Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 10 (6096),
15.01.2018.
OP numurs: 
2018/10.12
Izdevējs: 
Finanšu un
kapitāla tirgus komisija
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
3
Pieņemts: 
09.01.2018.
Stājas spēkā: 
16.01.2018.
Attēlotā redakcija:
 02.06.2018. - ...
Grozījumi:
FKTK 29.05.2018. noteikumi 
Nr.86 / LV, 107 (6193), 01.06.2018. / Stājas spēkā 02.06.2018.
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvie noteikumi Nr. 3
Rīgā 2018. gada 9. janvārī
(Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padomes
sēdes protokols Nr. 1 3. p.)
Klientu padziļinātās izpētes normatīvie noteikumi
kredītiestādēm un licencētām maksājumu un elektroniskās
naudas iestādēm
Izdoti saskaņā ar 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma
7. panta
 otro daļu, 
21.
1
 panta
 otro daļu, 
22. panta
 ceturto daļu
un 
47. panta
 otro daļu
(Grozīta ar FKTK 
29.05.2018.
 noteikumiem Nr. 86)
I. Vispārīgie jautājumi
1. "Klientu padziļinātās izpētes normatīvajos noteikumos kredītiestādēm un licencētām maksājumu un
elektroniskās naudas iestādēm" (tālāk tekstā – noteikumi) lietoti šādi termini:
1.1. risks – ietekme un iespējamība, ka kredītiestāde var tikt izmantota noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā vai
terorisma finansēšanā;
1.2. risku paaugstinošs faktors – faktors, kas paaugstina noteiktām darījumu attiecībām vai atsevišķam
darījumam piemītošo noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas risku;
1.3. riska segmenti – noteikta veida noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas risku
paaugstinoši faktori;
1.4. klienta riska profils – klientam piemītošais kopējais noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
finansēšanas risks, ko veido klientam piemītošo risku paaugstinošu faktoru kopums;
1.5. balstoties uz riska izvērtējumu (uz riska izvērtējumu balstīta pieeja (
risk based approach
)) – pieeja, kurā
kredītiestāde identificē, izvērtē un nodrošina skaidru izpratni par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma finansēšanas riskiem, kuriem kredītiestāde ir pakļauta, un veic pasākumus noziedzīgi iegūtu līdzekļu
1
/
17
legalizācijas un terorisma finansēšanas riska novēršanai atbilstoši pastāvošajiem riskiem;
1.6. klienta riska skaitliskā novērtējuma sistēma – kredītiestādes izveidota sistēma, kas skaitliskā izteiksmē
atspoguļo kopējo noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska līmeni, kas piemīt
sadarbībai ar konkrēto klientu;
1.7. riska skaitliskais novērtējums – riska faktoru ietekmes nozīmīguma izvērtējums, kas skaitliskā izteiksmē
atspoguļo riska faktora ietekmi uz kopējo riska līmeni;
1.8. 
 
(svītrots ar FKTK 
29.05.2018.
 noteikumiem Nr. 86)
.
2. Noteikumi ir saistoši kredītiestādēm, licencētām maksājumu iestādēm un elektroniskās naudas iestādēm, kā arī
to filiālēm (tālāk tekstā visas kopā – kredītiestāde).
3. Noteikumi nosaka minimālās prasības klientu padziļinātajai izpētei un darījumu pastiprinātai uzraudzībai, kā arī
prasības iekšējās kontroles sistēmas izveidei. Kredītiestāde detalizētas prasības klientu padziļinātai izpētei un
darījumu pastiprinātai uzraudzībai nosaka savās politikās un procedūrās, balstoties uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma finansēšanas riska izvērtējumu. Kredītiestādes pienākums ir pierādīt, ka tās veiktie un
atbilstoši dokumentētie klienta padziļinātās izpētes pasākumi ir atbilstoši sadarbībai ar klientu piemītošajiem riskiem.
4. Noteikumi nosaka:
4.1. gadījumus, kuros kredītiestāde veic klienta padziļināto izpēti;
4.2. padziļinātās izpētes kārtību un minimālo apjomu, sākot darījumu attiecības, kā arī darījumu attiecību laikā;
4.3. klienta riska skaitliskā novērtējuma sistēmas izstrādes un lietošanas prasības kredītiestādēm;
4.4. noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska segmentācijas un atbilstošo riska
faktoru vērtēšanas kārtību;
4.5. īpašos klienta padziļinātās izpētes pasākumus;
4.6. klienta darījumu pastiprinātās uzraudzības kārtību.
II. Klienta padziļinātās izpētes kārtība
1. Vispārīgie jautājumi
5. Klienta padziļinātās izpētes rezultātā iegūstamās informācijas apjoms ir atkarīgs no sadarbībai ar klientu
piemītošajiem riskiem. Dažādiem klientiem padziļinātās izpētes rezultātā iegūstamās informācijas apjoms var būt
atšķirīgs.
6. Lai nodrošinātu klienta padziļinātās izpētes procesa vienotību, pilnīgumu un nepārtrauktību, kredītiestāde klienta
izpēti veic kopumā par visiem viena klienta izmantotajiem produktiem un pakalpojumiem, tai skaitā vērtējot kopumā
klienta līdzekļu apgrozījumu un atlikumu. Lai nodrošinātu klientu padziļinātās izpētes procesa vienotību, kredītiestāde
var visus darījumus ar klienta līdzekļiem veikt ar klienta norēķinu konta starpniecību.
7. Kredītiestāde izbeidz darījumu attiecības ar klientu, ja 45 kalendāro dienu laikā no dienas, kad konstatēti klienta
padziļinātās izpētes priekšnosacījumi, nevar nodrošināt klienta padziļinātās izpētes minimālo prasību izpildi un
pietiekamus pierādījumus, kas apliecina klienta darījumu tiesisko un ekonomisko mērķi.
8. Klienta riska izvērtēšanai kredītiestāde izmanto šajos noteikumos minētos riska segmentus un tiem atbilstošos
2
/
17
riska faktorus.
9. Kredītiestāde, nodibinot darījumu attiecības un darījumu attiecību laikā, veic noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma finansēšanas riska izvērtējumu, ņemot vērā šādus riska segmentus:
9.1. klienta risks;
9.2. valsts un ģeogrāfiskais risks;
9.3. klienta izmantoto pakalpojumu un produktu risks;
9.4. pakalpojumu un produktu piegādes kanālu risks.
10. Kredītiestāde, veicot klientam piemītošā riska izvērtējumu, ņem vērā ne tikai šajos noteikumos minētos riskus,
bet arī riskus, kas identificēti Latvijas Republikas valsts riska izvērtējumā un Eiropas Komisijas Eiropas Savienības
riska izvērtējumā, kā arī citus riskus, kas raksturīgi finanšu iestādei.
11. Kredītiestāde, balstoties uz riska izvērtējumu, nodrošina iekšējās kontroles sistēmas izstrādi un darbību, kas
ļauj savlaicīgi identificēt paaugstinātus riskus un veikt risku novēršanas vai mazināšanas pasākumus, tai skaitā
procedūrās nosaka, kādos gadījumos un kādā apmērā jāveic klienta padziļinātā izpēte.
12. Kredītiestāde nodrošina, ka tās noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas
iekšējās kontroles sistēmas, tai skaitā izmantoto informācijas tehnoloģiju risinājumu, atbilstība un efektivitāte tiek
neatkarīgi izvērtēta (auditēta) ne retāk kā reizi 18 mēnešos.
13. Neatkarīgi no klienta riska profila kredītiestāde veic klienta padziļināto izpēti, ja:
13.1. rodas aizdomas, ka klienta veiktie darījumi ir saistīti ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma
finansēšanu;
13.2. par klientu vai tā veiktajiem darījumiem ir saņemta informācija vai pieprasījums saistībā ar noziedzīgi
iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu vai noziedzīgiem nodarījumiem no korespondējošajām
kredītiestādēm;
13.3. par klientu vai tā veiktajiem darījumiem ir saņemts Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas
dienesta, pirmstiesas izmeklēšanas iestāžu, prokuratūras vai tiesas pieprasījums saistībā ar aizdomām par
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu vai cita noziedzīga nodarījuma izdarīšanu;
13.4. par klientu vai tā veiktajiem darījumiem ir saņemti pieprasījumi saistībā ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizāciju, terorisma finansēšanu vai citu noziedzīgu nodarījumu no pirmstiesas izmeklēšanas iestādes,
prokuratūras vai tiesas kriminālprocesa ietvaros.
2. Klientu padziļinātās izpētes veikšanas kārtība
14. Kredītiestāde izstrādā klienta riska skaitliskā novērtējuma sistēmu atbilstoši šajos noteikumus noteiktajiem
principiem un prasībām, nodrošinot, ka klienta riska skaitliskā novērtējuma sistēma skaitliskā izteiksmē atspoguļo
katram klientam piemītošo noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas kopējo riska līmeni.
Kredītiestāde par katru novērtējuma procesā konstatētu risku paaugstinošu faktoru atbilstoši riska līmenim nosaka
konkrētu punktu skaitu, un kopējais punktu skaits veido klienta kopējo riska profilu. Maksimālais iespējamais punktu
skaits ir 100 punktu, ko kredītiestāde, balstoties uz riska izvērtējumu, sadala proporcionāli pa riska segmentiem.
15. Kredītiestāde, pamatojoties uz tās saimnieciskajai darbībai un klientiem raksturīgo risku, izstrādā un nosaka
riska svērto likmi un skaitlisku vērtējumu atsevišķajiem risku segmentiem un faktoriem, uz kuru pamata tiek veidota
klienta riska skaitliskā novērtējuma sistēma. Tā skaitliskā izteiksmē atspoguļo kopējo noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma finansēšanas riska līmeni, kas piemīt sadarbībai ar konkrēto klientu. Kredītiestāde,
3
/
17
piemērojot skaitliskā novērtējuma sistēmu, izstrādā standartizētus lēmumu pieņemšanas algoritmus.
16. Kredītiestāde nosaka konkrētu riska skaitliskā novērtējuma robežlīmeni, pēc kura sasniegšanas konkrētajam
klientam, kā arī klientiem, kas ar konkrēto klientu veido saistīto klientu grupu, tiek piemēroti padziļinātās izpētes
pasākumi pirms sadarbības uzsākšanas un sadarbības laikā. Kredītiestāde nodrošina klienta riska novērtējuma
skaitliskā rezultāta pārskatīšanu katru reizi, kad tiek veikta klienta padziļinātā izpēte vai piemēroti risku mazinoši
pasākumi.
17. Kredītiestāde veido un uztur katram riska faktoram piešķirto skaitlisko novērtējumu un nodrošina tā
automatizētu lietošanu klienta riska līmeņa noteikšanai. Kredītiestāde aktualizē riska faktoriem piešķirto skaitlisko
novērtējumu ne retāk kā reizi gadā vai pēc nepieciešamības, ja tās rīcībā nonāk ziņas, kas liecina par izmaiņām
informācijā, kas bijusi par pamatu, piešķirot riska faktoram konkrētu skaitlisko novērtējumu.
18. Kredītiestāde izstrādā tādus informācijas tehnoloģiju risinājumus, kas automatizēti identificē risku
paaugstinošus faktorus un veic aprēķinus klienta riska skaitliskajam novērtējumam.
19. Kredītiestāde, balstoties uz riska izvērtējumu un klientam noteikto riska profilu (piešķirto punktu skaitu), nosaka
nepieciešamos klienta padziļinātās izpētes pasākumus un to veikšanas regularitāti. Klienta padziļinātās izpētes
pasākumus un to regularitāti nosaka, ievērojot pastāvošo riska līmeni.
20. Kredītiestāde izstrādā procedūras un nosaka klientu padziļinātās izpētes pasākumus atbilstoši klienta riska
profilam, tai skaitā paredzot šādus risku mazinošus un padziļinātās izpētes pasākumus, nosakot to piemērošanas
nepieciešamību, atbilstību, kārtību un apjomu atbilstoši riska novērtējuma līmenim:
20.1. klientu veikto darījumu uzraudzība, to analīze un ekonomiskā pamatojuma izvērtēšana, dokumentējot
argumentētu slēdzienu par darījuma būtību un atbilstību klienta deklarētajai saimnieciskajai darbībai, kas
kredītiestādei ir saprotama un nerada šaubas par darījuma ekonomisko un tiesisko mērķi;
20.2. papildu informācijas iegūšana par klientu no neatkarīgiem avotiem;
20.3. klienta sniegtās informācijas atbilstības konkrētajam darījumam pārbaude un pārliecināšanās, ka klienta
iesniegtie dokumenti nesatur iespējamas viltojuma pazīmes;
20.4. darījumu izpildes ierobežojumi (piemēram, attiecībā uz apmēru, valūtām, partneriem, valstīm) līdz
nepieciešamās informācijas vai dokumentu saņemšanai;
20.5. darījumu izpilde vienīgi pirms darījumu pamatojošo dokumentu saņemšanas;
20.6. darījumu izpilde tikai ar atbilstoši pilnvarota kredītiestādes darbinieka vai kredītiestādes augstākā līmeņa
amatpersonas piekrišanu;
20.7. pakalpojumu un produktu ierobežojumu noteikšana (piemēram, nosakot konkrēta pakalpojuma ietvaros
veicama darījuma apmēra limitus, atļaujot tikai noteikta veida darījumus vai maksājumus, atļaujot tikai darījumus
uz noteiktām valstīm vai ar noteiktiem sadarbības partneriem).
21. Kredītiestāde pirms jaunas skaitliskā novērtējuma sistēmas izmantošanas sākšanas vai būtisku izmaiņu
veikšanas esošajā skaitliskā novērtējuma sistēmā rakstveidā par to informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju.
III. Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska
segmenti un tiem atbilstošie riska faktori
1. Klienta risks
4
/
17
22. Klienta risks ir noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas risks, kas piemīt klienta
juridiskajai formai, īpašnieku struktūrai, klienta un klienta patiesā labuma guvēja saimnieciskajai un personiskajai
darbībai.
23. Kredītiestāde, izvērtējot klientam piemītošo risku, balstoties uz riska izvērtējumu, ņem vērā vismaz šādus risku
ietekmējošus faktorus:
23.1. klienta vai klienta patiesā labuma guvēja saimnieciskā vai personiskā darbība;
23.2. klienta juridiskā forma, īpašnieku struktūra un uzvedība;
23.3. klienta vai klienta patiesā labuma guvēja reputācija.
24. Kredītiestāde, ņemot vērā pastāvošos riskus, veic klienta tipa izvērtēšanu un dalīšanu vismaz šādos klientu
riska tipos, kas sarindoti, sākot ar zemākā riska tipu un beidzot ar augstākā riska tipu, un, veidojot klienta riska
skaitliskā novērtējuma sistēmu, piešķir katram no šiem tipiem noteiktu skaitlisku novērtējumu:
24.1. Latvijas Republikas rezidenti un Eiropas Ekonomikas zonas rezidenti fiziskas personas, kuru mēneša
kredīta plānotais vai faktiskais apgrozījums nepārsniedz 15 000 
euro
;
24.2. ārvalstu personas, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas rezidenti fiziskas personas, kuru mēneša kredīta
plānotais vai faktiskais apgrozījums nepārsniedz 15 000 
euro
;
24.3. juridiskas personas un juridiski veidojumi, kuri pamata darbību veic Latvijas Republikā;
24.4. juridiskas personas un juridiski veidojumi, kuru pamata darbība nav saistīta ar Latvijas Republiku, bet kuri
ietilpst publiski zināmā ārvalstu uzņēmumu grupā ar labu reputāciju;
24.5. fiziskas personas, kuru mēneša kredīta plānotais vai faktiskais apgrozījums pārsniedz 15 000 
euro
;
24.6. fiziskas personas, kuras atzīstamas par politiski nozīmīgām personām, to ģimenes locekļi vai ar politiski
nozīmīgām personām cieši saistītas personas, vai juridiskas personas un juridiski veidojumi, kuru patiesie
labuma guvēji ir minētās personas;
24.7. juridiskas personas un juridiskie veidojumi, kuru pamata darbība nav saistīta ar Latvijas Republiku un kuri
neietilpst publiski zināmā ārvalstu uzņēmumu grupā ar labu reputāciju, kā arī loro korespondenti (respondenti);
24.8. čaulas veidojumi.
(Grozīts ar FKTK 
29.05.2018.
 noteikumiem Nr. 86)
25. Kredītiestāde, nosakot klienta un klienta patiesā labuma guvēja saimnieciskajai vai personiskajai darbībai
piemītošo risku, balstoties uz riska izvērtējumu, ņem vērā vismaz šādus risku paaugstinošus faktorus, kuriem
kredītiestāde piešķir noteiktu skaitlisku novērtējumu:
25.1. klients vai klienta patiesais labuma guvējs ir ārpakalpojumu grāmatvedis, advokāts vai juridiska veidojuma
dibināšanas un darbības nodrošināšanas pakalpojumu sniedzējs, kas kredītiestādē uz sava vārda atver kontu
finanšu darījumu veikšanai klienta vārdā;
25.2. klients vai klienta patiesais labuma guvējs veic kādu no šādiem komercdarbības veidiem:
25.2.1. azartspēļu organizēšana;
25.2.2. inkasācijas pakalpojumu sniegšana;
25.2.3. starpniecība darījumos ar nekustamajiem īpašumiem;
25.2.4. tirdzniecība ar dārgmetāliem un dārgakmeņiem;
25.2.5. tirdzniecība ar ieročiem un munīciju;
5
/
17
25.2.6. pārapdrošināšanas pakalpojumu sniegšana, izņemot gadījumus, kad pakalpojumu sniedzējs ir
atbilstoši licencēts un tiek veikta pakalpojuma sniedzēja uzraudzība vai pakalpojuma sniedzējam
starptautiskās reitinga aģentūras devušas vērtējumu investīciju kategorijā;
25.2.7. naudas pakalpojumu sniegšana (piemēram, norēķinu kases, valūtas maiņas punkti, naudas
pārskaitījumu aģenti vai citi pakalpojumu sniedzēji, kas piedāvā naudas pārskaitījumu iespējas);
25.2.8. valūtas tirdzniecības starpnieka pakalpojumu sniegšana (piemēram, 
Forex
 dīleri);
25.2.9. tādu pakalpojumu sniegšana, kuriem ir apgrūtināta iespēja dokumentāri pamatot pakalpojumu
sniegšanas faktu (piemēram, reklāmas, mārketinga pakalpojumi, informācijas tehnoloģiju risinājumu piegāde
un uzturēšana);
25.2.10. ieguldījumu pakalpojumi un ieguldījumu blakuspakalpojumi, izņemot gadījumus, kad pakalpojumu
sniedzējs ir atbilstoši licencēts Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstī vai citā valstī, kuras normatīvo aktu
prasības noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā ir līdzvērtīgas
Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām, un tiek veikta pakalpojumu sniedzēja uzraudzība;
25.3. klients vai klienta patiesais labuma guvējs ir persona, kas saistīta ar darbības sektoru, kurā pastāv augsts
korupcijas risks;
25.4. klients vai klienta patiesais labuma guvējs ir persona, kas saistīta ar darbības sektoru, kurā būtiska loma
ir skaidras naudas darījumiem;
25.5. klienta juridiskās personas izveidošanas iemesls ir neskaidrs, un informācija par klienta darbības tiesisko
un ekonomisko mērķi ir vispārīga;
25.6. klienta vai klienta patiesā labuma guvēja iepriekšējā darbības un profesionālā pieredze nav saistīta ar
plānoto saimniecisko darbību;
25.7. saimnieciskā darbība neatbilst klienta vai klienta patiesā labuma guvēja mantiskajam stāvoklim;
25.8. klienta saimnieciskās darbības veidam vai veiktajiem darījumiem ir neskaidrs tiesiskais vai ekonomiskais
pamatojums (piemēram, nav iespējams pienācīgi pārliecināties par preču un pakalpojumu kustību).
26. Kredītiestāde, nosakot klienta juridiskajai formai, īpašnieku struktūrai un uzvedībai piemītošo risku, balstoties
uz riska izvērtējumu, ņem vērā vismaz šādus risku paaugstinošus faktorus, kuriem kredītiestāde piešķir noteiktu
skaitlisku novērtējumu:
26.1. klients ir juridiskā persona, kas emitē vai ir tiesīga emitēt uzrādītāja akcijas (kapitāla vērtspapīrus);
26.2. klients ir juridiskā persona, kuras īpašnieku vai dalībnieku struktūra apgrūtina iespēju noteikt patieso
labuma guvēju un gadījumā, ja klienta īpašnieka struktūra ir mainīta, nav saprotami īpašnieku maiņas iemesli;
26.3. klients ir biedrība, nodibinājums un tiem pielīdzināms juridisks veidojums, kuram nav peļņas gūšanas
rakstura, izņemot gadījumus, kad tam Latvijas Republikā ir piešķirts sabiedriskā labuma organizācijas statuss
vai tas darbojas Latvijas Republikā un tā mēneša kredīta apgrozījums nepārsniedz 7 000 
euro
;
26.4. klienta veiktie darījumi vai maksājumi ir sarežģīti, netipiski lieli klienta saimnieciskajai vai personiskai
darbībai vai ir neskaidrs to tiesiskais un ekonomiskais mērķis;
26.5. pastāv pamats uzskatīt, ka klients mēģina izvairīties no noteiktiem limita lielumiem;
26.6. klients mēģina izvairīties no informācijas sniegšanas vai mēģina slēpt savu saimniecisko darbību.
27. Kredītiestāde, nosakot klienta un klienta patiesā labuma guvēja reputācijai piemītošo risku, balstoties uz riska
izvērtējumu, ņem vērā vismaz šādus risku paaugstinošus faktorus, kuriem kredītiestāde piešķir noteiktu skaitlisko
novērtējumu:
27.1. par klientu vai klienta patieso labuma guvēju pieejama negatīva rakstura informācija, kas liecina par tā 
6
/
17
27.1. par klientu vai klienta patieso labuma guvēju pieejama negatīva rakstura informācija, kas liecina par tā
iespējamu saistību ar noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem vai to legalizēšanu, vai terorismu;
27.2. klienta vai klienta patiesā labuma guvēja līdzekļi agrāk ir bijuši iesaldēti vai arestēti saistībā ar iespējamām
noziedzīgām darbībām;
27.3. par klientu vai klienta patieso labuma guvēju agrāk ir sniegti aizdomīga darījuma ziņojumi.
2. Valsts un ģeogrāfiskais risks
28. Klienta valsts un ģeogrāfiskais risks ir risks kredītiestādei tikt iesaistītai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā
vai terorisma finansēšanā, sadarbojoties ar klientu vai klienta patieso labuma guvēju, kurš saistīts ar valsti vai teritoriju,
kuras ekonomiskie, sociālie, tiesiskie vai politiskie apstākļi var liecināt par valstij raksturīgu augstu noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas vai terorisma finansēšanas riska līmeni.
29. Kredītiestāde veic valsts un ģeogrāfiskā riska izvērtējumu, kas piemīt klientam, klienta patiesajam labuma
guvējam un klienta sadarbības partneriem.
30. Kredītiestāde, izvērtējot klienta valsts un ģeogrāfisko risku, balstoties uz riska izvērtējumu, ņem vērā vismaz
šādus risku ietekmējošus faktorus:
30.1. jurisdikcija, kurā atrodas klients, klienta patiesais labuma guvējs vai klienta galvenie sadarbības partneri;
30.2. jurisdikcija, kurā klients, klienta patiesais labuma guvējs vai klienta galvenie sadarbības partneri veic
pamata saimniecisko darbību;
30.3. jurisdikcija, ar kuru klientam, klienta patiesajam labuma guvējam vai galvenajiem sadarbības partneriem ir
būtiskas personiskās vai saimnieciskās darbības saites.
31. Kredītiestāde, nosakot klientam piemītošo valsts un ģeogrāfisko risku, balstoties uz riska izvērtējumu, ņem vērā
vismaz šādus risku paaugstinošus faktorus, kuriem kredītiestāde piešķir noteiktu skaitlisku novērtējumu, veidojot
klienta skaitliskā novērtējuma sistēmu:
31.1. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti vai teritoriju,
kas iekļauta Ministru kabineta apstiprinātajā zemu nodokļu un beznodokļu valstu un teritoriju sarakstā;
31.2. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti vai teritoriju,
pret kuru Apvienoto Nāciju Organizācija, Amerikas Savienotās Valstis vai Eiropas Savienība ir noteikusi finanšu
vai civiltiesiskus ierobežojumus;
31.3. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti vai teritoriju,
kas iekļauta starptautiskās Finanšu darījumu darba grupas (
Financial Action Task Force
) nesadarbojošos
valstu sarakstā vai par kuru minētā organizācija ir publicējusi paziņojumu kā par valsti vai teritoriju, kurā nav
normatīvo aktu cīņai ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu vai kurā tie ir ar
būtiskām nepilnībām un tāpēc neatbilst starptautiskajām prasībām. Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē
kredītiestādes par šādām valstīm un teritorijām;
31.4. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti, kas iekļauta
Eiropas Komisijas apstiprinātā valstu, kuras atzītas par augsta noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma finansēšanas riska valstīm, sarakstā;
31.5. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti, kurā pastāv
būtiskas nepilnības noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā;
31.6. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti, kurā ir
augsts tādu noziedzīgu nodarījumu līmenis, kuru rezultātā var tikt iegūti noziedzīgi līdzekļi;
31.7. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti vai teritoriju,
7
/
17
kurā nav spēkā prasība sniegt pārskatus par kompānijas finanšu darbību vai tiek pieļauta juridisko personu
reģistrācija, nenorādot to faktiskās atrašanās vietas adresi;
31.8. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti, kurā pastāv
augsts korupcijas risks (piemēram, izmantojot 
Transparency International
 piešķirto valsts korupcijas riska
novērtējumu);
31.9. klients, klienta patiesais labuma guvējs vai galvenais sadarbības partneris ir saistīts ar valsti, kurā pastāv
politiski nestabila situācija.
3. Klienta izmantoto pakalpojumu un produktu risks
32. Produktu un pakalpojumu risks ir risks, ka kredītiestādes sniegtais pakalpojums vai piedāvātais produkts var
tikt izmantots noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai vai terorisma finansēšanai.
33. Kredītiestāde, izvērtējot klienta izmantotajiem pakalpojumiem un produktiem piemītošo risku, balstoties uz
riska izvērtējumu, ņem vērā vismaz šādus risku ietekmējošus faktorus:
33.1. klienta izmantotā pakalpojuma vai produkta caurskatāmības līmenis;
33.2. klienta izmantotā pakalpojuma vai produkta sarežģītības līmenis;
33.3. klienta izmantotā pakalpojuma vai produkta iespējamais līdzekļu apgrozījuma apmērs.
34. Kredītiestāde, nosakot klienta izmantotajam produktam un pakalpojumam piemītošo risku, balstoties uz riska
izvērtējumu, ņem vērā vismaz šādus risku paaugstinošus faktorus un, veidojot klienta skaitliskā novērtējuma sistēmu,
piešķir šiem faktoriem noteiktu skaitlisku novērtējumu:
34.1. klients izmanto privātbaņķiera pakalpojumus, kuru ietvaros plānotais vai faktiskais gada kredīta
apgrozījums pārsniedzis 1 000 000 
euro
 ekvivalentu individuāli piedāvāto pakalpojumu sniegšanā turīgiem
klientiem – fiziskām personām, nodrošinot kompleksu klienta aktīvu pārvaldīšanu, tai skaitā konsultācijas
finanšu plānošanas, investīciju, nodokļu un mantošanas jautājumos, speciālus kreditēšanas noteikumus, īpašu
šādu klientu un to darījumu apkalpošanas kārtību, kā arī klienta informācijas paaugstinātas konfidencialitātes
nosacījumus;
34.2. klients izmanto aizdevumus, kuru nodrošinājums ir finanšu instrumenti vai citas kredītiestādes izsniegta
garantija, izņemot gadījumus, kad tiek veikti repo darījumi;
34.3. klients izmanto uzticības (trasta) vai fiduciāro darījumu pakalpojumus, ja trastā vai fiduciārajā darījumā
nodotā summa (vai savstarpēji saistīto uzticības (trasta) darījumu vai fiduciāro darījumu kopsumma) pārsniedz
300 000 
euro
 ekvivalentu;
34.4. klients izmanto maksājumu karšu izlaišanu un apkalpošanu, ja viens klients – fiziska persona noformē
vairāk nekā 10 vai juridiska persona – vismaz 20 maksājumu kartes vai mazāku karšu skaitu, ja šāds karšu
daudzums nav saistīts ar klienta saimniecisko darbību;
34.5. klients izmanto produktus vai pakalpojumus, kuri atbilst vismaz vienai no šādām pazīmēm:
34.5.1. klients izmanto anonimitātes un starptautiskas izmantošanas iespējas (piemēram, tiešsaistes
(
online
) maksājumi, priekšapmaksas kartes, maksājumu rīkojumi, maksājumi, izmantojot mobilo telefonu,
u.c.), kas nodrošina iespēju veikt liela apmēra darījumus vai lielu darījumu skaitu;
34.5.2. personas darbībai neatbilstoši liels vai neierobežots darījumu limits;
34.5.3. iespējama skaidras naudas pārvēršana citos viegli tālāk nododamos instrumentos, kas nodrošina
iespēju veikt liela apmēra darījumus vai lielu darījumu skaitu;
34.5.4. personas darbībai neatbilstoši iespējami liela apmēra skaidras naudas darījumi;
8
/
17
34.5.5. iespēja veikt sarežģītus liela apmēra darījumus ar lielu iesaistīto personu skaitu.
4. Pakalpojumu un produktu piegādes kanālu risks
35. Kredītiestāde, izvērtējot risku, kas saistīts ar veidu (kanālu), kādā klients pakalpojumu vai produktu iegūst un
izmanto, balstoties uz riska izvērtējumu, ņem vērā vismaz šādus risku ietekmējošus faktorus:
35.1. klienta neklātienes identifikācija;
35.2. apmērs un veids, kādā finanšu iestādes izmanto starpniekus un aģentus attiecībās ar klientiem.
36. Kredītiestāde, nosakot pakalpojumu un produktu piegādes kanāliem piemītošo risku, balstoties uz riska
izvērtējumu, ņem vērā vismaz šādus risku paaugstinošus faktorus, kuriem kredītiestāde piešķir noteiktu skaitlisku
novērtējumu, veidojot klienta skaitliskā novērtējuma sistēmu:
36.1. klients nav piedalījies klātienes identifikācijā;
36.2. klienta piesaistē tiek izmantoti aģenti, kuri nav noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
finansēšanas novēršanas prasību subjekti vai kuru darbība netiek atbilstoši uzraudzīta;
36.3. finanšu pakalpojumu sniegšana notiek, pamatojoties uz tehnoloģiskajiem risinājumiem, kas ierobežo
klienta identifikācijas vai personiskās un saimnieciskās darbības pārzināšanas iespējas (piemēram, video
identifikācija, e-komercija un tās paveidi).
5. Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska
faktori darījumu attiecību laikā
37. Kredītiestāde par klienta veiktajiem darījumiem, kuriem piemīt paaugstināts noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas vai terorisma finansēšanas risks, uzskata darījumus, kuri atbilst vismaz vienam no šādiem faktoriem,
kuriem piešķirts noteikts skaitliskais novērtējums:
37.1. saistībā ar klienta veiktajiem darījumiem ir saņemti pieprasījumi no korespondējošās kredītiestādes par
pašu klientu vai tā veiktajiem darījumiem;
37.2. klients ir kredītiestāde, un uzraugošā iestāde klientam ir piemērojusi sankcijas par noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas vai terorisma finansēšanas prasību pārkāpumiem vai nepilnībām;
37.3. veiktais vai saņemtais maksājums būtiski (10 procentu no noteiktā robežlieluma) pārsniedz robežlielumu,
ko kredītiestāde noteikusi, pamatojoties uz klienta saimnieciskās vai personiskās darbības izpētes rezultātiem;
37.4. mēneša kredīta apgrozījums pārsniedz 300 000 
euro
 ekvivalentu vai būtiski pārsniedz citu, mazāku,
robežlielumu, ko kredītiestāde noteikusi, pamatojoties uz klienta saimnieciskās vai personiskās darbības
izpētes rezultātiem;
37.5. triju mēnešu kredīta apgrozījums pārsniedz 700 000 
euro
 ekvivalentu vai būtiski pārsniedz citu, mazāku,
robežlielumu, ko kredītiestāde noteikusi, pamatojoties uz klienta saimnieciskās vai personiskās darbības
izpētes rezultātiem;
37.6. gada kredīta apgrozījums pārsniedz 3 000 000 
euro
 ekvivalentu vai būtiski pārsniedz citu, mazāku,
robežlielumu, ko kredītiestāde noteikusi, pamatojoties uz klienta saimnieciskās vai personiskās darbības
izpētes rezultātiem;
37.7. pirmais kredīta darījums klienta kontā tiek veikts pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāktas darījumu
attiecības ar klientu, un mēneša kredīta apgrozījums ir sasniedzis 70 000 
euro
 ekvivalentu;
9
/
17
37.8. pirmais maksājums no klienta konta tiek veikts pēc 12 mēnešiem no konta atvēršanas dienas;
37.9. klienta – fiziskas personas skaidras naudas darījums ir par summu, kas lielāka par 15 000 
euro
ekvivalentu, vai mēneša skaidras naudas darījumu kopsumma pārsniedz 70 000 
euro
 ekvivalentu, vai klienta –
juridiskas personas skaidras naudas darījums pārsniedz robežlielumu, ko skaidras naudas darījumu
kopsummai kredītiestāde noteikusi, pamatojoties uz klienta saimnieciskās darbības izpētes rezultātiem;
37.10. klients ir biedrība vai nodibinājums un darījumu attiecību ietvaros tiek veikts naudas pārskaitījums uz
ārvalstīm, un darījuma apmērs pārsniedz 10 000 
euro
 ekvivalentu.
38. Nosakot, vai klients ir pārsniedzis tā darījumiem noteiktos robežlielumus, var neņemt vērā:
38.1. klienta veiktos pārskaitījumus uz citiem klienta kontiem tajā pašā kredītiestādē;
38.2. savstarpējos norēķinus starp kredītiestādi un klientu par komisijas maksām, procentu maksājumus, kā arī
valūtas maiņas darījumus.
IV. Klienta padziļinātās izpētes minimālais apjoms, nodibinot darījumu
attiecības ar klientu
39. Kredītiestāde, pamatojoties uz veikto riska izvērtējumu un ņemot vērā klientam noteikto riska profilu (piešķirto
punktu skaitu), nosaka riska profila vērtējuma robežvērtību, pēc kuras pārsniegšanas veicama klienta padziļinātā izpēte
pirms darījumu attiecību nodibināšanas ar klientu, kā arī klienta padziļinātās izpētes apjomu un kārtību atbilstoši
atsevišķiem riska profila skaitliskā vērtējuma līmeņiem.
40. Kredītiestāde klienta padziļināto izpēti piemēro klientiem, kuri atbilst kādam no šo noteikumu 
24.5
.–
24.8
.
punktā minētajiem klientu tipiem.
41. Kredītiestāde, balstoties uz riska izvērtējumu, piemēro klientiem, kuri atbilst kādam no šo noteikumu
24.3
.–
24.4
. punktā minētajiem klientu tipiem, padziļināto izpēti, ja pastāv kāds no šo noteikumu 
25.1
., 
25.2
., 
25.3
.,
25.4
., 
25.6
., 
25.7
., 
25.8
., 
26.5
., 
26.6
., 
27.
, 
31.
, 
34.
, 
36.1
. un 
36.2
. punktā minētajiem risku paaugstinošiem faktoriem.
42. Kredītiestāde, balstoties uz riska izvērtējumu, piemēro klientiem, kuri atbilst kādam no šo noteikumu
24.1
.–
24.2
. punktā minētajiem klientu tipiem, padziļināto izpēti, ja pastāv kāds no šo noteikumu 
25.1
., 
25.2
., 
25.5
.,
25.7
., 
25.8
., 
26.
, 
27.
, 
34. 
un 
36. punktā
 minētajiem risku paaugstinošiem faktoriem vai kāds no šo noteikumu 
25.3
.,
25.4
. un 
25.6
. punktā minētajiem risku paaugstinošiem kritērijiem un klienta mēneša kredīta plānotais vai faktiskais
apgrozījums pārsniedz 25 000 
euro
.
43. Pārējos gadījumus, kuros veicama klientu padziļinātā izpēte un kuri nav minēti šo noteikumu 
40.
, 
41. 
un 
42.
punktā
, kredītiestāde nosaka atbilstoši klienta riska profilam (piešķirtajam punktu skaitam), izvērtējot šajos
noteikumos minētos risku paaugstinošos faktorus un citus kredītiestādes identificētos risku paaugstinošos faktorus.
44. Konstatējot klienta atbilstību kādam no šo noteikumu 
40.
, 
41.
, 
42. 
vai 
43. punktā
 minētajiem gadījumiem, kad
veicama klientu padziļinātā izpēte, kredītiestāde pirms darījumu attiecību uzsākšanas veic klienta padziļināto izpēti un
šādus pasākumus:
44.1. iegūst papildu informāciju par klienta un tā patiesā labuma guvēja saimnieciskās vai personiskās darbības
veidu, naudas līdzekļu un labklājības izcelsmi, esošo vai paredzēto sadarbību ar kredītiestādi, informāciju par
galvenajiem klienta darījumu partneriem, darījumu attiecību raksturu, plānotajiem darījumu apmēriem un
saimnieciskās darbības veikšanas vietu vai klienta dzīvesvietu (klienta faktisko adresi);
44.2. noskaidro papildu informāciju par klienta patieso labuma guvēju, ja klients ir juridiska persona vai ir zināms
vai rodas aizdomas, ka klients nodibinājis darījumu attiecības ar kredītiestādi citas personas interesēs vai
uzdevumā. Kredītiestāde iegūst un dokumentē pamatojošu informāciju par klienta patieso labuma guvēju, tai
skaitā klienta vai patiesā labuma guvēja parakstītu patiesā labuma guvēja deklarāciju, personu identificējošo
10
/
17
dokumentu kopijas, kā arī citus apliecinājumus (piemēram, kontu izrakstus, kas apliecina naudas un finanšu
instrumentu apgrozījumu patiesā labuma guvēja kontrolē esošajos kontos, zemesgrāmatu ierakstus attiecībā uz
patiesajam labuma guvējam piederošajiem nekustamajiem īpašumiem, izrakstus no transporta reģistriem par
patiesajam labuma guvējam piederošajiem augstas vērtības (
high net worth
) transportlīdzekļiem un citus);
44.3. pēc publiski pieejamās informācijas noskaidro, vai klients, tā pilnvarotā persona un patiesais labuma
guvējs nav iepriekš sodīts vai netiek turēts aizdomās par krāpnieciskām darbībām, noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizāciju vai šādu darbību mēģinājumu. Konstatējot šādu informāciju, iegūst kredītiestādes valdes vai valdes
pilnvarota valdes locekļa rakstveida apstiprinājumu darījumu attiecību nodibināšanai ar šādu klientu un
nepieciešamajiem risku mazinošajiem pasākumiem;
44.4. ja persona vēlas nodibināt darījumu attiecības ar kredītiestādi, kas atrodas valstī, kura nav saistīta ar tās
personisko vai saimniecisko darbību, tad noskaidro šādas rīcības iemeslus. Kredītiestāde nodrošina
dokumentētu vērtējumu par klienta sniegtā skaidrojuma pamatotību;
44.5. pārliecinās, ka klientam ir licence, speciāla atļauja vai tas ir reģistrēts attiecīgajā kompetentajā iestādē, ja
klienta deklarētās darbības veikšanai tas nepieciešams;
44.6. pieprasa klientam, kura juridiskā forma atbilst šo noteikumu 
26.1
. punktā minētajam faktoram, uz
sadarbības laiku nodot tā emitētās uzrādītāja akcijas kredītiestādes drošā glabāšanā, kā arī saņem klienta
rakstveida apstiprinājumu tam, ka kredītiestāde saņems no klienta rakstveida informāciju gadījumā, ja notiks
klienta akciju papildu emisija.
45. Kredītiestāde klienta padziļinātās izpētes lietā dokumentē ne tikai izpētes gala secinājumus, bet arī to, kādi
fakti, apstākļi un lietotās faktu un apstākļu vērtēšanas metodes ir izmantotas, lai nonāktu pie attiecīgā secinājuma.
V. Minimālās prasības padziļinātajai izpētei, ko veic darījumu attiecību laikā
46. Kredītiestāde, pamatojoties uz veikto riska izvērtējumu un ņemot vērā klientam noteikto riska profilu (piešķirto
punktu skaitu), nosaka gadījumus, apmēru, regularitāti, pasākumus un kārtību, kādā veicama klienta padziļinātā izpēte
darījumu attiecību laikā.
47. Kredītiestāde piemēro klientu padziļināto izpēti darījumu attiecību laikā klientiem, kam klientu padziļinātā izpēte
ir piemērota vai jāpiemēro saskaņā ar šo noteikumu 
40.
, 
41.
, 
42. 
un 
43. punktu
, un ja darījumu attiecību laikā pastāv
kāds no šādiem nosacījumiem:
47.1. klienta veiktie darījumi atbilst kādam no šo noteikumu 
37. punktā
 minētajiem paaugstināta riska faktoriem;
47.2. klients veic tā darbībai neatbilstoši lielus darījumus;
47.3. klients veic skaidras naudas pārvēršanu citos viegli tālāk nododamos instrumentos;
47.4. klients veic sarežģītus darījumus ar lielu iesaistīto personu skaitu;
47.5. klients, kas nav finanšu pakalpojumu sniedzējs, veic naudas pārvedumus saistībā ar kredīta izsniegšanu
vai atmaksu trešajām personām, kas nav finanšu pakalpojumu sniedzējas.
48. Kredītiestāde, piemērojot klientu padziļināto izpēti darījumu attiecību laikā, veic šādus pasākumus:
48.1. pārbauda klienta kontā veikto darījumu atbilstību klienta deklarētajai saimnieciskajai darbībai;
48.2. iegūst papildu informāciju, lai pārliecinātos, ka klienta norādītais vai kredītiestādes noskaidrotais patiesais
labuma guvējs ir attiecīgā klienta patiesais labuma guvējs;
48.3. noskaidro klienta kontā esošo finanšu līdzekļu izcelsmi;
48.4. analizē klienta saimniecisko vai personisko darbību, tai skaitā gadījumos, kad klients ir zemu nodokļu
11
/
17
teritorijā reģistrēts uzņēmums, kredītiestāde iegūst un dokumentē pierādījumus par klienta saistību ar faktisku
saimniecisko darbību veicošu uzņēmumu un tā saistību ar klienta patieso labuma guvēju.
49. Kredītiestāde piemēro klienta padziļinātās izpētes un darījumu uzraudzības pasākumus atbilstoši klienta riska
līmenim, ņemot vērā šo noteikumu 
20. punktā
 minētos risku mazinošos pasākumus un klienta padziļinātās izpētes
pasākumu veidus.
50. Pārbaudot klienta kontā veikto darījumu atbilstību klienta deklarētajai saimnieciskajai darbībai, kredītiestāde
pārliecinās, vai:
50.1. klienta veiktie darījumi ir ekonomiski pamatoti un būtiski nepārsniedz deklarēto apmēru, tai skaitā
kredītiestāde iegūst darījumus pamatojošu informāciju, kas apliecina reālu preču kustību;
50.2. klienta maksājumi atbilst deklarētajai saimnieciskajai vai personiskajai darbībai;
50.3. klienta darījumi ar deklarētajiem un citiem darījumu partneriem nav pretrunā ar klienta saimniecisko
darbību;
50.4. tās rīcībā ir darījumus ar galvenajiem klienta darījumu partneriem apliecinoši dokumenti, un vērtē minēto
dokumentu un tajos sniegtās informācijas ticamību, dokumentējot šo vērtējumu un norādot uz visiem
apstākļiem, kas liek apšaubīt iesniegto dokumentu ticamību.
51. Ja kredītiestāde konstatē, ka tās rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai pārliecinātos par šo noteikumu
50.1
.–
50.4
. punktā minēto, tā pieprasa klientam paskaidrojumus vai nepieciešamo informāciju un dokumentus, kā arī
veic atkārtotu informācijas analīzi.
52. Lai pārliecinātos, ka klienta norādītais vai kredītiestādes noskaidrotais patiesais labuma guvējs ir klienta
patiesais labuma guvējs, kredītiestāde veic vienu vai vairākas šādas darbības:
52.1. iegūst papildu informāciju par patiesā labuma guvēja mantisko stāvokli;
52.2. noskaidro, kāda ir patiesā labuma guvēja saimnieciskā vai personiskā darbība vai iegūtā iepriekšējā
profesionālā pieredze, izglītība u.tml., ja tā nepieciešama, lai veiktu attiecīgo saimniecisko darbību un finanšu
darījumus;
52.3. noskaidro, vai patiesā labuma guvēja vai citu juridisko personu, kurām tas ir patiesais labuma guvējs,
saimnieciskā vai personiskā darbība atbilst vai ir saistīta ar finanšu iestādes klienta veikto saimniecisko darbību;
52.4. iegūst citu informāciju, kas liecina, ka persona, kura norādīta kā patiesais labuma guvējs, kontrolē klientu
un gūst labumu no tā darbības, tai skaitā kredītiestāde iegūst un dokumentē informāciju, kas raksturo finansiālo
labumu, ko patiesais labuma guvējs ir guvis no klienta darbības, kā arī vērtē šīs kontroles un gūtā labuma
tiesisko pamatu;
52.5. saņem patiesā labuma guvēja parakstītu patiesā labuma guvēja deklarāciju, kurā tas apliecina, ka klients
darbojas tā interesēs vai labā.
53. Analizējot klienta saimniecisko vai personisko darbību un noskaidrojot klienta finanšu līdzekļu izcelsmi,
kredītiestāde:
53.1. aktualizē informāciju par klienta kontā ieskaitīto naudas līdzekļu izcelsmi un saimniecisko vai personisko
darbību raksturojošo informāciju;
53.2. iegūst dokumentus, kas pamato deklarēto saimniecisko vai personisko darbību vai naudas līdzekļu
izcelsmi kontā, tai skaitā klienta paskaidrojumus un dokumentus par darījumiem vai faktiem, kas ir bijuši par
pamatu padziļinātās izpētes veikšanai;
53.3. pārliecinās par veikto darījumu atbilstību pieejamajai informācijai par klienta finanšu stāvokli (finanšu
pārskatiem) un saimniecisko darbību. Ja kredītiestādei nav pieejami klienta finanšu pārskati, tā noskaidro un
12
/
17
dokumentē iemeslus, kas kavē šādu pārskatu iesniegšanu, un vērtē sniegtās informācijas ietekmi uz
sadarbības ar klientu riska profilu. Analizējot klienta lielākos darījumus, kredītiestāde sniedz vērtējumu par to
atbilstību klienta saimnieciskās vai personiskās darbības veidam, apmēram un tirgū raksturīgajai
saimnieciskajai darbībai;
53.4. noskaidro citus kredītiestādes klientus, kuriem ir tādi paši patiesie labuma guvēji. Kredītiestāde
dokumentē viena patiesā labuma guvēja klientu grupu, norādot katra grupas dalībnieka lomu tajā, un sniedz
argumentētu slēdzienu par saistīto klientu grupas darbības, tai skaitā savstarpējo darījumu, tiesisko un
ekonomisko būtību;
53.5. noskaidro citus kredītiestādes klientus, kas strādā ar klientu savstarpēji saistītu klientu grupā, un izvērtē
klientu grupas darbību kopumā, norādot katra grupas dalībnieka lomu tajā, kā arī sniedz argumentētu slēdzienu
par minēto saistīto klientu grupu darbības, tai skaitā savstarpējo darījumu, tiesisko un ekonomisko būtību;
53.6. izvērtē nepieciešamību tikties ar klientu tā saimnieciskās darbības veikšanas vietā, lai pārliecinātos par
klienta iepriekš sniegtās informācijas par patieso labuma guvēju un saimniecisko darbību atbilstību faktiskajai
situācijai.
54. Kredītiestāde, veicot klientu padziļināto izpēti un pieņemot klientu iesniegtos dokumentus, veic nepieciešamās
darbības, lai pārliecinātos par iesniegto dokumentu atbilstību un to, ka tie nesatur viltojuma pazīmes.
55. Kredītiestāde klienta padziļinātās izpētes lietā dokumentē ne tikai izpētes gala secinājumus, bet arī to, kādi
fakti, apstākļi un lietotās faktu un apstākļu vērtēšanas metodes ir izmantotas, lai nonāktu pie attiecīgā secinājuma.
VI. Īpašie klienta padziļinātās izpētes pasākumi
56. Kredītiestāde klientu darījumu uzraudzības un klientu padziļinātās izpētes regularitāti un apjomu nosaka, ņemot
vērā pastāvošos noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskus un klientam piešķirto riska skaitliskā novērtējuma līmeni.
Atkārtoti konstatējot klienta darījumu atbilstību šo noteikumu 
37. punktā
 minētajiem faktoriem vai citiem kredītiestādes
identificētiem paaugstināta riska faktoriem, kredītiestāde izvērtē vismaz šādus kritērijus:
56.1. vai darījumu detaļas (partneri, valūtas, maksājuma apmēra līmenis, mērķa grupa un tamlīdzīgi) ir līdzīgas
iepriekš veiktajiem darījumiem (ne mazāk kā trijiem darījumiem pēc kārtas);
56.2. vai darījums atbilst klienta deklarētajai saimnieciskajai vai personiskajai darbībai;
56.3. vai attiecībā uz klienta padziļināto izpēti ir nepieciešams noteikt prasību veikt padziļināto izpēti katram
klienta darījumam;
56.4. vai ir nepieciešams piemērot klientam padziļinātās izpētes noteikumus, kuru ietvaros vismaz izvērtē un
dokumentē slēdzienu par klienta kontā atspoguļoto darījumu atbilstību deklarētajiem;
56.5. ja rodas šaubas par kredītiestādes rīcībā esošās informācijas patiesumu, atkārtoti pārliecinās par klienta
iepriekš sniegtās informācijas par patieso labuma guvēju un saimniecisko vai personisko darbību atbilstību
faktiskajai situācijai.
57. Kredītiestāde, regulāri (ne retāk kā reizi 12 kalendārajos mēnešos) konstatējot, ka klienta darījumi atbilst kādai
no šo noteikumu 
37. punktā
 minētajiem faktoriem, pārliecinās, vai nav mainījušies klientam identificētie risku
paaugstinošie faktori un noteiktais riska līmenis un vai klienta veiktie darījumi nerada aizdomas par noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, un nodrošina, ka tās rīcībā ir aktuāla klienta saimniecisko darbību
raksturojošā informācija.
58. Konstatējot, ka klienta darījumi atbilst šo noteikumu 
37.7
. punktā minētajam faktoram, kredītiestāde izvērtē
informāciju par klienta novēlotas aktivitātes iemesliem un, ja nepieciešams, atjauno informāciju par turpmāko
saimniecisko darbību un darījumu apmēriem.
13
/
17
59. Konstatējot, ka klienta darījumi atbilst šo noteikumu 
37.9
. punktā minētajam faktoram, kredītiestāde pārliecinās
par skaidras naudas darījuma izmantošanas un apmēra atbilstību klienta saimnieciskās vai personiskās darbības
veidam un apgrozījumam.
60. Konstatējot, ka klienta darījumi atbilst šo noteikumu 
37.10
. punktā minētajam faktoram, kredītiestāde:
60.1. pārliecinās par veiktā darījuma atbilstību biedrības vai nodibinājuma izveides mērķiem un darbības
virzienam;
60.2. iegūst papildu informāciju par to, kādu mērķu sasniegšanai tiek veikts konkrētais darījums;
60.3. iegūst informāciju par biedrības vai nodibinājuma finansēšanas avotiem un lielākajiem finansētājiem.
60.
1
 Lai konstatētu, ka jāpiemēro 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas
likuma
 
21.
1
 pantā
 noteiktais aizliegums, ņemot vērā 
1. panta
 15.
1
 punkta "a" apakšpunktā noteikto pazīmi, un iegūtu
dokumentāru informāciju, kas pierāda saimnieciskās darbības vai ekonomiskās vērtības esamību, kredītiestāde iegūst
tai skaitā tādu informāciju un dokumentus, kas minēti šā punkta vienā vai vairākos apakšpunktos, ciktāl tas ir
pietiekami, lai gūtu pārliecību, ka juridiskā persona nav čaulas veidojums pēc minētās pazīmes. Kredītiestāde,
balstoties uz riska izvērtējumu, no juridiskām personām, kas atbilstoši riska izvērtējumam varētu atbilst čaulas
veidojuma pazīmēm, iegūst un izvērtē tai skaitā šādu informāciju un dokumentus:
60.
1
1. kas pietiekami izskaidro juridiskās personas biznesa darbības modeli;
60.
1
2. juridiskās personas neatkarīga ārējā auditora auditētu gada finanšu pārskatu, no kura var gūt pietiekamu
izpratni par juridiskās personas veiktajiem darījumiem un noskaidrot, vai peļņa atbilst juridiskās personas
saimnieciskajai darbībai un apgrozījumam;
60.
1
3. kas apliecina preču un pakalpojumu reālo apriti juridiskās personas īstenotās saimnieciskās darbības
ietvaros. Ja juridiskās personas darbība, ņemot vērā tās dibināšanas mērķi, nav saistīta ar preču un
pakalpojumu apriti, tad iegūst informāciju un dokumentus, kas apliecina un raksturo juridiskās personas
darbības atbilstību tās dibināšanas mērķim (piemēram, tikai aktīva turēšana atbilstoši biznesa darbības
modelim);
60.
1
4. par juridiskās personas galvenajiem sadarbības partneriem, kas apliecina sadarbības partneru faktisko
saimniecisko darbību;
60.
1
5. kas apliecina, ka juridiskā persona veic nodokļu nomaksu (nodokļu deklarācija), ja normatīvie akti nosaka
pienākumu maksāt nodokļus konkrētajā situācijā;
60.
1
6. kas apliecina, ka juridiskā persona uz līguma pamata ir piesaistījusi citas personas (piemēram,
darbinieki, ārpakalpojuma sniedzēji), kuras faktiski organizē un izpilda uzdevumus, kas attiecas uz juridiskās
personas saimniecisko darbību, pārliecinoties par pienākumu atbilstību juridiskās personas saimnieciskajai
darbībai un apgrozījumam.
(FKTK 
29.05.2018.
 noteikumu Nr. 86 redakcijā)
60.
2
 Kredītiestāde politikās un procedūrās nosaka šo noteikumu 
60.
1
 punktā
 noteiktās iegūstamās informācijas un
dokumentu apjomu, raksturu un vērtēšanas principus atkarībā no juridiskās personas darbības nozares, darbības
ilguma (piemēram, jaunuzņēmums) un juridiskā statusa (piemēram, biedrība), kā arī ņem vērā citus riska faktorus, kas
saistīti ar juridiskās personas risku (piemēram, juridiskā forma, īpašnieku struktūra), valsts un ģeogrāfisko risku,
izmantoto pakalpojumu un produktu risku, pakalpojumu un produktu piegādes kanālu risku.
(FKTK 
29.05.2018.
 noteikumu Nr. 86 redakcijā)
60.
3
 Kredītiestāde uztur aktuālu informāciju par čaulas veidojumiem kredītiestādē, norādot šādu informāciju:
60.
3
1. juridiskās personas, kas atzīta par čaulas veidojumu, nosaukums;
14
/
17
60.
3
2. 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma
 
1. panta
 15.
1
punktā minētā pazīme vai pazīmes, kurām atbilst čaulas veidojums;
60.
3
3. datums, ar kuru juridiskā persona atzīta par čaulas veidojumu;
60.
3
4. datums, kad uzsākta sadarbība ar juridisko personu, kas atzīta par čaulas veidojumu;
60.
3
5. juridiskās personas, kas atzīta par čaulas veidojumu, rezidences valsts;
60.
3
6. juridiskās personas, kas atzīta par čaulas veidojumu, patiesā labuma guvēja vārds un uzvārds;
60.
3
7. juridiskās personas, kas atzīta par čaulas veidojumu, patiesā labuma guvēja rezidences valsts.
(FKTK 
29.05.2018.
 noteikumu Nr. 86 redakcijā)
60.
4
 Kredītiestāde, balstoties uz riska izvērtējumu, iegūst informāciju par juridisko personu, kurām piemīt
paaugstināts risks, galvenajiem sadarbības partneriem – čaulas veidojumiem, kas atbilst 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma
 
1. panta
 15.
1
 punkta "a" un "b" apakšpunktā minētajām
pazīmēm. Ja kredītiestādei ir šādi sadarbības partneri, tā veic juridiskās personas, kurai piemīt paaugstināts risks,
papildu izpēti, lai pēc iespējas novērstu risku, ka juridiskā persona, kurai piemīt paaugstināts risks, darbojas tādu
čaulu veidojumu interesēs, kuru apkalpošana saskaņā ar 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
finansēšanas novēršanas likuma
 
21.
1
 panta
 pirmo daļu ir aizliegta.
(FKTK 
29.05.2018.
 noteikumu Nr. 86 redakcijā)
VII. Prasības padziļinātās izpētes prasībām pakļauto klientu informācijas
elektroniskās datu bāzes uzturēšanai
61. Lai uzlabotu informācijas par klientiem, kuri pakļauti padziļinātās izpētes prasībām, caurskatāmību,
kredītiestāde uztur elektronisku datu bāzi, kurā iekļauj šādus ierakstus par tās klientiem, kas pakļauti padziļinātās
izpētes prasībām:
61.1. nosaukums;
61.2. juridiskā adrese;
61.3. klienta saimnieciskās darbības veikšanas vietas adrese;
61.4. klienta saimnieciskās darbības veida apraksts (tipoloģija);
61.5. klienta reģistrācijas datums;
61.6. datums, kad sāktas darījumu attiecības ar klientu;
61.7. datums, kad izbeigtas darījumu attiecības ar klientu, un pamatojums. Ja sadarbība nav izbeigta, lauku
aizpilda, norādot "NA";
61.8. klienta patiesā labuma guvēja vārds, uzvārds, dzimšanas dati, rezidences valsts;
61.9. klienta pilnvarotās personas vārds, uzvārds, dzimšanas dati, rezidences valsts;
61.10. korespondējošās bankas pieprasījums par klienta veikto darījumu un kredītiestādes sniegtā atbilde uz to.
Ja korespondējošās bankas pieprasījums nav saņemts, lauku aizpilda, norādot "NA".
62. Kredītiestāde regulāri un savlaicīgi aktualizē informāciju klientu – nerezidentu elektroniskajās datu bāzēs.
15
/
17
63. Kredītiestāde pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pieprasījuma nodrošina regulāras atskaites par šo
noteikumu 
61. punktā
 minētajā datu bāzē iekļauto informāciju vai tiešsaistes pieeju šo noteikumu 
61. punktā
 minētajai
datu bāzei.
VIII. Klientu veikto darījumu pastiprinātās uzraudzības kārtība
64. Klienta, kuram tiek veikta padziļinātā izpēte, darījumiem kredītiestāde piemēro pastiprināto uzraudzību.
Kredītiestāde klienta riska skaitliskā novērtējuma sistēmā nosaka robežlielumu, pēc kura pārsniegšanas tiek
piemērota pastiprināta darījumu uzraudzība visā sadarbības laikā.
65. Klienta darījumiem pastiprināto uzraudzību piemēro līdz brīdim, kad kredītiestāde ir ieguvusi klienta padziļinātās
izpētes veikšanai nepieciešamo informāciju vai ir pieņēmusi lēmumu pārtraukt darījumu attiecības ar klientu.
66. Piemērojot klienta veiktajiem darījumiem pastiprināto uzraudzību, kredītiestāde nosaka pamatotus
ierobežojumus, lai saglabātu nepieciešamo klienta darbības pārzināšanu un pietiekamu kontroli pār klienta veiktajiem
darījumiem, kas nodrošina kredītiestādes noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska
pārvaldības stratēģijā noteikto pieļaujamo riska ierobežojumu ievērošanu. Kredītiestāde nosaka nepieciešamos risku
mazinošos pasākumus, tos attiecīgi dokumentējot, un nozīmē atbildīgo amatpersonu par šo ierobežojumu ievērošanu,
tai skaitā:
66.1. nosaka, ka darījums tiek izpildīts tikai ar kredītiestādes darbinieka vai augstāka līmeņa amatpersonas
piekrišanu;
66.2. nosaka klienta darījumiem kvantitatīvus limitus;
66.3. atļauj veikt tikai noteikta veida darījumus vai maksājumus (piemēram, nodokļu nomaksa un tamlīdzīgi);
66.4. atļauj veikt tikai darījumus uz noteiktām valstīm vai ar noteiktiem sadarbības partneriem;
66.5. veic darījumu izpildi vienīgi pirms darījumu pamatojošo dokumentu saņemšanas;
66.6. nosaka citu veidu uzraudzības pasākumus vai ierobežojumus.
67. Ja kredītiestāde uzskata par nepieciešamu, tā var saglabāt šo noteikumu 
66. punktā
 noteiktos ierobežojumus
arī pēc tam, kad ir iegūta klienta padziļinātās izpētes veikšanai nepieciešamā informācija.
IX. Noslēguma jautājumi
68. Ar šo noteikumu spēkā stāšanos spēku zaudē Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 23.12.2015. noteikumi Nr.
234 "Klientu padziļinātās izpētes normatīvie noteikumi kredītiestādēm un licencētām maksājumu un elektroniskās
naudas iestādēm".
69. Kredītiestāde, kura izmanto klienta riska skaitliskā novērtējuma sistēmas, kas ieviestas visas konsolidācijas
grupas ietvaros, bet grupas mātes uzņēmums reģistrēts citā valstī, var izmantot jau ieviestās klienta riska skaitliskā
novērtējuma sistēmas, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
69.1. grupas mātes uzņēmums ir reģistrēts valstī, kuras normatīvo aktu prasības noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā ir līdzvērtīgas Eiropas Savienības normatīvo aktu
prasībām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā;
69.2. kredītiestāde līdz 31.08.2016. ir iesniegusi Finanšu un kapitāla tirgus komisijai pierādījumus, ka klienta
riska skaitliskā novērtējuma sistēmas nodrošina kredītiestādes finanšu pakalpojumiem, klientu bāzei, darbības
ģeogrāfijai un pakalpojumu piegādes kanāliem raksturīgo risku novērtēšanu un to pārvaldību, kas nodrošina šo
noteikumu prasību izpildi, un ir saņēmusi Finanšu un kapitāla tirgus komisijas rakstveida apstiprinājumu par
16
/
17
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētājs 
P. Putniņš
klienta riska skaitliskā novērtējuma sistēmas atbilstību šo noteikumu prasībām.
70. Kredītiestādes, veicot darbības, lai identificētu 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
finansēšanas novēršanas likuma
 
1. panta
 15.
1
 punkta "a" apakšpunktā noteikto pazīmi un piemērotu 
21.
1
 pantā
noteikto aizliegumu, nodrošina politiku un procedūru pilnveidošanu atbilstoši noteikumu 
60.
1
, 
60.
2
, 
60.
3
 un 
60.
4
punktam
 viena mēneša laikā no grozījumu, kas papildina noteikumus ar minētajiem punktiem, spēkā stāšanās dienas,
savukārt informācijas tehnoloģiju sistēmu pilnveidošanu – trīs mēnešu laikā no to spēkā stāšanās dienas.
(FKTK 
29.05.2018.
 noteikumu Nr. 86 redakcijā)
17
/
17