciskā darījuma esamību pamato cits ārējs dokuments, kam ir juridisks spēks Dokumentu juridiskā spēka
likuma izpratnē.
Par ārēju attaisnojuma dokumentu var tikt uzskatīts arī dokuments, kuru cits uzņēmums izsniedz uzņēmumam —
preces vai pakalpojuma saņēmējam — samaksāšanai, kurš nesatur rekvizītu “paraksts”, un nav iespējams izpildīt šā
panta otrajā daļā minēto nosacījumu, ja šajā dokumentā minētā saimnieciskā darījuma esamību apliecina par
saimnieciskā darījuma veikšanu un attaisnojuma dokumentā sniegtās informācijas pareizību dokumenta saņēmēja
(uzņēmuma) atbildīgā persona uzņēmuma vadītāja noteiktajā kārtībā.
Par ārēju attaisnojuma dokumentu var tikt uzskatīts arī dokuments, kurš nesatur rekvizītu “paraksts” un kuru pēc
uzņēmuma — maksājuma pakalpojuma izmantotāja — pieprasījuma izsniedz maksājumu pakalpojumu sniedzējs
(Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma izpratnē) par to, ka uzņēmuma — maksājuma pakalpojuma
izmantotāja — maksājuma rīkojums (uzdevums) ir izpildīts, ja šajā dokumentā minētā saimnieciskā darījuma esamību
apliecina par saimnieciskā darījuma veikšanu un attaisnojuma dokumentā sniegtās informācijas pareizību dokumenta
saņēmēja (uzņēmuma — maksājuma pakalpojuma izmantotāja) atbildīgā persona uzņēmuma vadītāja noteiktajā
kārtībā.
Par ārēju attaisnojuma dokumentu var tikt uzskatīts arī neapliecināts uzņēmuma — maksājuma pakalpojuma
izmantotāja — konta izraksts, kuru pēc maksājuma pakalpojuma izmantotāja pieprasījuma izsniedz maksājumu
pakalpojumu sniedzējs (Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma izpratnē), ja šajā izrakstā minētā
saimnieciskā darījuma esamību apliecina par saimnieciskā darījuma veikšanu un attaisnojuma dokumentā sniegtās
informācijas pareizību dokumenta saņēmēja (uzņēmuma — maksājuma pakalpojuma izmantotāja) atbildīgā persona
uzņēmuma vadītāja noteiktajā kārtībā.
Par ārēju attaisnojuma dokumentu, lai iegrāmatotu aprēķināto nodokli, var tikt uzskatītas arī normatīvajos aktos
noteiktās nodokļu deklarācijas. Lai uzskaitītu nodokļu administrācijas un valsts nodevas administrācijas (likuma "
Par
nodokļiem un nodevām
" izpratnē) administrētos nodokļus, nodevas un citus tās administrētos uz valsts budžetu
attiecināmos maksājumus, par ārēju attaisnojuma dokumentu var tikt uzskatīti minētās administrācijas izdotie
dokumenti (piemēram, administratīvajā procesā pieņemtie lēmumi) arī tad, ja šajos dokumentos nav ietverts kāds no
šā likuma 
7.
 panta pirmajā daļā noteiktajiem rekvizītiem vai norādāmā informācija par saimniecisko darījumu. Nodokļu
administrācija un valsts nodevas administrācija, uzskaitot tās administrētos nodokļus, nodevas un citus maksājumus,
grāmatvedības reģistros var izdarīt ierakstus, pamatojoties arī uz valsts informācijas sistēmas konkrētā datuma
aprēķiniem, kas veikti atbilstoši normatīvajiem aktiem.
(
07.04.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2018.
)
8. pants.
 Kases operāciju uzskaite ir jāizdara tā, lai katrs saņemtais un izdarītais maksājums tiktu reģistrēts ik
dienas. Par katru dienu ir jānorāda kases atlikums dienas sākumā, jāsaskaita dienas ieņēmumi un izdevumi un
jāaprēķina atlikums dienas beigās.
Uzņēmumos, kuros vidējie dienas ieņēmumi kasē nav lielāki par 150 
euro
, var aprēķināt kases atlikumu par nedēļu.
Uzņēmumi, kas lieto kases aparātus vai līdzīgas datu reģistrēšanas iekārtas, var iegrāmatot ieņēmumus ar vienu
ierakstu par visu dienu. Pārējie ārējie un iekšējie attaisnojuma dokumenti par uzņēmuma saimnieciskajiem darījumiem
ir jāiegrāmato uzņēmuma grāmatvedības reģistros pēc iespējas drīzāk, bet ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc tā mēneša
beigām, kurā attaisnojuma dokuments ir saņemts vai izsniegts, un obligāti — ne vēlāk kā līdz tā finanšu pārskata
parakstīšanas datumam, kuru sagatavo par šo pārskata periodu.
(Ceturtā un piektā daļa izslēgta ar 
08.07.1999
. likumu)
Šā panta trešajā daļā minētais nosacījums attiecībā uz pārējo ārējo un iekšējo attaisnojuma dokumentu
iegrāmatošanas termiņu neattiecas uz uzņēmumiem, kuri saskaņā ar 
Mikrouzņēmumu nodokļa likumu
 ir ieguvuši
mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statusu, individuālajiem komersantiem, individuālajiem uzņēmumiem, zemnieku
un zvejnieku saimniecībām, kuru apgrozījums (ieņēmumi) no saimnieciskajiem darījumiem iepriekšējā pārskata gadā
nepārsniedz 300 000 
euro
, un fiziskajām personām, kas veic saimniecisko darbību. Šie uzņēmumi, ciktāl tas nav
pretrunā ar tiem saistošām nodokļus reglamentējošo normatīvo aktu prasībām, var pārējos ārējos un iekšējos
attaisnojuma dokumentus par uzņēmuma saimnieciskajiem darījumiem iegrāmatot uzņēmuma grāmatvedības reģistros
ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, kurā attiecīgais attaisnojuma dokuments ir saņemts vai izsniegts,
un obligāti ne vēlāk kā līdz tā finanšu pārskata parakstīšanas datumam, kuru sagatavo par šo pārskata periodu, bet, ja
5
/
12
finanšu pārskats netiek sagatavots, — attiecīgi līdz datumam, kad iesniedzama mikrouzņēmumu nodokļa vai
iedzīvotāju ienākuma nodokļa deklarācija, kuru sagatavo par šo pārskata periodu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.10.1995.
, 
06.11.1996.
, 
08.07.1999.
, 
19.09.2013.
, 
22.09.2016.
 un 
09.11.2017
.
likumu, kas stājas spēkā 
06.12.2017.
)
9. pants.
 Grāmatvedības reģistri kārtojami divkāršā ieraksta sistēmā.
Šā panta noteikumi neattiecas uz:
1) individuālajiem komersantiem, individuālajiem uzņēmumiem, zemnieku un zvejnieku saimniecībām, kuru
apgrozījums (ieņēmumi) no saimnieciskajiem darījumiem iepriekšējā pārskata gadā nepārsniedz 300 000 
euro
,
citām fiziskajām personām, kas veic saimniecisko darbību. Minētās personas var kārtot grāmatvedību vienkāršā
ieraksta sistēmā Ministru kabineta noteiktajā kārtībā;
2) biedrībām, nodibinājumiem, arodbiedrībām un reliģiskajām organizācijām, kuru apgrozījums (ieņēmumi) no
saimnieciskajiem darījumiem gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā nepārsniedz 40 000 
euro
. Tās var
kārtot grāmatvedību vienkāršā ieraksta sistēmā.
(
06.04.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.11.2011.
, 
18.04.2013.
 un 
19.09.2013
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2014.
)
10. pants.
 Uzņēmuma attaisnojuma dokumentus, grāmatvedības reģistrus, inventarizācijas sarakstus, gada
pārskatus un grāmatvedības organizācijas dokumentus sistemātiski sakārto un saglabā uzņēmuma arhīvā.
Glabāšanas laiks ir:
gada pārskatiem — līdz uzņēmuma reorganizācijai vai darbības izbeigšanai, ciktāl citos normatīvajos aktos nav
noteikts citādi;
inventarizācijas sarakstiem, grāmatvedības reģistriem un grāmatvedības organizācijas dokumentiem — 10 gadi;
attaisnojuma dokumentiem par darbiniekiem aprēķināto mēnešalgu (darba samaksu) ar sadalījumu pa gadiem un
mēnešiem, kuru datums ir agrāks par 1999. gada 1. janvāri, — 75 gadi, bet dokumentiem, kuru datums ir 1999. gada
1. janvāris vai vēlāk, — 10 gadi;
pārējiem attaisnojuma dokumentiem — līdz dienai, kad tie nepieciešami, lai izpildītu šā likuma 
2.panta
 prasības
par saimnieciskā darījuma norises izsekojamību, bet ne mazāks kā 5 gadi.
Ja uzskaite tiek kārtota elektroniski, jānodrošina šā panta otrajā daļā noteiktais datu glabāšanas laiks.
Ja uzņēmums tiek reorganizēts vai tā darbība tiek izbeigta, turpmāko uzņēmuma arhīva glabāšanas kārtību nosaka
likvidācijas komisija (likvidators) vai uzņēmuma vadītājs, saskaņojot to ar Latvijas Nacionālo arhīvu.
Par uzņēmuma arhīva saglabāšanu ir atbildīgs uzņēmuma vadītājs.
Uzņēmumam ir tiesības šā panta pirmajā daļā minēto dokumentu (gada pārskatu, inventarizācijas sarakstu,
grāmatvedības reģistru, grāmatvedības organizācijas dokumentu un attaisnojuma dokumentu) papīra formā (turpmāk —
oriģinālais dokuments) pārvērst elektroniskā formā. Elektroniskā formā glabāšanai elektroniskā vidē pārvērstajam
dokumentam ir tāds pats juridiskais spēks kā oriģinālajam dokumentam, un uzņēmumam ir tiesības iznīcināt oriģinālo
dokumentu tikai tad, ja uzņēmums attiecībā uz elektroniskā formā glabāšanai elektroniskā vidē pārvērsto dokumentu
ievēro šādus noteikumus:
1) ir nodrošināts oriģinālā dokumenta satura attēlojums un atbilstība šā panta otrajā daļā noteiktajā datu
glabāšanas laikā;
2) ir nodrošināta satura lasīšana datora ekrānā un, ja nepieciešams, atvasinājuma veidošana papīra formā;
3) pārvērstais dokuments tiek aizsargāts pret neatļautu piekļūšanu, papildinājumiem, izmaiņām vai
iznīcināšanu;
4) pārvēršanas process, kā arī oriģinālā dokumenta iznīcināšanas process tiek dokumentēts uzņēmuma
6
/
12
vadītāja noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2003.
, 
07.04.2011.
, 
22.09.2016.
 un 
09.11.2017
. likumu, kas stājas spēkā
06.12.2017.
)
III nodaļa 
Inventarizācija un pārskati
11. pants. 
Uzņēmums, kas uzsāk darbību, veic inventarizāciju, kurā nosaka visas uzņēmuma mantas un lietojumā
esošās mantas apjomu dabā, kā arī salīdzina uzņēmuma un debitoru un kreditoru prasījumu un saistību summas.
Inventarizācijas rezultātus atspoguļo inventarizācijas sarakstos. Mantas, arī prasījumu un saistību novērtēšanu izdara
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā. Turpmāk šādu inventarizāciju veic katra pārskata gada beigās, kā arī izbeidzot
uzņēmuma darbību vai reorganizējot to vai tad, ja ir pasludināts juridiskās personas vai fiziskās personas — šā likuma
subjekta — maksātnespējas process vai ja, pamatojoties uz komersanta lēmumu, ir apturēta vai atjaunota tā darbība.
Ministru kabinets izdod noteikumus par uzņēmuma mantas, arī prasījumu un saistību novērtēšanu grāmatvedībā un
atspoguļošanu finanšu pārskatos uzņēmuma vai tā struktūrvienības darbības izbeigšanas gadījumā.
Individuālais uzņēmums, zemnieku un zvejnieku saimniecība, kā arī individuālais komersants un cita fiziskā
persona, kas veic saimniecisko darbību, šā panta pirmās daļas noteikumus piemēro attiecībā uz mantu, kas paredzēta
vai ko izmanto saimnieciskās darbības veikšanai.
(
15.05.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.04.2006.
, 
05.12.2013.
 un 
22.09.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
25.10.2016.
)
12. pants.
 Vienādu priekšmetu inventarizāciju var veikt arī izlases veidā, lietojot datu izvērtēšanā matemātiskās
statistikas metodes. Šādā veidā noteiktā materiālo līdzekļu vērtība nedrīkst būtiski atšķirties no vienlaidu
inventarizācijas rezultātiem.
Pārskata gada slēguma inventarizācija nav obligāti jāveic pārskata gada pēdējā dienā, ja grāmatvedības dati dod
iespēju arī bez dabā veiktas inventarizācijas noteikt patiesos materiālo vērtību veidus, daudzumus un to novērtējumu
naudas vienībās.
Pārskata gada slēguma inventarizāciju drīkst veikt triju mēnešu laikā pirms pārskata gada beigu dienas vai mēneša
laikā pēc tās, pārrēķinot inventarizācijas dienā konstatētos atlikumus atbilstoši grāmatvedības datiem pārskata gada
beigu dienā.
13. pants.
 Uzņēmuma darbības sākumā, pamatojoties uz šā likuma 
11.pantā
 noteiktās inventarizācijas datiem,
sastāda sākuma bilanci. Uz sākuma bilanci attiecas visi tie paši noteikumi, kuri attiecas uz gada pārskata bilanci. Uz
Maksātnespējas likumā
 noteikto parādnieka bilanci, kuru sagatavo pēc juridiskās personas maksātnespējas procesa
pasludināšanas, attiecas visi tie paši nosacījumi, kuri attiecas uz gada pārskata bilanci. Uzņēmumi, kuriem
pasludināts maksātnespējas process, bet attiecībā uz kuriem administrators nav pieņēmis lēmumu par parādnieka
saimnieciskās darbības turpināšanu pilnā vai ierobežotā apjomā, sagatavojot parādnieka bilanci, ievēro uz šā likuma
11.panta
 otrās daļas pamata izdotos normatīvos aktus par uzņēmuma mantas, prasījumu un saistību novērtēšanu
grāmatvedībā un atspoguļošanu finanšu pārskatos, ja uzņēmuma vai tā struktūrvienības darbība tiek izbeigta.
Ja normatīvajos aktos nav noteikts citādi, uzņēmumu reorganizējot vai izbeidzot tā darbību (arī maksātnespējas
procesa gadījumā, kad darbība tiek izbeigta), sagatavo uzņēmuma darbības slēguma finanšu pārskatu (turpmāk —
slēguma finanšu pārskats). Apturot komercsabiedrības darbību, pamatojoties uz komersanta lēmumu, sastāda
saimnieciskās darbības pārskatu. Slēguma finanšu pārskatu un saimnieciskās darbības pārskatu sagatavo, pārbauda
un publicē saskaņā ar normatīvajos aktos paredzētajiem gada pārskata sagatavošanas, pārbaudes, iesniegšanas un
publicēšanas noteikumiem. Papildus tam slēguma finanšu pārskatā un saimnieciskās darbības pārskatā sniedz
detalizētu informāciju par zaudējumiem, kurus radījusi aktīvu vērtības samazināšanās uzņēmuma reorganizācijas,
darbības izbeigšanas vai apturēšanas rezultātā, norādot zaudējumu summu aprēķināšanas pamatojumu un šo
zaudējumu ietekmi uz finanšu pārskata sastāvdaļu posteņu novērtējumu. Ja uzņēmumam ir pasludināts
maksātnespējas process, bet attiecībā uz to administrators nav pieņēmis lēmumu par parādnieka saimnieciskās
darbības turpināšanu pilnā vai ierobežotā apjomā, tiek sagatavots slēguma finanšu pārskats, kas sastāv tikai no
bilances un peļņas vai zaudējumu aprēķina. Sagatavojot bilanci, ievēro uz šā likuma 
11.panta
 otrās daļas pamata
izdotos normatīvos aktus par uzņēmuma mantas, prasījumu un saistību novērtēšanu grāmatvedībā un atspoguļošanu
finanšu pārskatos, ja uzņēmuma vai tā struktūrvienības darbība tiek izbeigta.
7
/
12
Par katru pārskata gadu sastāda gada pārskatu, kura struktūra, apjoms un saturs, kā arī sagatavošanas,
pārbaudīšanas un iesniegšanas kārtība noteikta 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumā
, finanšu un
kapitāla tirgus dalībnieku darbību reglamentējošos likumos un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvajos
noteikumos vai rīkojumos un saskaņā ar Likumu par budžetu un finanšu vadību pieņemtajos normatīvajos aktos.
Komercsabiedrības darbības apturēšana, pamatojoties uz komersanta lēmumu, neatbrīvo komercsabiedrību no gada
pārskata sastādīšanas.
Šā panta trešās daļas noteikumi neattiecas uz:
1) 
(izslēgts ar 
15.05.2003
. likumu)
;
2) biedrībām, nodibinājumiem, reliģiskajām organizācijām un arodbiedrībām. Šo personu gada pārskata
struktūru, apjomu, saturu, sagatavošanas, pārbaudīšanas un iesniegšanas kārtību nosaka Ministru kabinets;
3) 
(izslēgts ar 
06.04.2006
. likumu)
;
4) politiskajām organizācijām (partijām) un to apvienībām. Šo organizāciju un apvienību gada pārskata struktūru,
apjomu, saturu, sagatavošanas, pārbaudīšanas un iesniegšanas kārtību nosaka Ministru kabinets;
5) uzņēmumiem, kuriem pasludināts maksātnespējas process, bet attiecībā uz kuriem administrators nav
pieņēmis lēmumu par parādnieka saimnieciskās darbības turpināšanu pilnā vai ierobežotā apjomā. Šādi
uzņēmumi, kamēr turpinās uzņēmuma maksātnespējas process, par katru pārskata gadu sagatavo bilanci un
peļņas vai zaudējumu aprēķinu.
Šā panta pirmās, otrās un trešās daļas noteikumi neattiecas uz individuālajiem uzņēmumiem, zemnieku un
zvejnieku saimniecībām, kuru apgrozījums (ieņēmumi) no saimnieciskajiem darījumiem iepriekšējā pārskata gadā
nepārsniedz 300 000 
euro
 un kuras kārto grāmatvedību vienkāršā ieraksta sistēmā, individuālajiem komersantiem un
citām fiziskajām personām, kas veic saimniecisko darbību. Šie uzņēmumi uzskaita saimnieciskās darbības
ieņēmumus un izdevumus un izpilda deklarācijas un veidlapas atbilstoši nodokļu likumos vai saskaņā ar tiem
pieņemtajos normatīvajos aktos noteiktajām prasībām.
Individuālie komersanti, kuru apgrozījums (ieņēmumi) no saimnieciskajiem darījumiem iepriekšējā pārskata gadā
pārsniedz 300 000 
euro
, sagatavo arī bilanci un ieņēmumu un izdevumu pārskatu, kuru saturu, sagatavošanas un
iesniegšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(Septītā daļa izslēgta ar 
06.04.2006
. likumu)
(
06.11.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.07.1999.
, 
06.04.2000.
, 
15.05.2003.
, 
26.02.2004.
,
06.04.2006.
, 
12.03.2009.
, 
10.06.2010.
, 
19.09.2013.
, 
05.12.2013.
 un 
22.09.2016
. likumu, kas stājas spēkā
25.10.2016.
)
14. pants.
 
Pārskata gads aptver 12 mēnešus, un parasti tas sakrīt ar kalendāra gadu. Citāds pārskata gada
sākums un beigas var būt tikai tad, ja to nosaka attiecīgā uzņēmuma statūti, nolikums vai 
satversme
 vai
personālsabiedrības līgums.
Pārskata gadu var mainīt. Pārskata gada maiņa ir jāpamato un jāsniedz attiecīgi paskaidrojumi par to gada
pārskata 
pielikumā
.
Jaunizveidota uzņēmuma pirmais pārskata gads var aptvert īsāku vai garāku laika posmu, bet ne vairāk par 18
mēnešiem.
Ja tiek mainīts jau esoša uzņēmuma pārskata gada sākums, pārskata gads nedrīkst būt garāks par 12 mēnešiem.
Pārskata gads, kurā uzņēmumu reorganizē vai tas izbeidz savu darbību, kā arī pārskata gads, kurā tiek mainīts tā
sākums, var būt īsāks par 12 mēnešiem.
Šā panta noteikumi neattiecas uz iestādi, kas tiek finansēta no valsts budžeta vai pašvaldības budžeta, un valsts
vai pašvaldības aģentūru, kuras saimnieciskā gada ilgumu, sākumu un beigas nosaka attiecīgi likumi.
(
06.11.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.04.2000.
, 
15.05.2003.
 un 
06.04.2006
. likumu, kas
stājas spēkā 
09.05.2006.
)
14.
1
 pants.
 Šā likuma 
14.panta
 noteikumi neattiecas uz uzņēmumu, kurš saskaņā ar 
Mikrouzņēmumu nodokļa
8
/
12
likumu
 ir ieguvis mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statusu. Šā uzņēmuma pārskata gads aptver 12 mēnešus un
sakrīt ar kalendāra gadu. Pārskata gads, kurā šis uzņēmums uzsāk darbību, izbeidz darbību vai tiek reorganizēts, var
būt īsāks par 12 mēnešiem, bet beidzas ne vēlāk kā kalendāra gada 31.decembrī.
(
18.04.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.05.2013.
)
IV nodaļa 
Kompetences sadalījums grāmatvedībā
(Nodaļas nosaukums 
15.05.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2003.
)
15. pants.
 Noteikumus par grāmatvedības kārtošanu un organizāciju, kā arī par kases operāciju uzskaiti izdod
Ministru kabinets.
(Otrā daļa izslēgta ar 
30.09.2010
. likumu)
(
15.05.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.09.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
Grozījums attiecībā uz pirmās daļas otrā teikuma izslēgšanu stājas spēkā 
01.07.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu
8.punktu)
15.
1
 pants.
 Valsts politiku grāmatvedības jautājumos izstrādā un īsteno Finanšu ministrija.
(Otrā un trešā daļa izslēgta ar 
18.04.2013
. likumu)
(
15.05.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.04.2006.
, 
10.06.2010.
 un 
18.04.2013
. likumu, kas
stājas spēkā 
22.05.2013.
)
15.
2
 pants. 
(Izslēgts ar 
18.04.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
22.05.2013.
)
15.
3
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.07.2021.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu
10. punktu)
15.
4
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.07.2021.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu
10. punktu)
15.
5
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.07.2021.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu
10. punktu)
15.
6
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.07.2021.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu
10. punktu)
15.
7
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.07.2021.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu
10. punktu)
V nodaļa
Zaudējumu atlīdzināšana par pārkāpumiem grāmatvedības jomā
(Nodaļas nosaukums 
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
 Nodaļas nosaukuma jaunā
redakcija stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 9. punktu)
16. pants.
 
(Izslēgts no 
01.07.2020.
 ar 
17.10.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu
9. punktu)
9
/
12
17. pants.
 Uzņēmuma vadītājs ir atbildīgs par zaudējumiem, kas, pārkāpjot šā likuma noteikumus viņa vainas dēļ,
nodarīti uzņēmumam, valstij (pašvaldībai) vai trešajai personai. Fiziskās un juridiskās personas, kurām šāds
zaudējums nodarīts, ir tiesīgas prasīt tā atlīdzināšanu likumdošanas aktos noteiktajā kārtībā.
VI nodaļa
Administratīvie pārkāpumi grāmatvedības jomā un kompetence administratīvo
pārkāpumu procesā
(Nodaļa 
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 9. punktu)
18. pants.
 Par kases operāciju uzskaites kārtības neievērošanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz
septiņdesmit naudas soda vienībām.
(
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 9. punktu)
19. pants. 
Par grāmatvedības kārtošanas nosacījumu neievērošanu, par gada pārskata, konsolidētā gada pārskata
neiesniegšanu noteiktajos termiņos vai normatīvajiem aktiem neatbilstoša gada pārskata un konsolidētā gada pārskata
iesniegšanu Valsts ieņēmumu dienestam vai Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam piemēro brīdinājumu vai
naudas sodu līdz četrsimt naudas soda vienībām.
(
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 9. punktu)
20. pants. 
Par attaisnojuma dokumentu noformēšanas, reģistrēšanas un lietošanas kārtības neievērošanu piemēro
brīdinājumu vai naudas sodu līdz astoņdesmit sešām naudas soda vienībām.
Par attaisnojuma dokumentu par darījumiem vai darbībām ar akcīzes precēm noformēšanas, reģistrēšanas un
lietošanas kārtības neievērošanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz četrsimt naudas soda vienībām.
(
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 9. punktu)
21. pants. 
Par preču piegādes vai pārvadājumu dokumentu noformēšanas, reģistrēšanas un lietošanas kārtības
neievērošanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz astoņdesmit sešām naudas soda vienībām.
Par tādu preču piegādes vai pārvadājumu dokumentu noformēšanas, reģistrēšanas un lietošanas kārtības
neievērošanu, kuri attiecas uz darījumiem vai darbībām ar akcīzes precēm, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz
četrsimt naudas soda vienībām.
(
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 9. punktu)
22. pants. 
Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
18.
, 
19.
, 
20. 
un 
21. pantā
 minētajiem pārkāpumiem
veic Valsts ieņēmumu dienests.
Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
19. pantā
 minētajiem pārkāpumiem, ja tos izdarījusi politiskā
organizācija (partija) vai politisko organizāciju (partiju) apvienība, veic Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs.
(
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 9. punktu)
Pārejas noteikumi
(
08.07.1999
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.08.1999.
)
1. Grozījums likuma 
13.panta
 trešajā daļā piemērojams gada pārskatiem par periodu, sākot ar 1999.gadu.
10
/
12
2. Likuma 
9.panta
 otrās daļas 3.punkts stājas spēkā 2001.gada 1.janvārī.
(
06.04.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.05.2000.
)
3. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2003.gada 1.novembrim
piemērojami šādi Ministru kabineta noteikumi:
1) Ministru kabineta 2000.gada 25.jūlija noteikumi nr.243 "
Noteikumi par grāmatvedības kārtošanu un
organizāciju
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2000, 15.nr.);
2) Ministru kabineta 2000.gada 25.jūlija noteikumi nr.244 "
Kases operāciju uzskaites noteikumi
" (Latvijas
Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2000, 15.nr.).
(
15.05.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2003.
)
4. Likuma 
15.
1
 panta
 otrā un trešā daļa un 
15.
2
 pants
 stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem likumā
"Par valsts budžetu 2003.gadam".
(
15.05.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2003.
)
5. Grozījumi šā likuma 
9.pantā
 un 
13.panta
 piektajā un sestajā daļā stājas spēkā 2007.gada 1.janvārī.
(
06.04.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.05.2006.
)
6. Līdz šā likuma 
13.panta
 ceturtās daļas 2.punktā minēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet
ne ilgāk kā līdz 2007.gada 1.janvārim piemērojami šādi Ministru kabineta noteikumi:
1) Ministru kabineta 2000.gada 1.augusta noteikumi Nr.251 "
Noteikumi par sabiedrisko organizāciju, to
apvienību un arodbiedrību gada pārskatiem
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2000,
16.nr.);
2) Ministru kabineta 2000.gada 1.augusta noteikumi Nr.252 "
Noteikumi par reliģisko organizāciju gada
pārskatiem
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2000, 16.nr.; 2004, 11.nr.).
(
06.04.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.05.2006.
)
7. Grozījums šā likuma 
2.panta
 ceturtās daļas 4.punktā par šā punkta izslēgšanu, kā arī grozījumi 
9.panta
 otrās
daļas 1.punktā un 
11.panta
 trešajā daļā par vārdu “individuālais uzņēmums, zemnieku un zvejnieku saimniecība”
(attiecīgā locījumā) izslēgšanu un grozījums 
13.panta
 piektajā daļā par vārdu un skaitļu “individuālajiem uzņēmumiem,
zemnieku un zvejnieku saim
niecībām, kuru apgrozījums (ieņēmumi) no saimnieciskajiem darījumiem iepriekšējā gadā
nepārsniedz 200 000 latu” izslēgšanu stājas spēkā 2013.gada 1.jūlijā.
(
12.03.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.06.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2010.
)
7.
1
 Šo pārejas noteikumu 7.punktā minēto grozījumu spēkā stāšanās tiek atcelta.
(
18.04.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.05.2013.
)
8. Grozījumi šā likuma 
15.panta
 pirmajā daļā attiecībā uz otrā teikuma izslēgšanu stājas spēkā 2011.gada 1.jūlijā.
(
30.09.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
9. Grozījumi par šā likuma
 V nodaļas
 nosaukuma izteikšanu jaunā redakcijā un 
16. panta
 izslēgšanu, kā arī VI
nodaļa stājas spēkā vienlaikus ar Administratīvās atbildības likumu.
(
17.10.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.11.2019.
)
10. Grozījums par šā likuma 
3. panta
 trešās daļas 2. punkta izteikšanu jaunā redakcijā, kā arī 
3.
3
, 
15.
3
, 
15.
4
, 
15.
5
,
15.
6
 un 
15.
7
 pants
 stājas spēkā 2021. gada 1. jūlijā.
(
11.02.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.03.2021.
 Minētie grozījumi iekļauti likuma redakcijā uz
01.07.2021.
)
11
/
12
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2015/849
 par to, lai nepieļautu finanšu
sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas
Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr. 
684/2012
 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2005/60/EK
 un
Komisijas direktīvu 
2006/70/EK
 (Dokuments attiecas uz EEZ);
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 14. jūnija direktīvas (ES) 
2017/1132
 attiecībā uz sabiedrību tiesību
dažiem aspektiem (Dokuments attiecas uz EEZ).
Latvijas Republikas Augstākās Padomes priekšsēdētājs A.Gorbunovs 
Latvijas Republikas Augstākās Padomes sekretārs I.Daudišs
Rīgā 1992.gada 14.oktobrī
11. Ārpakalpojuma grāmatveži ir tiesīgi turpināt grāmatvedības pakalpojumu sniegšanu bez licences ne ilgāk kā līdz
2023. gada 1. jūlijam. Ja ārpakalpojuma grāmatvedim nav atbilstošas profesionālās kvalifikācijas, bet ir atbilstoša
pieredze, līdz 2025. gada 1. jūlijam viņa profesionālā kvalifikācija var tikt atzīta par atbilstošu ārpakalpojuma
grāmatveža kvalifikācijai, ja viņš ir uzsācis vai turpina šā likuma 
3. panta
 trešās daļas 2. punktā noteiktajām
profesionālās kvalifikācijas prasībām atbilstošas studijas un katru gadu līdz 15. oktobrim iesniedz Valsts ieņēmumu
dienestam augstākās izglītības iestādes izsniegtu izziņu par studiju sekmīgu turpināšanu. Ja ārpakalpojuma
grāmatvedim ir piešķirta valsts vecuma pensija (arī priekšlaicīgi) vai viņš ir sasniedzis vecumu, kas dod tiesības saņemt
valsts vecuma pensiju, vai līdz šā vecuma sasniegšanai viņam ir atlikuši seši gadi vai mazāk un viņam ir atbilstoša
pieredze grāmatvedības jomā, tad, nepiemērojot likumā noteiktās profesionālās kvalifikācijas prasības, viņš var saņemt
ārpakalpojuma grāmatveža licenci, kuras derīguma termiņš ir pieci gadi, bet ne ilgāks par 2027. gada 1. jūliju.
(
11.02.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.03.2021.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
11.02.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.03.2021.
)
12
/
12