Latvijas Nacionālais NILLTF 
risku novērtēšanas ziņojums  
 
 
Rīgā, 2017.gada 2 7.aprīlī 

Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
2 
 Saturs  
1. Ievads  4 
1.1. NILLTF risku novērtēšanas nepieciešamība  4 
1.2. NILLTF risku novērtēšanas process un metodoloģijas apraksts  4 
1.3. Kopsavilkum s 6 
2. Ekonomiskais un ģeopolitiskais apraksts  9 
2.1. Ekonomiskais apraksts  9 
2.2. Ģeopolitiskais apraksts  10 
3. Institucionālais un normatīvais ietvars  11 
3.1. Institucionālās NILLTFN sistēmas apraksts  11 
3.2. NILLTFN sistēmas normatīvais regulējums  13 
4. NILL draudi  20 
4.1. Potenciālo draudu nozīme un attīstība  20 
4.2. Pastāvošo  draudu identifikācija  22 
4.3. Vispārīgs draudu novērtējums  32 
4.4. Vispārīgs NILL draudu līmenis  33 
5. Valsts NILL ievainojamība  35 
5.1. Vienota un koordinēta stratēģija  35 
5.2. NILL definīcijas efektivitāte  36 
5.3. Konfiskācijas ietvars  37 
5.4. Izmeklēšanas un f inanšu  izlūkošanas kvalitāte  38 
5.5. Apsūdzības kvalitāte  42 
5.6. Tiesāšanas kvalitāte  43 
5.7. Robežsardze un muita  43 
5.8. Skaidras naudas un līdzīgu instrumentu pārrobežu kontroles kvalitāte  44 
5.9. Pieeja uzticamai informācijai un pierādījumiem  45 
6. Juridisko personu un juridisko veidojumu izmantošana NILL  48 
7. Finanšu sektora ievainojamība  50 
7.1. Finanšu iestāžu  darbības uzsākšanas  kontrole  50 
7.2. Finanšu iestāžu NILLTF  uzraudzība un kontrole  60 
7.3. Banku sektors  62 
7.4. Vērtspapīru sektors  70 
7.5. Dzīvības apdrošināšanas sektors  71 
7.6. Ieguldījumu pārvaldes sabiedrības  72 
7.7. Maksājumu iestādes un elektroniskās naudas iestādes  73 
7.8. Nebanku kreditētāji  75 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
3 
 7.9. Valūtas maiņas kapitālsabiedrības  77 
7.10. VAS “Latvijas Pasts”  78 
7.11. Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki  79 
7.12. Personas, kas sniedz inkasācijas pakalpojumus  80 
7.13. AS “Attīstības finanšu institūcija Alt um” 81 
7.14. Privātie pensiju fondi  81 
7.15. Krājaizdevu sabiedrības  82 
8. Nefinanšu sektora ievainojamība  84 
8.1. Nefinanšu sektora subjektu uzraudzība un kontrole  84 
8.2. Izložu un azartspēļu organizētāji  87 
8.3. VID uzraugāmie subjekti  89 
8.4. Zvērināti advokāti  96 
8.5. Zvērināti notāri  98 
8.6. Zvērināti revidenti  99 
8.7. Personas, kas veic darījumus ar kultūras pieminekļiem  100 
9. Terorisma finansēšana  102 
9.1. Terorisma draudu risks  102 
9.2. Terorisma finansēšanas draudu risks  104 
9.3. Terorisma un terorisma finansēšanas ievainojamības novērtējums  105 
10. Finanšu pieejamības produkti  109 
Pielikums Nr. 1 “Saīsinājumi un terminoloģija”  110 
Pielikums Nr. 2 “Tabulas un attēli”  114 
Pielikums Nr. 3 “Novērtējuma ietvaros veikto aptauju saraksts”  143 
 
  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
4 
 1. Ievads  
1.1.  NILLTF risku novērtēšanas nepieciešamība  
1.1.1.  Saskaņā ar NILLTFN starptautisk ajiem  standartiem ,1 valstīm ir jāapzinās, jānovērtē 
un jāsaprot savi nacionālie NILLTF riski. Balstoties uz šo novērtējumu, valstij ir 
jāpiemēro uz risku izvērtējumu balstītu pieeju, lai nodrošinātu, ka darbības, kas 
vērstas uz NILLTF risku novēršanu vai ierobežošanu ir samē rojamas ar identificēto 
risku nozīmi .2 
1.1.2.  NILLTF risku identifikācija, novērtēšana un izpratne ir būtiska efektīvas NILLTF 
apkarošanas sistēmas veidošanā un attīstīb ā. Valsts līmenī, to var panākt ar labi 
pārdomātu politisko lēmumu pieņemšanu un iedzīvināšanu  attiecīgajās jomās, bet 
privātajā sektorā tas var tikt nodrošināts, ieviešot un īstenojot atbilstošas iekšējās 
kontroles procedūras.  
1.1.3.  Latvija ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai ieviestu un nodrošinātu ilgtspējīgu, 
progresīvu un NILLTFN starptautiskajiem s tandartiem atbilstošu tiesisko un 
institucionālo ietvaru. Veicot Novērtējumu, rodas  iespēja p ilnīgi un vispusīgi 
identificēt  un izvērtēt risk us NILLTFN sistēmā , tādējādi vēl vairāk uzlabojot Latvijas 
NILLTFN efektivitāti.  
1.1.4.  Pasākumi, kas vērsti uz NILLTF risku apzināšanu, novērtēšanu un izpratni vienmēr 
ir bijuši Latvijas NILLTFN politikas veidotāju – FM un TM, kā arī KD uzmanības 
centrā, apliecinot Latvijas valdības konsekventos centienus veidot efektīvu NILLTFN 
sistēmu.  
1.1.5.  Šis Ziņojums atspoguļo Latvijas NILLTFN sistēmas prioritātes, cita starpā, ņemot 
vērā gan iepriekš  veiktos Latvijas NILLTFN sistēmas izvērtējumus , gan pēdējo gadu 
izaicinājumus un progresu efektīv ā NILLTF apkarošan ā.  
1.1.6.  NILLTF risku izvērtējuma secinājumi tiek  periodiski izvērtēti un pārskatīti.  
1.1.7.  Ziņojuma lietotāji būs Latvijas NILLTFN politikas veidotāji, K D, TAI, NILLTFN L 
subjekti  un to uzrau dzības iestādes , starptautisk o organizācij u3 eksperti un jebkura 
cita ieinteresēt ā persona.  
1.1.8.  Ziņojums kalpos p ar pamatu pasākumu plāna NILLTF  risku ierobežošanai izstrādei.  
 
1.2.  NILLTF risku novērtēšanas process  un m etodoloģijas apraksts  
1.2.1.  2014.gada septembrī MK pieņēma lēmumu sagatavot Ziņojum u4 un noteica, ka 
atbildīgā institūcija par NILLTF risku novērtēšanu ir KD.  
1.2.2.  Lai sagatavotu z iņojumu, KD iegādājās PB metodoloģiju.5 Pasaules Bankas 
darbinieku vienīgais pienākums bija šī rīka piegādāšana , tehniskā atbalsta 
sniegšana saistībā ar to un novērtējuma/atsauksmes sniegšana par rīka pareizu 
pielietojumu.  Dati, statisti ka un informācija, kas uzkrāta v alsts NILLTF riska 
novērtēšanas rīka veidnēs, kā arī citi dati, interpretācijas un spriedumi valsts NILLTF 
riska novērtēšanas rīka procesa ietvaros pilnībā pieder Latvijas iestādēm un 
neatspoguļo Pasaules Ban kas, tās valdes locekļu vai to pārstāvošo val stu viedokli . 
Nekāda šajā dokumentā ietvertā informācija netiks uzskatīta par Pasaules Bankas 
īpaši rezervēto privilēģiju vai imunitāšu ierobežojumu vai atteikšanos no tām.  
1.2.3.  2015.gadā tika uzsākts Latvijas NILLTF  riska izvērtējums, no dažādām valsts 
iestādēm un privātā sektora uzņēmumiem apkopojot un analizējot statistiku, kā arī 
cita veida informāciju . 
                                                
1 Skat., piemēram, FATF 40 Rekomendācijas  
2 FATF 1.rekomendācija  
3 2017.gada 15.maijā Ziņojums tiks iesniegts Moneyval  
4 MK 16.09.2014. lēmums par nacionālā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
(turpmāk NILL/TF) risku novērtēšanas ziņojuma izstrādi, prot. Nr.49, 64.§, TA -2087 
5 http://www.worldbank.org/en/topic/financialmarketintegrity/brief/antimoney -laundering -and-combating -
the-financing -of-terrorism -risk-assessment -support   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
5 
 1.2.4.  Ziņojums sagatavots par periodu no 2013. -2016.gadam.6 
1.2.5.  Ziņojums tika izstrādāts , izmantojot PB metodoloģiju , kura  veidota  atbilstoši FATF 
rekomendācijām.7 PB metodoloģija izmanto MS Excel izstrādātu riska novērtējuma 
rīku, kas palīdz valstij identificēt būtiskākos NILLTF riskus un  valsts  ievainojamību. 
Risku izvērtējuma rīka shematisks attēlojums ir apskatāms Attēlā Nr.1.  
 
 
Attēls Nr.1  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1.2.6.  Riska novērtējuma rīks sastāv no deviņiem savstarpēji saistītiem moduļiem, kuru 
ietvaros tiek vērtēta virkne ievades mainīgo, kas ļauj spriest par NILLTF riskiem un 
valsts ievainojamību. Par draudiem šī Novērtējuma ietvaros ir uzskatām s NIL un TF 
līdzekļu apjoms un raksturojums , kas radies  predikatīvo noziegumu rezultātā . Par 
ievainojamību uzskatām as vājās vietas un trūkumi valsts aizsardzības sistēmā pret 
NILLTF vai atsevišķa NILLTFNL subjekta NILLTF risku pārvaldībā. Draudi un valsts 
ievainojamība pastāv gan nacionālā, gan sektorālā līmenī.  
1.2.7.  Riska novērtējuma rīks sastāv no deviņiem moduļiem: 1) NI LL draudi; 2) NILL 
nacionālā ievainojamība; 3) Banku sektora ievainojamība; 4) Vērtspapīru sektora 
ievainojamība; 5) Apdrošināšanas sektora ievainojamība; 6) Citu finanšu iestāžu 
sektora ievainojamība; 7) Nefinanšu sektora ievainojamība; 8) TF risku 
izvērt ējums; 9) Finanšu produktu pieejamības risku novērtējums.  
                                                
6 Periods noteikts saskaņā ar Vadības grupas lēmumu.  
7 http://www.worldbank.org/en/topic/financialmarketintegrity/brief/antimoney -laundering -and-combating -
the-financing -of-terrorism -risk-assessment -support  
Sektora  1 draudi  
 Sektora  1 ievainojamība  
1.Sektora  NILL 
risks 
Sektora  2 draudi  
 Sektora  2 ievainojamība  
2.Sektora  NILL 
risks 
Sektora  3 draudi  
 Sektora  3 ievainojamība  
3.Sektora  NILL 
risks 
Sektora  … draudi  
 Sektora  … ievainojamība  
Sektora  NILL 
risks 
Nacionālā NILL 
apkarošanas spēja  
Vispārējā sektoru 
ievainojamība  
Nacionālie NILL draudi  
Nacionālais NILL 
risks 
Nacionālā NILL ievainojamība  
Nacionālais TF 
risks 
Nacionālie TF draudi  
 Nacionālā TF ievainojamība  
Finanšu  
pieejamības produkti  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
6 
 1.2.8.  Katra moduļa novērtējums ietve r statistikas un datu ievākšanu, analīzi, risku 
identificēšanu, secinājumu izdarīšanu un uz novērtējumu balstīta reitinga 
piešķiršanu. Risku novērtējuma sagatavošanai a pkopota informācija un dati no  KD, 
uzraudzības iestādēm, TAI, FM, TM un  citām valsts iestādēm, kā arī NILLTFNL 
subjektiem .8 Informācija iegūta aptauju, interviju un informācijas pieprasījumu 
ceļā. 
1.2.9.  Reitingu izvērtēšan u un piešķiršan u veica par attiecīgo sektoru kompetentās 
personas no uzraudzības iestādēm, TAI, NILLTF N tiesībpolitiku veidojošajām 
iestādēm un citām valsts iestādēm.  
1.2.10.  Ņemot vērā, ka Metodoloģija nodrošina divas iespējamās pieejas galīgā 
ievainojamības reitinga aprēķināšanai („a tvērto durvju pieeja” un „svērtā pieeja”), 
reitingu novērtēšanas procesā tika salīdzināti abu pieeju rezultāti. Vadības grupa 
izvēlējās konservatīvo pieeju un secināja, ka „atvērto durvju pieeja” sniedz 
atbilstošāku ieskatu Latvijas NILLTF N ievainojamībā. Lai gan 2016. g adā tika veikti 
vairāki uzlabojumi attiecībā uz NILLTFN  subjektu uzraudzību un to darbības 
caurredzamību, tās rezultātus, tostarp arī ietekmi uz efektivitāti, būs iespējams 
novērtēt tikai pēc tam, kad uzraudzības iestādes būs veikušas šo su bjektu NILLMTF 
pārbaudes.  
1.2.11.  Riska novērtējuma rīka izmantošanas rezultātā iegūti gan atsevišķi dažādu sektoru 
NILL ievainojamības reitingi, gan valsts kopējais NILLTF riska reitings.  
1.2.12.  Jānorāda, ka sektoriem piešķirtie reitingi atspoguļo sektoru ievainojamību  pēc tam, 
kad sākotnējiem ievainojamības reitingiem ir piemēroti riskus samazinošas 
kontroles (piemēram, NILLTFNL subjektu IKS, normatīvā  regulējuma pietiekamība, 
u.c.).  Tādēļ augsts ievainojamības reitings ne vienmēr nozīmē, ka attiecīgajā 
sektorā ir vāja s NILL kontroles. Atsevišķiem sektoriem piemītošais risks jau 
sākotnēji ir augstāks, nekā citiem un saglabājas augstākā līmenī pat tad, ja šajā 
sektorā ir spēcīg as NILLTFN kontrol es. 
 
1.3.  Kopsavilkums  
1.3.1.  Novērtējumā konstatēts , ka: 
a) nacionālie draudi ir v idēji augstā līmenī.  
b) nacionā lā NILL ievainojamība ir vidēja.  
1.3.2.  Nacionālo NILL ievainojamību veido : 
a) valsts spēja apkarot NILL, kura Latvijā tiek vērtēta kā  vidēja , un 
b) kopējā sektorālā NILL ievainojamība valstī, kas ir novērtēta  vidēji augst ā 
līmenī .9 
1.3.3.  Tādējādi v alsts vispārējais NILL risk s ir vidēji augstā līmenī.  
 
Attēls Nr. 2. 
  Valsts vispārējais NILL risks    Vispārējie draudi          
A V V VA A A   
VA V V VA VA A   
V VZ V V VA VA   
VZ VZ VZ V V V   
Z Z VZ VZ V V   
  Z VZ V VA A   
  Vispārējā ievainojamība    
                                                
8 Izvērtējuma procesā tika iesaistītas šādas iestādes – FM, KD, TM, IeM, SM, ĢP, VP, DP, VID, FKTK, LB, I AUI, 
VRS, UR, TA, PTAC, PMLP, LZRA, LZAP, LZNP, LKA, LAA, KNAB, ARO, kā arī NILLTFNL subjekti  
9 Attēls Nr.1.1 . 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
7 
 Nozīmīgākie NILL draudi  
1.3.4.  NILL jomā visbūtiskākos draudus rada šādi NN:  
a) Korupcija un kukuļošana (amatnoziegumi);  
b) NN nodokļu jomā;  
c) krāpšana;  
d) kontrabanda.  
1.3.5.  Novērtējumā  secināts, ka galvenos draudus rada NN, kas veikti lielos apmēros un/vai 
organizētā grupā. Tāpat secināts, ka proporcionāli lielāks apdraudējums rodas no 
ārvalstīs izdarītajiem NN.  
Nozīmīgākie TF draudi   
 
Kopējā TF ievainojamība un arī draudu līmenis tika novērtēts kā zems, tādējādi vispārējais risks 
ir zems.  
1.3.6.  Nozīmīgākos TF draudus (ņemot vērā, ka apdraudējuma līmenis ir zems) rada:  
a)  Latvijas iedzīvotāju iespējamā pievienošanās islāmistu teroristu grupējumiem;  
b) nevalstisko organizāciju un uzņēmējdarbības vides iespējama izmantošana 
terorisma finansēšanai un slēpta vai maskēta likumīgiem mērķiem paredzētu 
līdzekļu novirzīšana teroristiskām organizācijām vai to dalībniekiem ; 
c) atsevišķu NILLTF novēršanas likuma subjektu, piemēram, nebanku kreditētāju 
un dažādu maksājumu pakalpojumu sniedzēju iespējamā izmantošana naudas 
līdzekļu iegūšanai un novirzīšanai teroristu organizācijām vai to dalībniekiem . 
 
Pastāv riski , ka TF var notikt, kā pašfinansēšana vai līdzekļu iegūšana no ģimenes locekļiem vai 
no NVO (pēdējais variants ir teorētisks)  
Nacionālā NILL ievainojamība  
1.3.7.  Faktori, kas rada nozīmīgāko nacionālo ievainojamību:  
a) valsts politika NILLTFN jomā tiek veidota sadrumstaloti, ne vienmēr 
nodrošinot pietiekamu koordināciju iesaistīto institūciju vidū , kas savukārt 
kavē savlaicīgu esošo un nākotnes draudu un ievainojamības NILLTFN jomā 
apzināšanos un savlaicīgas novēršanas iespējas;  
b) privātā sektora nepietiekami iesaistī šana NILLTFN sistēmas pilnveidošanā;  
c) atšķirīga izpratne un prakse NILLTF apkarošanas jautājumos izmeklēšanas 
iestādē, prokuratūrā un tiesā , kas nedemonstrē prevencijas un soda 
neizbēgamības principu efektīvu realizāciju.  
Finanšu sektora NILL ievai nojamība  
1.3.8.  Faktori, kas rada nozīmīgāko  finanšu sektora ievainojamību:  
a) augsta  riska apetīte attiecībā uz paaugstinātam NILLTF riskam pakļautajiem 
ārvalstu klientu darījumiem  Ārvalstu klientus apkalpojošo banku sektorā;  
b) iekšējās kontroles sistēmu (turpmāk – IKS) nepietiekama neatkarība, ko rada 
būtiski trūkumi organizatoriskajā struktūrā (korporatīvās pārvaldības principu 
neietiekama ievērošana, tai skaitā banku akcionāru iesaiste IKS vadībā);  
c) nepietiekama IKS personāla kompetence un trūkumi personiskās atbil dības 
nodrošinājuma jomā;  
d) neatbilstošas IT sistēmas NILLTF risku pārvaldībā;  
e) vāja vai neesoša ats evišķu finanšu sektora subjektu uzraudzība (Altum, 
inkasācijas pakalpojumu sniedzēji, finanšu līzinga pakalpojumu sniedzēji, kā 
arī citi maksājumu pakalpojumu  sniedzēji, kuri neatrodas FKTK uzraudzībā, 
patērētāju kred itētāji , LP). 
Nefinanšu sektora ievainojamība  
1.3.9.  Faktori, kas rada nozīmīgāko nefinanšu sektora ievainojamību:  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
8 
 a) nepietiekama nefinanšu sektora subjektu uzraudzības un kontroles institūciju  
(VID, IAUI, LZAP, LZRA, LZNP ) uzraudzība s kapacitāte ; 
b) nepietiekams regulējums, nepilnīgas NILLTFN procedūras, t.sk. IKS ; 
c) izpratnes trūkums un vājās zināšanas NILLTFN jomā.  
Kopējā sektorālā ievainojamība  
 
1.3.10.  Novērtējums apliecina, ka Latvijas TAI, uzraudzības iestāžu un privātā sektora 
pārstāvju zināšanas par NILLTF riskiem ir pilnveidojamas. Visas iesaistītās puses ir 
izrādījušas atsaucību un ir aktīvi iesaistījušās Ziņojuma  gatavošanā, tādējādi 
apliecinot vē lmi uzlabot katra atbildīgā subjekta un uzrauga individuālo pienesumu 
valsts NILLTFN sistēmas pilnveidošanā.  
1.3.11.  Latvijas NILLTF risku novēršanas turpmāk veicamie pasākumi vērsti uz to, lai Latvija 
nepārprotami nodrošinātu, ka tās finanšu sistēm ā ir izveidoti efektīvi mehānismi, kas 
nepieļauj NIL iepludināšanu, bet gadījumā, ja tas tomēr ir noticis, atbildīgo subjektu, 
uzraugu, KD un TAI efektīvas sadarbības rezultātā, šie NIL tiktu izņemti no 
apgrozības, vienlaikus nepalielinot iesaistīto pušu administratīvo s logu. 
1.3.12.  Latvijas NILLTF risku novērtējums tiks veikts atkārtoti un regulāri, sekojot līdzi esošo 
NILLTF tendencēm un efektīvi vēršoties pret jaunajiem riskiem.  
1.3.13.  Valdība ir apņēmusies nodrošināt, ka Latvijas NILLTFN režīms ir efektīvs un atbilstošs  
atbildīgo  subjektu, sektorālajam un valsts kopējam NILLTF riskiem, kas noteikti, 
īstenojot uz riska izvērtējumu balstītu pieeju.   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
9 
 2. Ekonomiskais un 
ģeopolitiskais apraksts  
2.1.  Ekonomiskais apraksts  
2.1.1.  Latvija ir maza un atvērta ekonomika, kuru būtiski  ietekmē globālās ekonomikas 
notikumi, taču tai arī ir lielas izaugsmes iespējas.  Latvija ir Pasaules tirdzniecības 
organizācijas (WTO) biedrs kopš 1991.gada . Latvija kopš 2004.gada ir ES 
dalībvalsts un 2014. gada 1.janvārī  Latvija pievienojās eirozonai un ieviesa euro, bet 
kopš 2016. gada 1.jūlija  Latvija ir OECD dalībvalsts .  
2.1.2.  Pārskata periodā Latvijā joprojām bija vērojama ekonomiskās krīzes ietekme un tās 
rezultātā lēnā IKP izaugsmes atjaunošanās, kā arī samērā augstais bezdarba 
līmenis, kaut arī bezdarba rādītāji uzlabojas, tas notiek galvenokārt pateicoties 
iedzīvotāju skaita samazinājumam, nevis nodarbinātības izmaiņām .  
2.1.3.  Lai arī  izaugsme Latvijā  kopumā ir viena no straujākajām ES, pēdējos gados10 tā ir 
piebremzējusies 2 -3% robežās. Pieauguma tempu palēnināšanos lielā  mērā nosaka  
tendences  ārējā vidē – vājā izaugsme ES, ekonomiskās situācijas pavājināšanās 
Krievijā  un nenoteiktība strauji augošo  Āzijas valstu tirgos.11 Latvijas ekonomikas 
izaugsme n o 2011. - 2014.gadam sasniedza vidēji 3,8% ik gadu. Pēdējos gados 
izaugsmes tempi ir palēninājušies.  2016.gada oktobrī un novembrī vei ktajā Latvijas 
lielo un vidējo uzņēmumu vadītāju aptaujā  tika norādīts, ka  nozīmīgākie sociālie, 
politiskie un ekonomiskie riski Latvijā šobrīd ir: ģeopolitiskie riski; pārmērīgs 
regulējums; nodokļu sloga palielināšanās; sociālā nestabilitāte  un eirozonas 
nākotne.12 
2.1.4.  Jaunākajā P B 2016. gada pētījumā  “Doing Business ” 190 valstu konkurencē Lat vija 
ierindojusies augstajā 14. vietā kopējā kategorijā – ease of doing business rank .13 
PB ir atzinusi Latviju par vienu no TOP 30 līderēm, kas ir veikušas nozīmīgas 
reformas uzņēmējdarbības uzlabošanā.  
2.1.5.  Finanšu plūsmu dalījumā lielākās ienākošās finanšu plūsmas ir no Lietuvas, 
Krievijas, Igau nijas, Lielbritānijas un Vācijas. Savukārt lielākās izejošās finanšu 
plūsmas ir uz Lietuvu, Vāciju, Poliju, Krieviju un Igauniju. Ar šīm valstīm Latvijai arī 
ir aktīvākā ekonomiskā sadarbība.14  
2.1.6.  Latvijas ekonomisko izaugsmi viens no galvenajiem bremzējošaji em faktoriem 
šobrīd ir investīciju straujā samazināšanās. Investīciju pieaugums Latvijā ir zems 
un nesasniedz 5% . To līmenis, piemēram, 2016.gadā bija gandrīz par 1/4 daļu 
zemāks nekā iepriekšējā gadā, ko galvenokārt ietekmēja lēnā ES struktūrfondu 
apguve.  
2.1.7.  Latvijā ir bankas, kuru darbība vairāk ir fokusēta uz vietējo tirgu un tās aizņem 
dominējošu tirgus daļu iekšzemes klientu kreditēšanā. Savukārt daļa Latvijas banku 
fokusējas uz ārvalstu klientu apkalpošanu un tajās ir koncentrēti 94.4% no banku 
sektora ā rvalstu klientu noguldījumiem. Kopumā banku sektorā 2016.gads 
iezīmējās ar būtiskām ārvalstu noguldījumu samazinājumu  un veselīgu iekšzemes 
noguldījumu pieaugumu.15 
2.1.8.  Pārskata  periodā  Latvij ā ir pieauguši  riski saistībā  ar Krievijas  un Ukrainas  
ģeopolitiskās  situācijas  ietekmi  uz Latvijas  uzņēmumu  preču  eksportu . Nestabilā 
situācija ir ieilgusi, kā arī šobrīd ir noteiktas savstarpējas ekonomiskās sankcijas. 
Atsevišķi uzņēmumi, kuru preču noieta tirgus ir Krievija un Ukraina, jau šobrīd 
                                                
10 https://www.em.gov.lv/lv/nozares_politika/tautsaimniecibas_attistiba/zinojums_par_latvijas_tautsaimniecibas_attistibu/  
11 Ziņojums par Latvijas tautsaimniecības attīstību. Pieejams: 
https://www.em.gov.lv/lv/nozares_politika/tautsaimniecibas_attistiba/zinojums_par_latvijas_tautsaimnieciba
s_attistibu   
12 https://www.pwc.com/lv/lv/assets/baltijas -uznemumu -vaditaju -aptaujas -rezultati -30-novembris -2016.pdf   
13 Pasaules bankas pētījums “ Doing Busine ss”. Pieejams: http://www.doingbusiness.org/rankings   
14 LB sniegtā informācija.  
15 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016. gadā. Pieejams : 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
10 
 saskaras ar  valūtas  kursu  radītajiem  zaudējumiem  nestabilā rubļa (RUB) un grivnas 
(UAH) kursa, kā arī pieprasījuma mazināšanās dēļ.  
2.1.9.  Latvijā 2016.gadā tika uzsākta un turpinās  nodokļu sistēmas izvērtēšana. Tās 
ietvaros ir veikts P B audits par Latvijas nodokļu sistēmu. Nodokļu  sistēmas galvenās 
problēmas saistāmas nevis ar pārāk zemām nodokļu likmēm, bet gan ar izvairīšanos 
maksāt nodokļus.  
 
2.2.  Ģeopolitiskais apraksts  
2.2.1.  Latvija ir valsts, kas atrodas ziemeļaustrumu Eiropā, starp Lietuvu un Igauniju . Tās 
kopējā platīb a ir  64 589 km un tajā dzīvo aptuveni 2 mil j. iedzīvotāju. Latvijai ir 
gandrīz 500 km gara jūras robeža gar Baltijas jūru un 1370 km sauszemes robeža 
ar Igaunij u, Krievij u, Baltkrievij u un Lietuv u. Šād s ģeogrāfiskais stāvoklis raksturo 
Latviju kā transporta un  tirdzniecības kustības krustpunkt u robežu starp ES un NVS. 
Tranzītvalsts statusu Latvijai nodrošina arī Ventspils, Liepājas un Rīgas tirdzniecības 
ostu izvietojums, kā arī Rīgas lidosta.  
2.2.2.  Pēc neatkarības atjaunošanas  1991.gadā  Latvija ir stiprinājusi sadar bību ar citām 
Eiropas un pasaules valstīm, par ko liecina arī NATO un ES dalībvalsts statuss . Taču 
Latvijai joprojām ir saglabājusies cieša sadarbība ar Krieviju un citām NVS valstīm , 
piemēram, Baltkrievij u, Ukrain u, Kazahstān u. 
2.2.3.  Latvijas iedzīvotājus raksturo  krievu un angļu  valod as zināšanas un eiropeiskā 
mentalitāte , kas piesaista investorus, gan no NVS valstīm, gan no citām pasaules 
valstīm.  Investorus piesaist a arī kopumā zemais nodokļu slogs - uzņēmumu 
ienākumu nodokļa efektīvās likmes un kapitāla  nodokļi ir vieni no zemākajiem 
Eiropā16. Investīciju ziņā pievilcīgākas jomas ir tās, kur  tiek nodrošināta 
konkurētspējīga izglītība - medicīn a, farmācij a, kā arī IT. Tieši IT nozare pašlaik 
uzrāda visstraujāko izaugsmi Latvijā.17  
2.2.4.  Ārvalsts investīciju statistika liecina, ka pārskata periodā ir pieaudzis Latvijas 
uzņēmumos veikto investīciju skaits un apmērs no Krievijas Federācijas , taču 
vienlaikus ir krities investīciju skaits un apmērs no Zviedrijas, Norvēģijas, ASV un 
Vācijas un citām valstīm,18 kas kopumā rada investīciju apjomu kritumu.19 Turklāt, 
nestabil ais ES stāvoklis , piemēram, Brexit , rada ārvalsts investor u šaubas 
jautājum ā par investīcijām  ne tikai Eiropā, bet arī Latvijā.20 Taču, joprojām pastāv 
risks ka Latvijas ekonomika  tiks izmantota no Krievijas ieplūdušu NIL legalizācijā.  
2.2.5.  Jau minētais ģeogrāfiskais izvietojums, dalība ES un iespēja saņemt pakalpojumus 
krievu valodā, veicina ārvalstu uzņēmēju biznesa attīstību Latvijā un to ieguldījumu 
apmēru Latvijas bankās. Šobrīd ārvalstnieku noguldījumi veido mazāk nekā pusi no 
banku sek tora noguldījumiem.21   
                                                
16 Tabula 2.1.  
17 Raksts “Ekonomiste: Nozīmīgākie investoru piesaistes faktori - ģeopolitiskais stāvoklis un zemais nodokļu 
slogs”. Pieejams: https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/ekonomiste -nozimigakie -investoru -piesaistes -
faktori -geopolitiskais -stavoklis -un-zemais -nodoklu -slogs-14015091  
18 Ārvalstu tiešo investīciju sadalījums pa valstīm. Pieejams: 
https://www.lursoft.lv/estadistic?act=UR_STATS&pcurr=EUR&id=502&state=DE&period=Y  
19 Raksts “Strauji sarūk ārvalstu tiešo investīciju apmērs Latvijā”. Pieejams: http://www.db .lv/finanses/strauji -
saruk -arvalstu -tieso-investiciju -apmers -latvija -454429  
20 An EY survey on foreign investment decisions in Europe and the prospect of Brexit. Pieejams: 
http://www.ey.com/gl/en/issues/business -environment/ey -attractiveness -survey -plan-b-for-brexit  
21 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016. gadā. Pieejams : 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
11 
 3. Institucionālais un 
normatīvais ietvars  
3.1.  Institucionālās NILLTFN sistēmas apraksts  
NILLTFN koordinējošās institūcijas  
3.1.1.  NILLTFN koordinējošās institūcijas ir šādas:  
a) FSAP un  
b) KD Konsultatīvā padome.22 
NILLTFNL subjekti un to darbības uzsākšana  un uzraudzība  
3.1.2.  Normatīvais regulējums, kas nosaka visu FKTK uzraudzībā esošo finanšu iestāžu 
licencēšanas un darbības uzsākšanas kārtību, ir pilnīgs un pietiekami detalizēts. 
FKTK uzraugāmaj ām iestādēm tiek prasīta atbilstība vairākiem darbības uz sākšanas 
nosacījumiem. Savukārt nefinanšu sektorā pietiekami stingras komerc darbības 
reģistrēšanas  prasības tiek izvirzītas tikai izložu un azartspēļu organizētājiem. Taču 
pārējiem subjektiem tiek izvirzītas tikai dažas darbības uzsākšanas prasības vai arī 
tādas netiek izvirzīta s vispār. Turpmāk tiek apskatīti  būtiskākie nosacījumi, kas tiek 
izvirzīti NILLTFNL subjektu darbības uzsākšanai.   
 NILLTFNL subjekti  Licencē -
šanas/ 
reģistrā
-cijas  
iestāde  Uzraudzības 
iestāde  Licencēšanas prasības  
Atbilstība 
NILLTFNL  Pamatkapitāla 
izcelsme  Amatpersonu
/ pretendentu 
zināšanas  Amatpersonu
/ pretendentu 
reputācija/ 
nesodāmība  Finanšu sektors  
Licence/reģistrācija  Bankas  FKTK FKTK + + + + 
IBS FKTK FKTK + + + + 
IPS FKTK FKTK + + + + 
AIF FKTK FKTK + + + + 
PPF FKTK FKTK + + + + 
Dzīvības apdrošināšanas 
sabiedrības  FKTK FKTK 
+ + + + 
MI/ENI  FKTK FKTK + + + + 
KAS FKTK FKTK + - + + 
Patērētāju kreditēšanas 
pakalpojumu sniedzēji23 PTAC VID - + - + 
Altum24 n/a VID n/a n/a + + 
Latvijas pasts25 n/a SM n/a n/a + + 
Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrības  LB LB + - - + 
                                                
22 Skatīt Ziņojuma 5.1.sadaļu  
23 Izņemot Patērētāju tiesību aizsardzības likumā norādītos izņēmuma gadījumus, piemēram, bankas, KAS.  
24 Nav noteikta licencēšanas kārtība, ņemot vērā, ka attiecīgā iestāde ir tikai viena un jau iepriekš dibināta. 
Attiecīgās iestādes amatpersonas tiek pārbaud ītas pirms iecelšanas.  
25 Nav noteikta licencēšanas kārtība, ņemot vērā, ka attiecīgā iestāde ir tikai viena un jau iepriekš dibināta. 
Attiecīgās iestādes amatpersonas tiek pārbaudītas pirms iecelšanas.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
12 
 Personas, kas sniedz 
inkasācijas 
pakalpojumus  VP26 nav noteikts  - - - - 
 
 
 NILLTFNL subjekti  Licencē -
šanas/ 
reģistrā
-cijas  
iestāde  Uzraudzības 
iestāde  Licencēšanas prasības  
Atbilstība 
NILLTFNL  Pamatkapitāla 
izcelsme  Amatpersonu
/ pretendentu 
zināšanas  Amatpersonu
/ pretendentu 
reputācija/ 
nesodāmība  Nefinanšu sektors  
Licence/reģistrācija  Izložu un azartspēļu 
organizētāji  IAUI IAUI + + - + 
Zvērināti notāri  LZNP LZNP - n/a + + 
Zvērināti advokāti  LZAP LZAP - n/a + + 
Zvērināti revidenti  LZRA LZRA - n/a + + 
Dārgmetālu un 
dārgakmeņu tirgotāji  Latvijas 
proves 
birojs  VID + - - - Bez atļaujas/ licences  Aģenti un starpnieki 
nekustamā īpašuma 
tirdzniecībā  - VID - - - - 
Nodokļu konsultanti, 
ārpakalpojuma 
grāmatveži, juristi  - VID - - - - 
Transportlīdzekļu 
tirgotāji  - VID - - - - 
Personas, kas 
nodarbojas ar kultūras 
pieminekļu tirdzniecību  - Valsts 
kultūras 
pieminekļu 
aizsardzības 
inspekcija  - - - - 
 
3.1.3.  Esošais normatīvais regulējums neparedz uzrauga noteikšanu atsevišķiem 
NILLTFNL subjektiem – inkasācijas pakalpojumu sniedzējiem, finanšu līzinga 
pakalpojumu sniedzējiem, kā arī citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri 
neatrodas FKTK uzraudzībā.  
NILLTFN iesaistītās tiesībaizsardzības iestādes   
3.1.4.  Latvijā ar NILLTF saistītu NN izmeklēšanu galvenokārt veic VP, DP, VID F PP, VID 
MPP un KNAB.27 
3.1.5.  Konkrētu NN institucionālo piekritību nosaka ģenerālprokurors. Ja NN izmeklēšana 
ir piekritīga vairāk nekā vienai izmeklēšanas iestādei, to izmeklē iestāde, kura pirmā 
uzsākusi kriminālprocesu.  
                                                
26 VP izsniedz speciālo atļauju (licenci) inkasācijas a psardzes pakalpojumu sniegšanai.  
27 KPL, 386.pants  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
13 
 3.1.6.  Kriminālprocesa nodrošināš anai personas tiesības var ierobežot ar procesuālajiem 
piespiedu līdzekļiem, t.sk. aizturēšanu.28 Drošības līdzekļus kriminālprocesa 
ietvaros var piemērot tikai aizdomās turētajam un apsūdzētajam .29 
3.1.7.  Prokuratūra uzrauga pirmstiesas izmeklēšanas un operatīvās darbības, veic 
pirmstiesas izmeklēšanu, uzsāk un veic kriminālvajāšanu, uztur valsts apsūdzību un 
uzrauga sodu izpildi. Saistībā ar NILL un predikatīvo nodarījumu kriminālvajāšanu 
prokuratūrā darbo jas divas specializētās prokuratūras:  
a) ONCNSP;  
b) FENIP.  
Vienlaikus minētās kategorijas lietas var būt uzraudzībā vai lietvedībā jebkuram 
rajona vai apgabala līmeņa prokuroram Latvijas reģionos.  
3.1.8.  ONCNSP prokurori  citu starpā  specializējas tādu ekonomisko un f inanšu noziegumu 
izmeklēšanā un kriminālvajāšanā, kas sai stīti ar NILL. Šie prokurori uzrauga 
izmeklēšanu, ko veic VP ENAP un VID FPP.  
 
3.2.  NILLTFN sistēmas normatīvais regulējums  
3.2.1.  Latvijā NILLTFN regulējums ir ietverts NILLTFNL, kas veidots atbilstoši 
starptautiskajiem standartiem NILLTFN jomā, iekļaujot tajā 3.Direktīvas prasības 
un FATF 40 rekomendācijas. NILLTFNL ir saistošs visiem NILLTFNL subjektiem.  
3.2.2.  Papildus NILLTFN normatīvo ietvaru galvenokārt veido FKTK un MK noteikumi, KL, 
KPL, LAPK un starpta utiskie normatīvie akti.  
3.2.3.  Moneyval 4.kārtas ziņojumā tika konstatēta atsevišķu Latvijas normatīvo aktu 
neatbilstība vai nepilnīga atbilstība FATF 40 + 9 rekomendācijām.30 Latvija ir veikusi 
darbības, lai novērstu neatbilstības FATF rekomendācijām Nr. 5, 9, 1 2, 13, 16, 17, 
21, 24, 32, 38 un speciālajām rekomendācijām III, IV, VI, IX, kuru izpilde Latvijā 
Moneyval 4.kārtas ziņojumā tika novērtēta, kā neatbilstoša vai daļēji atbilstoša.31 
3.2.4.  Pārskata periodā veikti arī citi grozījumi, lai ieviestu FATF rekomendāciju  prasības 
(kopš 2012.gada NILLTFNL ir grozīts astoņas reizes), t.sk. tām kur regulējums ir 
ticis atzīts par lielākoties atbilstošu. Kā piemērus var minēt šādas būtiskas izmaiņas 
NILLTFNL regulējumā:  
a) veikti grozījumi PNP definīcijā, paplašinot formulējumu t ā, lai tas aptvertu 
visas personas, kas valstī ieņem vai ir ieņēmušas nozīmīgu publisku amatu.32 
Atšķirībā no agrākās attiecīgās normas redakcijas, pašreiz PNP definīcija ir 
atvērta un neaprobežojas tikai ar uzskaitīto amatu sarakstu;  
b) veikti grozījumi finan šu iestādes definīcijā, paplašinot tās formulējumu, lai 
aptvertu visas iespējamās finanšu iestādes;33 
c) papildināts regulējums attiecībā uz PLG noskaidrošanu;34 
d) no KL uz NILLTFNL pārcelta un paplašināta terorisma finansēšanas 
definīcija;35 
                                                
28 KPL, 242.pants  
29 KPL, 241.panta otrā daļa  
30http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/round4/LTV4_MER_MONEYVAL(2012)16_en.pd
f  
31 28.07.2016. Otrais 4.kārtas izvērtējuma progresa ziņojums, kuru Latvija ir iesniegusi Moneyval [nav publiski 
pieejams]  
32 13.08.2014. grozījumi NILLTFNL  
33 13.08.2014. grozījumi NILLTFNL  
34 13.08.2014. grozījumi NILLTFNL  
35 13.08.2014. grozījumi NILLTFNL  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
14 
 e) pieņemta virkne FKTK normatīvo noteikumu, kas nosaka, piemēram, banku 
pienākumu izstrādāt klientu riska skaitliskā novērtējuma sistēmu, prasības 
darbinieku apmācībām, u.tml. Lūdzu, skat. Ziņojuma 3.2.7.punktu.  
3.2.5.  Pašlaik norisinās darbs pie 4.Direktīvas ieviešanas Latvijas normat īvajā regulējumā, 
kas vēl vairāk uzlabos Latvijas NILLTFN regulējumu.  
3.2.6.  Papildus NILLTFNL paredzētajam, ir izdoti arī MK noteikumi, kas sīkāk regulē 
dažādus NILLTFNL apskatītus jautājumus. MK ir izdevis noteikumus, kuri ir saistoši 
visiem NILLTFNL subjektiem  un nosaka teroristu sarakstu atzīšanu,36 kārtību kādā 
valsts un pašvaldību institūcijas sniedz informāciju KD,37 neparastu darījumu 
pazīmes un kārtību, kādā tiek ziņots par neparastiem vai aizdomīgiem darījumiem,38 
trešo valstu sarakstu, kuru normatīvie akti  NILLTFN jomā ir līdzvērtīgi ES 
prasībām.39 
3.2.7.  Arī NILLTFNL atsevišķām uzraudzības iestādēm (FKTK, LB) ir piešķirts deleģējums 
izdot saistošus normatīvos aktus, kuri attiecas uz to uzraudzībā esošajiem NILLTFNL 
subjektiem.  
3.2.8.  FKTK ir izdevusi virkni tās uzraugām ajiem subjektiem saistošus normatīvos aktus. 
Atbilstoši uz risku izvērtējumu balstītas pieejas būtībai, īpaša uzmanība ir pievērsta 
bankām. FKTK ir izdevusi šādus tiesību aktus NILLTFN jomā:  
a) Klientu padziļinātās izpētes normatīvie noteikumi, kas regulē klientu 
padziļinātās izpētes veikšanas kārtību. Noteikumi ir saistoši PPF, IBS, IPS, 
reģistrētām MI/ENI, kuru darbībai nav nepieciešama licence.40 
b) Klientu padziļinātās izpētes normatīvie noteikumi kredītiestādēm un 
licencētām maksājumu un elektroniskās naudas iestādēm, kas regulē klientu 
padziļinātās izpētes veikšanas kārtību. Noteikumi ir saistoši bankām un 
licencētām MI/ENI.41 
c) Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska 
pārvaldības informācijas tehnoloģiju nodrošinājuma norm atīvie noteikumi, 
kas regulē NILLTF riska pārvaldības IT nodrošinājuma minimālās prasības. 
Noteikumi ir saistoši bankām un dalībvalstu un trešo valstu banku filiālēm.42 
d) Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska 
pārvaldības per sonālresursu un personāla apmācības nodrošināšanas 
normatīvie noteikumi, kas nosaka nepieciešamo personālresursu un 
personāla apmācības nodrošināšanu NILLTFN jomā. Noteikumi ir saistoši 
bankām un dalībvalstu un trešo valstu banku filiālēm.43 
e) Informācijas pa r kredītiestādes klientiem un to veiktajiem darījumiem 
apkopošanas un sniegšanas F KTK normatīvie noteikumi, kas nosaka prasības 
attiecību uz informācijas par klientiem apkopošanu un sniegšanu FKTK. 
Noteikumi ir saistoši bankām un dalībvalstu un trešo valst u banku filiālēm.44  
                                                
36 MK 08.03.2016. noteikumi Nr. 138 “Noteikumi par valstīm un starptautiskajām organizācijām, kuras 
sastādījušas to personu sarakstus, kas tiek turētas aizdomās par iesaistīšanos teroristiskās darbībās vai masu 
iznīcināšanas ieroču izgatavošanā, glabāšanā, p ārvietošanā, lietošanā vai izplatīšanā”  
37 MK 22.12.2008. noteikumi Nr. 1092 “Kārtība, kādā valsts un pašvaldību institūcijas sniedz informāciju 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienestam”   
38 MK 22.12.2008. noteikumi Nr. 1071 “Noteikumi  par neparasta darījuma pazīmju sarakstu un kārtību, kādā 
sniedzami ziņojumi par neparastiem vai aizdomīgiem darījumiem”  
39 MK 25.11.2008. noteikumi Nr. 966 “Noteikumi par to trešo valstu sarakstu, kuru normatīvo aktu prasības 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu leg alizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā ir līdzvērtīgas Eiropas 
Savienības tiesību aktu prasībām”  
40 FKTK 27.08.2008. noteikumi Nr. 125 “Klientu padziļinātās izpētes normatīvie noteikumi”  
41 FKTK 23.12.2015. noteikumi Nr. 234 “Klientu padziļināt ās izpētes normatīvie noteikumi kredītiestādēm un 
licencētām maksājumu un elektroniskās naudas iestādēm”  
42 FKTK 28.12.2016. noteikumi Nr. 219 ”Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska 
pārvaldības informācijas tehnoloģiju nod rošinājuma normatīvie noteikumi”  
43 FKTK 20.12.2016. noteikumi Nr. 214 “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska 
pārvaldības personālresursu un personāla apmācības nodrošināšanas normatīvie noteikumi”  
44 FKTK 29.11.2016. note ikumi Nr. 197 “Informācijas par kredītiestādes klientiem un to veiktajiem darījumiem 
apkopošanas un sniegšanas Finanšu un kapitāla tirgus komisijai normatīvie noteikumi”  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
15 
 f) Sadarbības ar trešajām personām un prasību darījuma attiecībām ar 
klientiem, kuru identifikācijā vai izpētē izmantoti trešās personas 
pakalpojumi, normatīvie noteikumi, kas nosaka prasības sadarbībai ar 
trešajām personām, kas iestādes i nteresēs veic klientu identifikāciju vai 
iegūst klientu izpētei nepieciešamo informāciju, un darījuma attiecībām ar 
klientiem, kuru identifikāciju vai klientu izpētei nepieciešamo informāciju ir 
nodrošinājis aģents. Noteikumi ir saistoši bankām, MI/ENI un to dalībvalstu 
un trešo valstu filiālēm.45 
g) Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska 
pārvaldīšanas normatīvie noteikumi, kas nosaka NILLTF riska pārvaldīšanas 
minimālās prasības. Noteikumi ir saistoši Latvijas Republikā reģist rētām 
bankām.46 
3.2.9.  LB ir izdevusi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
novēršanas prasības, veicot ārvalstu valūtu skaidrās naudas pirkšanu un pārdošanu, 
kas nosaka prasības attiecībā uz IKS izveidi, PLG noskaidrošanu, kā arī atti ecībā uz 
klientu veikto darījumu uzraudzību un klientu saimnieciskās darbības pārzināšanu.47 
Noteikumi ir saistoši ārvalstu valūtas  maiņas  kapitālsabiedrībām.  
3.2.10.  Zvērinātu advokātu, zvērinātu notāru un zvērinātu revidentu darbību regulē 
attiecīgi Latvijas Republikas Advokatūras likums, Notariāta likums un Revīzijas 
pakalpojumu likums, kā arī katr as nozar es uzraugs ir izdevis vadlīnijas NILLTFN 
jomā, kas saistošas visiem attiecīgās nozares subjektiem.  
3.2.11.  Nefinanšu sektora subjekti norāda uz  nepieciešamību pēc papildu  regulējuma 
vairākās jomās. Piemēram, nefinanšu sektorā jāveido regulējums, kas noteiktu 
vienotu IKS izveides un klientu izpētes kārtību. Vismaz dažās jomās darbs pie 
regulējuma pilnveidošanas jau ir sācies, piemēram, tiek izstrādāti noteikumi, kuri 
regulēs klientu audiovizuālo identifikāciju. Eiropas Parlamentā  tiek izskatīts 
4.Direktīvas grozījumu projekts, kas paredz nacionālo PNP sarakstu izveidi. Šie 
apstākļi, kā arī tas, ka tiek gatavoti grozījumi 4.Direktīvas ieviešanai, norāda, ka 
regulējums p astāvīgi tiek uzlabots.  
Administratīvie sodi  
3.2.12.  Latvijas normatīvais regulējums paredz administratīvo sankciju piemērošanu par 
NILLTFNL noteikto pienākumu neizpildi. Sodi ir paredzēti gan LAPK, gan atsevišķu 
NILLTFNL subjektu darbību regulējošajos normatīvajo s aktos.  
3.2.13.  Finanšu sektorā FKTK uzraudzībā esošajiem subjektiem regulējums paredz bargus 
administratīvos sodus attiecībā uz NILLTFNL prasību neievērošanu, bet citu finanšu 
iestāžu administratīvo sodu regulējumā ir nepieciešami uzlabojumi.  
3.2.14.  Smagākie administratīvie sodi ir piemērojami tām finanšu iestādēm, kuru 
regulējošajos normatīvajos aktos jau ir ieviestas 4.Direktīvas prasības attiecībā uz 
sodiem. Tā, piemēram, MI/ENI un bankām - par NILLTFNL prasību neievērošanu ir 
iespējams piemērot vi rkni dažādu sodu, no kuriem būtiskākie ir licences anulēšana, 
naudas sods līdz 10% no iestādes kopējā gada apgrozījuma48, naudas sods iestādes 
darbiniekam vai amatpersonai līdz 5 milj. EUR.49 
3.2.15.  Citu FKTK pārraudzībā esošo finanšu iestāžu50 regulējums par edz daž āda veida 
administratīvo  sodu piemērošanu. FKTK ir tiesīga anulēt jebkuras tās uzraudzībā 
esošas iestādes licenci.51 Piemērojamie maksimālie naudas sodi ir salīdzinoši augsti: 
                                                
45 FKTK 29.11.2016. noteikumi Nr.196 “Sadarbības ar trešajām personām un prasību darīju ma attiecībām ar 
klientiem, kuru identifikācijā vai izpētē izmantoti trešās personas pakalpojumi, normatīvie noteikumi”  
46 FKTK 23.09.2016. noteikumi Nr. 154 “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska 
pārvaldīšanas normatīvie noteikumi”  
47 LB 19.09.2014. noteikumi Nr. 141 “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
novēršanas prasības, veicot ārvalstu valūtu skaidrās naudas pirkšanu un pārdošanu”  
48 Maksimālais apmērs ir 10 % no kopējā gada apgrozījuma. Ja  10 % no attiecīgās bankas kopējā gada 
apgrozījuma ir mazāk par 5 milj. EUR, tad maksimālais sods ir 5 milj. EUR   
49 Kredītiestāžu likums, 196.panta 7.punkts, 198.1 panta pirmās daļas 2.punkts; Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likums, 
25.panta pirmā daļa, 56.panta otrā daļa  
50 Apdrošināšanas sabiedrības, KAS, MI, ENI, AIFP, IPS, ieguldījumu brokeru sabiedrības, PPF  
51 Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas li kums, 93.panta  otrā daļa; Krājaizdevu sabiedrību likums, 13.panta 
pirmā daļa; Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likums, 20.panta pirmā daļa; Ieguldījumu 
pārvaldes sabiedrību likums, 84.panta 1.2daļa; Likums “Par privātajiem pensiju fondiem” , 28.panta 5.1daļa; 
Finanšu instrumentu tirgus likums, 84.panta pirmā daļa  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
16 
 apdrošināšanas sabiedrībām – 142 tūkst. EUR,52 AIF un IPS – 142.3 tūkst. EUR,53 
IBS – 10% no neto ienākumiem, bet, ja 10% no neto ienākumiem nepārsniedz 
142.3 tūkst. EUR, tad maksimālais sods ir 142 .3 tūkst. EUR, 54 PPF – 400 minimālās 
mēnešalgas jeb 152 tūkst. EUR,55 KAS – 7.1 tūkst.  EUR.56 
3.2.16.  LB nav tiesību Valūtas maiņas kapitālsabiedrī bām piemērot naudas sodus par 
pārkāpumiem NILLTFN jomā, tomēr LB ir tiesīga apturēt vai anulēt licenci ārvalstu 
valūtas skaidrās naudas pirkšanai un pārdošanai.57 
3.2.17.  SM nav tiesību administratīvi sodīt LP par pārkāpumiem NILLTFN jomā. Tomēr SM 
var izmantot sav as vienīgā akcionāra tiesības un, konstatējot pārkāpumu NILLTFN 
jomā, ar SM ieceltās LP padomes starpniecību, atsaukt no amata LP valdi.58  
3.2.18.  VID ir tiesīga uzlikt administratīvos sodus Altum un nebanku kredītdēvēji par 
NILLTFN kārtības neievērošanu, tomēr maksimālie sodi var sasniegt tikai 700 EUR.  
3.2.19.  Nefinanšu sektora administratīvo sodu regulējumā ir saskatāma vieta būtiskiem 
uzlabojumiem gan uzraudzības iestāžu tiesībās piemērot administratīvos sodus, gan 
piemērojamo sodu maksimālajos apmēros.  
3.2.20.  LZAP, LZNP, L ZRA un IAUI nav tiesību uzlikt administratīvos sodus saviem 
uzraugāmajiem subjektiem par pārkāpumu NILLTFN jomā.  
3.2.21.  Jānorāda, ka SM, LB,  IAUI, LZR A ir tiesības ierosināt VID piemērot  administratīvo 
sodu NILLTFNL subjektam, ja tiek konstatēti pārkāpumi  NILLTFN jomā .59 
3.2.22.  VID ir tiesīgs piemērot administratīvos sodus par NILLTFN kārtības neievērošanu, 
tomēr piemērojamo sodu maksimālais apmērs ir 700 EUR un VID nav tiesību 
jebkādā veidā apturēt subjektu darbību, pamatojoties uz pārkāpumu NILLTFN 
jomā.60 Pārska ta periodā ir pieņemti grozījumi LAPK, kuri paplašina VID tiesības 
sodīt NILLTFNL subjektus (t.sk. zvērinātus advokātus, notārus un revidentus) par 
neziņošanu par neparastiem un aizdomīgiem darījumiem uzliekot sodu līdz 5 tūkst. 
EUR.61 Līdz ar to, ir sagaid āms uzlabojums administratīvās atbildības piemērošanā 
šajā jomā.  
3.2.23.  Novērtējums identificē atsevišķus trūkumus administratīvo sodu par NILLTFNL 
prasību neievērošanu sistēmā. Jāveic šādi pasākumi:  
a) jāpaaugstina naudas sodu apmēru tiem NILLTFNL subjektiem, kuri neatrodas 
FKTK un VID uzraudzībā;  
b) jānodrošina iespēja LB, IAUI, LZAP, LZR A, LZNP patstāvīgi piemērot naudas 
sodus visiem NILLTFNL subjektiem (piem., LP, Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrībām);  
c) jānodrošina iespēja piemērot naudas sodu s visu subjektu par NILLTFN L prasību 
izpildi atbildīgajiem darbiniekiem un valdes locekļiem.  
3.2.24.  Ir sagaidāms , ka šie trūkumi tiks novērsti, ieviešot 4.Direktīvas prasības 2017.gadā.  
Nozaru vadlīnijas  
3.2.25.  Papildus normatīvajam regulējumam atsevišķas kontroles un uzraudzības iestādes 
ir izdevušas ieteikumus un vadlīnijas. Visaktīvākā šajā jomā ir bijusi FKTK, kuras 
uzraudzībai ir pakļautas lielākā daļa un nozīmīgākās Latvijas finanšu iestādes.  
3.2.26.  FKTK ir izdev usi šādus ieteikumus:  
                                                
52 Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likums, 94.panta trešā daļa  
53 Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likums, 90.pants; Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likums, 
87.pa nta 1.2 daļa 
54 Finanšu instrumentu tirgus likums, 148.panta piecpadsmitā daļa  
55 Likums “Par privātajiem pensiju fondiem”, 28. panta 5.3 daļa 
56 Krājaizdevu sabiedrību likums, 32. panta otrā daļa  
57 LB 13.05.2009. noteikumi Nr. 36 “Ārvalstu valūtu skaidrās naudas pirkšanas un pārdošanas noteikumi”, 
57.1.punkts., 59.7.punkts  
58 Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums, 107.panta otrās daļas 1.punkts  
59 NILLTFNL, 46. panta  pirmās daļas 6.punkts  
60 LAPK, 165.8 pants  
61 Stājas spēkā 01.01.2017.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
17 
 a) Ieteikumi maksājumu iestādēm un elektroniskās naudas iestādēm noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā;62  
b) Ieteikumi kredītiestādēm un finanšu iestādēm politiski nozīmīgu personu, to 
ģimenes locekļu un ar tām cieši saistītu personu noskaidrošanai, izpētei un 
darījumu uzraudzībai;63 
c) Ieteikumi kredītiestādēm klientu līdzekļu un labklājības izcelsmes 
noteikšanai;64 
d) Ieteikumi klientu neklātienes identifikācijai.65 Paredzēti bankām un ārvalstu 
banku f iliālēm;  
e) Ieteikumi noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
riska mazināšanai korespondentattiecību jomā.66 Paredzēti bankām un 
ārvalstu banku filiālēm.  
3.2.27.  Lai sekmētu vienotu izpratni par NILLTFN procesiem, 2015.gada martā VID ir 
izstrādājis Vadlīnijas NILLTFNL subjektiem, k urās likuma subjektiem tiek skaidrotas 
viņu tiesības un pienākumi.67 Tās ir izstrādātas katrai VID uzraugāmajai 
nozarei/kategorijai atsevišķi un publiski pieejamas VID mājaslapā . 
3.2.28.  IAUI ir izstrādājusi ieteikumus par IKS izveidošanu.68 
3.2.29.  LZAP ir izstrādājusi kārtību par veicamo pasākumu NILLTFNL prasību izpildes 
nodrošināšanai, kā arī nosaka kādas darbības veicamas, sniedzot pakalpojumu, kad 
zvērinātiem advokātiem piemērojams NILLTFNL  (2017.gadā izdoti jaunā 
redakcijā) .69 Savukārt LZRA ir izstrādājusi kārtību, kas nosaka, kā zvērināti 
revidenti izstrādā un īsteno iekšējās kontroles sistēmu, kas nodrošina NILLTFNL 
prasību izpildi.70 LZNP ir pieņēmusi kārtību un ieteikumus, kuri nosaka notāriem 
NILLTFNL piemērošanas kārtību, sniedz aizdomīgu un neparastu  darījumu 
atšķiršanas shēmas un ietver arī tipoloģijas.71 
Starptautiskais regulējums  
3.2.30.  Latvija ir pievienojusies virknei  starptautisku līgumu par savstarpējās sadarbības 
veicināšanu un uzlabošanu72. Tāpat ir noslēgti vairāki divpusēji73 un daudzpusēji74 
sadarbības līgumi.  
3.2.31.  Ja ar ārvalsti nav līguma par krimināltiesisko sadarbību, tiesības iesniegt ārvalstij 
krimināltiesiskās sadarbības lūgumu vai saņemt ārvalsts krimināltiesiskās 
sadarbības lūgumu ir tieslietu ministram un ģenerālprokuroram KPL noteiktās 
kompetences ietvaro s. Šīs amatpersonas var pieprasīt vai izsniegt ārvalstij 
                                                
62 FKTK 06.12.2013. ieteikumi Nr. 268 “Ieteikumi maksājumu iestādēm un elektroniskās naudas iestādēm 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā”  
63 FKTK 02.03.2016. ieteikumi Nr. 55 “Ieteikumi kredītiestādēm un finanšu iestādēm politiski nozīmīgu personu, 
to ģimenes locekļu un ar tām cieši saistītu personu noskaidrošanai, izpētei un darījumu uzraudzībai.”  
64 Ieteikumi kredītiestādēm klientu līdzekļu u n labklājības izcelsmes noteikšanai. Pieejami: 
http://www.fktk.lv/lv/ties ibu-akti/kreditiestades/fktk -izdotie -noteikumi/citi/5213 -ieteikumi -kreditiestadem -
klientu -lidzeklu -un-labklajibas -izcelsmes -noteiksanai.html   
65 Ieteikumi klientu neklātienes identifikācijai. Pieejami: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/5212/Ieteikumi_neklatienes%20identifikacija_18.09.2014.pdf   
66 Ieteikumi noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas  
riska mazināšanai k orespondentattiecību jomā. Pieejami:  
http://www.fktk.lv/attachments/article/5211/Ieteikumi%20korbankas%20final_18.09.2014.pdf   
67 VID 2015.gada vadlīnijas NILLTFN likuma prasību ievērošanai nodokļu konsultantiem un ārpakalpojuma 
grāmatvežiem. Pieejams: 
https://www.vid.gov.lv/default.aspx?tab id=10&id=3814&hl=1&oid=25708&otype=17  
68 IAUI 30.10.2014. ieteikumi Nr.61 “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
novēršanas iekšējās kontroles sistēmas izveides ieteikumi kapitālsabiedrībām, kas saņēmušas licenci 
azartspēļu orga nizēšanai un uzturēšanai”  
69 Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas 15.12.2009. instrukcija “ Kārtība par veicamo pasākumu kopumu 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma prasību izpildes 
nodrošināšanai ”; “Klienta identifikācijas veidlapa”; “Klienta izpētes un risku novērtēšanas veidlapa”  
70 “NILLTFNL nosacījumu izpildes kārtība”, Pieejams: http://www.lzra.lv/index.php   
71 Iekšējais normatīvs "Ieteikumi zvērinātiem notāriem  noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma 
finansēšanas novēršanas jomā" p ieejams: https://www.latvijasnotars.lv/lv/notary/laws_and_regulations/   
72 Piemēram, Eiropas Konvencija par savstarpējo tiesisko palīdzību krimināllietās un tās papildu protokoliem; 
1990.gada 8.novembra Eiropas Padomes konvencija par NILL novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un 
konfiskāciju  
73 Pieejami: http://www.mfa.gov.lv/arpolitika/divpusejie -ligumi   
74 Pieejami: https://likumi.lv/ta/saraksts/starptautiskie -ligumi/fg1/0/offset/0/cs/50/#stl -meklet   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
18 
 apliecinājumu, ka krimināltiesiskajā sadarbībā tiks ievērota savstarpējība, tas ir, ka 
turpmāk sadarbības partneris sniegs palīdzību, ievērojot tādus pašus principus.  
3.2.32.  Latvijā ir trīs kompetentās iestādes, kas ir tiesīgas saņemt un nosūtīt tiesiskās 
palīdzības lūgumus:  
a) līdz kriminālvajāšanas uzsākšanai  – Valsts policija;75 
b) pirmstiesas  procesā  – ĢP; 
c) pēc lietas nodošanas tiesai  – TM. 
Tiesiskās palīdzības lūgumus muitas jautājumos saņem un nosūta VID MPP.  
3.2.33.  Latvija ir pievienojusies virknei starptautisko dokumentu NILL TFN un apkarošanas 
jomā:  
a) ANO Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību  (Palermo 
konvencija);76  
b) Eiropas Padomes konvencija par NILLTFN , kā arī šo līdzekļu meklēšanu, 
izņemšanu un konfi skāciju  (Varšavas konvencija);77  
c) ANO konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti  (Vīnes 
konvencija);78  
d) Eiropas Padomes konvencija par NILL novēršanu, meklēšanu un izņemšanu ;79 
e) Starptautiskā Konvencija par cīņu pret terorisma finansēšanu;80 
3.2.34.  Kā Eiropas Padomes dalībvalstij, Latvijai ir saistošas FATF  rekomendācijas. Savukārt 
kā ES dalībvalstij, Latvijai ir saistošas direktīvas un pamatlēmumi, kas pieņemti šajā 
jomā. Pašreizējo ES tiesisko regulējumu attiecībā uz NIL iesaldēšanu un konfiskācij u 
veido četri Eiropas Padomes pamatlēmumi un viens Eiropas Padomes lēmums:  
a) Eiropas  Parlamenta  un Eiropas  Padomes  Direktīva  par nozieguma  rīku un 
noziedzīgi  iegūtu  līdzekļu  iesaldēšanu  un konfiskāciju  Eiropas  Savienībā.81 
b) Pamatlēmums 2001/500/TI par NILL un  nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto 
līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju 
(saskaņā ar šo pamatlēmumu dalībvalstīm ir pienākums sekmēt konfiskāciju 
tā, lai varētu konfiscēt vērtības, ja nav iespējams konfiscēt līdzekļu s, kas tieši 
iegūti noziedzīgu nodarījumu rezultātā, un lai nodrošinātu, ka citu dalībvalstu 
pieprasījumus izskata tādā pašā prioritārā kārtā kā vietējās tiesvedības 
lietas);  
c) Pamatlēmums 2005/212/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un 
īpašuma  konfiskāciju (paredz saskaņot tiesību aktus par konfiskāciju. Parasta 
konfiskācija, tostarp vērtību konfiskācija, jāpiemēro visiem noziedzīgajiem 
nodarījumiem, kuru izdarītājus soda ar brīvības atņemšanu līdz 1 gadam. 
Paplašināta konfiskācija ir jāpiemēro  noteiktiem smagiem noziedzīgajiem 
nodarījumiem, ja tie “izdarīti kādā noziedzīgā organizācijā”);  
d) Pamatlēmums 2003/577/TI par to, kā ES izpilda īpašuma vai pierādījumu 
iesaldēšanas rīkojumus (paredz iesaldēšanas rīkojumu savstarpēju atzīšanu);  
e) Pamatlēmums  2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu 
konfiskācijas rīkojumiem (paredz iesaldēšanas rīkojumu savstarpēju 
atzīšanu);  
f) Padomes Lēmums 2007/845/TI attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu 
līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līd zekļu vai citu īpašumu 
meklēšanas un identificēšanas jomā (par informācijas apmaiņu un sadarbību 
starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem, kurā noteikts, ka dalībvalstīm 
                                                
75 Veicot izmeklēšanu kriminālprocesā, VID FPP sagatavo un nosūta tiesiskās palīdzības lūgumus ar 
kompetentās iestādes - ĢP - palīdzību  
76 ANO Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību   
77 2005.gada 16.maija Eiropas Padomes konvencija par NILL/TF novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, 
izņemšanu un konfiskāciju  
78 ANO konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti  
79 Eiropas Padomes  08.11.1990. konvencija par NILL novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju  
80 1999.gada 9.decembra Starptautiskā konvencija par cīņu pret terorisma finansēšanu (Pieņemta ar Apvienoto 
Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 1999.gada 9.decembra rezolū ciju Nr. 54/109)  
81 Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes Direktīva 2014/42/ES ( 2014. gada 3. aprīlis ) par nozieguma rīku 
un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
19 
 jāizveido vai jānorīko valsts līdzekļu atguves dienesti kā valsts galvenie 
kontak tpunkti, kuri, pastiprināti sadarbojoties, veicina iespējami ātrāku 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu meklēšanu visā ES).  
Starptautiskās informācijas apmaiņai tiek izmantoti Egmont Secure Web, FIU NET, 
Eiropol, Interpol nacionālie biroji, kā arī SIS, ARO, Kamden as līdzekļu aģentūras 
tīkls (CARIN), Eiropas tiesiskās sadarbības tīkls krimināllietās, un RAILPOL.  
  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
20 
 4. NILL draudi  
4.1.  Potenciālo draudu nozīme un attīstība  
4.1.1.  Šajā Ziņojuma nodaļā identificēts Latvijai raksturīgās, noziedzīgus līdzekļus 
ģenerējošās, noziedzības mērogs un raksturs. Izvērtējot apkopotos datus par 
predikatīvo NN veidiem, izcelsmi un iesaistītajiem sektoriem, tiks novērtēti 
prioritārie vietēji NILL draudi, kā arī pārrobežu draudi no ārvalstīs izdarītajiem 
predikatīvajiem NN.  
4.1.2.  Latvijas TAI tikai salīdzinoši nesen ir definējušas, ka NILL apkarošana ir to prioritāte, 
tomēr pēdējo gadu aktivitāte: kriminālprocesu ierosināšana pret finanšu sektora 
pārstāvjiem, lielu noziedzīgu grupējumu, kas nodrošina NILL pakalpojumus, 
darbības pārtraukšana, kā arī k onfiscēto NIL apmērs, ir radījis labas iestrādnes un 
ļauj atzīt  zināmu  efektivitāti Latvijai raksturīgo draudu identifikācijā un apkarošanā. 
Īstenojot savus uzdevumus, Latvijas TAI, KD un uzraudzības iestādes regulāri 
sazinās un uzlabo sadarbības kvalitāti , lai mērķtiecīgi vērstos pret iespējām Latvijā 
legalizēt NIL.  
4.1.3.  NIL ir finanšu noziegumu veids, kas attīstās pieaugot ekonomisko un finanšu 
darījumu globalizācijai. Tehnoloģiskais progress attiecībā uz saziņu un internetu 
veicina kapitāla apriti un rada arv ien jaunas NIL iespējas, arvien biežāk vienlaicīgi 
aptverot vairākas jurisdikcijas. Tas nozīmē, ka efektivitāte cīņā pret NILL vairāk 
nekā jebkad agrāk ir atkarīga no sadarbības starp valstīm un spējas savlaicīgi 
pielāgoties jaunu draudu novēršanai.  
4.1.4.  Ir gr ūti precīzi noteikt, cik daudz NIL tiek iepludināti globālajā ekonomikā. 
Vispiesardzīgākie eksperti lēš, ka īpatsvars ir 2% - 5% no pasaules gada IKP, lielāko 
daļu aktīvu legalizējot ar finanšu sektora starpniecību.82 Pētījumi liecina par 
augšupejošu tenden ci noziedzīgas izcelsmes kapitāla iepludināšanai OECD valstu 
finanšu sistēmā, ar vidējo īpatsvaru 2% apmērā no IKP gadā, un sasniedzot 3,5% 
līdz 4% atsevišķās valstīs.83  
4.1.5.  Ievērojot aplēsi, ka OECD valstu finanšu sistēmā ik gadu tiek iepludināti NIL 2 -4% 
apmērā no IKP gadā, un Latvijas IKP ir 25 mljrd. EUR apmērā, var prezumēt, ka 
kopējais Latvijas ekonomikā iepludinātais NIL ir aptuveni 0,5 -1 mljrd. EUR apmērā.  
4.1.6.  Latvijā pašlaik trūkst informācijas par NILL NN dabu un apmēru. Taču oficiālie dati 
par konfiskāc iju rīkojumiem parāda, ka Latvijā lielākā daļa ar NILL saistītie NN ir 
klasificējami kā krāpšana un izvairīšanas no nodokļu maksājumu nomaksas . 
Ārvalstu predikatīvo  NN gadījumā tiek pieņemts, ka šie NN  ir saistīti arī ar 
kukuļdošan u un korupcij u. 
4.1.7.  Latvijas NILL draudu novērtējums ir balstīts uz detalizētu TAI identificēto svarīgāko 
un Latvijai raksturīgo faktoru un kvantitatīvo rādītāju analīzi.84 Papildus izmantoti 
pētījumi par NIL draudiem Latvijā un ārvalstīs.  
4.1.8.  NIL apmērs, kas tiek ģenerēts no Latvijā un ārvalstīs izdarītajiem NN, ļauj izdarīt 
precīzākus secinājumus par potenciālo NILL draudu apmēru. Vienlaicīgi, NN 
kvalifikācija un izdarīšanas biežums, ilustrē patiesos NIL draudus, identificējot tos 
NN, kas visbiežāk saistīti ar NILL.  
                                                
82 Peter J. Quirk, SVF Monetārās un starptautiskās sadarbības departamenta pētījums "Macroeconomic 
Implications of Money Laundering", IMF, Monetary and Exchange Affairs Department, 1996; IMF "Financial 
System Abuse, Financial Crime and Money Laundering – Background paper", 2001, pieejams: 
https://www.imf.org/external/np/ml/2001/eng/021201.pdf ; UNODC "Estimating Illicit Financial Flows 
Resulting From Drug Trafficking and Other Transnational  Organized Crime" pieejams: UNODC 2011, 
https://www.unodc.org/documents/data -and-analysis/Studies/Illicit_financial_flows_2011_web.pdf . 
83 F.Schneider, "Turnover of organized crime and money laundering: some preliminary empirical findings", 
www.urosario.edu.co/observatorio -de-lavado -de-activos/.../Schneider -(2008).pdf   
84 NILL draudu novērtējums orientēts uz visbiežāk izdarītajiem noziedzīgiem nodarījumiem La tvijā. Analizētie 
rādītāji/faktori tika sadalīti divās grupās ( "dominējošie" un "netiešie” faktori), lai atšķirtu to ietekmes līmeni  
uz NILL draudiem. Pamatojoties uz dominējošiem faktoriem (noziedzīga nodarījuma smagums, izplatība, 
pieauguma tendences u .tml.), TAI tika lūgts sniegt provizorisku predikatīvo nodarījumu draudu novērtējumu 
(no zema līdz augstam līmenim). Pēc tam, analizējot šo vērtējumu kopsakarā ar netiešajiem faktoriem (piem., 
NILL lietu un STR ziņojumu skaita), tika novērtēts šo noziedzīg o nodarījumu ietekme uz kopējiem NILL 
draudiem. Skat. arī: https://www.osac.gov/pages/ContentReportDetails.aspx?cid=19016   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
21 
 Noziedzības tendence s Latvijā  
4.1.9.  Noziedzības līmenis Latvijā ir vērtējams kā vidējs85, ar stabilu lejupejošu tendenci. 
Pārskata periodā, vidējais noziedzības līmenis bija 2 350 reģistrētu NN uz 100 tūkst. 
iedzīvotāju.86 Papildus vietējiem NILL draudiem, Latvija kā tirdzniecības u n 
transporta plūsmas tranzīta punkts, un reģionālais finanšu centrs ir pakļauta NILL 
draudiem, kas izriet no ārvalstīs izdarītiem NN.  
4.1.10.  Saskaņā ar EUROPOL datiem, Baltijas valstu bankas ir pievilcīgas NILL gan “balto 
apkaklīšu” NN veicējiem, gan ONG.87. Arī c iti avoti norādījuši uz augsto 
apdraudējumu, ko rada ārvalstīs izdarīto predikatīvo noziegumu rezultātā ģenerētu 
NILL iespējas caur Latvijas finanšu sektoru vai iepludinot tos Latvijā.  
4.1.11.  Pārskata periodā ārvalstu pre dikatīvie nodarījumi veidoja 28 % no visiem  ar NILL 
saistītajiem noziedzīgiem nodarījumiem. Papildus pieskaitāma daļa no 7%, kad 
predikatīvais tiek izdarīts gan Latvijā, gan ārvalstīs, kā arī lielāka daļa no tiem NILL 
NN, kuros nav iespējams konstatēt predikatīvo NN.88 Kopumā tas ilustrē TAI norādi, 
ka Latvijā konstatējams lielāks īpatsvars to NILL NN, kur predikatīvais NN ir izdarīts 
ārvalstīs.   
4.1.12.  Arī lielākā daļa no pārskata periodā konfiscētajiem NIL 103 milj. EUR apmērā veido 
NIL, kas ģenerēts no ārvalstīs veikta NN.   
4.1.13.  Papildus šim rādītājam, analizēta informācija par kriminālprocesiem, kuros 
izmantots Latvijas finanšu un nefinanšu sektors, kā arī intensīvā starptautiskās 
sadarbības aktivitāte. Jānorāda, ka šī elementa analītikā grūtības sagādā tas, ka 
vislielākais Lat vijā iepludinātā NIL apjoms tiek ģenerēts NVS valstīs, ar kurām 
tiesiskā sadarbība nav pietiekami efektīva, jo īpaši tas attiecas uz sadarbību ar 
Krieviju, ar ko sadarbība ir ļoti vāja un īpaši pasliktinājusies tieši pēdējos gados.  
4.1.14.  Banku sektors ir būtisk ākais NILL instruments, bet līdzekļi pārsvarā tiek ieguldīti 
nekustamajā īpašumā un komercdarbībā. Tādējādi NILL galvenokārt notiek ar 
banku, nekustamo īpašumu aģentu, nodokļu konsultantu, juridisko un 
grāmatvedības pakalpojumu sniedzēju starpniecību.  
4.1.15.  Latvijai raksturīga liela banku sektora daļa, kas koncentrējušās uz ārvalstu klientu 
apkalpošanu. Šim segmentam raksturīga virkne paaugstināta  NILL riska faktoru 
(ģeogrāfiskie riski, gan attiecībā uz klientu (ārzonas kompānijas), gan uz to PLG – 
NVS valsti s), produktu un pakalpojumu riski (fiduciārie trasti, kredīti pret finanšu 
nodrošinājumu u.tml.), kā arī piegādes kanāli (e -komercija, korporatīvās kartes ar 
nepamatoti lietu karšu lietotāju skaitu, u.tml.). Lai gan 2016.gadā ir būtiski 
samazinājies ārvals tu klientu noguldījumu apjoms, vēl joprojām šo klientu 
noguldījumi 9 mljrd. EUR (salīdzinoši 2015.gadā – 12.4 mljrd. EUR) .  
4.1.16.  Papildus draudus rada Ārvalstu klientu apkalpojošo banku klientu - liela finansiāli 
labi nodrošinātu NVS valstu uzņēmumu grupu darbī ba, veicot paskaitījumus caur 
vairākām Ārvalstu klientus apkalpojošām bankām, jo īpaši - liels skaits 
necaurskatāmu, savstarpēju darījumu bankas iekšienē vai Latvijas finanšu sektora 
ietvaros bez atbilstoša ekonomiska pamatojuma.  
4.1.17.  Iepriekš minētos draudus pastiprina Ārvalstu klientus apkalpojošo banku 
korespondējošās attiecības ar NVS valstu bankām, kas figurē visās liela apjoma 
krāpnieciskajās shēmās, kurās pēdējo gadu laikā ir minētas Latvijas Ārvalstu 
klientus apkalpojošās bankas.  
4.1.18.  Uz 2015.gadu  ir strauji pieaudzis NILL jomā ierosināto kriminālprocesu skaits89. 
Ievērojot, ka vidējais izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un tiesas procesa ilgums līdz 
gala sprieduma pieņemšanai ir 3 -4 gadi, šo kriminālprocesu iznākumu varēs redzēt 
tikai turpmākajos gado s. Izmeklēšanā esošajos kriminālprocesos par NILL ir 
raksturīgs mazs aizdomās turēto skaits. Izmeklēšanas uzsākšanas pamats visbiežāk 
ir KD sagatavotais materiāls. Otrs biežākais izmeklēšanas uzsākšanas iemesls ir 
                                                
85 Tabula Nr. 4.1.  
86 Saskaņā ar IeM IC datiem NN skaits uz 100 000 iedzīvotājiem 2013.gadā bija 2350; 2014. – 2422; 2015. – 
2387; 2016. – 2327. Papildus skatīt pārskatu par prokuratūras 2016.gada darba rezultātiem, pieejams: 
http://lrp.gov.lv/public/30230.html , Attēls Nr.4.2.  
87 Russian Speaking Organized Crime Groups in the EU, Walter Kegö, Alexandru Molcean, March 2011 
(http://www.isdp.eu/images/stories/isdp -main-pdf/2011_kego -molcean_russian -speaking -organized -
crime.pdf ), 50.lpp  
88 Attēls Nr. 4.3.  
89 Tabula Nr. 4.4.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
22 
 operatīvais darbs un TAI analīze. Tam seko  cietušās personas iesniegums, audits, 
FKTK ziņojumi un no cita kriminālprocesa izdalīts process.  
4.1.19.  Novērtējums parāda normatīvo aktu grozījumu, uzraudzības stiprināšanas 
pasākumu un TAI aktivitāšu ietekmi uz aizdomīgo ziņojumu, ierosināto 
kriminālprocesu un  uzsākto kriminālvajāšanu skaita pieaugumu, kas tādējādi 
pozitīvi ietekmē Latvijas NILLN sistēmas efektivitātes paaugstināšanos, bet vēl 
neataino šo tendenci tiesā, ko iespējams plānot pēc aptuveni 3 -4 gadiem .  
 
4.2.  Pastāvoš o draudu identifikācija  
4.2.1.  Latvijā kā predikatīvais noziegums NILLTF jomā var būt jebkurš NN. Veicot NILL 
draudu novērtējumu, tika vērtēti tikai tie NN, kuru rezultātā tiek iegūta manta vai 
finanšu līdzekļi un no tiem tālāk izdalīti tie, kuri var ģenerēt visvairāk NIL  (ONG 
kontekstā  tika analizēts plaš āka NN joma (skatīt Ziņojuma 4.2.13. punktu un tabulu 
Nr. 4.4.)).  
4.2.2.  Aizdomīgu ziņojumu izvērtējums kopsakarā ar izmeklēšanā un iztiesāšanā esošo 
lietu analīzi apliecina, ka NILL jomā visbūtiskākos draudus rada šādi NN:  
a) Korupcija un kukuļoš ana (amatnoziegumi);  
b) NN nodokļu jomā;  
c) krāpšana;  
d) kontrabanda90. 
 
4.2.3.  Novērtējumā secināts, ka galvenos draudus rada NN, kas veikti lielos apmēros 
un/vai organizētā grupā. Tāpat secināts, ka proporcionāli lielāks apdraudējums 
rodas no ārvalstīs izdarītajiem NN.  
Pašlegalizācija un trešo personu interesēs veikts NILL  
4.2.4.  Latvijas iekšzemes NILL draudi parasti saistīti ar  pašlegalizāciju91, galvenokārt 
saistībā ar NIL, kas iegūts no narkotisko/psihotropo vielu nelegālas aprites, 
atsevišķiem zemāka līmeņa mantiskajiem N N un sarežģītākām krāpšanām (piem., 
maksātnespējas ļaunprātīgu izmantošana) un NN nodokļu jomā92.  
4.2.5.  Kad predikatīvais NN ir noticis ārvalstīs, bet NIL plūst caur Latvijas banku sistēmu, 
galvenie draudi saistīti ar t.s. “balto apkaklīšu” NN, piemēram, krāpšan u; NN 
nodokļu, korupcijas un kukuļošanas jomā (ieskaitot valsts līdzekļu piesavināšanos).  
4.2.6.  Ziņojumu par aizdomīgiem darījumiem skaits pretstatā notiesājošo spriedumu par 
NILL skaits nav samērīgs ar identificētajiem riskiem. Izmeklēšanu un apsūdzību  
raksturo  primārā orientēšanās uz predikatīvo NN, kur NILL NN sastāvs (atbildība 
saskaņā ar KL 195.pantu) tiek pievienota tikai atsevišķos gadījumos, kad 
nepārprotami konstatēta pašlegalizācija.  
4.2.7.  VP ENAP  datu iz vērtējums norāda uz aptuveni 51 % lietām, kurās nav iesp ējams 
identificēt konkrētu predikatīvo NN, kas var liecināt, ka Latvijā arvien vairāk tiek 
veikts pēdējais NILL posms – naudas līdzekļu integrācija93, kad ir grūti konstatēt 
saikni starp izdarīto NN un aizdomīgajiem, iespējams, noziedzīgi iegūtajiem, 
līdzek ļiem. Šo NILL lietu īpatsvars var liecināt par NILL specializētu noziedzīgu grupu 
aktivizēšanos, tostarp starptautisko ONG, bet daļēji skaidrojams ar jau iepriekš 
sniegto norādi uz vājo Krievijas un atsevišķu citu NVS atsaucību uz starptautiskās 
palīdzības  lūgumiem94. 
4.2.8.  Tradicionāli trešo personu interesēs veikto jeb profesionālo, NILL pakalpojumu 
nodrošina juridisko, nodokļu, finanšu un grāmatvedības pakalpojumu sniedzēji, 
nekustamo īpašumu aģenti. Saskaņā ar VP ENAP, novērtējuma  periodā  ir bijuši daži 
                                                
90 Tabula Nr.4.5.  
91 Pašlegalizācija – NILL NN kopībā ar kādu citu NN, t.i. persona, kura veikusi predikatīvu nodarījumu, nolūkā 
slēpt  NIL, veic arī NILL NN, skat.piem., “Tiesību aktu izstrādes Rokasgrāmata ANO pretkorupcijas konvencijas 
īstenošanai”, 89.lpp. pieejama: 
https: //www.knab.gov.lv/upload/free/ano_tiesibu_aktu_izstrades_rokasgramata.pdf  
92 Attēls Nr.4.6.  
93 Attēls Nr. 4.3.  
94 Skat. Attēlu Nr.4.7.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
23 
 kriminālprocesi, kuros iesaistīti minēto profesiju pārstāvji, t.sk. viens notiesājošs 
spriedums pret zvērinātu advokātu par NILL lielā apmērā.95 
4.2.9.  Šo profesiju pārstāvji lielākoties arī nodrošina fiktīvo uzņēmumu jeb “čaulas” 
kompāniju96 dibināšanu un struktur ēšanu NILL vajadzībā m. Čaulas kompānijas ir 
uzskatāmas par vienu no lielākajiem NILL draudiem, jo tās tiek izmantotas visu 
iepriekš minēto NN realizācijai. Arī lielākos NILL gadījumus, kuros pārskata periodā 
bijušas iesaistītas Latvijas Ārvalstu klientu ap kalpojošās bankas, raksturo liels 
izmantoto čaulas kompāniju skaits, kas t.sk.  reģistrētas ES, piem., Skotijā . 
4.2.10.  Nozīmīgi, ka pārskata periodā pirmo reizi veikta ar NILLTFNL aizliegtās “čaulas 
bankas”97 darbības apturēšana.98  
Pirmstiesas izmeklēšanas laikā ti ka konstatēts, ka Igaunijā reģistrēta banka A/S 
“VERSOBANK”, kopš 2013.gada ir nodrošinājusi pastāvīgu un nepārtrauktu savu darbinieku 
klātbūtni Latvijas teritorijā, pastāvīgi un ilgstoši sniedzot Latvijas klientiem finanšu 
pakalpojumus, t.i. pārkāpjot Kre dītiestāžu likuma 12.¹pantā noteikto kārtību, kas nosaka, 
kā citā dalībvalstī reģistrēta banka var uzsākt pārrobežu pakalpojumu sniegšanu Latvijā ar 
filiāles starpniecību.  
VP ENAP izmeklēšanas rezultāta A/S “VERSOBANK” uzņēmējdarbība tika pārtraukta , un 
FKTK pieņēma lēmum u par aizliegumu  A/S “VERSOBANK”  sniegt finanšu pakalpojumus 
Latvijā . Tika uzsākts kriminālprocess pret divām personām un  A/S “VERSOBANK” . 
 
4.2.11.  Pārskata periodā ir aktualizējusies Latvijas iedzīvotāju līdzdalība starptautiskajās 
kibernoziedzīgajās shēmās, uzņemoties “naudas mūļu”99 funkciju.100 
4.2.12.  Papildus jau tradicionāli novērotai tendencei NILL iesaistīt mazturīgas personas, 
nepieredzējušas personas vai personas bez noteiktas dzīvesvietas, arvien vairāk, 
tiek izmantotas Latvijā vai ārvalstīs reģistrētas juridiskas personas , pārsvarā SIA , 
biedrības, nodibinājumi un fondi,  ar labu reputāciju un darbības vēsturi.    
Organizēto noziedzīgo grupējumu darbība  
4.2.13.  ONG aktivitātes Latvijā ir saistītas gan ar vispārzināmiem NN veidiem, t.i. 
narkoti sko/psihotropo vielu, šaujamieroču/munīcijas un akcīzes preču nelikumīgo 
apriti (kontrabandu), cilvēktirdzniecību un naudas izspiešanu, kas nereti tiek 
                                                
95 Spriedums nav stājies spēkā, jo ir pārsūdzēts.  
96 Čaulas kompānija jeb fiktīvs uzņēmums - kompānija, kurai nav pierādāma kompānijas saistība ar faktisku 
saimniecisko darbību un kompānijas darbība veido mazu vai neveido nekādu ekonomisko vērtību; vai tā 
nesagatavo un neiesniedz finanšu pārskatus par savu darbību; vai tai nav fiziskas darbības vietas, bet tikai 
pasta kastīte vai saziņas adrese.  
97 Saskaņā ar NILLTFNL 1.panta 15.daļu kredītiestāde, kuras vadības, personāla vai finanšu pakalpojumu 
sniegšanas vieta neatrodas valstī, kurā tā ir reģistrēta, un ku rai nav tās darbību uzraugošās institūcijas. Par 
čaulas banku uzskatāma arī persona, kura sniedz kredītiestādes pakalpojumiem līdzīgus pakalpojumus, veicot 
bezskaidras naudas pārskaitījumus trešās personas uzdevumā, un kurai nav tās darbību uzraugošās un 
kontrolējošās institūcijas, izņemot gadījumus, kad šādus pārskaitījumus veic ENI vai tie tiek veikti starp vienas 
grupas komercsabiedrībām, kas tādas ir Finanšu konglomerātu likuma izpratnē, vai starp komercsabiedrībām, 
kurām ir viens un tas PLG  
98 VP GKrPP ENAP kriminālprocess Nr.11816006816 “Pēc noteiktā NN sastāva pazīmēm, tas atbilst 
Krimināllikuma 207.pantā paredzētā noziedzīga nodarījuma sastāva pazīmēm (Uzņēmējdarbība bez 
reģistrēšanas un bez atļaujas (licences)”  
99 Naudas mūļi - vairāk nekā 90% naudas mūļu darījumu ir saistīti ar kibernoziegumiem. Nelikumīgi iegūtie 
līdzekļi bieži vien rodas pikšķerēšanas, ļaunprogrammatūru uzbrukumu, tiešsaistes iepirkšanās -komercijas 
krāpšanas, kredītkaršu krāpšanas (kkk), darījumu e -pasta apdraudēšanas (dea), tiešsai stes un citas krāpšanas 
rezultātā. Skatīt: https://www.europol.europa.eu/activities -services/public -awareness -and-prevention -
guides/money -muling  
100 Skat., piem., http://www.lsm.lv/en/article/economics/economy/latvian -money -mules -key-to-regional -ring-
fbi.a123860/ ; https://www.forbes.com/sites/thomasbrewster/2015/11/23/visa -mastercard -atm-fraud -
hackers -steal-millions -dollars/#3f1a54742981 ; http://www.bankinfosecurity.com/taiwan -sentences -money -
mules -in-atm-attacks -a-9657; http://www.eurojust.europa.eu/press/PressReleases/Pages/2016/2016 -11-
22.aspx   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
24 
 maskēta aiz legālas komercdarbības - parādu piedziņas, gan arī Latvijai raksturīgām 
krāpšanām un kiberno ziegumiem.101102 
4.2.14.  Dokumentu viltošana, NILL un nelegālo preču un pakalpojumu tirdzniecība internetā 
raksturo mūsdienu ONG darbību ES. Lai gan ne dokumentu viltošanu, ne NILL 
neatstāj tiešu ietekmi uz lielāko daļu ES iedzīvotāju, tie veicina vairumu, ja ne visus , 
smagos noziegumus.  103  
4.2.15.  Novērtējuma periodā Latvijā notika ekonomisko un sociālo procesu stabilizēšanās 
pēc 2008.  gada finanšu krīzes.  Krīzes  laikā būtiski paaugstinājās ēnu ekonomikas 
līmenis, bet iedzīvotāju ienākumu līmenis samazinājās . Notika sabiedrības 
noslāņošanās un ievērojama iedzīvotāju imigrācija uz ārvalstīm. 104 
4.2.16.  Tā rezultātā  pieauga ONG ietekme noteiktos ekonomiskos sektoros, piem. akcīzes 
preču kontrabandā no Krievijas un Baltkrievijas. Parādījās arī jauns ONG veids, kas 
saistīts ar  maksātnespējas procesa ļaunprātīga izmantošanu , kurā centrālo lomu 
ieņēma maksātnespējas procesa administratori, bet NN veikšanai tika iesaistīti 
privātā un publiskā sektora pārstāvji.  
4.2.17.  ONG veidošanos un darbību ietekmē Latvijas ģeopolitiskais stāvoklis, Šen genas 
zonas bezvīzu režīms, ES ārējā robeža un tranzītvalsts statuss, ko nodrošina 
Ventspils, Liepājas un Rīgas ostas, un Rīgas lidosta.  
4.2.18.  Latvijas ONG vēsturiski raksturo ciešā saikne ar Krievijas ONG, kas netika 
pārtraukta arī pēc Latvijas valsts neatkarī bas atjaunošanas 1991.gadā. Tā, 
piemēram, nozīmīgākie tā sauktās otrās paaudzes kriminālo grupējumu pārstāvji - 
Laventu un Ļeskovu ģimenes, bija cieši saistītas V.Ivaņkovu (zināmu kā 
“Japončiks”), kas tika dēvēts par Krievijas mafijas krusttēvu. Abas iepri ekš minētās 
ģimenes 1990.gadu sākumā izveidoja vienas no pirmajām Latvijas bankām, 
ieņemot nozīmīgu lomu Latvijas finanšu sektora veidošanā.105 Tobrīd arī tika uzsākts 
process, kad ar korupcijas palīdzību organizētā noziedzība sistemātiski integrējās 
legālajā komercdarbībā, tādējādi paaugstinot valsts ievainojamību.  
4.2.19.  Kā izriet no ASV Nacionālā risku novērtējuma, Krievijas un Eirāzijas ONG raksturo 
ciešas politiskās saites gan vietējā, gan ārvalstu līmenī, kas tiek izmantotas, lai 
aizsargātu savas intere ses un atvieglot piekļuvi starptautiskajai finanšu sistēmai. 
Šie grupējumi rada īpašus draudus, jo tie izmanto sarežģītas shēmas, lai pārvietotu 
un slēptu NIL, izmantojot lielu skaitu čaulas kompāniju un dažādu valstu finanšu 
sistēmas. Iepriekš minētajā no vērtējumā ir sniegta tieša norāde uz ONG NIL 
tranzītu caur Latvijas bankām.106 
4.2.20.  ASV 2015.gada Starptautiskā narkotiku kontroles stratēģijas ziņojuma Noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizācijas un ekonomisko noziegumu daļā107, norādīts, ka 
pārsvarā Latvijā legalizē tie NIL ir iegūti krāpšanas rezultātā, kuru lielākā daļa 
iegūta, ļaunprātīgi izvairoties no nodokļu nomaksas ārpus Latvijas. ASV valdība 
vairākkārt uzsvērusi, ka Krievijas ONG ir aktīvas Latvijā un, domājams, ka nozīmīgu 
daļu no noziedzīgiem līdzekļiem, ka s ieplūst Latvijā, sastāda šo noziedzīgo grupu 
ģenerētie līdzekļi.108 
4.2.21.  Latvijā konstatēti aptuveni 80 noziedzīgi grupējumi (KL 21.panta izpratnē), no 
kuriem aptuveni 10 -12 ONG,  kuras ir aktīvas smagās un organizētās noziedzības 
                                                
101 Saskaņā ar MK 05.06.2014. rīkojumu Nr.276 “Par Organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas 
plānu 2014.‒2016.gadam”, Latvija kā īpaši nozīmīgu definējusi organizēto noziedzīgo darbību pret īpašumu 
(mobilās noziedzīgās grupas); sintētisko narkotiku ra žošana apkarošana un cīņu ar to kontrabandu ES; cīņu ar 
kibernoziegumiem; cīņu ar krāpšanos akcīzes nodokļa un PVN jomā (tostarp akcīzes preču kontrabanda un 
nelikumīga aprite, kā arī noziedzīgu nodarījumu valsts institūciju dienestā apkarošana)  
102 Tabula N r. 4.4.  
103 ES smago un organizēto noziegumu apdraudējuma novērtējums (SOCTA). Noziegumi tehnoloģiju laikmetā. 
Pieejams: https://www.europol.europa.eu/activities -services/main -reports/european -union -serious -and-
organised -crime -threat -assessment -2017 
104 Ekonomiskās krīzes laikā (2008 -2010) Latvijā IKP būtiski samazinājās (par 25%), bezdarba līmenis palielinājās (par 15%), notika 
būtiska iedzīvotāju migrācija uz ārzemēm (10%), u.c.  
105 http://berlinrisk.com/Media/Downloads/BR_5_14_ACAMS_BalticStates.pdf  
106 https://www.treasury.gov/resource -center/terrorist -illicit-
finance/Documents/National %20Money%20Laundering%20Risk%20Assessment%20%E2%80%93%2006 -
12-2015.pdf   
107 International Narcotics Control Report 2015, United States Department of State Bureau for International 
Narcotics and Law Enforcement Affairs, https://www.state.gov/documents/organization/239561.pdf   
https://www.state.gov/documents/organization/253983.pdf   
108 Europols. Socta 2013 ES Smago un or ganizēto noziegumu apdraudējumu novērtējums.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
25 
 jomā, un kurām ir starptautisk a dimensija.109 Jāuzsver, ka reģionāli ONG ietekme 
Latvijā ir ievērojami mazāka kā kaimiņvalstī Lietuvā.  
4.2.22.  Kopējās tendences norāda uz to, ka NILL tiek iesaistīti vairāki transnacionālie 
kriminālie grupējumi no vairākām valstīm, kas tieši specializējas NILL, t.sk. un ne 
tikai no Krievijas, Ukrainas, Igaunijas, Lietuvas, Polijas un citām valstīm. Ņemot 
vērā ērto  infrastruktūru (banku skaitu un to specializāciju, Latvijas ģeogrāfisko 
stāvokli, lielu krievvalodīgo populāciju), kā arī vēl nesen  samērā vājo TAI un 
kontrolējošo iestāžu atbildes reakciju, noziedzniekiem var rasties interese izveidot 
Latvijā savus uztur ēšanās punktus (reģistrēt fiktīvus uzņēmumus, atvērt birojus, 
algot darbiniekus utt.), no kuriem turpmāk veikt noziedzīgo darbību.  
4.2.23.  Kopš 2012. gada, EUROPOL atbalsta Vācijas vadīto ISEC projektu, kas vērsts uz 
pārrobežu operatīvās sadarbības stiprināšanu cīņā pret mobilajām ONG no Baltijas 
jūras reģiona, tostarp krievvalodīgo mobilo ONG. Projekta rezultātā apturēta vairāk 
nekā 100 ONG darbība, kuras galvenokārt nodarbojās ar NN veikšanu pret īpašumu, 
narkotiku kontrabandu, dokumentu viltošanu un naudas atmazgāšanu. Kopējais 
zaudējumus, ko šīs ONG bija nodarījušas pārsniedza 65 milj. EUR.  
4.2.24.  Noziedzīgo grupējumu aktīva iesaiste vērojama vi sos Ziņojuma turpmākajās 
nodaļās analizēto NN veidos, kas rada vislielākos NILL riskus Latvijā.  
Korupcija un kukuļošana  
4.2.25.  Novērtējumā korupcija atzīta par Latvijas nozīmīgāko NILL apdraudējumu 
galvenokārt ārvalstīs veikto predikatīvo NN dēļ, kā arī korupcija s visaptverošās 
dabas dēļ – ievērojot, ka arī visi pārējie NN ir cieši saistīti ar to un, nereti, nebūtu 
iespējami, ja nebūtu korupcijas.  
4.2.26.  Korupcijas līmenis Latvijā ir viens no augstākajiem Eiropas Savienībā. Tiek 
pieņemts, ka tās dēļ Latvija s ekonomika  zaudē aptuveni 15% no IKP. Lai gan ne 
visi zaudējumi ir tieši saistīti ar NN,  koruptīvo NN draudi vērtējami kā augsti .110  
4.2.27.  Korupcija ir viens no ilgtspējīgas un ienesīgas organizētās noziedzības 
nepieciešamajiem komponentiem. Praktiski visi šeit analizētie NN veidi, kas rada 
NILL apdraudējumu ir izdarīti ar korumpētu amatpersonu, jo īpaši TAI darbinieku, 
atbalstu vai pateicoti es viņu apzinātam aklumam .  
4.2.28.  Lai gan no sabiedriskās domas aptaujas par korupcijas noziegumiem111 var secināt, 
ka sabiedrībā kopumā pieaug uzticēšanās valsts institūcijām, iedzīvotāji retāk 
iesaistās koruptīvās darbībās, t.sk. retāk sastopas ar kukuļa izspieš anas 
gadījumiem, pārskata periodā NN skaits valsts institūciju dienestā, kuri saistīti ar 
korupciju ir pakāpeniski palielinājies.112 Arī salīdzinot ar pārējām divām Baltijas 
valstīm – Igauniju un Lietuvu, situācija Latvijā tiek vērtēta negatīvāk nekā abās 
kaimiņvalstīs.  
4.2.29.  Kā izriet no pārskata periodā veiktā pētījuma, Latvijas uzņēmumi vidēji 12,7% no 
saviem ienākumiem nomaksā kukuļos. Savukārt 11,5% tiek tērēti, lai nodrošinātu 
valsts pasūtījumus.113 
4.2.30.  Latvijas amatpersonu kukuļošanas gadījumos raksturo NN veikšan a ilgstošā laika 
periodā (vidēji 3 -6 gadi114), kukuļus slēpjot aiz tradicionāli tiesiskiem civiltiesiskiem 
darījumiem, piemēram, konsultāciju līgumiem, kuros noteiktās atlīdzības apmēra 
neatbilstību sniegtā pakalpojuma būtība un apjomam ir grūti pierādīt. NN  atklāšanai 
nepieciešamas specifiskas tehniskas vai finanšu zināšanas, tāpat vairumā gadījumu 
ir jāizmanto starptautiskās palīdzības lūgumi, kas rada papildus laika un finanšu 
resursu nepieciešamību.   
                                                
109 Eiropas Padomes 24.10.2008. pamatlēmums 2008/841/TI “Par cīņu pret organizēto noziedzību”  
110 The Cost of Non -Europe in the Area of Corruption. (1995 -2014) RAND Europe pētījums sagatavots pēc 
Eiropas parlamenta pasūtījuma. Pieejams: 
http:/ /www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/579319/EPRS_STU%282016%29579319_EN.pd
f  
111 http://www.knab.gov.lv/uploads/free/aptaujas/soc_aptauja_par_2015.pdf   
112 2016.gada LR prokuratūras gada pārskats, Pieejams: http://www.prokuratura.gov.lv/lv/noderigi/gada -
parskati   
113 A.Sauka “ Ēnu ekonomikas indekss Baltijas valstīs 2009. -2015”. Pieejams: 
http://www.sseriga.edu/en/news -and-events/upcoming -events/enuekonomikaskonference2016.html  
114 Piem., “ Latvenergo lietā” NN noticis 2007. -2010.gadā; “Daimler lietā” - 1998. -2006.gadā. skatīt arī 
https://star.worldbank.org/star/sites/star/files/puppetmastersv1.pdf   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
26 
 4.2.31.  Pēc starptautiskās nevalstiskās organizācijas Transpar ency International  datiem 
2016.gadā Latvijai piešķirtais korupcijas indekss ir 57 (no 100), kas to ierindo 
44.vietā no 176 pasaules valstīm. Salīdzinot ar 2015.gadu Latvija pakāpusies 
indeksā par diviem punktiem, kas ir līdz šim labākais punktu skaits, tač u ieņem 
zemāku vietu valstu kopvērtējumā nekā pērn, kad bijām 40.vietā, kas signalizē par 
stagnāciju korupcijas mazināšanā.115  
4.2.32.  Ievērojot Ārvalstu klientus apkalpojošo banku klientu segmentu un fokusēšanos uz 
NVS, jo īpaši Krievijas klientu (PLG) apkalpošanu , kā rezultātā liels apjoms naudas 
līdzekļu ieplūst tieši no šīm valstīm, konstatēts, ka Latvijā legalizācijai tiek pakļauts 
lielāks apjoms tieši ārvalstu amatpersonu kukuļošanas rezultātā ģenerētu līdzekļu.  
4.2.33.  Saskaņā ar Kroll ziņojumu,116 Krievijā tiek ģenerē ts liels apjoms ekonomisko 
noziegumu rezultātā iegūtu noziedzīgu līdzekļu - 2015./2016.gadā 73% uzņēmumi 
Krievijā saskārušies ar krāpšanu, 20 % ar aktīvu zādzību, 20 % ar korupciju , 17 % 
ar uzņēmuma līdzekļu piesavināšanos, visbeidzot 13 % ir saskārušies ar krāpšanu 
iepirkumu procesā. Šie skaitļi kopumā sniedz priekšstatu par ļoti augstu kriminalitāti 
Krievijā117,118. 
4.2.34.  Kā izriet no Transparency International  valstu korupcijas uztveres reitinga par 
2016.gadu, Krievija ir ierindojusies ļoti zemajā 131.vietā (176 valstu 
kopvērtējumā). Tikpat zemu novērtēta Ukraina un Kazahstāna. Moldova ierindota 
123.vietā, bet Tadžikistāna, Turkmenistāna un Uzbekistāna, ar kurā m arī cieši 
saistīts Ārvalstu klientu banku sektors, attiecīgi 151., 154., 156.vietā.  
4.2.35.  No iepriekš minētā secināms, ka ne vien korupcijas, bet arī citu finanšu noziegumu 
veikšanas iespējamība šajās valstīs ir būtiska. Tāpat kā varbūtība, ka finanšu 
līdzekļ i, kas tiek pārskaitīti no šīm valstīm uz/caur Latvijas bankām ir noziedzīgi 
iegūti un nosūtīti uz ārzemēm, kā arī ieguldīti nekustamajā īpašumā.  
4.2.36.  Nekustamā īpašuma iegāde, izmantojot līdzekļus, kas iegūti korupcij as rezultātā, ir 
temats “ Transp arency Inte rnational UK ”  ziņojumā, kurā norādīts, ka Lielbritānijā 
vislielākos ieguldījumus aktīvos ar augstāko vērtību veic personas no reģioniem, 
kuros ir ievērojamas publiskā sektora korupcijas problēmas.119   
4.2.37.  Ņemot vērā lielo NIL apjomu, kas tiek ģenerēti šajās valstīs, informāciju par 
Krievijas ONG darbību Latvijā un faktu, ka no Krievijā reģistrētām 
korespondentbankām 2016. gada laikā Latvijas banku klienti ir saņēmuši 
maksājumus, kuru kopsumma atbilst 27.87 mljrd. EUR  un aptuveni 2 miljardi EUR 
(no CIS),  kas v eido 22.6% (un attiecīgi  24.34 %) no kopējā ienākošo maksājumu 
apjoma, pastāv iespējamība, ka daļa šo pārrobežu maksājumu varētu  būt saistīti ar 
Krievijā (NVS) iegūto NILL.120 
4.2.38.  To apstiprina arī visas līdz šim nozīmīgākās izmeklēšanas, ko veikušas Latvijas TAI  
par ārvalstīs izdarīta NN rezultātā ģenerēta NILL Latvijā, piemēram “Ukrainas lieta”, 
“Trasta komercbankas ”, Laundromat  lieta, “Baltic International Bank lieta”.  
1. «Ukrainas lieta» uzsākta 2014.gadā.  
Laika posmā no 2013.gada 20.jūnija līdz 2014.gada 19.martam, izmantojot Latvijas bankās 
atvērtus ārvalstīs reģistrētu uzņēmumu kontus, tika izdarīta NILL lielos apmēros. 
Kriminālprocesa ietvaros tika uzlikti aresti un valsts budžetā konfiscēti gandrīz 45 milj. EUR 
apmērā.  
2. “Trasta komercbankas” lieta uzsākta 2015.gadā.  
2015.gada tika saņemta informācija par A/S “Trasta Komercbanka” atbildīgo darbinieku 
saistību ar NILL, uz kuras pamata tika uzsākts kriminālprocess, a izturēti 2 bankas darbinieki, 
uzlikti aresti 7 nekustama īpašuma objektiem un gandrīz 1,8 milj. EUR un gandrīz 4,3 milj. 
ASV dolāru apmērā.   
                                                
115 https://www.transparency.org/news/feature/corruption_perceptions_index_2016   
116 http://candu.md/files/doc/Kroll_Project%20Tenor_Candu_02.04.15.pdf   
117 http://anticorruzione.eu/wp -content/uploads/2015/09/Kroll_Global_Fraud_Report_2015low -copia.pdf   
118 Korupcija Krievijā izmaksā 318 miljardus dolāru gadā, LETA, http://news.lv/Latvijas_Avize/2009 -11-25  
fonda „In DEm” dati  
119 http://www.transparency.org.uk/publications/corruption -on-your-doorstep/   
120 Informācija, atbilstoši kredītiestāžu sniegtajiem datiem par klientu veiktajiem/saņemtajiem maksājumiem, 
izmantojot korespondentbanku tīklu.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
27 
 ECB pēc FKTK ierosinājuma, 2016.gadā pieņēma lēmumu anulēt A/S "Trasta komercbanka" 
licenci saistībā ar ilgstoši pieļautiem nopietniem pārkāpumiem vairāk ās svarīgās bankas 
darbības jomās, t.sk. NILLN.  
3.  “Baltic International Bank lieta” uzsākta 2016.gadā.  
2016.gadā saņemta informācija par vairāku A/S “Baltic International Bank” gan bijušo, gan 
esošo darbinieku saistību ar NILL organizētā grupā, kas noti ka vismaz no 2012.gada, veicot 
naudas līdzekļu pārskatījumus savstarpēji saistītos un sarežģītos darījumos, kuriem šķietami 
nebija ekonomiska vai nepārprotami tiesiskā mērķa. Uz šī pamata tika uzsākts 
kriminālprocess, veikta iesaistīto personu aizturēšana,  kā arī sadarbībā ar pretterorisma 
vienību “Omega” veikto kratīšanu laikā izņemti lietai nozīmīgi pierādījumi.   
 
4.2.39.  Ārvalstu amatpersonu kukuļošanas ietekmi uz Latvijas nozīmīgākajiem NILL 
draudiem, skaidrojama ar nelegālo globālo finanšu plūsmu palielināšanos un 
politiskās situācijas izmaiņām gan tuvākajās kaimiņvalstīs, gan Eirāzijā kopumā.  
Noziedzīgi nodarījumi nodo kļu jomā  
4.2.40.  Latvijā  pastāv augsts izvairīšanās no nodokļiem risks.121 Ienākumu nevienlīdzība ir 
viena no augstākajām starp OECD valstīm.122 Tiek pieņemts, ka ēnu ekonomikas 
apjoms Latvijā ir 20 -25% no IKP,123 kas, pārrēķinot absolūtos skaitļos, ir aptuveni 
5-6 mljr d. EUR gadā.  
4.2.41.  Ja pieņem, ka visi šie līdzekļi būtu iegūti ar likumu atļautas ekonomiskas darbības 
rezultātā, par kuriem būtu veikta vismaz ienākumu nodokļa nomaksa (aptuveni 
20%)124 aptuveni 1 mljrd. EUR būtu nodokļos nenomaksātā summa. Papildus 
jāpieskaita f inanšu līdzekļi, kas iegūti ar likumu aizliegtu darbību rezultātā, piem., 
PVN izkrāpšanu rezultātā iegūtie līdzekļi, kas 2013.gadā bija 474 milj. EUR. 125  
4.2.42.  Galvenie ēnu ekonomikas komponenti Latvijā ir:  
a) Ienākumu neuzrādīšana (peļņa);  
b) Darbinieku skaita neuzrādīšana;  
c) Aplokšņu algas;  
d) Procenti ienākumiem, kas tiek maksāti lai ‘nokārtotu lietas’: kukuļošana;  
e) Procenti  no līguma summas, kas tiek maksāta lai nodrošinātu valsts 
pasūtījumus: korupcija.126 
4.2.43.  Šajā jomā draudi no vietējiem predikatīvajiem NN vērtējami kā augsti ar nemainīgu 
tendenci.  
4.2.44.  Finanšu noziegumu kriminālprocesu izmeklēšana Latvijā kļūst arvien sarežģītāka un 
laikietilpīgāka, jo noziedzīgie grupējumi izmanto arvien jaunas metodes NN 
izdarī šanā: veic naudas pārskaitījums caur daudzu valstu kontiem, tai skaitā no 
banku kontiem ārpus ES, pārreģistrē fiktīvos uzņēmumus nerezidentiem,127 kas 
būtiski apgrūtina izmeklēšanu un pierādījumu iegūšanu.  
4.2.45.  Lai gan par NN, kas ir saistīti ar nodokļu izkrāpšan u, sankcijas ir lielas, analizējot 
izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un iztiesāšana s ciklu, secināms, ka tā ilgums128 un 
                                                
121 OECD Economic Surveys LATVIA, February 2015, OVERVIEW 
https://www.oecd.org/eco/surveys/Overview_Latvia_2015_Eng.pdf , 22.lpp  
122OECD Economic Surveys LATVIA, February 2015, OVERVIEW 
https://www.oecd.org/eco/surveys/Overview_Latvia_2015_Eng.pdf , 18.lpp  
123 http://www.imf.org/external/pubs/ft/scr/2016/cr16171.pdf , http://www.sseriga.edu/en/news -and-
events/upcoming -events/enuekonomikaskonference2016.html  un Schneider, F: “Size and Development of the 
Shadow Economy  of 31 European and 5 other OECD Countries from  
2003 to 2015: Different Developments”  
124 http://www.pwc.com/lv/lv/news/kopeja -nodoklu -likme -latvija -ir-zemaka -baltijas -valstis.html   
125 Pēc CSP sniegtajiem datiem par 2013.gadu. Papildus 
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P8 -TA-2016-
0453+0+DOC+XML+V0//EN&language=G A 
126 A.Sauka “ Ēnu ekonomikas indekss Baltijas valstīs 2009. -2015”. Pieejams: 
http://www.sseriga.edu/en/news -and-events/upcoming -events/enuekonomikaskonference2016.html  
127 Pārsvarā tie ir Lietuvas, Baltkrievijas vai Vidusāzijas valstu iedzīvotāji  
128Informācija par izmeklēšanas ilgumu un tiesas kriminālprocesu izskatīšanas termiņi ir ļoti dažādi, ir lietas, 
kuras tiek izskatītas termiņā līdz gadam, bet ir lietas, kuras tiek skatītas četrus gadus un vairāk.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
28 
 zemie krimināl sodi neliek efektīvus šķēršļus vēlmei veidot finanšu noziegumu 
shēmu , šim mērķim reģistrējot jaunas komercsabiedrības Latvij ā vai ārvalstīs.129 
4.2.46.  NN, kas saistīti ar izvairīšanos no nodokļu nomaksas shēmā iesaistās komersanti ar 
reālu saimniecisko darbību un fiktīvie uzņēmumi (čaulas kompānijas), kuri ir 
nodibināti ar mērķi veikt NILL. Nereti arī grāmatvedības uzņēmumi tiek iekļauti 
fiktīvo darījumu ķēdē kā pirmās pakāpes “buferi” un paralēli piedāvā uzņēmumiem 
PVN shēmu pakalpojumus.  
4.2.47.  Shēmu ietvaros veiktajiem naudas paskaitījumiem nav ekonomiska pamatojuma, 
tie parasti tiek maskēti kā aizdevumi vai kā samaksa par faktiski ne esošām precēm, 
pakalpojumiem.  
4.2.48.  Fiktīvo uzņēmumu funkcija ir pagarināt PVN izvairīšanās darījumu shēmas un 
apgrūtināt VID iespējas izsekot piegādes darījumu ķēdei, jo īpaši tādēļ, ka nereti 
šie uzņēmumi ir reģistrēti ārvalstīs. Šo uzņēmumu kontos ienākoš ie paskaitījumi , 
parasti ir sadalīti vairākos relatīvi nelielos maksājumos, kas veido lielu kopsummu . 
Šie maksājumi parasti  ir darījumi, kas tiek virzīti  caur Latvijas maksājumu sistēmu  
bez jebkāda ekonomiska pamatojuma . Šiem uzņēmumiem darbinieku skaits nav 
pietiekams, lai veiktu saimniecisko darbību, nav noliktavu, ražotņu un 
struktūrvienību, tiem ir vienīgi daži sadarbības partneri, ar kuriem tiem ir daudz 
darījumu.  
4.2.49.  Fiktīvie uzņēmumi, saņemot pārskaitījumu, nodokļu nomaksu valsts budžetā 
neveic. Šādu uzņēm umu amatpersonas parasti ir nerezidenti, personas bez 
noteiktas dzīvesvietas vai savstarpēji saistītas personas. Izmeklēšanas laikā šie 
uzņēmumi parasti ir jau izslēgti vai VID gatavojas tos izslēgt no PVN maksātāju 
reģistra. Nereti darījumi kontos notiek vēl pēc tam, kad juridiski jau izbeigta 
uzņēmuma saimnieciskā darbība.  
4.2.50.  Novērtējumā secināts, ka uzņēmumi iesaistās NN nodokļu jomā ar mērķi samazināt 
ar nodokli apliekamo ienākumu bāzi, iegūt lētākas izejvielas savai saimnieciskajai 
darbībai, kā arī, lai iegūtu nedeklarētus skaidras naudas līdzekļus ”aplokšņu algu” 
izmaksai.  
4.2.51.  Pārskata periodu raksturo ļoti veiksmīgā TAI darbība, atklājot vairākas lielas NN 
shēmas nodokļu jomā130:  
1. Gan Bei lieta.  
Tika konstatēts, ka Latvijā ļoti populāru restorānu ķēdes vadošie darbinieki ir izveidojuša 
organizētu grupu, lai ar speciālas programmas palīdzību samazinātu dienas ieņēmumus 
restorānu kasēs. Ar programmas palīdzību bija iespējams grozīt kases datus un iz ņemt 
naudu. Laikā no 2014.gada janvāra līdz jūnijam no 13 restorānu kasēm izņemti vairāk 
nekā 2 milj. eiro. Valstij nodarīti 957,8 eiro zaudējumi nesamaksātā PVN un IIN apmērā.  
Prokurors noslēdza vienošanos ar apsūdzētajiem, ievērojot to, ka viņi visi bija vainu 
atzinuši un valsts budžetam nodarīto mantisko zaudējumu pilnībā atlīdzinājuši.  
Tiesas apstiprinātā prokurora vienošanās ar deviņiem apsūdzētajiem un divām 
juridiskajām personām paredz brīvības atņemšanas sodu (nosacīti) no 1 -4 gadiem, t.sk. 
vienam apsūdzētajam mantas konfiskāciju, septiņiem apsūdzētajiem kā papildsodu naudas 
sodu, t.sk. uzņēmuma finanšu direktorei (parlamenta deputāta sievai) naudas sodu 33,3 
tūkst. EUR apmērā. Tāpat NN iesaistīto uzņēmumu grupai piemērota naudas piedziņa 287 
tūkst. EUR apmērā, kuras samaksa nodrošināta ar nekustamo īpašumu arestu. Katram no 
apsūdzētajiem noteikts arī aizliegums no 2 gadiem 6 mēnešiem - 4 gadiem ieņemt amatu 
kapitālsabiedrības valdē.  
2. Izejvielu lieta.  
Starptautisks noziedzīgs grupējums, izveidoja vismaz 42 ārvalstīs un Latvijā reģistrētus 
fiktīvus uzņēmumus, no kuriem 32 uzņēmumos amatpersonas bija Lietuvas un 
Baltkrievijas pilsoņi, nodrošinot vismaz 50 reāliem uzņēmumiem, kuri darbojās alkohola, 
pārtikas ražošanas un būvmateriālu tirdzniecības jom ā, pakalpojumu, kas ļāva izvairīties 
no nodokļu nomaksas lielā apmērā.  
 Laika posmā no 2012.janvāra līdz 2014.gada maijam šie uzņēmumi iegādājās sev 
nepieciešamo preci (t.  sk. cukuru, eļļu, sieru, būvmateriālus utt.), no LV nerezidentiem 
                                                
129 VID FPP redzeslokā arvien biežāk nonāk pers onas, kuras iepriekš sodītas par līdzīgu NN izdarīšanu un turpina 
veikt noziedzīgās darbības citās ES valstīs.  
130 Pirmajos četros kriminālprocesos izmeklēšanu veikusi FPP, pēdējā - ENAP.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
29 
 Igaunijā, Lietuvā, Polijā un Čehijā, PVN atskaitēs uzrādot, ka prece iegādāta no LV 
rezidentiem. Valsts budžetam tika nodarīti zaudējumi vairāk kā 2,47 milj. EUR apmērā.  
Kriminālprocess nodots kriminālvajāšanai un ar tiesas nolēmumu manta un skaidra nauda  
240,5 tūkst. EUR apmērā atzīta par noziedzīgi iegūtu.  
3. Aplokšņu algu lieta.  
Noziedzīgā grupējuma, kuras pakalpojumus izmantoja viens no Latvijā lielākajiem 
uzkopšanas un apsaimniekošanas nozares pakalpojumu sniedzējiem, kā arī vairāk nekā 
10 metālapstrādes un būvniecības jomā reāli strādājoši uzņēmumi, izveidojot savstarpēji 
saistītu uzņēmumu darījumu ķēdes ar mērķi izvairīties no nodokļu nomaksas. Iegūtie NIL 
tika izmantoti “aplokšņu algu” izmaksai. Lai iesaistītās personas zinātu, kā izskatās viņu 
formālais “direktors”, grupējumā iesaistīto personu darba kabinetā laikā no 2011.ga da 
janvāra līdz 2013.gada decembrim pie sienas bija izvietotas fotogrāfijas ar fiktīvo 
uzņēmumu amatpersonām un to nosaukumiem.  
NN rezultātā valsts budžetam tika nodarīti zaudējumi gandrīz 1 milj. EUR apmērā  
Kriminālprocess nodots kriminālvajāšanai 2016. gadā un ar tiesas lēmumu manta un 
skaidra nauda gandrīz 92 tūkst. EUR apmērā atzīta par noziedzīgi iegūtu.  
4.  Vairumtirdzniecības lieta  
Noziedzīgā grupējuma izveidotajā NILL shēmā bija iesaistīti vairāk nekā 20 reāli strādājoši 
uzņēmumi un vēl 32 fiktīvi uzņēmumi, kas 2012.un 2013.gadā, izmantojot savstarpēji 
saistītus uzņēmumus, veidojot fiktīvu darījumu ķēdi, izvairījās no nodokļu nomaksas lielā 
apmērā un legalizēja NIL.  
Noziedzīgais grupējums darbojās cel tniecības, augļu un dārzeņu vairumtirdzniecības 
nozarē, kā arī nodarbojās ar saimniecības preču pirkšanu un pārdošanu. NILL nolūkā 
naudas līdzekļi par faktiski nenotikušajiem darījumiem tika pārskaitīti uz shēmā iesaistīto 
uzņēmumu norēķinu kontiem ne tika i Latvijas, Lietuvas, Čehijas un Austrijas, bet arī 
Vjetnamas un AAE bankās, bet vēlāk izņemti skaidrā naudā un nodoti shēmas “klientu” 
rīcībā.  
Valsts budžetam nodarītais zaudējums nenomaksātā PVN veidā, ir gandrīz 3 milj. EUR 
apmērā.  
Noziedzīgais grupēj ums daļēji tika atklāts, novērtējot to organizatoru greznā dzīvesveida 
– ikdienā izmantotās luksusa preces, dārgi mobilie tālruņi, augstas klases automašīnas, 
neatbilstību oficiālajiem ienākumiem.  
Kriminālprocess 2015.gadā nodots kriminālvajāšanai un jau šobrīd ar tiesas lēmumu 
manta un skaidra nauda gandrīz 200 tūkst. EUR apmērā atzīta par noziedzīgi iegūtu.  
5.   Ekskluzīvo automobiļu lieta.  
2016.gada 4.ceturksnī uzsākts kriminālprocess par iespējamu noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizāciju lielā apmērā personu grupā un KL 218.panta trešās daļas par izvairīšanos no 
nodokļu nomaksas lielā apmērā personu grupā, iegādājoties luksusa klases 
transpo rtlīdzekļus par neskaidras izcelsmes naudas līdzekļiem.  
Kriminālprocesā noskaidrots, ka personu grupa ir izveidojusi shēmu, kas ļauj slēpt naudas 
līdzekļu izcelsmi, transportlīdzekļu patieso piederību, vienlaicīgi ļaujot izvairīties no PVN 
nomaksas.  
Šim n olūkam ir izveidots fiktīvu uzņēmumu tīkls Latvijā un ārvalstīs, kuri reģistrēti uz 
personām bez noteiktas dzīves vietas. Dokumentāli tiek radīts iespaids, ka transportlīdzekļi 
it kā tiek iegādāti nevis no Latvijas auto dīleriem, bet gan no ārvalstu piegād ātājiem, un 
Latvijā automašīnas tiek reģistrētas uz fiktīviem Latvijas uzņēmumiem.  
Kriminālprocesā veikta virkne kratīšanu, kuru gaitā izņemti divi luksus klases 
transportlīdzekļi, skaidras naudas līdzekļi gandrīz 100 tūkst. EUR apmērā, zelta 
izstrādājumi , datortehnika un grāmatvedības dokumenti. Aizturētas 4 personas, 3 personas 
atzītas par aizdomās turētām, 2 no tām piemērots drošības līdzeklis – apcietinājums.  
 
4.2.52.  Netieši pierādījumi apliecina, ka Latvijā līdzīgi , kā tas ir lielākajā daļā valstu, 
ievērojama ēnu ekonomikas aktivitāte ir balstītas uz skaidras naudas apgrozījumu. 
Skaidra nauda ir efektīvs NILL instruments, jo tā ir anonīma un plaši izmantojama. 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
30 
 Turklāt ikdienā veiktās NIL skaidras naudas transakcijas ir grūti izsekojamas, 
praktiski padarot neiespējamu skaidras naudas konfiskāciju.  
4.2.53.  Noziedznieki, kā aizsegu izmanto tādus komercdarbības veidus, kuros tiek apgrozīts 
liels skaidras naudas apmērs, piemēram, metāllūžņu vairumtirdzniecība, 
juvelierizstrādājumu  tirdzniecība un restorānu bizness, kas tiek izmantoti, lai slēptu 
skaidras naudas NIL un sajauktu to ar legālajā biznesā gūtajiem ienākumiem.  
4.2.54.  Tāpat biznesu ar lielu skaidras naudas apgrozījumu noziedznieki var izmantot, lai 
apslēptu NIL, veicot skaidras naudas iemaksu bankomātos. Svarīgi norādīt, ka 
novērtējuma periodā konstatēta arvien pieaugošs skaidras naudas iemaksu 
bankomātos apjoms, kura iemesli tiks turpināti izvērtēt pēc novērtējuma 
pabeigšanas.  
Krāpšana  
4.2.55.  Krāpšanu, par kurām ziņots TAI, vērtējamas ar augstu risku un  nemainīgu tendenci.  
4.2.56.  Aktuālie iekšzemes krāpšanas gadījumi saistīti ar ES struktūrfondu līdzekļu 
finansēto projektu īstenošanu, nekustamo īpašumu izkrāpšanu, starptautiskiem un 
iekšzemes kravu p ārvadājumiem, kur ir augsta noziedzīgu grupējumu 
koncentrācija.  Nemainīga ir tendence veikt naudas līdzekļu izkrāpšanu no bankām 
vai izmantojot uzticēšanos, vai ar viltu no sadarbības partneriem un klientiem. Šo 
tendenci labi raksturo divi kriminālprocesi,  kuri demonstrē, ka krimināltiesiskās 
attiecības ir noregulētas taisnīgi, apsūdzētie ir atlīdzinājuši radītos zaudējumus un 
saņēmuši atbilstošus sodus .  
1. “Bankas akcionāra” lieta uzsākta 2007.gadā.  
Tiesas spriedums, ar ko J.F. atzīts par vainīgu un sodīts par krāpšanu un NILL.  stājies spēkā 
21.02.2013.  
Apsūdzētais, būdams bankas akcionārs, viceprezidents un Reģionālās attīstības pārvaldes 
vadītājs, no 2003.gada 1.oktobra līdz 2006.gada 14.augustam, izmantojot savu dienesta 
stāvokli, izkrāpa un piesavinājās bankas klientu finanšu līdzekļus 5,5 milj. ASV dolāru 
apmērā, ar viltu panākot to, ka cietušie savus naudas līdzekļus ieskaita apsūdzētā faktiskajā 
pārraudzībā esošā ārvalstu uzņēmuma norēķinu kontā Bankā. Pēc finanšu līdzekļu 
izkrāpšanas, tie vairākkārtīg i tika pārskaitīti uz citiem banku kontiem ārvalstīs ar mērķi tos 
legalizēt. Legalizēta tika daļa no izkrāptās naudas aptuveni 1 milj. EUR apmērā, bet tā netika 
izmantota, jo tika iesaldēta . 
Apsūdzētais tika notiesāts ar brīvības atņemšanas sodu uz 4,5 gad iem, konfiscējot mantu. 
Iesaldētie  līdzekļi tika atzīti par NIM un atdoti cietušajiem.  
2.    “Enerģijas” lieta uzsākta 2014.gadā.  
2016.gada decembrī prokurors ar apsūdzētajiem noslēdza vienošanās par vainas atzīšanu 
un sodu saistībā ar krāpšanu un NILL. Tiesa vienošanos apstiprināja 2017.gada 24.janvārī.  
Atzīts, ka apsūdzētie, 2012.gada janvārī – februārī,  veica krāpnieciskās darbības personu 
grupā pēc iepriekšējas vienošanās - pieprasīja  un saņēma kredītu fiktīva darījuma 
realizēšanai,  jau kredīta saņ emšanas brīdī  zinot, ka neatmaksās saņemto kredītu. Pēc tam, 
no kredītiestādes izkrāptos finanšu līdzekļus tālāk legalizēja, izmantojot naudas 
pārskaitīšanas shēmā vairākas ārvalsts kompānijas.  
Trim apsūdzētajiem noteikti nosacīti brīvības atņemšanas sod i uz 3 un 3,1 (diviem 
apsūdzētajiem) gadiem; vienam apsūdzētajam piespriests papildsods 30,4 tūkst. EUR 
apmērā. Bankai  nodarītais mantisks zaudējums 6 milj.  EUR apmērā tika pilnībā atlīdzināts.  
 
4.2.57.   Pēdējos gados Latvijā bieži sastopama krāpšana maksātnespējas procesos, kas 
izpaužas gan kā fiktīvu nenodrošināto kreditoru prasījumu radīšana,131 gan 
prettiesisku reorganizācijas procesu izmantošana, lai nobēdzinātu maksātnespējīgā 
uzņēmuma mantu u.c.  
4.2.58.  2015.gadā VP ENAP nosūtīja prokuratūrai kriminālvaj āšanas uzsākšanai divus, ļoti 
apjomīgus un plašu rezonansi lokāli un starptautiski  ieguvušus kriminālprocesus – 
                                                
131 Tādējādi iegūstot balstiesības kreditoru sapulcē un apkrāptu nodrošinātos kreditorus, galvenokārt -bankas, 
kurām balstiesību nav  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
31 
 2011.gadā uzsākto “Krājbanka” kriminālprocesu un 2013.gadā uzsākto “Winergy - 
Norvik banka” kriminālprocesu.  
 
4.2.59.  Mazāku zaudējumu apmēru radošs, bet skaitliski ievērojami lielāks krāpša nu skaits 
interneta vidē. Tā visbiežāk saistīta ar preču nepiegādāšanu, viltotu maksājumu 
iesniegšana, kā arī svešu personas datu izmantošana. Prognozējams, ka arī 
turpmāk būtiski nema inīsies interneta vidē apkrāpto personu skaits.  
4.2.60.  Aktuāla ir tendence saistībā ar svešu personu maksājumu karšu datu iegūšanu un 
izmantošanu, veicot preču iegādi, kas tiek realizētas Latvijā par samazinātu cenu 
caur sludinājumiem internetā, izmantojot negodp rātīgu uzņēmēju pakalpojumus vai 
banku paskaitījumus.  
4.2.61.  Pārskata periodā turpina pieaugt Latvijas iedzīvotāju līdzdalība starptautiskajās 
kibernoziedzības shēmās - pikšķerēšanā, uz ko jau 2012.gadā norādīja Moneyval.  
4.2.62.  Šajā sakarā ir būtiski uzsvērt TAI efektī vu rīcību, apturot Latvijas pilsoņu noziedzīgu 
grupējumu, kurš veica krāpnieciskas darbības pret “Google Inc” kompāniju.  
 
“GOOGLE LIETA”132 uzsākta prokuratūrā pēc KD ziņojuma par NILL lielā apmērā.  
2013.gadā Lietuvas pilsoņi Latvijā reģistrēja SIA, kuras nosaukums bija tāds pats kā 
pazīstamai Āzijas datortehnikas ražošanas uzņēmumam. Vēlāk ar pikšķerēšanas metodi, 
šīs personas no ASV reģistrētās kompānijas „Google Inc.” izkrāpa naudas līdzekļus vairā k 
nekā 23 milj. ASV dolāru apmērā (kopējais krāpšanas rezultātā vairākiem uzņēmumiem 
nodarīto zaudējumu apmērs ir vismaz 100 milj. ASV dolāru). Latvijas TAI izmeklēšanas 
rezultātā izkrāpti naudas līdzekļi atgriezti īpašniekam un lieta, kurā par aizdomās tu rētiem 
atzīti Lietuvas pilsoņi, tiek gatavota pārsūtīšanai Lietuvai kriminālvajāšanas uzsākšanai.  
 
Kontrabanda  
4.2.63.  Pēc CSP sniegtajiem datiem par 2013.gadu, zaudējumu apmērs, kas saistīts ar 
alkohola kontrabandas sastāda aptuveni 165  milj. EUR, no cigarešu kontrabandas 
95 milj. E UR, bet degvielas kontrabandas 90 milj. EUR Tādējādi kopējā zaudējumu 
summa, kas tiek nodarīta kontrabandas rezultātā varētu sasniegt 0,5 mljrd. EUR.  
4.2.64.  Aptuveni 95 % no visiem uzsāktajiem kriminālprocesiem pārkāpuma priekšmets ir 
akcīzes preces – visbiežāk (vairāk nekā 90% gadījumu) - tabakas izstrādājumi.  
4.2.65.  Kopumā valstī kontrabandas draudu līmenis tiek vērtēts kā vidēji augsts ar 
nemainīgu tendenci.  
                                                
132 Kriminālprocess Nr. 18507000415; papildus informācija https://business -gurus.com/2017/03/23/phishing -
scam-steals -100-million -from-two-u-s-tech-companies/   1. “Krājbanka” liet a 
Kriminālvajāšanas uzsākta pret 5 aizdomās turētām personām, starp kurām ir bankas 
īpašnieks, Krievijas pilsonis V .A. un bankas vadība. Personas tiek apsūdzētas par līdzekļu 
piesavināšanos EUR 90 miljonu apmērā, dienesta pilnvaru pārsniegšanu, grāmatvedības un 
statistiskās informācijas noteikumu pārkāpšanu, NILL. NN rezultātā banka kļuva 
maksātnespējīga un saistībā ar tās maksātnespējas procesu visa pārskata periodā 
nerimstoši notiek juridiskas un sabiedrisko attiecību cīņas, kurā lielu lomu spēlē ONG, kas 
iesaistīti maksātnespējas procesos.  
2. “Winergy - Norvik banka” lie ta. 
Arī šajā lietā aktīvi iesaistījās tie paši grupējumi , kas saistīti ar maksātnespējas procesu 
realizāciju.  
Pamata kriminālprocess saistīts ar naudas līdzekļu izkrāpšanu valsts līdzfinansējuma veidā 
vēja elektroenerģijas projekta īstenošanai, ko veica “Winergy” amatpersonas, kā arī ar 
šķēršļu likšanu “Winergy” maksātnespējas procesa gaitā.  
Prokuratūra ir arī pārņēmusi  turpmākai izmeklēšanai krimināllietu, kurā savākti pietiekoši 
pierādījumi, lai atzītu par aizdomās turēto vienu no lielākajiem AS “Norvik banka” 
akcionāriem par prettiesisku bankas akciju iegūšanu.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
32 
 4.2.66.  Kontr abandas tabakas izstrādājumi Latvijā tiek ievesti galvenokārt no Baltkrievijas 
un Krievijas, kā arī Āzijas valstīm. Daļa no kontrabandas cigaretēm tiek patērēta 
Latvijā133, bet daļa tiek izvesta uz citām ES valstīm.134 
4.2.67.  Latvijas ģeopolitiskais stāvoklis - atrašanās vieta starp Eiropu un Krieviju, kā arī 
labi attīstītā transporta infrastruktūra, ir viens no narkotisko vielu kontrabandas 
caur Latvijas teritoriju veicinošajiem faktoriem. Svarīgs faktors ir arī Latvijas 
esamība Šengenas zonā, kas ir nozīmīgs aspekts  visā ES, kā arī pasaulē tieši atvērto 
robežu kontekstā. Iepriekšminētie faktori padara Baltijas valstu robežas par 
narkotisko vielu kontrabandas mērķa objektu, savukārt Latvija ir kļuvusi par 
tranzīta kanālu minētajos virzienos. Salīdzinoši lielāks aizlie gto vielu pārvadāšanas 
risks pastāv robežšķērsošanas vietās uz Krievijas – Latvijas robežas un ostās 
prāmju satiksmes līnijās.  
4.2.68.  Pēc CSP sniegtajiem datiem par 2013.gadu, līdzekļu apmērs, kas varētu tikt iegūts 
no narkotisko, psihotropo, psihoaktīvo vielu ne legālās tirdzniecības  ir 35 milj. EUR 
gadā, tādēļ kopumā šis NN veids neģenerē lielu NIL apmēru.135 
 
4.3.  Vispārīgs draudu novērtējums  
Sarežģītības pakāpes  
4.3.1.  NILLN novēršanas sistēmas ievainojamība palielinās sarežģītāka NILL predikatīvo 
NN gadījumā . Juridiskās struktūras, piemēram, vietējās un ārzonu “čaulas” 
kompānijas, fondi, trasti u.tml. samazina konkrētās komercstruktūras kapitāla 
plūsmas caurskatāmību un spēju identificēt PLG. Šādu necaurskatāmu struktūru 
iesaiste piem., kukuļošanā, būtiski samazina predik atīvā un NILL NN atklāšanas 
iespējas un piešķir šim NN augstāku sarežģītības pakāpi  Predikatīvajā NN iesaistīto 
dalībnieku skaits arī liecina par augstākas sarežģītības pakāpi tieši ārvalstīs izdarīto 
kukuļošanu, krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu nomaksa s gadījumā. Vietējā 
līmenī NN, kas saistīti ar izvairīšanos no nodokļu nomaksas, raksturīgs liels iesaistīto 
personu skaits (pretēji mazam aizdomās turēto skaitam).  
Iesaistīto līdzekļu novērtējums  
4.3.2.  Naudas summu apmērs ir papildu norāde , nosakot būtiskāk os NILL draud us. 
Amatpersonu kukuļošana  un krāpšana , t.sk. nodokļu izkrāpšan a, rada augstāk u 
NILL draudu līmeni , ņemot vērā būtisko iesaistīto līdzekļu apmēru.  
4.3.3.  ONG izdarītie  predikatīvie  NN rada a ugstus draudus  ne tikai to sarežģītības un 
iesaistīto līdzekļ u apjoma dēļ ., bet arī ievērojot iespējamās reputācijas sekas uz 
finanšu sektoru un valsti kopumā.   
Ģeogrāfiskā izplatība  
4.3.4.  Tā kā citu valstu un starptautiskās noziedzības ģenerētie noziedzīgie līdzekļi var tikt 
iepludināti starptautiskajā finanšu sistēmā, tad ir jāņem vērā, ka šīs plūsmas, kā 
tranzītā šķērsojot, tā integrējoties finanšu sistēmā, rada potenciālu apdraudējumu 
Latvijas finanšu sistēmai kopumā.  
4.3.5.  Latvijā ienākošās un izejošās finanšu plūsmas katru gadu ir mērāmas miljardos 
euro, tādēļ ir ļoti reālas iespējas, ka nelegāla nauda var nonākt Latvijā vai plūst 
cauri tai, jo īpaši kā daļa no NILL noslāņošanas stadijas.  
4.3.6.  Ņemot vērā to, ka ienākošo un izejošo maksājumu apmēri kopumā sakrīt (pārskata 
periodā nedaudz lielāks apjoms – vidēji par 4%, ir ienākošajiem maksājumiem), 
var secināt, ka finanšu plūsmas Latviju šķērso tranzītā.  
4.3.7.  Skaidra nauda iebraucot Latvijas teritorijā  visvairāk ir deklarēta no Krievijas, 
Ukrainas, Baltkrievijas un Turcijas. Nedeklarēti līdzekļi visvairāk ir konfiscēti 
ierodoties no Krievijas un Turcijas. Savukārt izbraucot no Latvijas teritorijas  - uz 
Krieviju, Ukrainu, Turciju un Baltkrieviju. Izbrauc ot no Latvijas teritorijas skaidra 
nauda ir konfiscēta tikai braucot uz Turciju.  
                                                
133 Empty Packs Latvia (2015 Q4), The Nielsen Company  
Avots:https://www.vid.gov.lv/dokumenti/aktualitates/informacija%20presei/2016/empty%20packs%20latvia
%202015q4%20 -%20prezentacija -%20latviski_final%2013012016%20%5Bread -only%5D.pdf  
134 Lietuvu, Zviedriju, So miju, Vāciju un Nīderlandi  
135 https://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2015/vol2/239089.htm   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
33 
 4.3.8.  Finanšu plūsmu dalījumā lielākās ienākošās finanšu plūsmas ir no Lietuvas, 
Krievijas, Polijas, Igaunijas un Nīderlandes. Savukārt lielākās izejošās finanšu 
plūsmas ir uz Lietuvu, Krieviju, Igauniju, Lielbritāniju un Poliju. Tās ir arī aktīvākās 
ekonomiskās sadarbības valstis  
4.3.9.  NILL lietu analīze uzrāda , ka pastāv būtiski draudi  no Lielbritānijā reģistrētā m čaulas 
kompānij ām, kuru PLG ir grūti noskaidrot un kuras veic aizdomī gus, NVS valstīs 
ģenerētu, naudas līdzekļu pārskatījumus, izmantojot Latvijas banku sistēmu.  
4.3.10.  Ar Igauniju, Lietuvu, un Poliju ir aktīva ekonomiskā sadarbība,  vienlaikus  jau 
vairāku gadu garumā identificēts, ka šajās valstis dibinātās kompānijas tiek 
izmant otas, lai veiktu PVN izkrāpšanu no Latvijas valsts budžeta. Šobrīd šī tendence 
samazinās, identificējot jaunas valstis, uz kurām migrē noziedzība, piem., Čehija.  
Savukārt par Moldovu, Ukrainu un Krieviju136 ir plaši atzīts , ka ar šajās valstīs 
noziedzīgā ce ļā iegūtiem līdzekļiem ir notikusi NILL Latvijā.  
4.3.11.  Vislielākie iesaldēto līdzekļu apjomi ir no Spānijas, ASV, Lielbritānijas un Krievijas. 
Savukārt, konfiscēto – no Ukrainas, Baltkrievijas un Polijas. Kopumā ir milzīga 
atšķirība starp iesaldēto un konfiscēt o līdzekļu apjomiem. No apskatītajām valstīm 
lietu tabulās ir iesaldēti nepilni 105 milj. EUR, bet konfiscēti  – nedaudz virs 160 
tūkst. EUR. Ņemot vērā to, ka lielākā daļa no šiem kriminālprocesiem ir 
izmeklēšanas stadijā, konfiscēto līdzekļu apjoms, ja li etas tiks iztiesātas varētu 
palielināties.  
4.3.12.  Augstākie NILL draudi ir no Krievijas, Lielbritānijas un Lietuvas. Vidēji augsti draudi 
ir no Polijas un Ukrainas.  
4.3.13.  Pēc apkopotās informācijas un veiktās analīzes par apdraudējumu valstu dalījumā 
var secināt, ka vislielākais ārējais apdraudējums Latvijai ir no Krievijas, Moldovas, 
Ukrainas un Uzbekistānas.  
4.3.14.  Abos virzienos draudi ir ar ASV, Baltkrieviju, Franciju, Lielbritāniju, Nīderlandi, 
Poliju, Turciju.  
4.3.15.  Apdraudējums no Latvijas ir attiecībā pret Igauniju, Itālij u, Lietuvu, Spāniju, Vāciju 
un Zviedriju.  
4.3.16.  Pārskata periodā ir paaugstinājušies NILL draudi attiecībā pret Lielbritāniju, Ukrainu 
un Vāciju, savukārt samazinājušies attiecībā pret Igauniju, Itāliju, Krieviju, Poliju 
un Spāniju.137 
Tiesas nolēmumi un starptau tiskā tiesiskā palīdzība  
4.3.17.  NILL kriminālprocesos darbs vērsts 2 virzienos:  
a) personu vainas pierādīšanai šādu NN izdarīšanā;  
b) pasākumi mantisko jautājumu atrisināšanai kriminālprocesā  - ātra un efektīva 
NIL vai NIM konstatācija, izņemšana un atsavināšana.  
4.3.18.  Pēdējo divu gadu laikā VP darbības rezultātā par noziedzīgi iegūtiem atzīti vairāk 
nekā EUR 81 miljons, no tiem valsts budžetā ieskaitīti gandrīz EUR 48 miljoni, bet 
likumīgajam īpašniekam/valdītājam atdoti vairāk nekā 33 milj. EUR.  
4.3.19.  Statistika par notiesātāj am personām par NIL norāda uz efektivitātes riskiem, proti, 
2013.gadā par NIL tika n otiesātas 8 personas, 2014.gadā 5, 2015.gadā 16. Tādējādi 
tiesu prakse apstiprina TAI paustās bažas par KL 195.panta apgrūtinošu 
piemērošanu.  
4.3.20.  Vienlaicīgi būtiski norādīt, k a pārskata periodā tikai viens ārvalstnieks ir notiesāts  
par NILL. Pēc pārskata perioda 2017.gada četros mēnešos notiesāti jau 2 
ārvalstnieki.  
4.3.21.  Visvairāk starptautiskās  palīdzības lūgumi  Latvijai/no Latvijas puses  ir saņemti un 
nosūtīti Moldovai, Lietuvai, Ukrainai , Krievijai , Ukrainai, Igaunijai un Polijai.  
4.4.  NILL draudu līmenis  
4.4.1.  Ņemot vērā, ka kopējais NIL, kas tiek ģenerēts no iekšzemes noziedzības ir 
salīdzinoši neliels, NILL draudi, kas izriet no iekšzemes nozied zības ir vidējā  līmenī. 
                                                
136 http://www.lsm.lv/en/article/societ/society/bank -employees -arrested -over-russian -money -
laundering.a160310/  
137 Tabula Nr.4. 8. 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
34 
 NILL draudi, kas izriet no ārvalstīs veiktajiem NN ir vērtējami kā augsti. Apkopojot 
NILL draudu līmenis vērtējams kā vidēji augsts.  
  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
35 
 5. Vispārējā NILL 
ievainojamība  
Šīs sadaļas mērķis ir identificēt kopējo valsts NILL ievainojamību un trūkumus spējā 
apkarot NILL, apsverot arī veicamos pasākumus, lai stiprinātu iestāžu darbību 
attiecībā uz NILL apkarošanu.  
  
5.1.  Vienota un koordinēta stratēģija  
5.1.1.  Latvijā politikas veidotāji NILLTFN jomā kopš 2014.gada138 ir FM un TM.  
5.1.2.  NILLTFN koordinējošās institūcijas – FSAP, darbības mērķis ir saskaņot un pilnveidot 
valsts institūciju un privātā sektora sadarbību finanšu sektora attīstības veicināšanā 
un NILLTFN. FSAP uzdevumi, cita starpā, ir:  
a) izstrādāt darba plānu, nosakot valsts prioritātes finanšu sekt ora attīstības 
veicināšanā un NILLTFN, un  
b) vismaz reizi gadā pārskatīt darba plānu, lai efektīvi īstenotu tajā minētās valsts 
prioritātes.139 
5.1.3.  2014.gada 31.martā tika apstiprināts Finanšu sektora attīstības plāns 2014. -
2016.gadam,140 kura izstrādē uzsvērts darbs  cīņai ar NILL, t.sk. ņemot vērā 
Moneyval 4.kārtas ziņojumā par Latviju konstatētos riskus un rekomendācijas.  
5.1.4.  Valdības rīcības plānā141 iekļauts uzdevums izstrādāt Finanšu sektora attīstības 
plānu 2017. -2019.gadam,142 definējot politikas ietvaru finanšu tirgus  attīstībai un 
starptautiskajai konkurētspējai, t.sk. stiprinot NILLTF risku novēršanas sistēmu.  
5.1.5.  Novērtējumā konstatēts, ka, ievērojot šobrīd akūto nepieciešamību pilnveidot 
NILLTF apkarošanas spējas un samazināt valsts ievainojamību, jāpārvērtē FSAP 
darbības efektivitātes paaugstināšanas iespējas.  
5.1.6.  Lai sekmētu KD darbību un koordinētu tā sadarbību ar TAI , NILLTFNL subjektiem 
un to uzraudzības iestādēm, ir izveidota KD Konsultatīvā padome. Konsultatīvā 
padome sniedz ieteikumus KD darbības pilnveidošanai, ko ordinē subjektu, to 
uzraudzības iestāžu sadarbību, izstrādā un sagatavo ieteikumus KD.  
5.1.7.  Ievērojot NILLTF dinamisko attīstību, valstīm ir jāveic arvien vairāk pasākumu un 
jāiesaista arvien lielāks skaits publiskā un privātā sektora pārstāvjus NILLTFN 
politik as formulēšanā un NILL apkarošanā. Tāpat darbs KD Konsultatīvajā padomē 
jāpadara intensīvāks, regulārāks un efektīvāks. Tādējādi vēl vairāk tiktu pildīts 
Moneyval 4.kārtas ziņojumā izteiktais aicinājums stiprināt sadarbību ar privātā 
sektora pārstāvjiem, i zstrādājot politiku NILLTFN jomā.  
5.1.8.  NILL novēršana ir noteikta par vienu no prioritārajiem darbības virzieniem arī valsts 
iestāžu darba plānā ēnu ekonomikas ierobežošanai 2016. -2020.gadam,143 FM Ēnu 
ekonomikas ierobežošanas stratēģijā 2015. -2020.gadam,144 VP da rbības prioritāšu 
plānā 2016.gadam,145 Korupcijas novēršanas un apkarošanas pamatnostādnēs 
2015. -2020.gadam,146 KNAB darbības stratēģijas 2014. -2016.gadam,147 
                                                
138 MK 16.09.2014. lēmums Nr.49 “Par nacionālā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma 
finansēšanas risku novērtēšanas ziņojuma izstrādi”  
139 MK 03.04.2007. noteikumi Nr.233 “Finanšu sektora attīstības padomes nolikums”  
140 MK 31.03.2014. rīkojums Nr.139 “Par Finanšu sektora attīstības planu 2014. –2016.gadam”  
141 MK 03.05.2016. rīkojums Nr.275 “Deklarācijas par M.Kučinska vadītā  MK iecerēto darbību īstenošanai”  
142 MK 21.03.2017. rīkojums Nr.126 “Par Finanšu sektora attīstības planu 2017. –2019.gadam ”  
143 10.06.2016. “ Valsts iestāžu darba plāns ēnu ekonomikas ierobežošanai 2016. – 2020.gadam ” 
144 FM “Ēnu ekonomikas ierobežošanas stratēģija 2015. -2020.gadam”  
145 Pielikums VP 29.12.2015. pavēlei Nr. 4981 “VP darba plāns 2016.gadam”  
146 MK 16.06.2015. rīkojums Nr.393 “Par Korupcijas novēršanas un apkarošanas pamatnostādnēm 2015. -
2020.gadam”  
147 KNAB darbības stratēģija 2014. -2016.gadam.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
36 
 Organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas plānā 2014. -2016.gadam.148 
Ar ĢP Krimināltiesiskā departamenta virsprokurora rīkojumu NILL noteikta kā īpaši 
aktuāls noziedzīgs nodarījums.149 
5.1.9.  Ar 4.Direktīvas ieviešanu finanšu iestāžu un nefinanšu sektora subjektu 
regulējošajos normatīvajos aktos tiks ieviestas prasības veikt risku izvērt ēšanu un 
veikt pasākumus, lai identificētu un mazinātu NILL riskus. Tādējādi Latvijai 
normatīvajos aktos noteikta prasība turpināt  veikt periodisku NILL risku 
novērtēšanu.  
5.1.10.  Visi iepriekš norādītie pasākumi veikti ar mērķi nodrošināt vienotu un koordinētu 
stratēģiju un politiku NILLTFN jomā, kuri jāturpina veikt un uzlabot, lai nodrošinātu, 
ka regulāri tiek apzināti aktuālie un nākotnes NILLTF riski un veikti atbilstoši un 
savlaicīgi pasākumi risku mazināšanai gan politikas veidošanas, gan zemākā līmenī.  
 
5.2.  NILL definīcijas efektivitāte  
5.2.1.  Latvijā NILL ir sodāma, pamatojoties uz KL 195.pantu. NILL definīcija ir iekļauta 
NILLTFNL 5.pantā un tā ir atbilstoša starptautiskajām prasībām, t.sk. ANO 
Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (Palermo konvencija) un ANO 
Konvencijai pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti (Vīnes konvenci ja). 
NILL definīcijas atbilstība  starptautiskajām prasībā m apstiprināta arī Moneyval 
4.kārtas ziņojumā par Latviju. Arī OECD 2.fāzes ziņojumā par Latviju nav konstatēti 
trūkumi tiesību aktos, kas definē NILL.  
5.2.2.  Piemērojamo sodu klāsts par NILL ir plašs, paredzētie sodi ir pietiekami augsti un 
daudzveidīgi, lai katrā gadījumā piemērotu taisnīgu un samērīgu sodu. KL 
195.panta sankcija ir samērīgas un konsekventas ar citos KL pantos ietvertajām 
sankcijām. Sodi noteikti, ievērojot nodarījuma sabiedrisko bīstamību un nodarījuma 
apdraudēto interešu prioritātes.  
5.2.3.  Papildus kriminālsodiem par NILL, Latvijas normatīvais regulējums paredz 
administratīvos sodus par NILLTFNL prasību neievērošanu, kā arī iespēju vērsties 
pret pārkāpēju civiltiesiski.  
NILL kriminālsodi  
5.2.4.  KL 195.pants sastāv no trīs daļām, diferencējot sodus par NILL, ko izdarījusi 
personu grupa pēc iepriekšējas vienošanās vai organizēta grupa, kā arī, ja NN 
izdarī ts lielā apmērā. Latvijā nepastāv atsevišķs predikatīvo noziegumu saraksts, 
visi KL paredzētie NN var būt predikatīvie nodarījumi NILL.  
5.2.5.  Novērtējumā konstatēts, ka, lai gan NILL definīcija atbilst starptautiskām prasībām, 
praksē vērojamas grūtības pierādīt NILL noziegumu. Tādēļ, lai uzlabotu NILL 
definīcijas efektivitāti un NILL nozieguma pierādīšanu praksē, TM ir izstrādājusi 
grozījumus NILLTFNL, paredzot paplašināt NN – NILL – subjektīvo pusi .150  
5.2.6.  Par minēto NN var tikt piemērots  šāds sods:  
a) ja izdarīta NILL  vai citas mantas legalizēšana – brīvības atņemšana uz laiku līdz 
trim gadiem vai īslaicīga brīvības atņemšana, vai ar piespiedu darbs, vai naudas 
sods, konfiscējot mantu vai bez mantas konfiskācijas;  
b) ja NILL vai citas mantas legalizēšanu izdarījusi person u grupa pēc iepriekšējas 
vienošanās - brīvības atņemšana uz laiku līdz pieciem gadiem vai ar īslaicīga 
brīvības atņemšana, vai ar piespiedu darbs, vai naudas sods, konfiscējot mantu 
vai bez mantas konfiskācijas , un  
c) ja NILL vai citas mantas legalizēšanu, j a tā izdarīta lielā apmērā vai ja tās 
izdarījusi organizēta grupa, — brīvības atņemšana uz laiku no trim līdz 
divpadsmit gadiem, konfiscējot mantu vai bez mantas konfiskācijas, un 
probācijas uzraudzība uz laiku līdz trim gadiem vai bez tās . 
                                                
148 MK 05.06.2014. rīkojums Nr.27 6 “Par Organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas plānu 2014.‒
2016.gadam ” 
149 ĢP Krimināltiesiskā departamenta virsprokurora 03.01.2017.  rīkojums Nr.1 
150 TM 15.12.2016. priekšlikums Nr.1 -11/4464 likumprojektam “Grozījumi NILLTFNL”. Pieejams: 
http://titania.saeima.lv/LIVS12/saeimalivs12.nsf/0/3b239b1cf9dbf91bc225808e0030ef5b/$FILE/2_3163 -
12_16.pdf   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
37 
 5.2.7.  OECD eksperti, veicot pārbaudi, bija norādījuši, ka KL noteiktais naudas sodu 
apmērs par NILL NN nav pietiekams un efektīvs. Eksperti arī ieteica paaugstināt KL 
noteiktos naudas sodu apmērus par NILL NN.151  2015.gada beigās stājās spēkā 
grozījumi KL,152 kas paredzēja OECD ieteiktos naudas sodu apmērus.   
5.2.8.  Ja NILL veikta juridiskās personas interesēs, šīs personas labā vai tās nepienācīgas 
pārraudzības vai kontroles rezultātā NILL izdarījusi fiziska persona, privāto tiesību 
juridiskajai personai, var tikt p iemērots piespiedu ietekmēšanas līdzeklis - 
likvidācija, tiesību ierobežošana, mantas konfiskācija, naudas piedziņa.153  
5.2.9.  Moneyval 4.kārtas ziņojumā atzīts, ka KL 195.pants atbilst starptautiskajām 
prasībām. Šo faktu apstiprina arī OECD 2.fāzes ziņojums.    
5.3.  Konfiskācijas ietvars  
5.3.1.  NIL konfiskācija ir ļoti efektīvs noziedzības, t.sk. organizētās, apkarošanas veids, 
kuru mērķis ir prettiesiska labuma gūšana. Veicot konfiskāciju, tiek liegta iespēja 
izmantot NIL citu noziedzīgu darbību finansēšanai, uzticības grauš anai finanšu 
sistēmām un korupcijas izplatībai sabiedrībā. Konfiskācijai ir arī preventīva 
iedarbība, uzskatāmi demonstrējot, ka "noziegumi neatmaksājas".  
5.3.2.  Latvijas regulējums NIM un NIL konfiscēšanas un iesaldēšanas jomā galvenokārt ir 
vispusīgs un pietiekams. Latvijas NIM un NIL regulējuma efektivitāti atzinīgi 
novērtējuši gan vietējie, gan ārvalstu TAI pārstāvji. NIM konfiskācijas institūta 
efektivitāti apstiprina vairāki praksē īstenotie konfiskācijas gadījumi.154  
5.3.3.  Lai nodrošinātu mantisko jautājumu  risinājumu kriminālprocesā,  KPL paredz iespēju 
uzlikt mantai arestu līdz tās konfiskācijai. Tāpat ir iespējama naudas līdzekļu 
iesaldēšana.   
5.3.4.  KD ir tiesības izdot NILLTFNL subjektam vai valsts informācijas sistēmas pārzinim 
saistošu rīkojumu par līdzekļu iesaldēšanu, ja rodas pamatotas aizdomas, ka notiek 
vai ir veikts NN, t.sk. NILLTF vai šo NN mēģinājums.155 KD izdod rīkojumu pēc savas 
iniciatīvas, NILLTFNL subjekta ziņojuma vai ārvalstu pilnvaroto iestāžu lūguma. Ar 
katru gadu palielinās iesaldēto noziedz īgi iegūto naudas līdzekļu apmērs.156 
5.3.5.  KD atceļ izdoto rīkojumu par līdzekļu iesaldēšanu, ja persona ir sniegusi pamatotu 
informāciju par līdzekļu izcelsmes likumību.  
5.3.6.  Saskaņā ar KPL var arestēt gan likumpārkāpēja mantu, kā arī mantu, kas tam 
pienākas no citā m personām, gan finanšu līdzekļus, NIM vērtībā, kā arī NIM 
izmantošanas rezultātā gūtajiem augļiem.157  
5.3.7.  Ja NIM turpmāka uzglabāšana nav nepieciešama un ja tā nav jāatdod īpašniekam 
vai likumīgajam valdītājam, ar tiesas lēmumu konfiscē, bet iegūtos finanšu līdzekļus 
ieskaita valsts budžetā.158  
5.3.8.  Ja NIM ir atsavināta, iznīcināta, noslēpta vai nomaskēta un to nav iespējams 
konfiscēt, konfiskācijai vai piedziņai var pakļaut citu mantu, arī finanšu līdzekļus, 
konfiscējamās mantas vērtībā.  
5.3.9.  Tiesa, nosakot mantas kon fiskāciju, konkrēti norāda, kāda manta konfiscējama.  
5.3.10.  Lēmuma pieņemšana par NIM konfiskāciju iespējama gan vienlaicīgi ar galīgo 
nolēmumu lietā, tā arī vēl pirmstiesas procesa laikā - izdalot no krimināllietas 
materiālus par NIM un uzsākot procesu  par NIM.159  
5.3.11.  Projekta "Nacionālās ARO vienības stiprināšana: noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
identificēšana, izsekošana, izmeklēšana un konfiscēšana" ietvaros darba grupa, 
kuras sastāvā bija pārstāvji no VP, VID FPP, VID MPP, KNAB un ĢP, veica 
izvērtējumu, kurā secināts,  ka tiesiskais regulējums NIM konfiskācijai Latvijā ir 
pietiekami efektīvs.160 
                                                
151 OECD ziņojums, 63.lpp.  
152 Grozījumi KL stājas spēkā 03.12.2016.  
153 KL, 70.2 pants  
154 Skat. Ziņojuma 4.2.37. un 4.2.38. punktu, Tabulu Nr. 5.1., 5.6., 5.7., 5.11. un 5.18.  
155 NILLTFNL, 32.1pants  
156 Attēls Nr.5.1  
157 KPL, 361.pants  
158 KPL, 358.pants  
159 KPL 59.nodaļa  
160 Eiropas Komisijas ISEC programmas finansētais projekts "Nacionālās ARO vienības stiprināšana: noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu identificēšana, izsekošana, izmeklēšana un konfiscēšana" Nr.HOME/2009/ISEC/AG/124  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
38 
 5.3.12.  Novērtējumā konstatēta nepieciešamība papildināt normatīvo regulējumu, lai 
novērstu iespēju, ka faktiski konfiscētās NIM/NIL apmērs ir m azāks, nekā tiesas 
nolēmumā noteiktais. Tā piemēram, 2016.gadā, piemērojot KPL 355.pantu, tiesa 
52 krimināllietās pieņēma 66 lēmumus, kuru rezultātā tika konfiscēti 51.23 milj. 
EUR, no kuriem valsts budžetā tika ieskaitīti par 5 milj. EUR mazāk - 46 milj. EUR.   
5.3.13.  Lai novērstu šo trūkumu un arī padar ītu efektīvāku noziedzīgi iegūtas mantas 
konfiskācijas izpildi, TM 2016.gadā izstrādāja un iesniedza izskatīšanai Saeimā  
likumprojektu "Noziedzīgi iegūtas mantas konfiskācijas izpildes likums". Plānots, ka 
jaunais likums tiks pieņemts un stāsies spēkā 201 7.gadā.  
5.3.14.  2016.gadā Latvija novērsusi Moneyval 4.kārtas ziņojumā norādīto trūkumu 
attiecībā uz regulējumu par Latvijā izpildāmo ārvalsts spriedumā paredzēto mantas 
konfiskāciju. Regulējums precizēts, paredzot, ka ārvalsts spriedumā paredzētā 
mantas konfiskā cija izpildāma neatkarīgi no tā, kādā procesā (administratīvā 
procesā, civilprocesā vai kriminālprocesā) konfiskācija ārvalstīs piemērota.161  
5.3.15.  Ar 2016.gada 31.decembri GKrPP Kriminālizlūkošanas vadības pārvaldē  izveidota 
2.nodaļa (ARO), kuras viena no pamatfunkcijām ir NIM meklēšana, identificēšana 
un atgūšana.  
5.3.16.  Kopš 2014.gada ir uzsākta Konfiskācijas fonda izveides regulējuma izstrāde, kas 
ļautu līdzekļus no Konfiskācijas fonda izmantot TAI apmācībām, materiāltehniskās 
bāzes pilnveidošanai, operatīvās t ehnikas, transportlīdzekļu un analītisko 
programmatūras produktu iegādei, un sociāliem mērķiem.  
5.3.17.  Tādējādi konfiscētie NIL tiks vērsti pret pašiem noziedzniekiem, nodrošinot 
efektīvāku prevenciju, NIL un NIM identificēšanu un sodīšanu par NILL. Plānots, ka 
attiecīgais normatīvo aktu regulējums tiks sagatavots līdz 2017.gada 
31.decembrim , ļaujot izpildīt arī Moneyval 4.kārtas ziņojuma 38.rekomendāciju.  
 
5.4.  Finanšu izlūkošanas un i zmeklēšanas kvalitāte  
Kontroles dienests  
5.4.1.  KD ir speciāli izveidota valsts institūcija, kas darbojas prokuratūras pārraudzībā  un, 
cita starpā,  veic šādas darbības : 
a) saņem, apkopo, uzglabā, uzkrāj, sistematizē un analizē NILLTFNL subjektu 
ziņojumus162; 
b) iegūst, apstrādā, uzglabā, analizē un sniedz TAI  informāciju , kuru var 
izmantot NILLTF vai šo darbību mēģinājuma novēršanai.  
5.4.2.  KD ir atbildīgā institūcija par NILLTF risku novērtēšanu.163 
5.4.3.  Informācijas apmaiņas gadījumu pēdējo gadu statistika starp KD un citu valstu 
analoģiskiem dienestiem parāda ne tikai kopējā darba apjoma izmaiņas (pēdējos 4 
gados būtisks pieaugums), bet arī informācijas pieprasīšanas skaita attiecību 
(Latvija/ārvalstis).164 KD ir atbildējusi uz visiem saņemtajiem starptautiskajiem 
lūgumiem.  
5.4.4.  Sadarbība nacionālā līmenī tiek organizēta caur  apmācību organizēšanu un vadlīniju 
izdošanu. Praksē konstatējams, ka vadlīnijas un ieteikumi ir ietverti vairākos 
dokumentos, kas palielina to neskaidrību un līdz ar to samazinot ziņošanas 
efektivitāti. Uz šo nepilnību arī norādīts Moneyval 4.kārtas ziņoj umā. Veicinot 
sadarbību nacionālā līmenī KD sniedz NILLTFNL subjektiem atgriezenisko saiti par 
subjekta sniegtajiem ziņojumiem. Tomēr praksē novērots, ka tā nav pietiekama un 
nesniedz NILLTFNL subjektiem pietiekamu informāciju par iesniegto ziņojumu 
kvalit āti un to trūkumiem.  
5.4.5.  2016.gadā KD sadarbībā ar bankām ir izdevis 252 rīkojumus un iesaldējis NIL L 
vairāk nekā 36 milj.  EUR apmērā. 2015. gadā tika izdoti  243 rīkojumi, iesaldējot 
                                                
161 KPL, 791.panta pirmā daļa  
162 Tabula Nr. 7.11  
163 MK 1 6.09.2014. lēmums Nr.49 “Par nacionālā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma 
finansēšanas risku novērtēšanas ziņojuma izstrādi”  
164 Attēls Nr.5.2  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
39 
 NIL 21.6 milj. EUR apmērā.165 Tomēr vēl joprojām KD iekļauj salīdzinoši maz u 
analizēto  aizdomīgo166 un neparasto167 darījumu skaitu  TAI nosūtītajos materiālos  
jautājuma izlemšanai par kriminālprocesa uzsākšanu.168 Uz šo trūkumu norād īja arī 
OECD eksperti 2015.gadā. Arī 2016.gadā KD materiālos iekļauto darījumu skaits 
nav būtiski palielinājies.   
5.4.6.  Novērtējums parāda, ka praksē KD sniedz atgriezenisko saiti subjektiem tikai 
attiecībā uz tiem darījumiem, kas ir nodoti TAI kriminālizmeklēšanas  veikšanai. 
Šāda subjektiem sniegtā atgriezeniskā saite attiecībā uz aizdomīgo darījumu 
ziņojum iem nav p ietiekama, lai uzlabotu ziņojumu  kvalitāti un veicinātu NILLTFNL 
pasākumu efektivitāti banku sektorā.  
5.4.7.  Attīstot ziņošanas un ziņojumu apstrādes efektivit āti, veikta virkne pasākumu:  
a) no 2016.gada aprīļa NILLTFNL subjektiem ir iespēja ziņot KD par neparastiem 
un aizdomīgiem darījumiem tiešsaistes režīmā. Tāpat efektivitātes uzlabošanai 
un arī, turpinot izpildīt OECD rekomendāciju, 2015.gadā KD izstrādāja 
grozījumu projektu MK noteikumos „Par neparasta darījumu pazīmju sarakstu 
un kārtību, kādā sniedzami ziņojumi par neparastiem vai aizdomīgiem 
darījumiem”. Ar grozījumiem tiek pārveidota līdzšinējā ziņošanas sistēma, 
pārskatot ziņošanas kritērijus, tādējādi  palielinot tās ziņošanas kvalitāti un 
efektivitāti;  
b) novēršot gan OECD, gan Moneyval norādīto trūkumu par KD nepietiekamiem 
cilvēkresursiem, kopš 2013.gada palielinājies KD darbinieku skaits .169 Arī pēc 
pārskata perioda palielinājies darbinieku skaits, proti, 2017.gadā darbinieku 
skaits palielināts par 5 darbiniekiem  (no 24 darbiniekiem 2013.gadā) ; 
c) veikti uzlabojumi IT  risinājumā aizdomīgu un neparastu darījumu ziņojumu 
apstrādei. Darbs pie IT rī ku pilnveidošanas tiks turpināts arī pēc pārskata 
perioda.  
      
2016.gadā NILLTFNL subjektu apmācību procesā īpaša uzmanību pievērsta nepieciešamībai 
ziņot par tādiem aizdomīgiem darījumiem, kur konstatētas aktuālās NILL tendences un 
tipoloģijas (piemēram, PVN “karuseļu” shēmas, ES fondu līdzekļu izkrāpšana, 
“pikšķerēšanas” krāpšana un citi aktuālie krāpšanas veidi). NILLTFNL subjektu izglītošanas 
rezultātā, daļēji ir panākta aizdomīgu darījumu ziņojumu skaita samazināšanās, atstājot 
pozitīvu iete kmi uz ziņošanas efektivitāti un vispārēju resursu izlietojuma samazināšanu.170 
 
 
5.4.8.  KD veic efektīvu starptautisko sadarbību. Jau kopš 28.05.1999.  KD ir Finanšu 
izlūkošanas dienestu starptautiskās  organizācijas Egmonta grupa biedrs un efektīvi 
izmanto speciālo, aizsargāto informācijas apmaiņas tīklu. Sadarbībai ar ES 
dalībvalstu Finanšu izlūkošanas vienībām tiek izmantots vēl cits speciālais, 
aizsargātais informācijas apmaiņas tīkls – FIU-NET. Kopš  1998.gada KD ir noslēdzis 
30 divpusējo informācijas apmaiņas līgumus ar ārvalstu analoģiskajiem dienestiem. 
2013.gadā tika noslēgti vairāki šādi līgumi, tajā skaitā ar Norvēģijas un Japānas 
analoģiskajiem dienestiem. 2014.gadā jauni sadarbības līgumi neti ka noslēgti (tika 
aktualizēts līgums ar Krievijas Federācijas analoģisko dienestu). 2016.gadā tika 
noslēgti līgumi ar Izraēlas un Kazahstānas analoģiskajiem dienestiem, kā arī 
uzsāktas sarunas par līgumu noslēgšanu ar vēl vairāku valstu dienestiem.  
5.4.9.  Lielāk ais vairākums KD sagatavoto materiālu tiek nosūtīti VP ENAP.171 Lai uzlabotu 
sadarbību starp KD un TAI, kā arī palielinātu TAI nosūtāmo materiālu kvalitāti, KD 
ir uzsācis organizēt sanāksmes, kurās tiek aicināti piedalīties visas NILLTFN procesā 
                                                
165 Paziņojums presei “Par Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienesta pagājušā gada 
apkopotajiem darba rezultātiem”. Pieejams: http://www.juristavards.lv/zinas/269950 -par-noziedzigi -iegutu -
lidzeklu -legalizacijas -noversanas -dienesta -pagajusa -gada-apkopotajiem -darba -rezultatiem/  
166 Aizdomīgs darījums – darījums, attiecībā uz kuru ir radušās aizdomas par noziedzīgi  iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma 
finansēšanu vai mēģinājumu veikt šādas darbības vai kādu citu saistītu kriminālu darbību   
167 Neparasts darījums - darījums, kas atbilst vismaz vienai no neparasta darījuma pazīmju sarakstā minētajām pazīmēm, piemēram, 
darījumā iesaistīto līdzekļu apmērs pārsniedz noteiktu robežvērtību, darījumā iesaistītā persona atrodas teroristu sarakstā  
168 Tabula  Nr.7.1 1 
169 Tabula Nr.5.3  
170 Attēls Nr.5.4  
171 Attēls Nr.5.5  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
40 
 iesaistītās TAI. Ņemot vērā, ka sadarbība tika uzsākta tikai 2016.gadā, tās rezultāts 
būs novērojams turpmākajos gados.  
Izmeklēšanas iestādes  
5.4.10.  Latvijā ir šādas izmeklēšanas iestādes, kuras veic NILL apkarošanu:  
a) VP. 
NILLN jomā izmeklēšanu galvenokārt veic VP ONAP UN VP ENAP.  
 
VP ENAP sastāvā kopš 2016.gada pārveidotā 1.nodaļa – NILL nodaļa NN bankā s 
un NILL apkarošanai.  
 
b) VID sastāvā šādas struktūrvienības veic NILL apkarošanu:  
i. VID FPP, kuras uzdevums ir NN atklāšana un novēršana valsts ieņēmumu 
jomā, kā ar ī VID ierēdņu un darbinieku rīcībā;172  
ii. VID MPP, kuras uzdevums ir NN atklāšana un novēršana muitas lietu jomā, 
t.sk. preču un skaidras naudas kustība, šķērsojot valsts robežu.  
c) KNAB MK pārraudzībā īsteno korupcijas novēršanas un apkarošanas 
pasākumus, kā arī veic politisko partiju finanšu kontroli.  
d) DP - ir galvenā koordinējošā institūcija Latvijā pretterorisma jomā . 
Pretterorisma funkciju izpildi nodrošina DP Pretterorisma centr s. 
 
5.4.11.  Ar 2017.gadu ir izveidots sadarbības mehānisms  Nacionālā kriminālizlūkošanas 
modeļa darbībai  -  vienota  sistēma, kurā koordinēti darbosies  noziedzības 
novēršanā un apkarošanā iesaistītās valsts institūcijas un, balstoties uz 
kriminālizlūkošanas rezultātā iegūtajām zināšanām, pieņem s optimālus lēmumus 
stratēģiskajā, taktiskajā un operatīvajā līmenī par nepieciešamo rīcību noziedzības 
novēršanai un apkarošanai, objektīvi definē jot noziedzības novēršanas un 
apkarošanas prioritātes.173 Kopumā sadarbības mehānisms  attieksies uz šādām 
TAI: V P, DP, VRS, VID FPP un VID MPP, KNAB, IeM IVP, MP, KD, VP IDB un ĢP. 
VP darbība NILL apkarošanā  
5.4.12.  NILL apkarošana 2016.gadā ir noteikta par vienu no VP prioritārajiem darbības 
virzieniem. VP ENAP kapacitāte NILL noziegumu izmeklēšanas jomā būtiski 
stiprināta  2016.gadā, modernizējot un palielinot 1.nodaļu , kuras tiešā funkcija 
noteikta  NN nodarījumu bankās  un NILL apkarošana. Ar 2017.gada 1.janvāri visi 
KD nosūtītie materiāli tiek izskatīti, analizēti vienā struktūrvienībā - VP ENAP 
1.nodaļā, uzlabojot un centralizējot analītisko un izmeklēšanas darbu. VP ENAP 
1.nodaļā kopš 2016.gada ir 23 štata vietas.  
5.4.13.  Kā jau norādīts iepriekš 2016.gadā VP ENAP 1.nodaļa veiksmīgi uzsākusi tāda, 
Latvijā jauna fenomena , kā “čaulas banku” apkarošanu ( skat. Ziņojuma 
4.2.10.punktu).  
5.4.14.  Tāpat novērtējams VP ENAP darbs saistībā ar NIL konfiscēšanu. Statistika pierāda, 
ka ar katru gad u pieaug valsts budžetā ieskaitītie ENAP darbības rezultātā par 
noziedzīgi iegūtiem atzītie naudas līdzekļi.174  Pateicoties VP ENAP veiksmīgai 
sadarbībai ar EUROJUST, ar katru gadu arvien vairāk kriminālprocesu tiek nosūtīti 
ĢP Starptautiskās sadarbības nod aļai, kuru ietvaros personas atzītas par aizdomās 
turētām un ir savākti visi pierādījumi šo personu saukšanai pie kriminālatbildības 
par NILL tālākai nodošanai ārvalstīm.175 Tādējādi tiek pilnībā izpildīta OECD 
2009.gada rekomendācija Nr.  III (ii). 
5.4.15.  Starptautiskās sadarbības efektivitātei ir izveidots GKrPP  Starptautiskās sadarbības 
birojs, kurā tiek īstenots vienas pieturvietas princips (SPOC) - visu Latvijas un 
ārvalstu pieprasījumi saņemšanu, izvērtēs un koordinēta to izpilde vienuviet. SPOC 
sadarb ojas ar citu TAI kontaktpunktiem, tai ir tieša piekļuve vairumam Latvijā esošo 
informācijas sistēmu un reģistru. Līdz ar to SPOC efektīvi izpilda steidzamos ārvalstu 
TAI pieprasījumus.  
5.4.16.  Pēc novērtējumā apkopotajiem statistikas datiem secināms, ka valstī ar katru gadu 
pieaug kriminālprocesu skaits, , kurus VP ENAP ierosinājis par NILL, tomēr pārskata 
                                                
172 KPL, 389.pants  
173 MK 24.01.2017. instrukcija Nr.1 “Tiesībaizsardzības iestāžu sadarbības kārtība noziedzības novēršanā un 
apkarošanā”  
174 Tabula Nr.5.6, Tabula Nr.5.7  
175 KPL, 741.pants; 744.pants  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
41 
 period ā nav būtiski mainījies uz prokuratūru nosūtīto krimināllietu skaits, kas arvien 
paliek  zemā līmenī176. Tas izskaidrojams ar to, ka daudzi kriminālprocesi tiek 
nosūtīti nevis Latvijas prokuratūrai, bet gan nodoti uz ārvalstīm , jo vairākums  VP 
ENAP ierosinātajos kriminālprocesos predikatīvais NN ir izdarīts ārvalstīs.  
5.4.17.  Pārskata periodā ar katru gadu pieaudzis uz ārvalstīm nodoto kriminālprocesu 
skaits. Kopumā  pārskata period ā tas ir palielinājies vairāk nekā četras reizes.177  
5.4.18.  Kaut arī valstī vērojams progress NILL apkarošanā, it sevišķi 2016.gadā, tomēr 
novērtējumā konstatētas atsevišķas, būtiskas pilnveides iespējas. Konstatēts, ka 
labāku rezultātu sasniegšanai, Latvijas TAI nepieciešams veidot vienotu izpratni par 
NILL nozieg umu apkarošanu un regulārāk jātiekas, pilnveidojot diskusijas par 
aktualitātēm NILL apkarošanā.  
5.4.19.  2016.gadā uzsākta sadarbība starp VP ENAP un FKTK, kā arī organizētas tikšanās 
ar citām TAI un NILLN iesaistītajām pusēm, piemēram: FENIP un ONCNSP, KD, LB,  
Latvijas Komercbanku asociāciju ; VID FPP, kā arī ar tiesnešiem.  
5.4.20.  Lai nodrošinātu objektīvu kriminālprocesa norisi, izmeklētājiem ir jāatsakās no 
piedalīšanās kriminālprocesā, ja viņi ir personiski ieinteresēti rezultātā vai pastāv 
apstākļi, kas procesā iesai stītajām personām pamatoti dod iemeslu uzskatīt, ka 
šāda ieinteresētība varētu būt.178 Izmeklētājiem jāievēro arī likuma “Par interešu 
konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”. Izmeklētāju neatkarības 
nodrošināšanai KPL paredzēta izmeklētāja veiktās i zmeklēšanas uzraudzība, ko veic 
gan tiešais priekšnieks, gan arī uzraugošais prokurors.   
5.4.21.  Pārbaudes par izmeklētāju darbību veic VP Iekšējās kontroles birojs.  
FPP darbība NILL apkarošanā  
5.4.22.  VID FPP prioritātes ir cīņa pret NILL, cīņa pret nodokļu krāpšanu un cīņa pret 
izvairīšanos no nodokļu nomaksas, ja tās saistītas ar organizētās noziedzības 
darbību un/vai ar korupciju VID ierēdņu un darbinieku rīcībā, t.sk. cīņā pret NILL . 
5.4.23.  VID FPP uz 31.1 2.2016. ir 71 izmeklētājs, kas veic izmeklēšanu kriminālprocesos. 
Darbinieki, kas veic operatīvo darbu (finanšu izlūkošanu) ir 14. VID FPP neveic 
sadalījumu p ēc NN veida starp izmeklētājiem , bet visi izmeklētāji ir pilnvaroti veikt 
izmeklēšanu NN valsts ie ņēmumu jomā, tai skaitā saistībā ar NILL, ja tā saistīta ar 
nodokļu krāpšanu vai izvairīšanos no nodokļu nomaksas.  
5.4.24.  Lai uzlabotu VID FPP izmeklētāju darba kvalitāti, izmeklētāji regulāri piedalās 
apmācībās gan nacionālā, gan starptautiskā līmenī.  
5.4.25.  Pēc apkop otajiem statistikas datiem secināms, ka valstī ar katru gadu samazinās 
kriminālprocesu skaits, kurus VID FPP ierosinājis  par NILL . Tāpat samazinās 
prokuratūrai nodoto krimināllietu skaits.179 
5.4.26.  Statistika pierāda, ka ar katru gadu būtiski pieaug VID FPP darbības rezultātā 
iesaldētie  naudas līdzekļi.180 Tāpat no statistikas datiem secināms, ka ar katru gadu 
pieaug valsts budžetā ieskaitītie VID FPP darbības rezultātā par noziedzīgi iegūtiem 
atzītie naudas līdzekļi.181 
5.4.27.  Būtiskākās VID FPP pēdējā laikā veiktās izmekl ēšanas atspoguļotas Ziņojuma 
4.2.55.punktā.  
5.4.28.  Efektīvai starptautiskai sadarbībai VID FPP izveidota atsevišķa struktūrvienība. 
Darbam EUROPOL VID ir deleģējis sakaru virsnieku. Sakaru virsnieks  sniedz 
atbalstu un informāciju ne tikai VID FPP, bet arī VID MPP un citām VID 
struktūrvienībām.  
5.4.29.  Lai padarītu efektīvāku savstarpējo sadarbību izmeklējot NN, VID FPP veido 
apvienotās izmeklēšanas grupas (JIT). Līdz šim ir izveidoti vairāki veiksmīgi JIT ar  
Lietuvas kolēģiem.  Šobrīd VID FPP ir JIT dalības  līderi starp Latvijas TAI.   
5.4.30.  Lai veicinātu starptautisko sadarbību ar NVS valstīm VID FPP ir piedalījusies NVS 
finanšu noziegumu izmeklēšanas iestāžu vadītāju sanāksmēs, novērotāju statusā.  
                                                
176 Tabula Nr.5.8  
177 Tabula Nr.5.8  
178 KPL, 16.pants  
179 Tabula Nr.5.9  
180 Tabula Nr.5.10  
181 Tabula Nr.5.11  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
42 
 5.4.31.  Ziņojuma 5.4.17 .punkta noteikumi attiecas arī uz VID FPP izmeklētajiem. Papildus, 
lai nodrošinātu VID FPP izmeklētāju neatkarības uzraudzību VID FPP divas reizes 
gadā veic kriminālprocesu inventarizāciju. Savukārt, VID FPP Iekšējās drošības daļa  
veic izmeklēšanu par NN, kas konstatēti VID ierēdņu un darbinieku rīcībā.  
 
5.5.  Apsūdzības kvalitāte  
5.5.1.  Prokuratūra ir tiesu varas institūcija, kas patstāvīgi veic uzraudzību pār likumības 
ievērošanu.  
5.5.2.  Prokurors kriminālprocesā realizē izmeklēšanas uzraudzības, i zmeklēšanas, 
kriminālvajāšanas, valsts apsūdzības uzturēšanas un citas Krimin ālprocesa likumā 
noteiktās funkcijas. Likumā noteiktajos gadījumos prokurors izlemj jautājumu par 
kriminālprocesa uzsākšanu un pats veic izmeklēšanu.182 
5.5.3.  Predikatīvo NN  un ar to saistīto NILL NN kriminālvajāšanu prokuratūrā veic 2 
specializētās prokuratūras - ONCNSP (apgabala līmenis) un FENIP (rajona līmenis), 
kā arī Latvijas reģionu rajona un apgabala līmeņa prokuroru lietvedībā var būt 
predikatīvo NN un NILL lietas.  
5.5.4.  Pārskata pe riodā nav būtiski mainījies prokuroru skaits.  Novērtējumā konstatēta 
prokuroru, kuri nodarbojas ar NILL noziegumu uzraudzību, izmeklēšanu un 
kriminālvajāšanu, liela noslodze. Tas izskaidrojams ar faktu, ka minētie prokurori 
nodarbojas arī ar citas kategori jas lietām. Apsverama NILL NN kriminālvajāšanā 
specializēto prokuroru skaita palielināšanas nepieciešamība vai noslodzes 
samazinā šana. 
5.5.5.  Pārskata perioda pēdējos divos gados samazinājies krimināllietu skaits, kuras 
saņemtas kriminālvajāšanas uzsākšanai. Uz tiesu nosūtīto krimināllietu skaits 
pārskata perioda pirmajos trīs gados samazinājies un pēdējā gadā palielinājies par 
vienu. Savukārt tiesai nodoto personu skaits pārskata perioda pēdējos divos gadus 
samazinājies.183 Var secināt, ka novērtējuma periodā nav noteikts būtisks progress 
attiecībā uz lietu ierosināšanu.  
5.5.6.  KPL paredz iespēju pirmstiesas procesā piemērot vienošanās procesu. Vienošanās 
process veicina KL normu efektīvāku piemērošanu un ātrāku krimināltiesisko 
attiecību taisnīgu noregulējumu, t.sk. soda  neizbēgamību. Atslogojot prokuroru un 
tiesu darbu, pārskata perioda divos gados prokurori 3 gadījumos no 16, ir 
piemērojuši vienošanās procesu NILL lietās.184  
5.5.7.  2016.gada 1.martā Prokuratūra uzsākusi Prokuratūras informācijas sistēmas 
(ProIS) lietošanu, kurā  nodrošin āta iespēj a pieprasīt datus no šādām datubāzēm: 
Iedzīvotāju reģistrs, UR, CSDD reģistrs, kā arī ievadīt un saņemt datus no KRASS . 
5.5.8.  Prokuroriem tiek nodrošināta regulāra apmācība, t.sk. NILL jomā .  
5.5.9.  Valsts efektīvi aizsargā prokuroru neatkarību. Prokurori savā darbībā ir neatkarīgi 
no citu valsts varu un pārvaldi realizējošo institūciju vai amatpersonu ietekmes un 
pakļaujas tikai likumam.185 Prokuroru neatkarības garants nostiprināts gan likumā 
"Par tiesu varu",186 gan Prokuratūras likumā,187 gan arī KP L.188 Valstī pastāv zems 
prokuroru korupcijas līmenis. Pārskata periodā ir uzsākts tikai viens kriminālprocess 
pret prokuroru pēc KL 320.panta (kukuļņemšana).  
5.5.10.  Starptautiskās sadarbības lūgumu izpildes nodrošināšanai ĢP ir izveidota Darbības 
analīzes un vadības departamenta Starptautiskās sadarbības nodaļa, kuras 
kompetencē, cita starpā, ietilpst tiesiskās palīdzības lūgumu izvērtēšana un izpilde 
pirmstiesas izmeklēšanas stadijā. Vienlaicīgi iepriekš minētā departamenta 
prokurors pilda Eirojusta nacionālā pārstāvja funkcijas, koordinējot starptautiskās 
sadarbības lūgumu izpildi Eirojusta kompetences ietvaros.  
5.5.11.  Lai valstiskā līmenī nodrošinātu starptautiskās sadarbības lūgumu un tajos iekļauto 
ziņu uzskaiti un apstrādi, 201 3.gadā tika izveidota starptautiskās krimināltiesiskās 
sadarbības lūgumu informācijas sistēma - valsts informācijas sistēma, kuras 
                                                
182 KPL, 36.pants  
183 Attēls Nr.5.12  
184 Tabula Nr.5.13  
185 Prokuratūras likums, 6.pants  
186 Likums “Par tiesu varu”, 106.1.pants  
187 Prokuratūras likums, 1.pants, 6.pants  
188 KPL, 459.pants  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
43 
 pārzinis un turētājs ir TM, un kas aptver trīs starptautiskās sadarbības centrālo 
iestāžu Latvijā (TM, ĢP un VP) rīcībā esošo  sadarbības lūgumu uzskaiti.   
5.5.12.  Prokuratūras pārstāvis kā kontaktpunkts pastāvīgi darbojas Noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu atguves aģentūras tīkla (CARIN) darbā. Attiecībā uz citām starptautiskām 
organizācijām, kuru darbībā ņem dalību Prokuratūra un kuru darbs ci ta starpā var 
tikt saistīts ar NILL novēršanas problemātikas analīzi, var minēt Eiropas Biroju 
krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Padomes Prokuroru konsultatīvā padome 
(CCEP), Eiropas Padomes Ekspertu komiteja Eiropas konvenciju sadarbībai 
krimināllietā s piemērošanā (PC -OC). Prokuratūras pārstāvis ir deleģēts arī ES Tiesu 
iestāžu sadarbības struktūrvienībā Eirojust kā valsts korespondents terorisma 
jautājumos.  
 
5.6.  Tiesāšanas kvalitāte  
5.6.1.  Novērtējuma periodā nav būtiski mainījies notiesājošo spriedumu skaits NILL lietās, 
arvien paliekot zemā līmenī.189 Ar negatīvu tendenci pieaudzis NILL lietu vidējais 
izskatīšanas ilgums.190  
5.6.2.  Pozitīva tendence vērojama attiecībā uz lēmumiem par NIM/NIL konfiskācij u, 
pārskata periodā dubultojoties to skaitam, un tādējādi apliecinot, ka valstī ir 
efektīva konfiskācijas sistēma.191 
5.6.3.  Lai gan KL ir noteikti pietiekami bargi sodi par NILL, praksē piespriestie sodi, 
lielākoties, paredz nosacītu brīvības atņemšanu,192 nevis piespriežot reālu brīvību 
atņemšanu.193 Tādējādi tiek mazināta sodu represīvā daba. Dažkārt tiesa piemēro 
vieglāku soda veidu vai zemāku soda robežu, nekā panta sankcijā noteikts. Papildus 
tam, personas, kuras konstatētas kā īpašnieki vai dalībnieki fiktīvos uzņēmumos, 
var turpināt dibināt jaunus uzņēmumus, ko var izm antot NILL shēmās, jo viņiem 
netiek noteikti attiecīgi ierobežojumi.  
5.6.4.  Būtiska problēma ir tiesās arvien noteiktais nepamatoti augstais pierādīšanas 
slieksnis NILL izcelsmes pierādīšanai, par ko liecina zems notiesājošo spriedumu 
skaits par NILL.  Kopumā ties ai nodoto lietu skaits ir zems.194 
5.6.5.  Kaut arī tiesneši regulāri piedalās apmācībās, t.sk. par NILL, tiesāšanas efektivitāte 
un pi emērotie sodi, vēl nav sasnieguši pietiekamu efektivitāti  un ir veicami 
pasākumi, lai tiesas būtu gatavas kvalitatīvi un atbilstoši  izskatīt lietas, kas uzsāktas 
pēdējā laikā.  
5.6.6.  Lai nodrošinātu tiesnešu neietekmējamību tiesas spriešanas laikā, valsts ir 
izveidojusi ietvaru tiesnešu neatkarības garantēšanai, kas nostiprināts gan 
Satversmē,195 gan likumā „Par tiesu varu”.196 Ar likumu noteikt a nepieļaujamība 
iejaukties tiesas darbā.197 Tiesnesis ar tiesas spriešanu saistīto pienākumu izpildes 
laikā ir neaizskarams.198 
5.6.7.  Pārskata periodā ir bijusi viena lieta, kurā pret tiesnešiem uzsākts kriminālprocess 
par kukuļa piesavināšanos. Lieta izbeigta, pie mērojot vienošanās procesu, 
piespriež ot naudas sodu 11 100 EUR apmērā. Saistībā ar NILL likumpārkāpumi nav 
konstatēti.  
 
5.7.  Robežsardze un muita  
5.7.1.  VRS ir IeM pārraudzībā esoša bruņota tiešās pārvaldes iestāde, kas nodrošina valsts 
robežas neaizskaramību, nelegālās migrācijas novēršanu, preču kustību pāri valsts 
                                                
189 Tabula Nr.5.14  
190 Tabula Nr.5.15  
191 Tabula Nr.5.16  
192 KL  49.1 pants  
193 Tabula Nr.5.17  
194 Tabula Nr.5.13  
195 LR Satversme, 83.pants, 86.pants  
196 Likums “Par tiesu varu”, 10.pants  
197 Likums “Par tiesu varu”, 11.pants  
198 Likums “Par tiesu varu”, 13.pants  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
44 
 robežai kontroli, kā arī izskata administratīvo pārkāpumu lietas un veic pirmstiesas 
izmek lēšanu un piemēro sodus savas kompetences ietvaros.199 
5.7.2.  Lai mazinātu nelikumīgu robežas šķērsošanu uz Latvijas – Krievijas robežas plānots 
izbūvēt 92 km  žogu līdz 2019.gadam. Uz pārskata period a beigām uz  Latvijas – 
Krievijas robežas jau izbūvēts žogs 22,7 k m garumā. Tiek plānoti arī finanšu līdzekļi, 
lai sāktu projekta izstrādi valsts robežas joslas iekārtošanai uz Latvijas – 
Baltkrievijas robežas.  VRS kapacitātes uzlabošanai plānots līdz 2022.gadam 
iegādāties papildu  robežkontroles tehnisko aprīkojumu. 2016. gadā jau tika iegādāti 
vairāk nekā 40 jaunas paaudzes robežuzraudzības sensori.  
5.7.3.  Muitas iestāde, kas pilda normatīvajos aktos muitas jomā noteiktos uzdevumus 
muitas politikas īstenošanā ir VID MP.200  
5.7.4.  Viena no VID MP  deleģētajām funkcijām ir skaidras naudas pārvietošanas kontrole, 
šķērsojot ES ārējo robežu. VID MP organizē un veic kontroles pasākumus uz valsts 
robežām, tajā skaitā pēc VID MPP un citu TAI sniegtā lūguma.  
5.7.5.  LR robežas šķērsošanas vietās, kurās nav izveid oti muitas kontroles punkti, 
kompetentās iestādes VID MP pilda VRS.  
 
5.8.  Skaidras naudas un līdzīgu instrumentu pārrobežu kontroles kvalitāte  
5.8.1.  Ņemot vērā to, ka Latvija ir ES un Šengenas zonas dalībvalsts, visu personu un 
transportlīdzekļu robežkontrole tiek veikta tikai uz ES ārējām robežām (ar Krieviju 
un Baltkrieviju, kā arī lidostās un ostās, izņemot iekšējo prāmju un aviācijas līniju).  
5.8.2.  Latvijā ir paredzēti divi galvenie mehānismi skaidras naudas aprites kontrolei:  
a) fiziskas personas pienākums, šķērsojot ES  ārējo robežu, deklarēt skaidru 
naudu 10 tūkst. EUR vairāk apmērā, t.sk. ekvivalentu citā valūtā;201 
b) nodokļu maksātāju202 pienākums deklarēt visus iepriekšējā mēneša laikā 
savstarpēji veiktos skaidras naudas darījumus, kuru summa pārsniedz 1 .5 
tūkst. EUR.203 
5.8.3.  Pienākums deklarēt skaidru naudu ir vienīgi, iebraucot ES vai izbraucot no tās, bet 
šāda pienākuma nav attiecībā uz skaidras naudas pārvietošanu starp ES 
dalībvalstīm.204 
5.8.4.  Novērtējumā konstatēts, ka Latvijai, iespējams, jāapsver noteikta regulējuma 
izveidošana a ttiecībā uz skaidras naudas pārvietošanas kontroli ES iekšienē . Tāpat 
nav paredzēts regulējums gadījumiem, kad tiek pārvadāta summa līdz 10 tūkst. 
EUR no/uz citu ES dalībvalsti vai trešo valsti.  
5.8.5.  VID MP un VID MPP ir tiesības aizturēt nedeklarēto naudu, ti kai uzsākot 
kriminālprocesu, kas ir VID MPP kompetencē. Šāda sistēma mākslīgi palielina 
uzsākto un izbeigto kriminālprocesu skaitu, jo pēc būtības kriminālprocess būtu 
jāuzsāk tajos gadījumos, ja ir aizdomas par noziedzīgi iegūtu skaidru naudu . 
Pastāvot šādai sistēmai tiek neefektīvi patērēti resursi, jo praksē bieži vien šādi 
uzsāktie kriminālprocesi tiek izbeigti. Novērtējumā konstatēts, ka Latvijai jāapsver 
iespēja mainīt šo regulējumu, tādējādi izpildot Moneyval 4.kārtas ziņojuma 
rekomendācij u Nr.32.8 . 
5.8.6.  Pēc pārskata perioda ir plānots apvienot VID MPP un VID FPP, ar mērķi uzlabot NN 
izmeklēšanu valsts ieņēmumu jomā un muitas lietu jomā.  
                                                
199 Robežsardzes likums, MK 15.02.2005. noteikumi Nr.122 “Valsts robežsardzes nolikums”  
200 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 ( 2013. gada 9. oktobris ), ar ko izveido 
Savienības Muitas kodeksu, 5.panta 1.punkts   
201 Normatīvie akti, kas regulē skaidras naudas aprites kontroli šķērsojot ES robežu - Eiropas Parlamenta un 
Padom es 2005.gada 26.oktobra Regula (EK) Nr. 1889/2005 “Par skaidras naudas kontroli, kuru ieved kopienas 
teritorijā vai izved no tās”, likums “Par skaidras naudas deklarēšanu uz valsts robežas”; MK 19.06.2007. 
noteikumi Nr.414 “Noteikumi par skaidras naudas de klarācijas veidlapu, tās aizpildīšanas, iesniegšanas un 
sniegto ziņu pārbaudes kārtību”  
202 Nodokļu maksātāji  likuma "Par nodokļiem un nodevām" izpratnē ir Latvijas Republikas vai ārvalstu fiziskās 
un juridiskās personas un uz līguma vai norunas pamata izveidotas šādu personu grupas vai to pārstāvji, kas 
veic ar nodokli apliekamas darbības vai kam tiek garantēts ienākums nākotnē  
203 MK 10.04.2007. noteikumi Nr.237 "Skaidrā naudā veikto darījumu deklarēšanas noteikumi", likuma “Par 
nodokļiem un nodevām” 30. pants  
204 Eiropas Parlamenta un Padomes 2005.gada 26.oktobra Regula (EK) Nr. 1889/2005 “Par skaidras naudas 
kontroli, kuru ieved kopienas teritorijā vai izved no tās”  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
45 
  
5.9.  Pieeja uzticamai informācijai un pierādījumiem  
5.9.1.  Valstī ir izveidots vienots Valsts informācijas sistēmu reģistrs, kas nodrošina iespēju 
vienkopus iegūt informāciju par visām valsts informācijas sistēmām.  
5.9.2.  Latvijas datu bāzes attiecībā uz personu identifikāciju kopumā ir atzīstamas par 
uzticamām un drošām. Tāpat par uzticamiem un drošiem atzīstami Latvijas ID 
dokumenti. To , ka Latvijas datu bāzēs iekļautie dati ir ticami, pierāda arī fakts, ka 
Latvijai ir iespēja piedalīties ASV bezvīzu programmā. Priekšnoteikums šādas dalībai 
bija ASV atzinums par Latvijas datu bāžu uzticamību.  
5.9.3.  Kopumā uzraudzības iestādēm un TAI ir pieeja nepieciešamajām datubāzēm, tomēr 
tiek turpināts darbs pie nepieciešamajiem uzlabojumiem, lai savstarpēji integrētu 
atsevišķas datubāzes, novērstu ievades mainīgo atšķirīgo lietojumu dažādās 
datubāzēs, un tādējād i padarītu efektīvāku informācijas iegūšanu un apkopošanu, 
analītiskā darba veikšanai.  
5.9.4.  Novērtējumā konstatētas nepilnības attiecībā uz datu par ārvalstniekiem ievadi 
dažādās datubāzēs, piem., ārvalstniekiem piešķirot atšķirīgus identifikācijas 
numurus, ka s apgrūtina to identificēšanu.  
5.9.5.  Latvija nodrošina adekvātu un savlaicīgu informāciju par PLG. Informācija par PLG 
ir iekļauta UR uzturētajā PLG reģistrā. PLG reģistrā tiek iekļauta informācija par SIA 
un personālsabiedrību PLG. SIA un personālsabiedrībām ir  pienākums UR iesniegt 
ziņas par PLG, kā arī izmaiņas informācijā par PLG, tādējādi nodrošinot, ka UR PLG 
reģistrā ir aktuālie dati par PLG.  
5.9.6.  Akciju sabiedrībām informācija par PLG UR jāsniedz, ja akcionārs citas personas 
labā iegūst vismaz 25% no akciju s abiedrības akcijām. Arī koncernā iesaistītajām 
komercsabiedrībām ir pienākums sniegt informāciju UR par attiecīgās 
komercsabiedrības PLG.  
5.9.7.  Informācija par PLG ir arī pieejama noteiktam TAI un kontroles iestādēm nodokļu 
administrēšanai un citām Komerclikumā minētajām iestādēm . Ar 4.Direktīvas 
prasību pilnīg u ieviešanu, tā būs pieejama arī NILLTFNL subjektiem.   
5.9.8.  UR informāciju par PLG kompetentajām iestādēm sniedz pēc pieprasījuma 15 dienu 
laikā. Steidzamības gadījumā informācija UR sniedz informāciju informācijas 
pieprasījumā norādītajā termiņā.  
5.9.9.  Par informācijas nesniegšanu par PLG persona var tikt saukta pie administratīvās 
atbildības, piemērojot brīdinājumu vai naudas sodu līdz 700 EUR. Novērtējot 
nepieciešamību pēc patiesas un aktuālas informācijas par PLG, būtu izvērtējams, 
vai esošais administratīvais sods ir efektīvs.  
5.9.10.  No UR apkopotajiem statistikas par pārskata periodu secināms, ka ar katru gadu 
samazinās no komercsabiedrībām saņemto paziņojumu par PLG skaits: 2013.  gadā 
- 18, 2014.  gadā – 11, 20 15. gadā - 13 paziņojumi, un 2016.gadā – 7 paziņojumi.   
5.9.11.  Kopš 2013.gada paredzēta arī kriminālatbildība par ziņu nesniegšanu205 vai 
nepatiesu ziņu sniegšanu206 par PLG juridiskajai personai, kas nav valsts institūcija.    
5.9.12.  Saskaņā ar Tiesu informatīvās sistēmas statistikas datiem  pārskata periodā neviena 
persona nav uzskaitīta kā notiesāta vai attaisnota pēc KL 195¹.panta, kā arī 
nevienai personai pēc minētā panta nav izbeigts kriminālprocess. Savukārt, pēc KL 
272.panta nev iena persona nav notiesāta par nepatiesu ziņu sniegšanu par PLG.  
 
Ēnu ekonomika un nodokļu piedziņa  
5.9.13.  Valsts aktīvi darbojas, lai ar katru gadu samazinātu ēnu ekonomiku. Nodokļu plaisa 
kopš 2013.gada samazinājusies par 2.1%.207 
5.9.14.  Kopš 2014.gada ir izveidota Ēnu ekonomikas apkarošanas padome, kas ir 
koordinējoša institūcija, kuras mērķis ir atbildīgo institūciju – valsts pārvaldes 
iestāžu un nevalstisko organizāciju – darbību koordinēšana un uzraudzība ēnu 
                                                
205 KL, 195.1 pants  
206 KL, 272.pants  
207 Tabula Nr.5.18  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
46 
 ekonomikas apkarošanas jom ā. Praksē notiek aktīva Ēnu ekonomikas apkarošanas 
padomes darbība.   
5.9.15.  2016.gada 10.jūnijā Latvijā tika apstiprināts Valsts iestāžu darba plāns ēnu 
ekonomikas ierobežošanai 2016 -2020.gadam,208 kas paredz pasākumus ēnu 
ekonomikas ierobežošanai būvniecībā, paka lpojumu jomā, transporta jomā, 
tirdzniecībā, sodu piemērošanas jomā, komunikācijā un izglītošanā, un iestāžu 
kapacitātes stiprināšanā.  
5.9.16.  Lielāko ēnu ekonomikas daļu Latvijā veido uzņēmējdarbības ienākumu 
neuzrādīšana jeb izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. O tru lielāko Latvijas ēnu 
ekonomikas īpatsvara daļu veido “aplokšņu” algas. Statistika pierāda, ka pārskata 
perioda pēdējos gados nav būtiski mainījies skaidrā naudā veikto darījumu 
apmērs.209 
5.9.17.  Cīņai ar “aplokšņu” algām, 2016.gadā valstī tika ieviesta administ ratīvā un 
kriminālatbildība.210 Tāpat 2016.gadā veikti arī efektīvi preventīvie pasākumi datu 
ticamības novērtējuma ietvaros, gan arī attiecībā uz iespējamo nereģistrēto 
saimniecisko darbību.211 Saistībā ar nelegālo nodarbinātību un “aplokšņu” algām 
2016.gadā organizēti 92 izglītojoši semināri nodokļu maksātājiem.  
5.9.18.  Cīņai ar ēnu ekonomiku, t.sk. lai uzlabotu VID darba efektivitāti attiecībā uz NN par 
izvairīšanos no nodokļu nomaksas atklāšanu un novēršanu, 2016.gadā tika noteikts 
pienākums bankām  un MI sniegt inf ormāciju VID par rezidentu aizdomīgajiem 
darījumiem nodokļu jomā.212  
5.9.19.  Lai novērstu fiktīvu uzņēmumu reģistrēšanu, kā arī izvairīšanos no nodokļu 
samaksas, UR ir tiesības pieprasīt VID atzinumu par juridiskās personas nodokļu 
riskiem. Negatīva VID atzinuma ga dījumā reģistrācija netiek veikta.213 
5.9.20.  Ar mērķi ierobežot tādu komersantu darbību, kuru patiesais dibināšanas mērķis ir 
saistīts ar starpnieka lomas izpildi NILL un nodokļu izkrāpšanas shēmās un kuru 
darbības organizētāji, kā arī PLG administratīvā procesa ietvaros nav identificējami, 
2014.gadā sāka darboties riska personu saraksts, kuru uztur VID.214 
5.9.21.  Riska personu sarakstā tiek iekļautas personas, kas līdz šim negodprātīgi 
darbojušās, radījušas kaitējumu arī valsts budžetam, kropļojušas uzņēmējdarbības 
vidi u n grauj visas sabiedrības labklājību. Šādām personām UR atsaka pieteikto 
uzņēmumu reģistrēšanu. Tāpat UR atsaka reģistrēt šādas personas uzņēmuma 
pārvaldes amatos.  
5.9.22.  Valstī ir izstrādāts vispusīgs normatīvais regulējums nodokļu piedziņai, ieskaitot VID 
tiesības saņemt nepieciešamo informāciju, kā arī tiesības uzlikt sankcijas par 
nodokļu samaksu regulējošo normatīvo aktu pārkāpšanu. Ar katru gadu pieaug 
iekasēto nodokļu apjoms, tomēr vēl joprojām kopējais nodokļu parāds pret 
piedzenamo nodokļu parādu ir ievē rojami lielāks.215 
5.9.23.  VID veic informācijas apmaiņu starp OECD dalībvalstīm tiešo un netiešo nodokļu 
jomā. Informācijas apmaiņas mērķis ir cīņa pret pārrobežu izvairīšanos no nodokļu 
nomaksas.  
5.9.24.  Lai mazinātu iespēju veikt krāpnieciskus darījumus un novērstu NILL 2016.gada 
23.novembrī tika pieņemti grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”, kas 
paredzēja ierobežojumu fizisku personu darījumiem skaidrā naudā, ja darījuma 
summa pārsniedz 7 .2 tūkst. EUR.  
Finanšu integritāte  
5.9.25.  2016.gada 1.jūlijā Latvija kļuva par OECD dalībvalsti. OECD atzinis, ka Latvijas 
korporatīvās pārvaldības tiesiskais regulējums lielā mērā atbilst OECD Korporatīvās 
pārvaldības principiem, t.sk. valsts kapitālsabiedrības ir ieviesušas lielāko daļu 
vadlīniju ieteikumus par informācijas izpaušanu.216  
                                                
208 Valsts iestāžu darba plāns ēnu ekonomi kas ierobežošanai 2016 -2020.gadam.  
209 Tabula Nr.5.19  
210 KL, 217.1 pants; LAPK 159.10 pants  
211 Tabula Nr.5.20  
212 01.04.2016. grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”  
213 Likums “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”, 14.panta sestā daļa  
214 Likums “Par nodokļiem un nodevām” 18.panta pirmās daļas 21.punkts  
215 Attēls Nr.5.21, Attēls Nr.5.22  
216 OECD 2015.gada ziņojums par valstij piederošu uzņēmumu korporatīvo pārvaldību: Latvija, pielikums Nr.1 
(angļu val. -  Review of the Corporate Governance o f State -Owned Enterprises: Latvia , Annex  1) 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
47 
 5.9.26.  Tomēr, iestāšanās laikā OECD Latvijai izteiktas rekomendācijas nodrošināt 
trauksmes cēlēju aizsardzību un veidot ziņošanas kanālus privātajā sektorā un 
valsts pārvaldē.  
5.9.27.  Darbs pie likumprojekta “Trauksmes cēlēju aizsardzības likums” aizsākās 2014. 
gadā, ka d tika izveidota likumprojekta izstrādes darba grupa. Likumprojekts 
2017.gada martā ir iesniegts izskatīšanai Saeimā.  
5.9.28.  Efektīvs trauksmes celšanas mehānisms, cita starpā, ļauj efektīvāk cīnīties ar 
korupciju valstī. 2013.gada Eurobarometer sabiedriskās domas aptaujā par 
korupciju ES valstīs217 no tiem, kam nācies saskarties ar korupciju, uz jautājumu, 
vai par pieredzēto kādam ir ziņojuši, ES vidēji 74% atbildēja "nē", bet Latvijā bija 
viens no augstākajiem rādītājiem – 92% nebūtu ziņojuši, lielākoties argu mentējot, 
ka ziņot gluži vienkārši nav vērts. Saskaņā ar “Latvijas Faktu” aptauju 2015. gada 
decembrī par korupciju bija gatavi ziņot 40% no aptaujātajiem. Šie rezultāti liecina 
par pagaidām nepietiekamo izpratni par trauksmes celšanu.  
 
  
                                                
217 Eurobarometer sabiedriskās domas aptauja par korupciju ES valstīs  pieejama: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_397 _en.pdf   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
48 
 6. Juridisko person u un 
juridisko veidojumu 
izmantošana NILL  
6.1. Latvijas iestādes ir identificējušas, ka juridiskas personas bieži tiek iesaistītas 
NILLTF shēmās un līdz ar to ir neaizsargātas pret NILLTF riskiem. NILLTF shēmās 
tiek izmantoti gan fiktīvi, gan reāli pastāvoši ko mercdarbības veicēji.  
6.2. Komercdarbības normatīvais ietvars noteikts Komerclikumā un Civillikumā. Papildus 
normatīvajiem aktiem, UR mājaslapā218 ir publiski pieejama detalizēta informācija 
par juridisko personu izveidi un veidiem.  
6.3. Komerclikums nosaka piecus kom ersantu veidus – individuālais komersants, kurš 
arī pēc reģistrācijas uzskatāms par fizisku personu, divi kapitālsabiedrību un divi 
personālsabiedrību veidi. Komersantu un citu uzņēmējdarbību veicēju reģistrāciju 
un attiecīgu reģistru vešanu veic UR.  
6.4. Kapitālsabiedrības var tikt reģistrētas kā SIA vai AS. SIA dibināšanai ir noteikts 
minimālais pamatkapitāla apmērs – 2,8 tūkst. EUR. AS minimālais pamatkapitāls ir 
35 tūkst. EUR. SIA ir slēgta, bet AS ir atklāta sabiedrība, kuras daļas var būt 
publiskās apgrozī bas objekts.   
6.5. Personālsabiedrības var tikt reģistrētas kā pilnsabiedrības un komandītsabiedrības, 
tām nav juridiskas personas statusa, taču tām ir juridiskas personas tiesības.  
6.6. Saistībā ar komercdarbības veikšanu UR jāreģistrē arī LR uzņēmumu filiāles un  
ārvalstu uzņēmumu filiāles. Filiāles nav juridiskas personas.  
6.7. Kā liecina statistikas dati, Latvijā visbiežāk tiek reģistrētas SIA, bet visretāk - 
komandītsabiedrības un pilnsabiedrības.219  
6.8. Kā norādījušas kompetentās iestādes, visbiežāk NILLTF shēmās tiek iesaistītas 
Latvijā reģistrētas SIA (~52%) un ārvalstu juridiskās personas, kas reģistrētas 
zemu vai beznodokļu valstīs. Augsto reģistrācijas izmaksu un prasību dēļ visretāk 
NILLTF tiek izma ntotas Latvijā reģistrētas AS (~2%).  
6.9. Lai novērstu juridisku personu izmantošanu NILLTF, valstij ir jānodrošina, ka 
kompetentajām iestādēm nepieciešamā informācija par juridisko personu tiek 
sniegta savlaicīgi un tā ir aktuāla.  
6.10.  UR ved un pārvalda komercre ģistru, kurā glabājas sabiedrību reģistrētā informācija 
un dokumenti. Ar komercreģistrā esošo informāciju un dokumentiem ir tiesības 
iepazīties ikvienai personai. Kopumā UR pieejamie dati ir precīzi un uzticami, tas ir 
viens no galvenajiem informācijas avo tiem kompetentajām iestādēm.  
6.11.  Informācija par SIA dalībniekiem kā arī ziņas par izmaiņām informācijā tiek 
iesniegtas UR un ir publiski pieejamas tiešsaistē.220 Informācija par AS akcionāriem 
UR iesniegta netiek. UR apkopo informāciju un izsniedz šo informāciju 
kompetentajām iestādēm.221 
6.12.  Papildus ziņām par Latvijā reģistrēto SIA dalībniekiem, publiski ir pieejama arī 
informācija par personām, kuras ir tiesīgas pārs tāvēt komercsabiedrības.222 
                                                
218 Pieejams: http://www.ur.gov.lv/  
219 Uz 2016.gadu Latvija ir reģistrētas: SIA – 251716; AS – 2249; komandītsabiedrības - 364 un pilnsabiedrības 
- 792. Statistikas dati pieejami - http://www.ur.gov.lv/statistika.html?a=1098  
220 Piemēram, lursoft datubāze: http://www.lursoft.lv/  
221 Termins “kompetentās iestādes” lietots, lai apzīmētu Komerclikuma 17.1 pantā minētos subjektus, kas ir 
tiesīgi iepazīties ar ziņām par personālsabiedrības un kapitālsabiedrības patiesajiem labuma guvējiem - TAI 
iestādes un kontroles iestādes nodokļu administrēšanas, publiskā iepirkuma vai arī publiskās un privātās 
partnerības jomā  
222 Komerclikums, 8.pants  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
49 
 6.13.  Līdz ar to var secināt, ka informācija par absolūtu vairākumu Latvijā reģistrēto 
kapitālsabiedrību, t.sk. kapitālsabiedrību dalībniekiem un personām, kuras ir 
tiesīgas pārstāvēt komercsabiedrību, kompetentajām iestādēm ir ērti pie ejama 
publiski un tiešsaistē.  
6.14.  Atbildīgās personas nodrošina, ka UR pieejamā informācija ir aktuāla. 
Komercdarbības veicējiem noteiktu izmaiņu gadījumā, piemēram, dalībnieku 
izmaiņu gadījumā, ir pienākums paziņot un reģistrēt izmaiņas UR.  
6.15.  Konstatējot, ka pe rsona nav sniegusi informāciju vai nepieciešamos dokumentus, 
UR piemēro administratīvo sodu. UR var piemērot brīdinājumu vai naudas sodu līdz 
pat 700 EUR apmērā.223 
6.16.  Kopumā Latvija izpilda FATF 24.rekomendācijas prasības attiecībā uz juridisko 
personu caurska tāmību un PLG. Komercreģistrā pieejamās informācijas aktualitāti 
gan var mazināt apstāklis, ka kapitālsabiedrībām par izmaiņu neiesniegšanu 
piemērojamie sodi ir salīdzinoši zemi – līdz 430 EUR, bet atkārtota pārkāpuma gada 
laikā gadījumā - 700 EUR.224 
 
 
 
 
  
                                                
223 LAPK, 166.3 pants  
224 LAPK, 166.3 pants  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
50 
 7. Finanšu sektora 
ievainojamība  
7.1.  Finanšu iestāžu darbības  uzsākšanas kontrole  
FKTK uzraugāmie  subjekti  
7.1.1.  FKTK uzraugāmajiem subjektiem atbilstoši starptautisko standart u prasībām ir 
noteiktas efektīva s darbības uzsākšanas kontroles, lai novērstu iespēju, ka 
noziedznieki vai to sabiedrotie darbosies Latvijas finanšu sektorā.  
7.1.2.  Visiem FKTK uzraugāmajiem subjektiem ir pienākums saņemt licenci darbības 
veikšanai, izņemot MI/ENI un AIFP, kuru darbības uzsākšana attiecīgi MPENL  un 
Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likumā  noteiktos izņēmuma 
gadījumos ir iespējama pēc reģistrācijas, nesaņemot FKTK licenci.  
7.1.3.  Latvijā r eģistrētas MI/ENI , kura nav saņēmusi licenci, komercdarbības veikšanas 
vieta ir  Latvijas teritorijā. Papildus reģistrēto MI 12 mēnešu maksāju mu vidējās 
aritmētiskās vērtības apgrozījums nedrīkst pārsniegt 500 tūkst. EUR.225 Savukārt 
reģistrētas  ENI veiktās komercdarbības ietvaros apgrozībā esošās elektroniskās 
naudas vidējais apmērs nedrīkst pārsniegt 2 milj. EUR.226  
7.1.4.  Reģistrētiem AIFP pastāv ierob ežojumi attiecībā uz pārvaldīto fondu aktīvu 
apjomu .227 
7.1.5.  Ievērojot to, ka reģistrēto MI/ENI un AIFP darbības apjomi ir ierobežoti, šo subjektu 
reģistrācijas kārtība ir vienkāršota salīdzinājumā ar licencēšanas kārtību , izņemot 
attiecībā uz IKS izveidi .  
7.1.6.  Kopumā Latvijas normatīvais regulējums nosaka v ispusīgu kārtību, kādā FKTK 
izsniedz licences, t.sk. pārbauda licencējamā subjekta atbilstību NILLTFN prasībām. 
Tas arī ir uzskatāms  par efektīvu, lai nodrošinātu, ka:  
a) būtisku līdzdalību finanšu iestādē nevar iegūt personas, kuras ir noziedznieki 
vai kurām ir neatbilstoša reputācija  (fit and proper test ); 
b) finanšu iestādes vadībai ir atbilstoša izglītība un pieredze ; 
c) finanšu iestādēm ir izst rādāta atbilstoša IKS, t.sk. tām  ir pieejami kvalificēti 
cilvēkresursi, lai nodrošinātu efektīvu NILLTF risku pārvaldīšanu . 
7.1.7.  Gadījumos, kad tiek reģistrēti AIFP un MI/ENI, FKTK pārbaud a, vai finanšu iestādes 
vadībai ir atbilstoša izglītība un pieredze, kā arī reģistrējamā subjekta izstrād āto 
IKS. Tomēr netiek veikta būtiskas līdzdalības ieguvēja finanšu iestādē atbilstība s 
pārbaude  (fit and proper test ). FKTK arī nepārbauda reģistrējamā AIFP un MI/ENI 
kapitāla izcelsmi.   
7.1.8.  Trūkumi ir saskatāmi KAS licencēšanas procesā. Normatīvajos aktos KAS  biedriem 
nav noteiktas reputācijas un nesodāmības prasības, kas var ierobežot FKTK iespējas 
un tiesības novērst, ka par KAS biedriem varētu kļūt personas, kas izmantotu NILL 
mērķiem.  
                                                
225 Izņēmums ir, ja reģistrēta MI sniedz bezkonta naudas pārveduma pakalpojumu – šajā gadījumā 12 mēnešu 
maksāj umu vidējās aritmētiskās vērtības maksimālais pieļaujamais apgrozījums ir līdz 3 milj. EUR (MPENL, 5. 
un 7. pants)  
226 Saskaņā ar MPENL 5.1 un 7. 1 pantu reģistrētai ENI ir noteikts ierobežojums attiecībā uz 12 mēnešu 
maksājumu vidējās aritmētiskās vērtības apgrozījumu, proti, ja reģistrēta ENI papildus elektroniskās naudas 
emisijai sniedz maksājumu pakalpojumus, tad maksimālā vidējā vērtība nedrīkst  pārsniegt 500  tūkst.  EUR. 
Izņēmums ir, ja reģistrēta ENI papildus elektroniskās naudas emisijas pakalpojumiem sniedz bezkonta naudas 
pārveduma pakalpojumu, tad maksimālais pieļaujamais apgrozījums ir līdz 3  milj. EUR 
227 Reģistrēts AIFP ir tiesīgs pārvaldīt  fondu aktīvus (t.sk. aktīvus, kas iegūti, izmantojot sviras finansējumu), 
kuru kopsumma nesasniedz 100 milj. EUR vai fondu aktīvus, kuru kopsumma nesasniedz 500 milj. EUR ar 
nosacījumu, ka neviena fonda darbības noteikumi neparedz izmantot sviras finansēj umu un ieguldījumu daļu 
atpakaļpirkšanu piecu gadu laikā no dienas, kad veikts pirmais ieguldījums fondā (Alternatīvo ieguldījumu fondu 
un to pārvaldnieku likums, 7.pants).  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
51 
 7.1.9.  FKTK saprot NILLTF riskus, ar kuriem saskaras FKTK uzraugāmie subjekti. Tai arī ir 
nepieciešamie resursi, t.sk. kvalificēti un apmācīti darbinieki, lai veiktu NILLTFNL 
subjektu licencēšanu, reģistrēšanu, kā arī uzraudzību. Ņemot vērā finanšu iestāžu 
reģistrācijas pieteikumu vai pieprasījumu licences izsniegšanai skaitu pārskat a 
periodā228, FKTK kvalificētu un apmācītu darbinieku skaits229 uzskatāms par 
pietiekamu, lai nodrošinātu darbības uzsākšanas kontroles efektivitāti.230 
Licencēšanas un reģistrēšanas procesā piedalās  arī darbinieki no FKTK Atbilstības 
kontroles departamenta, kur i izskata jautājumus, kas attiecas uz licencējamā 
subjekta PLG, tā kapitāla izcelsmi, kā arī izvērtē licencējamā un reģistrējamā 
subjekta izstrādāt ās IKS kvalitāti un atbilstību plānotajam biznesam un subjekta 
klientu lokam piemītošajam NILLTF riska līmeni m. 
7.1.10.  Līdz ar to FKTK veiktās licencēšanas kontroles kopumā ļauj valstij efektīvi mazināt 
iespēju, ka noziedznieki vai to sabiedrotie kļūst par FKTK uzraugām as finanšu 
iestādes īpašniekiem, iegūst būtisku līdzdalību,  kontrolē to intereses, vai pilda 
pārvaldī bas funkcijas.  Savukārt reģistrēšanas kontroles būtu uzlabojamas, lai 
nodrošinātu atbilstošu reģistrējamā AIFP un MI/ENI PLG pārbaudi, kā arī subjekta 
kapitāla izcelsmes pārbaudi.  
7.1.11.  Papildus efektīvas darbības uzsākšanas kontroles nodrošina tas, ka FKTK jau  
finanšu iestāžu licencēšanas un reģistrācijas procesā  iegūst pilnīgu priekšstatu par 
attiecīgās finanšu iestādes plānoto biznesa modeli.  Kā arī FKTK uzraugāmā subjekta 
plānotajam biznesa modelim p iemītošā NILLTF riska līmeņa pārvaldīšanai 
nepieciešamo IKS  kapacitāti . Tas atvieglo un padara efektīvāku turpmāko 
uzraudzības NILLTFN jomā veikšanu.  
Valūtas maiņas kapitālsabiedrības  
7.1.12.  LB izsniedz licenci ārvalstu valūtu skaidrās naudas pirkšanai un pārdošanai, ka arī 
veic Valūtas maiņas kapitālsabiedrību uzraudzīb u NILLTFN jomā.231 LB labi saprot 
Valūtas maiņas kapitālsabiedrību darbības specifiku un NILLTF riskus, ar kuriem tās 
saskaras savā darbībā. LB arī ir pietiekami resursi, lai veiktu Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrību licencēšanu un uzraudzību NILLTFN jomā.232  
7.1.13.  LB pārbauda Valūtas maiņas  kapitālsabiedrību atbilstību normatīvo aktu prasībām 
NILLTFN jomā, izskatot iesniegumu par licences ārvalstu valūtu skaidrās naudas 
pirkšanai un pārdošanai izsniegšanu. LB licencēšanas komisija, izskatot iesniegumu, 
pārbauda piet eicēja dalībnieku, kurie m ir būtiska līdzdalība, kā arī pārvaldes 
institūciju pārstāvju sodāmību, un pārbauda Valūtas maiņas kapitālsabiedrību  
izveidotās IK S dokumentu atbilstību normatīvo  aktu prasībām NILLTFN jomā.233 
7.1.14.  Tas viss kopumā ļauj valstij efektīvi mazināt iespēju, ka noziedznieki vai to 
sabiedrotie kļūst par Valūtas maiņas kapitālsabiedrību  īpašniekiem, iegūst būtisku 
līdzdalību, kontrolē to intereses vai pilda pārvaldības funkcijas.   
7.1.15.  Papildus efektīvas darbības uzsākšanas kontrol i nodrošina tas, k a LB jau darbības 
uzsākšanas brīdī iegūst pilnīgu priekšstatu par attiecīgā tirgus dalībnieka atbilstību 
NILLTFN prasībām, kas atvieglo un padara efektīvāku turpmāku to uzraudzību 
NILLTFN jomā.  
Citas finanšu iestādes  
7.1.16.  Altum un LP ir valsts izveidotas kapitālsabiedrības, kuru darbību regulē attiecīgi 
Attīstības finanšu institūcijas likums un Pasta likums. Visas Altum balsstiesīgās 
akcijas pieder Latvijas valstij – akciju turētāji ir FM (40%), EM (30%) un ZM (30%). 
Savukā rt LP akciju turētāja ir SM (100%). Valsts kapitāla daļu turētāji nodrošina 
kandidāta nomināciju Altum un LP amatpersonas amatam.234 Valsts 
kapitālsabiedrību valdes un padomes locekļiem ir noteiktas augstas prasības, 
piemēram, par valdes vai padomes locekļa kandidātu nedrīkst izvirzīt personu, kurai 
nav augstākās izglītības, kura ir bijusi sodīta par tīšu NN, neatkarīgi no sodāmības 
dzēšanas vai noņemšanas vai kurai, pamatojoties uz kriminālprocesa ietvaros 
pieņemtu nolēmumu, ir atņemtas tiesības veikt noteik tu vai visu veidu 
komercdarbību vai citu profesionālo darbību. Līdz ar to ir uzskatāms, ka valdes un 
padomes locekļu iecelšanas priekšnoteikumi ir pietiekami efektīvi , lai mazinātu 
                                                
228 Tabula Nr.7.1  
229 Tabula Nr.7.2  
230 Aptauja Nr.5  
231 Likums “Par Latvijas Banku” 11.pan ta otrā daļa; NILLTFNL, 45.panta pirmās daļas 6.punks  
232 Tabula Nr.7.8  
233 LB 13.05.2009. noteikumi Nr.36 “Ārvalstu valūtu skaidrās naudas pirkšanas un pārdošanas noteikumi”  
234 Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums, 31.panta pirmā daļa  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
52 
 iespēju, ka noziedznieki ieņem tu Altum vai LP amatpersonu amatu. Savukārt 
darbības uzsākšanas kontrole nav nepieciešama, jo gan Altum, gan LP ir jau 
pastāvošas juridiskas personas.  
7.1.17.  Konstatētie trūkumi un nepilnības citu finanšu sektora subjektu darbības 
uzsākšanas kontroles efektivitātē ir saistīti ar personām, kas sniedz inkasā cijas 
pakalpojumus, patērētāju kred itētājiem  un citiem nebanku kred itētājiem . Valsts 
iestādes, kas izsniedz licences inkasācijas apsardzes pakalpojumu sniegšanai (VP) 
un patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniegšanai (PTAC) pirms licences 
izsniegšanas nepā rbauda pieteicēja atbilstību NILLTFNL prasībām, t.sk. izstrādāto 
IKS.  
7.1.18.  Tomēr licencēšanas procesa ietvaros VP izvērtē, vai personas, kas vēlas saņemt 
licenci inkasācijas apsardzes pakalpojumu sniegšanai, nav sodītas par NN vai viņām 
nav piemērots apsūdzētā  statuss kriminālprocesā, kā arī papildus izvērtē to, vai 
pretendenta amatpersonas/dalībnieki nedarbojas pretvalstiskā vai noz iedzīgā 
organizācijā, kas var ra dīt draudus valsts vai sabiedrības drošībai.235 Savukārt PTAC 
patērētāju kred itētāju  licencēšanas pr ocesa ietvaros pārbauda pamatkapitālā 
ieguldīto naudas līdzekļu izcelsmi.  
7.1.19.  Līdz ar to šiem subjektiem noteiktās darbības uzsākšanas kontrole mazina iespēju, 
ka noziedznieki vai to sabiedrotie kļūst par šo subjektu īpašniekiem, iegūst būtisku 
līdzdalību, kon trolē to intereses vai pilda pārvaldības funkcijas.  
7.1.20.  Jānorāda, ka atsevišķi nebanku kred itētāji  var veikt savu saimniecisko darbību bez 
licences vai speciālas atļaujas saņemšanas, piemēram, aizdevēji, kuri veic juridisku 
personu kreditēšanu. Tādējādi faktis ki netiek veikta šādu personu darbības 
uzsākšanas kontrole.    
7.2.  Finanšu iestāžu uzraudzība un kontrole NILLTFN jomā  
Vispārējie secinājumi par FKTK uzraugāmo subjektu uzraudzību  NILLTFN jomā  
7.2.1.  FKTK ir pla šas pilnvaras veikt uzraudzību NILLTFN jomā. Konstatējot  pārkāpumus 
NILLTFN jomā, FKTK ir  pieejams pietiekams administratīvo sodu klāsts, t.sk. naudas 
sodi un licences anulēšana , kas praksē arī tiek piemēroti.  Tiek piemēroti arī konkrēti 
korektīvie pasākumi, kas noteikti atbilstoši konstatētajiem trūkumiem IKS darbībā.  
7.2.2.  FKTK veic uzraugāmo subjektu pārbaudes NILLTFN jomā saskaņā ar FKTK 
izstrādātu iekšējo metodoloģiju un FKTK regulēšanas un pārraudzības stratēģiju,236 
pielietojot uz risku izvērtējumu balstītu pieeju.237 FKTK nodrošina uzraudzībai 
nepieciešamos resursus atbilstoši NILLTFN riska līmenim, kas saistīts ar 
uzraugāmajām finanšu iestādēm. Pārskats par FKTK veikto NILLTFN pārbaužu 
skaitu tiek sniegts tabulā zemāk:  
 2013  2014  2015  2016  
Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas  
Kopējais iekšzemes klientus apkalpojošo 
banku skaits  14 13 12 10 
Pilnas klātienes pārbaudes/atkārtotas 
pārbaudes  0 1 1 1 
Mērķa klātienes pārbaudes  0 0 0 0 
Mērķa neklātienes pārbaudes  0 1 0 1 
Iekšējo NILLTFN procedūru neklātienes 
pārbaudes  0 1 0 6 
Kopējais pārbaužu skaits  0 3 1 8 
Kopējais veikto pārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTF N jomā, 
skaits  0 1 1 2 
Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas  
Kopējais ārvalstu klientus apkalpojošo 
banku skaits  14 14 13 13 
                                                
235 Aptauja Nr.24  
236 Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likums, 7.panta pirmā daļa  
237 Tabula Nr.7.3  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
53 
  2013  2014  2015  2016  
Pilnas klātienes pārbaudes/atkārtotas 
pārbaudes  5 4 1 2 
Mērķa klātienes pārbaudes  9 3 4 2 
Mērķa neklātienes pārbaudes  2 9 4 7 
Iekšējo NILLTFN procedūru neklātienes 
pārbaudes  4 9 8 19 
Kopējais veikto pārbaužu skaits  20 25 17 30 
Kopējais veikto pārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTF N jomā, 
skaits  12 16 9 11 
AIFP 
Kopējais AIFP skaits  0 8 12 13 
Kopējais veikto pārbaužu skaits  1 4 1 0 
Kopējais veikto pārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTF N jomā, 
skaits  0 0 0 0 
Dzīvības  apdrošināšanas sabiedrības  
Kopējais d zīvības apdrošināšanas 
sabiedrību skaits  Nav 
pieejams  Nav 
pieejams  2 2 
Pārbaužu skaits  0 1 0 0 
Kopējais veikto p ārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTFN jomā, 
skaits  0 0 0 0 
IPS 
Kopējais IPS skaits  11 12 12 12 
Kopējais veikto pārbaužu skaits  0 5 1 1 
Kopējais veikto pārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTF N jomā, 
skaits  0 1 0 0 
KAS 
Kopējais KAS skaits  n/a Nav 
pieejams  34 34 
Klātienes pārbau des n/a 0 3 1 
Neklātienes pārbau des n/a 0 0 2 
Kopējais veikto pārbaužu (izņemot 
NILLTFN procedūru pārbaudes)  skaits  n/a 0 3 3 
Kopējais veikto p ārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTFN jomā, 
skaits  n/a 0 3 3 
KAS skaits, kuru IKS atbilstība NILLTFN 
prasībām ir pārbaudīta attiecīgajā gadā  2 5 3 8 
MI 
Kopējais MI skaits  36 34 36 29 
Klātienes pārbau des 5 3 2 0 
Neklātienes pārbau des 0 0 1 0 
IKS procedūru neklātienes pārbau des 5 8 10 10 
Kopējais veikto p ārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTFN jomā, 
skaits  5 3 3 0 
ENI 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
54 
  2013  2014  2015  2016  
Kopējais ENI skaits  11 13 15 15 
Klātienes pārbaudes  0 0 0 2* 
Neklātienes pārbaudes  0 1 0 0 
IKS procedūru neklātienes pārbaudes  4 5 5 7 
Kopējais veikto pārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTFN jomā, 
skaits  0 1 0 1 
PPF 
Kopējais PPF skaits  7 6 6 6 
Kopējais veikto pārbaužu skaits  2 1 4 1 
Kopējais veikto pārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTF N jomā, 
skaits  0 0 0 0 
Vērtspapīru sektors  
Kopējais dalībnieku skaits  Nav 
pieejams  Nav 
pieejams  4 4 
Kopējais veikto pārbaužu skaits  4 9 3 4 
Subjektu NILLTFN procedūru izvērtēšana  2 2 0 4 
Kopējais veikto pārbaužu, kuru laikā ir 
konstatēti pārkāpumi NILLTF N jomā, 
skaits  0 1 0 0 
* 2016.gadā FKTK ir veikusi vienas reģistrētās ENI klātienes pārbaudi NILLTFN jomā un uzsākusi vienas 
licencētās ENI klātienes pārbaudi NILLTFN jomā . 
 
Avots: FKTK  
 
7.2.3.  FKTK, balstoties uz uzraugāmo subjektu riska profila novērtējumu, kas ļauj gūt 
skaidru izpratni par NILLTF riskiem, uzraudzības nolūkos iedala bankas un MI/ENI, 
kuru darbībai piemīt augstāki NILLTF riski, nekā  pārējiem FKTK uzraugāmajiem 
subjektiem, riska grupās .238 Bankas un MI/ENI ir klasificētas atkarībā no NILLTF 
riska līmeņa, kas piemīt attiecīgās bankas vai MI/ENI darbībai, subjektu izpratnes 
līmeņa par šiem riskiem, kā arī spējas tos efektīvi pārvaldīt. Ba nkām piešķirtie riska 
līmeņi tiek regulāri pārskatīti, t.sk. balstoties uz bankas biznesa modeli, reālo risku 
ekspozīciju, risku pārvaldīšanas kvalitāti, kā arī FKTK veikto banku pārbaužu 
NILLTFN jomā rezultātiem  un korektīvo pasākumu  ieviešanas rezultātie m.239 Būtu 
uzlabojama reģistrēto MI/ENI piešķirtā riska līmeņa pārskatīšana, kas nenotiek 
pietiekami regulāri.   
7.2.4.  Katra gada beigās FKTK sagatavo uzraugāmo finanšu iestāžu kontroles un 
pārbaužu NILLTFN jomā plānu nākamajam gadam. Pārbaužu plānu apstiprina FKT K 
padome un paraksta priekšsēdētājs. Pārbaužu NILLTFN jomā veids240, biežums, 
ilgums un apjoms ir noteikts atbilstoši un samērojami ar NILLTF riskiem, kas piemīt 
pārbaudāmā subjekta saimnieciskajai darbībai, un subjekta spējai pārvaldīt šos 
NILLTF riskus.  Banku un MI/ENI pārbaužu plāns ir sagatavots, ņemot vērā bankai 
un MI/ENI piešķirto riska līmeni. Paaugstinātā NILLTF riska grupas bankās, kurā uz 
31.12.2016. ir desmit Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas, FKTK veic pilnās 
klātienes pārbaudes NILLTFN jom ā katru gadu. Savukārt vidējā NILLTF riska 
grupas bankās, kurā uz 31.12.2016. ir viena Iekšzemes klientus apkalpojošā banka 
un trīs Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas, FKTK veic pilnās klātienes pārbaudes 
NILLTFN jomā reizi divos gados.  Zemākā NILLTF ri ska grupas bankās, kurā uz 
31.12.2016. ir deviņas Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas, FKTK veic pilnās 
klātienes pārbaudes NILLTFN jomā ne retāk kā reizi trīs gados.241 
7.2.5.  Papildus pārbaužu plānā noteiktajam, FKTK veic uzraugāmo subjektu mērķa 
pārbaudes NIL LFTN jomā, t.sk., ja par FKTK uzraugāmo subjektu ir iesniegta 
sūdzība  vai FKTK rīcībā ir nonākušas citas ziņas, kas liecina par nepieciešamību veikt 
                                                
238 Tabula Nr.7.3; Tabula Nr.7.4  
239 Aptauja Nr.5  
240 FKTK veic uzraugāmo subjektu pilnas klātienes pārbaudes, mērķa klātienes un neklātienes pārbaudes, 
subjektu iekšējo NILLTFN procedūru neklātienes pārbaudes.  
241 Aptauja Nr.5  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
55 
 subjekta pārbaudi NILLTFN jomā . Mērķa pārbaudes tiek  veiktas arī tad, ja FKTK 
rīcībā nonāk informācija par uzraugāmā subjekta iesaisti NILLTF lietā.  
7.2.6.  Ja FKTK pārbaudes ietvaros tiek konstatēti trūkumi subjekta IKS, FKTK piemēro ar 
pārkāpumu smagumu samērīgu sodu, kā arī uzliek subjektam par pienākumu veikt 
korektīvo s pasākumu s FKTK norādītajā termiņā.  FKTK seko  līdzi korektīvo 
pasākumu plāna izpildei, kā arī veic pēcpārbaudi, lai pārbaudītu korektīvo 
pasākumu plāna izpildi.242 Tādējādi FKTK veikto pārbaužu mērķis nav tikai konstatēt 
pārkāpumu un piemērot subjektam  administratīvo  sodu,  bet arī uzraugāmo 
subjektu IKS pilnveidošana un efektivitātes uzlabošana.  
7.2.7.  Atbilstoši FATF 27. rekomendācijas prasībām FKTK ir pieejams plašs administratīvo 
sodu klāsts, kurus iespējams piemērot tās uzraugāmajiem subjektiem, kuri nepilda 
normatīvajos aktos noteiktās NILLTFN prasības, tostarp FKTK ir pilnvarot a anulēt 
vai apturēt subjekta  licenci, ja konstatēts būtisks pārkāpums NILLTFN jomā. 
Savukārt, ja ir konstatēts būtisks NILLTFN prasību pārkāpums banku sektorā, FKTK 
ir tiesīga ierosināt Eiropas Centrāla jai bankai anulēt vai apturēt bankas licenci.  
7.2.8.  Kopš 2014.gada beigām normatīvais regulējums paredz tiesības FKTK piemērot 
ievērojama apjoma naudas sodus, kā arī cita veida sodus bankām un to 
atbildīgajiem darbiniekiem un/vai valdes locekļiem.  Savukārt kopš  2016.gada jūlija 
bankām normatīvajos aktos noteikti e naudas sodu apmēri par pārkāpumiem 
NILLTFN jomā atbilst 4.Direktīvas prasībām.243 
7.2.9.  Jānorāda, ka pārskata periodā FKTK uzraugāmajiem subjektiem, izņemot bankas  
(kopš 201 6.gada jūlija) , normatīvajos aktos noteikti e naudas sodu apmēri vēl 
nesasniedz 4.Direktīvā paredzētos, un arī atpaliek no bankām piemērojamo sodu 
maksimālajiem apmēriem. Attiecībā uz MI/ENI pēc pārskata perioda beigām ir 
ieviesti 4. Direktīvai atbilstoši sodi .244  
7.2.10.  Kopš 2014.gada FKTK ievieto savā mājaslapā informāciju par bankām un banku 
darbiniekiem piemērotajiem sodiem par pārkāpumiem NILLTFN jomā. Publiski 
pieejamā informācija ietver bankas nosaukumu, pārkāpuma raksturu, piemērotos 
sodus, informāciju par pārsūdzības statusu un FKTK lēmumu, kā arī papildu 
pienākumus, kas noteikti bankai.  
7.2.11.  Kā trūkums ir norādāms arī tas, ka pārskata periodā FKTK nebija tiesīga par 
NILLTFN prasību pārkāpumiem sodīt uzraugāmo iestāžu, izņemot banku, 
darbiniekus un amatpersonas. Jānorāda, ka šis trūkums tik s novērsts, ieviešot 
4.Direktīvas prasības. Attiecībā uz MI/ENI 2017.gadā šis trūkums jau ir novērsts.245  
7.2.12.  Kopējais informētības līmenis finanšu sektorā par piemērot ajiem kriminālsodiem 
par NILL ir zems.246 Tas ir izskaidrojams ar to, ka kriminālsodi par NILL praksē  tiek 
piemēroti reti. Tas var mazināt kriminālsodu preventīvās funkcijas efektivitāti.  
Banku sektors  
7.2.13.  Kaut gan FKTK ir piešķirtas plašas pilnvaras veikt uzraudzību NILLTFN jomā, tomēr 
periodā no 2013. līdz 2015.gada novembrim  FKTK veiktie uzraudzības pasākumi 
banku sektorā, it īpaši Ārvalstu klientu apkalpojošo banku sektorā, t.sk. bankām 
piemēroti administratīvie sodi par pārkāpumiem NILLTFN jomā, nebija samērojami 
ar NILLTF risku, kas piemīt banku saimnieciskajai darbībai, k uras apkalpo ārvalstu 
klientu naudas plūsmas.  
7.2.14.  Šaubas par uzraudzības procedūru un prakses efektivitāti banku sektorā ir izteikuši 
arī OECD eksperti. 2015.gada oktobrī OECD norādīja, ka banku pārbaudes 
atbilstības NILLTFNL prasībām nodrošināšanai ir nepieti ekamas, īpaši pārbaudes 
bankās, kas specializējas ārvalstu klientu noguldījumos. Trūkumi uzraudzības 
procedūru efektivitātē OECD ieskatā galvenokārt bija saistīti ar FKTK 
nepietiekamajiem resursiem.247   
7.2.15.  Novērtējumā secināts, ka līdz 2016.gadam FKTK veikto Ā rvalstu klientus 
apkalpojošo banku pārbaužu NILLTFN jomā skaits nebija pietiekams un samērojams 
ar NILL riskiem, kas saistīti ar ārvalstu klientu apkalpošanu, kā arī Latvijas banku 
sektorā pastāvīgi pieaugošiem darījumu apmēriem  (skatīt Ziņojuma 7.2.2 . punktu). 
                                                
242 Aptauja Nr.5  
243 Kredītiestāžu likums, 198.1 pants  
244 MPENL, 56.panta otrā daļa  
245 MPENL, 56.panta otrā daļa  
246 Aptauja Nr.3, Aptauja Nr.8, Aptauja Nr.10, Aptauja Nr.12, Aptauja Nr.29, Aptauja Nr.32, Aptauja Nr.36  
247 OECD ziņojums, 31. -32. lpp.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
56 
 7.2.16.  Tā kā FKTK  uzraudzības aktivitāte NILLTFN jomā, pamatojoties uz risku izvērtējumu 
balstītu pieeju, koncentrējās uz bankām, kuru saimnieciskajai darbībai piemīt 
augstāki NILL riski, galvenokārt - Ārvalstu klientu apkalpojošajām bankām, 
Iekšzemes klien tus apkalpojošo banku pārbaužu NILLTFN jomā skaits līdz 2016.  
gadam arī bija zems  (skatīt Ziņojuma 7.2.2. punktu).  2016.  gadā FKTK ir 
konstatējusi nepilnības arī lielākās Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas IKS 
darbībā – nepietiekama klientu izpēte un darījumu uzraudzība. Par pārkāpumiem 
piemērotais administratīvais sods 1.4 milj. EUR apmērā liecina par nepieciešamību 
stiprināt FKTK uzraudzības pasākumus arī Iekšzemes klientus apkalpojošajās 
bankās.  
7.2.17.  Līdz 2016.gada pirmaja m ceturksnim  FKTK ir īstenojusi virkni pasākumu, kas vērsti 
uz OECD sniegto rekomendāciju ieviešanu.248 FKTK norāda, ka OECD jau 2016.gadā 
atzīmēja ievērojamo progresu FKTK uzraugāmo subjektu uzraudzībā NILLTFN jomā.  
7.2.18.  2016.gadā ir stiprināta FKTK kapacitāte. 2016. gadā FKTK izveidoja jaunu 
struktūrvienību – Atbilstības  kontroles departamentu. Jaunizveidotais  FKTK 
departaments veic finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku uzraudzību, koncentrējoties 
uz NILLTNF novēršanu, tiesiskā regulējuma izstrādāšanu šajā jomā, kā arī atbilstību 
nacionālajām un starptautisko  sankciju prasībām.249 Darbinieku skaits, kas 
nodarbināti FKTK Atbilstības kontroles departamentā un veic FKTK uzraugāmo 
subjektu uzraudzību NILLTFN jomā, 2016.gadā ir palielinājies gandrīz četras  
reizes.250 Uz 31.12.2016. FKTK Atbilstības kont roles departamentā bija nodarbināti 
18 darbinieki. Turklāt ir plānots vēl palielināt darbinieku skaitu arī turpmākajos 
gados. Jāatzīmē, ka FKTK, pieņemot jaunus darbiniekus Atbilstības kontroles 
departamentā, atlasa darbiniekus, kuri ir ieguvuši iepriekšēj u pieredzi darbā finanšu 
sektorā.  
7.2.19.  FKTK Atbilstības kontroles departamenta darbinieki turpina arī intensīvi pilnveidot 
zināšanas NILLTFN jomā. Apmācību NILLTFN jomā skaits pēdējos gados ir pieaudzis 
vairāk nekā piecas reizes – no piecām apmācībām 2015.gadā līdz 27 apmācībām 
2016.gadā.251 Vairāki FKTK darbinieki, kuri veic NILLTFNL subjektu uzraudzību 
NILLTFN jomā, ir starptautiski sertificēti NILL novēršanas speciālisti.252 Turpmākajos 
gados šādu darbinieku skaitu plānots vismaz dubultot.  
7.2.20.  FKTK darbinieku, kuri v eic NILLTFNL subjektu uzraudzību NILLTFN jomā, skaita 
palielinājums pozitīvi ietekmējis uzraudzības procesu  efektivitāti banku sektorā, 
t.sk. Ārvalstu klientus apkalpojošajās bankās, kuru pamatdarbībai piemīt 
paaugstināts NILLTF risks:  
a) divkārtīgi ir paliel inājies Ārvalstu klientus apkalpojošo banku pārbaužu skaits 
NILLTFN jomā – no 17 pārbaudēm 2015.gadā līdz 30 pārbaudēm 2016.gadā  
(skatīt Ziņojuma 7.2.2. punktu).  
b) astoņas reizes ir palielinājies Iekšzemes klientus apkalpojošo banku pārbaužu 
skaits NILLTFN j omā – no vienas pārbaudes 2015.gadā līdz astoņām 
pārbaudēm 2016.gadā  (skatīt Ziņojuma 7.2.2. punktu).  
c) palielinājies korektīvo pasākumu plānu skaits, ko bankas izstrādā, lai novērstu 
FKTK pārbaudes laikā konstatētos trūkumus NILLTFN jomā. Korektīvo 
pasākumu  plāni ir izstrādāti visos gadījumos, kad ir konstatēti trūkumi NILLTFN 
jomā (skatīt Ziņojuma 7.2.2. punktu).  
Citu FKTK uzraugāmo subjektu pārbaužu skaits ir saglabājies iepriekšējā līmenī, 
ņemot vērā, ka FKTK resursu pieaugums, pielietojot uz risku izvērtējumu balstītu 
pieeju, tika novirzīts galvenokārt banku sektora uzraudzības veikšanai, kurā pastāv 
būtiskākie NILLTF riski.  
7.2.21.  Papildus jānorāda, ka FKTK apkopo informāciju par banku pārbaudēs konstatētajām 
jaunajām NILLTF tipoloģijām un informē par tām arī bankas, lai veicinātu banku 
izpratni par NILLTF riskiem. Tas būtiski varētu palīdzēt  bankām izprast aktuālās 
NILL shēmas un savlaicīgi ziņot par tām KD.  Tomēr statistikas dati par KD ziņoto 
                                                
248 Aptauja Nr.5  
249 http://www.fktk.lv/en/publications/press -releases/5798 -compliance -control -department -set-up-in-fcmc.html  
250 Tabula  Nr.7.6  
251 Tabula  Nr.7.7  
252 Certified anti -money laundering specialist (CAMS) – sertificē ACAMS. Certificate in anti money laundering - 
sertificē ICA.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
57 
 aizdomīgo darījumu skaitu un KD TAI nosūtītajiem datiem vēl joprojām neuzrāda 
uzlabojumus.  
7.2.22.  Atbilstoši OECD rekomendācijām, lai palielinātu FKTK veikto pārbaužu skaitu 
Ārvalstu  klientus apkalpojošajās bankās, 2 016.gadā papildus FKTK veiktajām 
pārbaudēm, 12 Ārvalstu klientus apkalpojošajās bankās pēc FKTK noteiktām 
prasībām un kārtības tika veiktas neatkarīgas NILLTFN IKS pārbaudes.   
7.2.23.  2016. gadā ārējās p ārbaudes veica neatkarīgas ASV konsultāciju kompānijas253 ar 
ilggadēju  pieredzi banku darbības atbil stības NILLTFN jomā izvērtēšanā  atbilstoši 
ASV normatīvajām prasībām . Visas pārbaudītās bankas jau 2016. gadā bija 
saņēmušas pārbaužu rezultātus un  izstrādāja ASV konsultantu veikto pārb aužu 
laikā konstatēto trūkumu novēršanas plānus. FKTK uzrauga izstrādāto trūkumu 
novēršanas plānu izpildi.  Tādējādi tiek nodrošināts, ka 12 Ārvalstu klientus 
apkalpojošajās bankās tiek novērsti konstatētie trūkumi NILLTFN jomā, kā arī veikti 
pasākumi IKS p ilnveidošanai atbilstoši starptautisko standartu prasībām NILLTFN 
jomā.254 FKTK, veico t Ārvalstu klientus apkalpojošo  banku pārbaudes NILLTFN 
jomā, būtu jā turpina pārbaudīt , kā trūkumu novēršana ir veicināj usi banku IKS 
pilnveidošanu un efektivitāti.  Papildus norādāms, ka atbilstoši 23.09.2016. FKTK 
noteikumiem Nr.154255 bankām jānodrošina regulāras (ne retāk kā reizi 18 
kalendāro mēnešu laikā) IKS darbības neatkarīgas pārbaudes veikšana. FKTK, 
veicot bankas pārbaudes NILLTFN jomā, būtu jāpārbauda, vai trūkumi, kuri 
identificēti šādu neatkarīgu pārbaužu laikā, ir novērsti, ka arī to, vai trūkumu 
novēršana ir veicinājusi banku IKS pilnveidošanu un efektivitāti . 
7.2.24.  OECD  ir izteikusi būtiskas šaubas arī par Latvijas administratīvo sodu efektivitāti 
gadījumos, kad pārkāpts NILLTFNL un citi NILLTFN regulējošie normatīvie akti , 
uzsverot, ka sodi, kas tiek piemēroti par pārkāpumiem NILLTFN jomā, nav 
pietiekami. 2015.gada oktobrī  OECD pārbaužu veicēji norādīja, ka praksē 
piemērotie sodi ir pārāk zemi, lai tiem būtu preventīva ietekme. Sodu preventīvo  
ietekmi mazina arī tas, ka nevienam finanšu institūciju darbiniekam vai 
amatpersonai nav piemēroti sodi par atbalstu vai līdzdalību NILL kopš 2010.gada.256 
7.2.25.  FKTK uzraudzības procedūru efektivitātes banku sektorā uzlabošana  2015.gadā 
beigās - 2016.gadā,  ir būtiski stiprinājusi arī administratīvo sodu preventīvu ietekmi 
banku sektorā, novēršot OECD norādītos trūkumus. Tas ir panākts ar bar gāku sodu, 
salīdzinājumā ar sodiem, kas ir bijuši piemēroti bankām līdz 2015.gadam par 
pārkāpumiem NILLTFN jomā, piemērošanu bankām, kā arī naudas sodu 
piemērošanu banku amatpersonām:  
a) vairāk nekā 30 reizes palielinājies Ārvalstu klientus apkalpojošajām ban kām 
piemēroto naudas sodu apmērs. 2013.gadā Ārvalstu klientus apkalpojošajām 
bankām piemērotie  naudas sodi par pārkāpumiem NILLTFN jomā bija 327 
tūkst. EUR; 2014.gadā Ārvalstu klientus apkalpojošajai bankai piemērotais 
naudas sods par pārkāpumiem NILLTFN j omā bija  - 70 tūkst. EUR; 2015.  gadā 
četrām Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām piemērotie naudas sodi bija 
– 2.2 milj. EUR , savukārt  2016.  gadā kopējas Ārvalstu klientus apkalpojošajām 
bankām piemēroto naudas sodu apmērs ir sasniedzis 4.6 milj. EUR;257  
b) 2015.gada beigās pirmo reizi par pārkāpumiem NILLTFN jomā tika uzlikti 
naudas sodi Ārvalstu klientus apkalpojošo bank u amatpersonām .258 
7.2.26.  Administratīvo sodu preventīvās ietekmes stiprināšanu apliecina arī tas, ka 
2017.gada sākumā informētības līmenis par administratīvo sodu par NILLTFN 
                                                
253 Navigant Consulting Inc., Exiger LLC un Lewis Baach Kaufmann Middlemiss  
254 Pasākumu un uzdevumu plāns OECD WGB 2.  fāzes rekomendāciju izpildei, 16.lpp.  
255 FKTK 23.09.2016. noteikumi Nr. 187 “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riska pārvaldīšanas no rmatīvie 
noteikumi”  
256 OECD ziņojums, 31. lpp.  
257 Tabula Nr.7.5.  
258 Tabula  Nr.7.5.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
58 
 prasību neievērošanu ir būtiski pieaudzis,259 salīdzinājumā ar 2016.gada sākumu, 
kad informētības līmenis bi ja zems.260  
7.2.27.  Banku sektorā pastāv viedoklis, ka administratīvie sodi par NILLTFN prasību 
neievērošanu ir pietiekami bargi, lai atturētu iestādes un to darbinieku s no 
iesaistīšanās NILL, kā arī veicinātu IKS pilnveidošanu.261 Līdz ar to var secināt, ka 
bankām p iemēroti administratīvi e sodi par pārkāpumiem NILLTFN jomā ne tikai 
veicina sodīto banku IKS pilnveidošanu , bet arī ietekmē tās bankas, kurām 
administratīvie sodi par pārkāpumiem NILLTFN jomā nav piemēroti.  
7.2.28.  Papildus norādāms, ka FKTK, ieviešot OECD rekomen dācijas, ir veikusi vai uzsākusi 
veikt ārkārtas pārbaudes NILLTFN jomā tajās bankās, par kuru iesaisti NILL lietās 
ir ziņots plašsaziņas līdzekļos. Pārbaudes ir veiktas ar mērķi konstatēt 
trūkumus /izvērtēt  bankas IKS  un pārbaudīt faktorus, kas norāda uz ie spējamu 
bankas iesaisti NILL  (konstatēti e trūkumi ir analizēti Ziņojuma 7.3.16 .punktā). Tā, 
piemēram, FKTK ir veikusi:  
a) pārbaudi AS “Privatbank”. Ņemot vērā konstatētos pārkāpumus, tika piemēroti 
šādi administratīvie sodi un korektīvie pasākumi: atstādināta bankas valde,  
bankai piemērots maksimālais iespējamais naudas sods - 2 milj. EUR apmērā. 
Savukārt bankas valdes locekļiem piemēroti naudas sodi 96.5 tūkst. EUR, 25.9 
tūkst. EUR, 15.4 tūkst. EUR, 7.6 tūkst. EUR apmērā; bankai noteikts pienākums 
pilnveidot IKS, veikt nea tkarīgu auditu, kā arī veikt klientu bāzes revīziju;262 
b) atkārtotas pārbaudes AS “Trasta komercbank a”. Ņemot vērā konstatētos 
atkārtotus un ilgstošus NILLTFN prasību pārkāpumus un būtiskus trūkumus 
bankas IKS, kas ilgstoši nav novērsti, kā arī bankas iesaisti  Moldovas lietā, t.sk. 
bankas valdes iesaisti aizdomīgo s darījumos, Eiropas Centrālā banka pēc FKTK 
ieteikuma lēma par AS “Trasta komercbank a” licences a nulēšanu  
04.03.2016.;263 
c) pārbaudi AS “Baltic International Bank” saistībā ar finanšu līdzekļu izkrāpšanu 
no Ukrainas Delta Bankas, izmantojot FOREX darījumu shēmu. FKTK konstatēja 
NILLTFN prasību pārkāpumus un būtiskus trūkumus bankas IKS, kā arī valdes 
priekšsēdētājas iesaisti aizdomīgos darījumos. AS “Baltic International Bank” 
amatpersonai piemērots naudas  sods 25 tūkst. EUR apmērā. Savukārt bankai 
piemērots sods 1.1 milj. EUR apmērā;264  
d) pārbaudes AS “ABLV Bank” un AS “Latvijas Pasta banka”. Par trūkumiem banku 
IKS darbībā, kā rezultātā bankas ir tikušas iesaistītas liela apjoma NILL shēmās, 
AS “ABLV Bank” ir piemērots naudas sods  3.2 milj. EUR apmērā, kā arī ir 
izteikts brīdināju ms atbildīgajam valdes loceklim, savukārt  AS “Latvi jas Pasta 
banka” ir piemērots naudas sods 305 tūkst. EUR apmērā .265 
7.2.29.  Papildus administratīvajiem sodiem ir uzsākti arī kriminālprocesi  pret vairāku banku 
darbiniekiem, kuri bija iesaistīti NILL. Kaut gan kriminālsodi bankas darbiniekiem 
par iesaisti un/vai līdzdalību NILL nav praksē piemēroti266, kriminālprocesu 
uzsākšana pret bankas darbiniekiem, ir būtisks solis kriminālsodu efektivitāte s 
uzlabošanā. Tomēr, ņemot vērā, ka kriminālprocesi atrodas izmeklēšanas stadijā, 
detalizētā ka informācija par tiem nevar tikt  izklāstīta Ziņojumā.267  
7.2.30.  Lai paaugstinātu uzraudzības efektivitāti banku sektorā, atbilstoši FATF 26. un 
27.rekomendāciju prasībām FKTK ir izstrādājusi un apstiprināj usi normatīvos 
noteikumus Nr. 197.268 Noteikumu mērķis ir nodrošināt vienotu un pārskatāmu 
informācijas apkopojumu par klientiem un to veiktajiem darījumiem, kā arī 
                                                
259 Aptauja Nr. 3: Visas Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas uzskata, ka administratīvie sodi par NILLTFN 
prasību neievērošanu ir pietiekami bargi, lai atturētu darbiniekus no iesaistīšanās NILL un lai arī veicinātu IKS 
pilnve idošanu. 98.06% Ārvalstu klientus apkalpojošo banku uzskata, ka administratīvie sodi ir pietiekami bargi, 
lai atturētu darbiniekus no iesaistīšanās NILL, un 93.73% Ārvalstu klientus apkalpojošo banku uzskata, ka 
administratīvie sodi par NILLTFN prasību nei evērošanu ir pietiekami bargi, lai arī veicinātu IKS pilnveidošanu.  
260 Aptauja Nr. 2: 65% aptaujāto banku darbinieku nezina par gadījumiem, kad sodi par neatbilstību NILLTFN 
prasībām tika piemēroti banku darbiniekiem.  
261 Aptauja Nr.3  
262 Pasākumu un uzdevumu plāns OECD WGB 2.  fāzes rekomendāciju izpildei, 16.lpp.; Aptauja Nr.5  
263 Pasākumu un uzdevumu plāns OECD WGB 2.  fāzes rekomendāciju izpildei, 16.lpp.; Aptauja Nr.5  
264 Pasākumu un uzdevumu plāns OECD WGB 2.  fāzes rekomendāciju izpildei, 16.lpp.; Aptauja Nr.5  
265 Pasākumu un uzdevumu plāns OECD WGB 2.  fāzes rekomendāciju izpildei, 16.lpp.; Aptauja Nr.5  
266 Aptauja Nr.38  
267 Aptauja Nr.55  
268 FKTK 29.11.2016. noteikumi Nr. 197 "Informācijas par kredītiestādes klientiem un to veiktajiem darījumiem 
apkopošanas un sniegšanas Finanšu un kapitāla tirgus komisijai normatīvie noteikumi"  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
59 
 savlaicīgu un precīzu šīs informācijas sniegšanu FKTK paau gstināta NILLTF riska 
identificēšanai un banku darbības uzraudzībai NILLTFN jomā. Paredzams, ka šis 
normatīvais  uzlabojums būtiski paaugstinās ikdienas banku uzraudzības efektivitāti 
un ļaus efektīvi novērst Latvijas bank u iesaisti NILL, kā arī veicinās ba nku atbilstību 
NILLTFN prasībām.  
7.2.31.  Neskatoties uz veiktajiem pasākumiem, 2016.gadā pēdējā korespondentbanka269 ir 
pārtraukusi ASV dolāru  maksājumu korespo ndējošo pakalpojumu sniegšanu daļai 
no Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām270, kas radījis ārvalstu klientu līdzekļu 
aizplūšanu.  
Maksājumu iestādes/ elektroniskās naudas iestādes  
7.2.32.  Ievērojot to, ka MI ir identificētas kā iestādes, kuru klienti bieži ir ārvalstnieki un 
kuru saimnieciskajai darbībai tāpēc piemīt augstāki NILL riski, pārskata periodā 
FKTK, vei cot uz risku izvērtējumu balstītus uzraudzības pasākumus, koncentrējās 
uz MI klātienes pārbaudēm NILLTFN jomā  (skatīt Ziņojuma 7.2.2. punktu) . Papildus 
tika veiktas regulārās MI/ENI neklātienes pārbaudes, kuru ietvaros tiek vērtētas to 
IKS politiku un proc edūru atbilstība normatīvo aktu prasībām, attiecīgās MI/ENI 
darbības veidam, biznesa modelim un specifikai.  
7.2.33.  Līdz 2016.gadam ENI klātienes pārbaudes NILLTFN jomā nav veiktas.271 Tomēr, 
ievērojot to, ka atsevišķas ENI, papildus elektroniskās naudas emisijai, ir tiesīgas 
sniegt arī maksājumu pakalpojumus, t.sk. ārvalstu klientiem, FKTK būtu jāstiprina 
arī ENI u zraudzība NILLTFN jomā, jo īpaši , ja tās sniedz maksājumu pakalpojumus 
un to klientu bāzi pārsvarā veido ārvalstu klienti. 2016.gad ā FKTK veica vienu 
klātienes reģistrētās ENI pārbaudi NILLTFN jomā un jau uzsāka vienu klātienes 
licencētās ENI pārbaudi NILLTFN jomā .  
7.2.34.  Kaut gan FKTK darbinieku skaits, kuri veic FKTK uzraugāmo sub jektu uzraudzību 
NILLTFN jomā, 2016.gadā ir būtiski palielinājies272, tomēr kapacitātes stiprināšana 
galvenokārt veicināja tikai banku sektora, t.sk. Ārvalstu klientus apkalpojošo banku, 
uzraudzības NILLTFN jomā stiprināšanu. Līdz ar to Novērtējumā konstatēt s, ka, 
ievērojot MI/ENI sektorā pastāvošos riskus , MI/ENI klātienes pārbaužu NILLTFN 
jomā skaits pārskata periodā  ir nepietiekams. Tā kā MI/ENI sektora ievainojamību 
palielina  tās MI/ENI, kuras sniedz pakalpojumus pārsvarā tikai ārvalstu klientiem, 
sadarbo joties ar Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām, MI/ENI uzraudzība būtu 
jāstiprina šajā sektorā, turpinot fokusēties uz MI/ENI, kuras apkalpo ārvalstu klientu 
naudas plūsmas.  
7.2.35.  MI/ENI pārbaužu NILLTFN jomā rezultāti liecina,  ka ne visām MI/ENI ir ieviesta 
efektīva IKS, t.sk. nav iecelts par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgais darbinieks vai 
valdes loceklis, kas nodrošinātu efektīvu NILLTF risku, kas piemīt MI/ENI 
saimnieciskajai darbībai, it īpaši apkalpojot ārvalstu klientu naudas plūsmas, 
pārvaldību.  Praksē naudas sodi par pārkāpumiem NILLTFN jomā MI/ENI ir piemēroti 
ļoti reti.273 Pārskata periodā MI trīs reizes ir piemērots salīdzinoši zems naudas sods 
par pārkāpumiem NILLTFN jomā, vidēji, nosakot naudas sodu 7 tūkst. EUR 
apmērā.274 Savukārt ENI administratīvie sodi nav piemēroti vispār.275 Kopš 
2017.gada marta normatīvais regulējums paredz tiesības FKTK piemērot 
ievērojama apjoma naudas sodus MI/ENI par pārkāpumiem NILLTFN jomā, kā arī 
to par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgajam darb iniekam.276 Ir sagaidāms, ka, 
naudas sodu piemērošana MI/ENI par pārkāpumiem NILLTFN jomā atbilstoši 
jaunajam regulējumam stiprinās administratīvo sodu preventīvo ietekmi.  
 
 
Citi FKTK uzraugāmie subjekti  
                                                
269 http://www.fktk.lv/lv/mediju -telpa/pazinojumi -masu -informacijas -l/2017/6236 -fktk-komentars -par-deutsche -bank-lemumu -
partraukt -asv-dolaru -maksajumus -no-latvijas -komercban kam.html  
270 Pēc pārskata perioda, 2017.gadā pēdējā korespondentbanka ir pārtraukusi ASV dolāru korespondējošo 
pakalpojumu sniegšanu visām Latvijas Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām.  
271 Aptauja Nr.5  
272 Tabula Nr.7.6.  
273 Pēc pārskata perioda, 2017.gadā FKTK par pārkāpumiem NILLTFN jomā ir anulējusi reģistrētās MI ierakstu 
MI reģistrā.  
274 Tabula  Nr.7.5.  
275 Aptauja Nr.5  
276 MPENL, 56.panta otrā daļa  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
60 
 7.2.36.  AIFP, IPS, PPF, dzīvības apdrošināšanas sabiedrībām un KAS sodi par NILLTFN 
prasību pārkāpumiem pārskata periodā nav piemēroti.  
7.2.37.  Statistika par vērtspapīru tirgus dalībniekiem piemērotajiem sodiem liecina, ka 
FKTK aktīvi izmanto tiesības piemērot administratīvos sodus. Pārskata periodā 
naudas sods par NILLTF NL prasību neievērošanu ir piemērots trīs reizes - 75 tūkst. 
LVL (ekvivalents – 107 tūkst. EUR), 25 tūkst. EUR un 72 tūkst. EUR apmērā.277 
7.2.38.  Pārskata periodā maksimālais naudas sods vērtspapīru tirgus dalībniekiem  nav 
piemērots.278 Tas liecina par to, ka pārskat a periodā veiktajās pārbaudēs netika 
konstatēti tādi būtiski pārkāpumi NILLTFN jomā, par kuriem būtu samērīgi piemērot 
maksimālo naudas sodu. Papildus FKTK ir tiesības anulēt ierakstu attiecīgo subjektu 
reģistrā vai anulēt/apturēt licenci par pārkāpumiem N ILLTFN jomā, kas ir uzskatāms 
par pietiekami efektīvu preventīvu sodu un tiek piemērots praksē, kad 
nepieciešams.279 Kopumā tas ļauj secināt, ka FKTK piešķirtās tiesības piemērot 
administratīvos sodus par pārkāpumiem NILLTFN jomā vērtspapīru tirgus 
dalībniek iem pārskata periodā bija pietiekamas, lai samērīgi un efektīvi sodītu 
uzraugāmos subjektus par konstatētajiem pārkāpumiem NILLTFN jomā.  
Valūtas maiņas kapitālsabiedrības  
7.2.39.  LB ir izstrādāta kārtība, kādā tiek veiktas pārbaudes, kā arī ir noteikti kritēriji,  pēc 
kuriem LB izvērtē uzraugāmo Valūtas maiņas kapitālsabiedrību  spēju pārvaldīt 
NILLTF riskus un izpildīt NILLTFN prasības. LB arī izstrādā ikgadējo Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrību pārbaužu NILLTFN jomā plānu. LB katru gadu pārbauda ne mazāk 
kā 30% no ārvalstu valūtu skaidrās naudas pirkšanas un pārdošanas vietām . 
7.2.40.  Valūtas maiņas kapitālsabiedrību  uzraudzība ir veikta , pielietojot uz risku 
izvērtējumu  balstītu pieeju . Veikto pārbaužu rezultāti tiek dokumentēti un LB seko 
līdzi pārbaudēs konstatēto pārkāp umu novēršanai.280 Pārskata periodā Valūtas 
maiņas kapitālsabiedrībās ir veiktas 148 pārbaudes NILLTFN jomā.281 Pārskats par 
LB veikto NILLTFN pārbaužu skaitu tiek sniegts tabulā zemāk:  
 2013  2014  2015  2016  
Kopējais valūtas maiņas kapitālsabiedrību 
skaits  66  58 50 42 
Klātienes pārbaužu skaits NILLTFN jomā 
kontroles pirkumu veidā  1 3 33 17 
Klātienes standarta pārbaužu skaits 
NILLTFN jomā (tostarp pārbaudes 
NILLTFN jomā kontroles pirkumu veidā ) 41 41 33 23 
Klātienes pastiprināto pārbaužu skaits 
NILLTFN jomā  1 3 2 4 
Kopējais klātienes pārbaužu skaits 
NILLTFN jomā, kuru laikā neti ka 
konstatēti trūkumi NILLTFN jomā  30 32 17 18 
Kopējais klātienes pārbaužu skaits 
NILLTFN jomā, kuru laikā ti ka konstatēti 
trūkumi NILLTFN jomā  12 12 18 9 
 
                                                
277 FKTK sagatavotais Vērtspapīru tirgus izvērtējums Ziņojuma vajadzībām (nav publiski pieejams), 45.lpp.  
278 Tabula  Nr.7.5  
279 Tabula  Nr.7.5  
280 Aptauja Nr.27  
281 Tabula Nr.7.10  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
61 
 7.2.41.  LB, konstatējot NILLTFN prasību pārkāpumus, ir tiesīga apturēt vai anulēt licenci 
ārvalstu valūtas skaidrās naudas pirkšanai un pārdošanai. Kā trūkums būtu 
norādāms tas, ka normatīvais regulējums nepiešķir LB tiesības piemērot naudas 
sodu par pārkāpumiem NILLTFN jomā Valūtas maiņ as kapitālsabiedrībām vai to 
darbiniekiem. Uz šo trūkumu normatīvajā regulējumā jau 2012.gadā norādīja 
Moneyval eksperti. Šis trūkums tiks novērsts, ieviešot 4.Direktīvas prasības.  
7.2.42.  LB ir konstatējusi pārkāpumus NILLTFN jomā 35%  no veiktajām pārbaudēm . 
Pārskata periodā tika anulētas četras licences ārvalstu valūtu skaidrās naudas 
pirkšanai un pārdošanai NILLTFN trūkumu dēļ, un tika apturēta astoņu licenču 
darbība NILLTFN trūkumu dēļ.  Būtiski LB konstatētie  IKS trūkumi  Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrībām , kuru rezultātā tika  anulētas četru Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrību licences pārskata periodā , ir šādi: IKS dokumentu neatbilstība 
NILLTFN likuma prasībām, kasieru nepietiekamas NILLTFN prasmes un zināšanas, 
nepietiekama klientu identifikācijas un klientu padzi ļinātās izpētes  prasību izpilde , 
ziņošanas pienākuma ne pildīšana , IKS  pārbaudes, tostarp IKS efektivitātes 
pārbaudes neveikšana, lietvedības prasību neievērošana.  
7.2.43.   Tomēr LB norāda, ka pārējās pārbaudēs konstatētie trūkumi galvenokārt ir saistīti, 
piemēram , ar Valūtas maiņas kapitālsabiedrību darbinieku kasieru nepietiekamām 
zināšanām par  IKS, grozījumu IKS nesagatavošanu  noteiktajā termiņā, darbinieku 
apmācību NILLTFN jomā savlaicīgu neveikšanu. Par šādiem pārkāpumiem LB izsaka 
rakstveida brīdinājumu.282 
7.2.44.  Papildus jānorāda, ka LB apkopo informāciju par Valūtas maiņas kapitālsabiedrību 
pārbaudēs konstatētajiem trūkumiem NILLTFN jomā, un informē par tām arī Valūtas 
maiņas kapitālsabiedrības NILLTFN apmācībās, ko LB rīko vienu reizi divos gados. 
Turklāt Valūta s maiņas kapitālsabiedrībām ir pieejama arī kontaktpersona – LB 
darbinieks, kas, t.sk. sniedz konsultācijas par NILLTFN prasībām un NILLTFNL 
pienākumu izpildi, kad ir saņ emti jautājumi no uzraugāmo Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrību darbiniekiem. Šāda pieeja  veicina LB uzraugāmo subjektu izpratni 
par NILLTFN prasībām.  
 
Latvijas Pasts  
7.2.45.  2012.gadā Moneyval eksperti ir izteikuši šaubas par SM spējā m veikt efektīvu LP 
uzraudzību NILLTFN jomā, norādot gan uz tehnisko resursu, gan apmācītu  un 
kvalificētu cilvēkresurs u trūkumiem.283 
7.2.46.  Latvija, ņemot vērā Moneyval sniegtās rekomendācijas pārskatīt LP uzraudzības 
modeli, pārskata periodā ir izvērtējusi priekšlikumus LP uzraudzības mehānisma 
pilnveidošanai. 2016.gadā tika pieņemts lēmums par SM uzraudzības funkciju 
NILLTFN jomā nodošanu FKTK. Ir uzsākts arī darbs pie normatīvo ak tu grozījumu 
izstrādes. Ar jaunā  regulējuma ieviešanu, LP būs  jāsaņem licenc e MI darbībai vai  
jāreģistrējas MI reģistrā MPENL 4.panta izpratnē. Ir plānots, ka grozījumi tiek 
apstiprināti līdz 26.06.2 017., nosakot samērīgu pārejas periodu, kas, t.sk. ļautu 
nodrošināt efektīvu SM uzraudzības funkcijas nodošanu FKTK.  
7.2.47.  Attiecībā uz pārskata  periodā veikto LP uzraudzību, jānorāda, ka SM neveic 
uzraudzības pasākumus, kas būtu vērsti uz LP IKS piemērošanas pr aksē pārbaudi. 
Tas neļauj vispusīgi izvērtēt LP IKS efektivitāti, kā arī NILLTFN prasību ievērošanu 
praksē. Tomēr SM pārbauda LP IKS atbilstību NILLLTFNL prasībām. SM šobrīd labi 
saprot LP darbību specifiku, kā arī NILL riskus, ar kuriem LP saskaras savā d arbībā 
(skat. Ziņojuma 7.10.2 .punktā). SM ir arī izstrādājusi iekšējos normatīvos 
noteikumus par LP uzraudzību un kontroli NILLTFN jomā.284 SM pārbauda NILLTFNL 
prasību ievērošanu, katru gadu veicot vienu LP klātienes pārba udi un vismaz vienu 
neklātienes pārbaudi. Pārbaužu rezultāti ir dokumentēti un SM uzrauga pārbaužu 
laikā konstatēto trūkumu novēršanu.285 
Citas finanšu iestādes  
7.2.48.  Būtiskākie konstatēti e trūkumi un nepilnības citu finanšu sektora subjektu 
uzraudzībā, t.sk. admi nistratīvo sodu piemērošanā, ir šādi:  
                                                
282 Tabula Nr. 7.9. 
283 Moneyval 4.kārtas ziņojums, 172.lpp.  
284 Izdoti saskaņā ar Valsts pārvaldes iekārtas likuma 72.panta pirmās daļas 1.punktu un NILLTFNL 45.panta 
pirmās daļas 5.punktu un 46.panta pirmās daļas 3.punktu  
285 LP sagatavo un iesniedz SM saskaņā ar SM 03.01.2011. noteikumu Nr. 01 -02/1  "Par VAS "Latvijas  Pasts" 
uzraudzību un kontroli” 14.punktu sagatavotu atskaiti par pārbaužu laikā konstatēto neatbilstību novēršanu  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
62 
 a) finanšu līzinga pakalpojumu sniedzēju, NILLTFN likuma 1.panta 7.punkta "f", 
"g" un "h" apakšpunktā nenorādīti maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kā arī 
personu, kas sniedz inkasācijas pakalpojumus, uzraudzība NILLTFN jom ā 
netiek veikta, jo tām nav noteikta uzraudzības iestāde NILLTFN jomā.  
b) VID ir patērētāju kred itētāju  un Altum uzraudzības iestāde NILLTFN jomā.286 
Tomēr pārskata periodā VID faktiski nav veicis šo subjektu uzraudzību 
NILLTFN jomā. Pārbaužu neveikšana galvenokārt ir izskaidrojama ar 
cilvēkresursu trūkumu. Ievērojot to, ka plānots palielināt darbinieku skaitu, 
kas veic VID uzraugāmo subjektu uzraudzīb u NILLTFN jomā, VID būtu jāveic 
pasākumi, kas ir vērsti arī uz šo subjektu, uzraudzību. VID, pieņemot jaunus 
darbiniekus, būtu jāatlasa darbinieki ar pieredzi darbā finanšu sektorā un 
NILLTFN jomā. VID darbiniekiem būtu arī intensīvi jāpilnveido zināšanas 
NILLTFN jomā, lai veicinātu izpratni par uzraugāmo subjektu saimnieciskajai 
darbībai piemītošiem NILLTF riskiem, kā arī stiprinātu NILLTFNL subjektu, 
t.sk. finanšu subjektu, uzraudzību.  
 
7.3.  Banku sektors  
Ievads  
7.3.1.  Pārskata periodā kopējais banku skaits Latvijas tirgū ar katru gadu ir samazinājies, 
no 28 bankām 2013.gadā līdz 23 bankām 2016.gadā.287 Uz 31.12.2016. Latvijas 
tirgū darbojas 16 bankas un septiņas ES banku filiāles. Latvijas banku akcionāru 
struktūrā nozīmīga loma ir ārvalstu kapitālam – tā īpatsvars ban ku apmaksātajā 
pamatkapitālā 2016.gada decembra beigās sasniedza 81.8%. Akcionāru struktūra 
ir šāda: Latvija – 18%, Zviedrija – 43%, Norvēģija – 11%, Krievija – 4%, Ukraina 
– 3%, ASV – 5%, Lielbritānija – 4% un citas valstis – 12%.  
7.3.2.  2016.gadā ir vērojams banku sektora aktīvu apmēra sarukums – aktīvu apmērs 
kopumā samazinājās par 2.4 mljrd. EUR jeb 7.6% un decembra beigās sasniedza 
29.5 mljrd. EUR.288  
7.3.3.  Ārvalstu klientu apkalpošana ir Latvijas banku sektora pakalpojumu būtiska daļa. 
Latvijas bankās 2015. gada beigās ārvalstu klientu noguldījumu īpatsvars bija 
53.4%, sasniedzot 12.4 mljrd. EUR. Jānorāda, ka 2016.gadā ir būtiski mazinājies 
ārvalstu klientu noguldījumu īpatsvars – tas ir samazinājies  par vairāk nekā ceturto 
daļu jeb 3 .3 mljrd. EUR .289 
7.3.4.  Tā kā NILLTF r isku līmeni, kas piemīt bankas saimnieciskajai darbībai, būtiski 
ietekmē piesaistīto resursu struktūra, klientu bāzes profils, kā arī sniegto 
pakalpojumu klāsts, lai iegūtu pareizu priekšstatu par Latvijas banku sektora 
ievainojamību , nacionālo NILLTF risk u novērtēšanas banku sektorā nolūkā Latvijas 
banku sektors tiek iedalīts divās grupās:  
a) 1.grupa  - “Ārvalst u klientus apkalpojošās bankas” 290, ir iekļautas bankas, kuru 
darbība ir orientēta uz ārvalstu klientu apkalpošanu. Ārvalstu klientus 
apkalpojošajās bankās ir koncentrēti 94.4% no banku sektora ārvalstu klientu 
noguldījumiem;291 
b) 2.grupa  - “Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas”292, ir iekļaut as bankas, 
kuru darbība ir vērsta  uz vietējo tirgu jeb iekšzemes klientu apkalpošanu.  
                                                
286 NILLTFNL, 45.panta otrās daļas 6.punkts  
287 Tabula Nr.7.10.  
288 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/ attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf  
289 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf  
290 Latvijas bankas, kurās kopējais ārvalstu klientu noguldījumu apmērs pārsniedz 50%  no kopējā bankas 
klientu noguldījumu apmēra. Saskaņā ar 2015.gadā pieņemto Darba grupas lēmumu viena banka ir kvalificēta 
kā Ārvalstu klientus apkalpojošā banka, neskatoties uz to, ka kopējais ārvalstu klientu noguldījumu apmērs 
nepārsniedz 50% no kopēja bankas klientu noguldījumu apmēra. Ārvalstu klientu  noguldījumu procentuālais 
apmērs tiek aprēķināts, balstoties uz datiem, ko sniegusi FKTK  
291 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf  
292Latvijas bankas, kurās kopējais iekšzemes klientu noguldījumu apmērs pārsniedz 50% no kopējā bankas 
klientu noguldījumu apmēra, i zņemot vienu banku, kura saskaņā ar 2015.gadā pieņemto Darba grupas lēmumu 
ir kvalificēta kā Ārvalstu klientus apkalpojošā banka, neskatoties uz to, ka kopējais ārvalstu klientu noguldījumu 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
63 
 Iekšzemes klientus apkalpojošajās bankās ir koncentrēti tikai 5.6% no banku 
sektora ārvalstu klientu noguldījumiem.293 
NILL riski  
7.3.5.  Draudus  banku sektorā palielina ārvalstu klientu naudas līdzekļu apkalpošana. 
Ārvalstu noguldījumi pārsvarā ir no NVS valstīm un ir denominēti ASV dolāros. 
Ārvalstu klientu naudas līdzekļu apkalpošanai ir raksturīgi vairāki faktori, kas 
paaugstina darījumu attiec ībām ar ārvalstu klientiem piemītošo s draudus : 
a) ārvalstu klientiem un to sadarbības partneriem piemītošie valsts un 
ģeogrāfiskie riski (ārzonu, zemu nodokļu un beznodokļu valstis). Atbilstoši 
Metodoloģijai klientu profils Ārvalstu klientus apkalpojošajās ba nkās ir 
vērtējams, kā ļoti augsta riska, savukārt Iekšzemes klientus apkalpojošajās 
bankās, kā vidēja riska ;  
b) ārvalstu klientu PLG piemītošie valsts un ģeogrāfiskie riski (pārsvarā NVS 
valstis);  
c) ārvalstu klientu izmanto to pakalpojumu un produktu NILL  riski (piemēram, 
fiduciārie darījumi, kredīti pret finanšu nodrošinājumu, norēķinu konti, 
pārskaitījumi, u.tml.) ; 
d) ārvalstu klientu  izmantoto  pakalpojumu un produktu piegādes kanālu riski ( e-
komercija , korporatīvās kartes ar nepamatoti lielu karšu lietotāju skai tu, 
u.tml.) ; 
e) ārvalstu klientu izmantoto juridiskās formas, īpašnieku struktūras riski 
(sarežģītas uzņēmumu grupu struktūras, čaulas kompāniju izmantošana) ; 
f) ārvalstu klientu veikto darījumu vidējais apmērs ir būtiski lielāks nekā 
iekšzemes klientu veikto da rījumu vidējais apmērs. Klientu veikto darījumu, 
izmantojot norēķinu kontu, vidēja is apjoms Ārvalstu klientus apkalpojošajās 
bankās atbilstoši Metodoloģijai ir vērtējams kā augsts, savukārt Iekšzemes 
klientus apkalpojošajās bankās, kā zems.294 
7.3.6.  FKTK pārbaudēs  konstatētie sistemāt iskie trūkumi banku IKS  norāda uz 
neatbilstošu NILL risku , it īpaši to, kas ir saistīti ar ārvalstu klientu apkalpošanu,  
pārvaldīšanu, kas neļauj  efektīvi novērst Latvijas banku sektora iesaisti NILL . 
7.3.7.  Līdz ar to ārvalstu klientu naudas  plūsmu apkalpošanas NILL ievainojamība  ir vidēji 
augst a, un tas būtiski palielina risku, ka Latvijas bankas var tikt iesaistītas 
darījumos, kas saistīti ar NILL.  
7.3.8.  Tāpēc Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām jāapzinās un jāizprot ar ārvalstu 
klientu apkalpošanu saistīt ie paaugstināt ie NILL risk i un: 
a) jāveic atbilstoša to pārvaldīšana  un ierobežošana , atvēlot tam papildu 
cilvēkresursus un naudas līdzekļus, veicot atbilstošu darbinieku apmācību, kā 
arī veicot savlaicīgus un pietiekamus  NILLTF  risku mazināšanas  pasākumus, vai  
b) jāsamazina Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām piemītošā ievainojamība, 
piemēram, samazinot augsta riska klientu skaitu un šo klientu noguldījumu 
apjomu .  
7.3.9.  2016.gadā ir būtiski samazinājies ārvalstu klientu noguldījumu  apmērs gandrīz par 
vienu trešdaļu - 3.3 mljrd. EUR .295 To veicinājuši šādi apstākļi:  
a) 2015.  - 2016.gadā ieviesta virkne jaunu NILLTFN prasību bankām;  
b) Pēdējā korespondentbanka  ir pārtraukusi ASV dolāru  maksājumu 
korespon dējošo pakalpojumu sniegšanu daļai no Ārvalstu klientus 
apkalpojošajām bankām , kas radījis klientu līdzekļu aizplūšanu ;296 
                                                
apmērs nepārsniedz 50% no kopēja bankas klientu noguldījumu apmēra . Iekšzemes klientu noguldījumu 
procentuālais apmērs tiek aprēķināts, balstoties uz datiem, ko sniegusi FKTK  
293 FKTK sniegtā informācija  
294 Aptauja Nr.4  
295 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203 /Parskats_Q4_2016.pdf  
296 Pēc pārskata perioda, 2017.gadā pēdējā korespondentbanka ir pārtraukusi ASV dolāru korespondējošo 
pakalpojumu sniegšanu visām Latvijas Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
64 
 c) ekonomikas vājināšanās un sarežģītais ģeopolitiskais stāvoklis daļā ārvalstu 
klientu izcelsmes valstu.297 
7.3.10.  Pārskata periodā ir uzsākti vairāki kriminālprocesi par NILL, kur os ir iesaistīts 
Ārvalstu klientus apkalpojošo banku sektors,298 kas arī liecina par paaugstināto 
Ārvalstu klientus apkalpojošo banku sektora NILLTF risku.  
7.3.11.  Ārvalstu klientus apkalpojošo banku piedāvātie prod ukti, kuriem piemīt augsti NILL  
riski ir šādi: norēķinu konti, kas ietver naudas līdzekļu glabāšanu bankas kontā gan 
noteiktu, gan nenoteiktu laiku, ar vai bez procentiem, pārskaitījumi un 
privātbaņķiera pakalpojumi. Risku veicina tādi faktori, kā ļoti augsta riska klientu 
profils, kuri  izmanto šos produktus, augsts vai vidēji augsts naudas līdzekļu 
apgrozījums šo produktu ietvaros, bieži vai vidēji bieži starptautiskie maksājumi, 
augsts vidējais darījuma apmērs, iespējamība izmantot produktus neklātienē, kā 
arī tas, ka pastāv NILL tipol oģijas, kurās ir izmantoti šādi produkti . Savukārt aktīvu 
pārvaldīšanai, t.sk. veicot fiduciāros darījumus, maksājumu kartēm un loro 
korespondentkontiem piemīt vidēji augsts risks. Risku veicina tādi faktori, kā ļoti 
augsta riska klientu profils, kuri izma nto šos produktus vai vidēja riska profils 
(maksājumu kartēm), vidējs naudas līdzekļu apgrozījums šo produktu ietvaros, 
augsts vidējais darījuma apmērs, iespējamība izmantot produktus neklātienē, kā 
arī tas, ka pastāv NILL tipoloģijas, kurās ir izmantoti š ādi produkti . 
Korespondentkontiem piemītošu risku veicina arī bieži starptautiskie maksājumi.299 
7.3.12.  Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām ir savstarpēji saistīts loro 
korespondentbanku tīkls (kontus atvērušas gan LR, gan, piemēram, NVS valstīs 
reģistrētas ban kas) un plašs nostro  korespondentbanku300 tīkls, t.sk.  NVS valstīs, 
kurās normatīvo aktu prasības NILLTFN jomā nav līdzvērtīgas ES, t.sk. Latvijas, 
tiesību aktu prasībām. Ievērojot regulējuma atšķirības un caur šiem 
korespondentkontiem veikto darījumu lielos  apmēros, Ārvalstu klientus 
apkalpojošajām bankā m tiek radīti paaugstināti NILL  riski.301  
7.3.13.  Iekšzemes klientus apkalpojošo banku piedā vāto produktu NILL  piemītošā  
ievainojamība  ir zemāka  nekā Ārvalstu klientus apkalpojoš o banku produktiem 
piemītošā ievainojamība . Iekšzemes klientus apkalpojošo banku piedāvātie 
produkti, k uriem piemīt vidēji augsta  NILL ievainojamība  ir šādi: norēķinu konti, 
kas ietver naudas līdzekļu glabāšanu bankas kontā gan noteiktu, gan nenoteiktu 
laiku, ar vai bez procent iem, kā  arī pārskaitījumi. NILL  piemītošo  ievainojamību  
veicina tādi faktori, kā augsts vai vidējs naudas līdzekļu apgrozījums šo produktu 
ietvaros, iespējamība izmantot produktus neklātienē, kā arī tas, ka pastāv NILL 
tipoloģijas, kurās ir izmantoti šādi produkt i. Tomēr jānorāda, ka vidējais darījumu 
apmērs, izmantojot norēķinu kontu, Iekšzemes klientus apkalpojošajās bankās ir 
ievērojami zemāks nekā Ārvalstu klientus apkalpojošo banku tirgū.302  
Banku atbilstība prasībām NILLTFN jomā  
7.3.14.  Visām bankām  ir ieviesta IKS un iecelts par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgai s 
valdes loceklis un darbinieks . Bankas  norāda, ka regulāri izvērtē IKS atbilstību un 
efektivitāti, lai pārliecinātos, ka izstrādātās politikas un procedūras, kā arī IKS, 
kopumā spēj pārval dīt NILLTF riskus bankā un nodrošināt NILLTFN jomu regulējošo 
prasību izpildi. Gandrīz visas bankas norāda, ka veic savas bankas NILLTF risku 
izvērtējumu.303 Kopumā bankas arī uzskata, ka to IKS ir efektīva un ļauj tām 
identificēt aizdomīgus un neparastus da rījumus.   
7.3.15.  Tomēr FKTK veikto pārbaužu NILLTFN jomā rezultāti liecina, ka banku IKS ne 
vienmēr ir atbilstošas banku saimnieciskajai darbībai piemītošajiem NILLTF riskiem, 
it īpaši tiem riskiem, kas saistīti ar ārvalstu klientu naudas līdzekļu a pkalpošanu. Ir 
arī novērojama augsta  NILLTF riska apetīte Ārvalstu klientus apkalpojošo banku 
sektorā, kas neatbilst Ārvalstu klientus apkalpojošo banku spējai efektīvi un 
pietiekami pārvaldīt NILLTF riskus, ar kuriem tās saskaras. Pārskata periodā 
                                                
297 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf  
298 Aptauja Nr.55  
299 Aptauja Nr.4  
300 Loro konti – konti, kurus banka atver savām korespondentbankām saskaņā ar līgumu par 
korespondentkonta atvēršanu naudas līdzekļu ieskaitīšanai un maksājumu veikšanai korespondentbanku 
uzdevumā. Nostro konti – kredītiestādes korespondentkonti, kuri tiek atvērti koresponden tbankās un kuros 
tiek atspoguļoti banku un to klientu savstarpējie norēķini.  
301 Aptauja Nr.4  
302 Aptauja Nr.4  
303 Aptauja Nr.3  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
65 
 pārkāpumi NILLTFN j omā ir konstatēti pusē no visām veiktajām pārbaudēm  (skatīt 
Ziņojuma 7.2.2. punktu).   
7.3.16.  Intervijā FKTK norāda, ka Ārvalstu klientus apkalpojošo banku IKS nenodrošina 
efektīvu un pietiekamu NILLTF risku pārvaldību. To pierāda vairāki pārkāpumi un 
trūkumi, pie mērojot NILLTFN prasības, ko FKTK ir konstatējusi banku pārbaužu 
laikā. Būtiski FKTK konstatēti trūkumi banku IKS ir šādi:  
a) neatbilstošas IT sistēmas NILLTF risku pārvaldībā (skat. Ziņojuma  
7.3.17 .punktu);  
b) nepietiekama klientu padziļinātās izpētes un darījumu uzraudzības prasību 
izpilde (skat. Ziņojuma  7.3.17 .,7.3.24 .punktu);  
c) nepietiekami IKS personālresursi un nepietiekama IKS personāla kompetence 
(skat. Ziņojuma  7.3.30 .punktu);  
d) trūkumi korporatīvās pārvaldības jomā, t.sk. IKS neatkarības principa 
nepietiekama ievērošana (skat. Ziņojuma  7.3.34 .-7.3.40 .punkts).304  
7.3.17.  FKTK norāda, ka banku NILLTF risku pārvaldības IT sistēmas ir neatbilstošas, lai 
nodrošinātu efektīvu NILLTF risku pārvaldību, konstatētu aizdomīgus darījumus un 
novērstu banku ies aisti NILL. Būtisks trūkums klientu darījumu uzraudzības 
efektivitātē ir tas, ka NILLTFN atbildīgie banku darbinieki nespēj identificēt saistību 
un analizēt uzņēmumu grupu dalībnieku darbības vienas bankas ietvaros. Lai 
veicinātu NILLTFN un novērstu banku iesaisti NILL, ir nepieciešams uzlabot banku 
darījumu uzraudzības sistēmas, lai būtu iespējams savlaicīgi un pilnā apjomā 
konstatēt sarežģītas finanšu shēmas, caur kurām tiek legalizēti būtiski NIL 
apjomi.305 
7.3.18.  FKTK norāda, ka pārbaužu NILLTFN jomā rezultāti norādīja uz to , ka Latvijas bankas 
bija iesaistītas medijos atspoguļotajos  NILL (“Magņitska lieta”, “Laundromāts” un 
“Moldovas lieta ”) trūkum u banku IKS un būtisk u nepilnīb u darījumu uzraudzības 
sistēmās , kā arī nepietiekamas  IKS neatkarīb as rezultātā .  
7.3.19.  Jānorāda, ka 2016.gadā banku sektorā ir veikta virkne pasākumu, lai konstatētu un 
novērstu trūkumus, kā arī pilnveidotu banku IKS, t.sk. NILLTFN IT sistēmas, un 
tādējādi novērstu banku iespējamu iesaisti NILL.  Veikto pasākumu rezultāti būs 
novērtējami 2017.gada laikā.   
7.3.20.  2016.gadā Latvijas bankas ir uzsākušas darbu pie IKS uzlabošanas:  
a) visas bankas ir uzsākušas ieviest vai jau ir ieviesušas IT  risinājumus, kas 
automatizēti identificē risku paaugstinošus faktorus  un veic aprēķinus klienta 
riska skaitliskajam novērtējumam;306 
b) 12 Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas ir uzsākušas veikt ASV konsultantu 
ārējās pārbaudēs NILLTFN jomā konstatēto trūkumu un nepilnību novēršanu, 
pilnveidojot IKS efektivitāti un to atbilstīb u starptautisko standartu prasībām;  
c) Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas ir arī uzsākušas veikt nepieciešamos 
uzlabojumus banku  darījumu uzraudzības  IT nodrošinājumā. NILLTFN IT 
risinājumu ieviešan u ir plānots pabeigt 2017. gadā.307   
7.3.21.  Šie ir ļoti būtiski soļ i banku IKS pilnveidošanā . Tomēr vēl joprojām pastāv jautājums 
par atbilstošas riska pielaides robežvērtības noteikšanu attiecībā uz NILLTFN riska 
apetīti, kuru bankas ne tikai vēlas, b et arī spēj uzņemties. Tādēļ tas  varēs tikt 
uzskatīt s par pagrieziena punktu sektorālās ievainojamības mazināšanā, ja bankas 
spēs izprast to saimnieciskajai darbībai piemītošos NILLTF riskus, NILLTF riska 
ekspozīcijas rādītāju maksimālās pieļaujamās robežvērtības, kuras banka var 
uzņemties un spēj pārvaldīt,  t.sk. izmantojot ieviestos IT risinājumus. Tomēr šo 
darbību rezultātu, t.sk. ietekmi uz banku IKS efektivitāti, būs iespējams vispusīgi 
izvērtēt tikai tad, kad bankas pilnībā pabeigs jauno NILLTFN prasību ieviešanu un 
konstatēto trūkumu novēršanu, kā arī FKTK būs veikusi banku pārbaudes NILLTFN 
jomā.  
                                                
304 Aptauja Nr.5  
305 Aptauja Nr.5  
306 Aptauja Nr.3: 98.06% Ārvalstu klientus apkalpojošās bankās un tikai 24.45% Iekšzemes klientus 
apkalpoj ošās bankās ir ieviesta automātiska klientu riska novērtēšanas sistēma. Tomēr bankas norāda, ka 
plāno pabeigt automātiskas klientu riska novērtēšanas sistēmas ieviešanu 2017.gada laikā  
307 Pasākumu un uzdevumu plāns OECD WGB 2.  fāzes rekomendāciju izpildei, 16.lpp.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
66 
 7.3.22.  Pārskata periodā no bankām KD ir saņēmis ziņojumus par 57 233 aizdomīgiem 
darījumiem un 2 1 618 neparastiem darījumiem.  No tiem tikai 12 813 darīju mi jeb 
16% no kopējā banku KD ziņoto darījumu skaita, ir iekļa uti materiālos, kas nosūtīti 
TAI jautājuma izlemšanai par kriminālprocesa uzsākšanu.308 Viens no iemesliem 
tam ir nepietiekamais darbinieku skaits, salīdzinājumā ar lielo aizdomīgo un 
neparasto KD ziņoto darījumu skaitu. Lai gan KD novērtējuma periodā309 ir 
palielinājis savus resursus, darba apjoms vēl joprojām ir liels, un tā rezultātā var 
rasties lietu uzkrāšanās, vai var tikt veikta nepietiekama analīze.  
7.3.23.  Praksē KD sniedz informāciju bankām tikai par tiem darījumiem, kas nosūtīti TAI 
jautājuma izlemšanai par kriminālprocesa uzsākšanu. Tāda atgriezeniskā saite 
bankām par sniegto ziņojumu par aizdomīgiem un neparastiem darījumiem nav 
pietiekama, lai uzlabotu ziņojumu kvalitāti un veicinātu NILLTFN pasākumu 
efektivitāti banku sektorā.310  
7.3.24.  PNP noskaidrošana ir viena no būtiskākajām problēmām, ar ko saskaras 60.07 % 
Iekšzemes klientus apkalpojošo banku un 88.61 % Ārvalstu klientus apkalpojošo 
banku. 2017.gadā  bankas, veicot PNP noskaidrošanu, izmanto komerciālās datu 
bāzes un bankas iekšējo  PNP sarakst us, kā arī paļaujas uz pašu klientu bankai 
sniegto informāciju.311 Jānorāda, kā arī OECD eksperti atzina, ka šāda pieeja, lai 
noskaidrotu PNP, kopsakarā ar “Pazīsti savu klientu” principu, nav uzskatāma par 
pietiekamu atbilstoši starptautisko standar tu prasībām.312  
7.3.25.  Novēršot OECD ekspertu norādīto trūkumu, FKTK ir izstrādājusi un 02.03.2016. 
apstiprinājusi ieteikumus PNP, to ģimenes locekļu un ar tām cieši saistītu personu 
noskaidrošanai.313 Tas atvieglo banku veikto klientu izpēti, kā rezultātā tiks 
mazināta iespēja, ka PNP, t.sk. ar savu ģimenes locekļu starpniecību, izmantos 
bankas, lai veiktu NILL.  
7.3.26.  Pēdējo gadu laikā, pateicoties korespondējošām bankām, kas nodrošina ASV dolāru 
maksājumus , Ārvalstu klientus apkalpojoš ās bankas izjūt spēcīgu spiedienu ievērot 
starptautisko standartu prasības NILLTFN jomā. 2016.gadā tas vēl vairāk 
palielinājās, jo vienīgā lielā, starptautiskā banka, kas turpināja apkalpot Ārvalstu 
klientus apkalpojošo banku maksājumus ASV dolāru valūtā, 2016.gadā314 izbeidza 
sadarbību ar l ielu daļu no Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām.315 Šīs bankas 
ir nodibinājušas alternatīvas ASV dolāru maksājumu korespondentattiecības ar 
citām bankām. Ārvalstu klientus apkalpojošo banku centieni saglabāt 
korespondentattiecības, kā arī nodibināt jaun as korespondentattiecības  ar 
Rietumvalstu bankām  veicina IKS, t.sk. to atbilstības starptautisko standartu 
prasībām, pilnveidošanu.  
7.3.27.  Tā kā Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas korespondējošiem darījumiem ASV 
dolāros  izmanto savas mātes bankas, Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas ir 
pakļautas mazākam tirgus spiedienam, salīdzinot ar Ārvalstu klientus 
apkalpojošajām bankām.  
7.3.28.  Lai gan ir konstatēti  trūkumi banku IKS, aptaujas rezultāti liecina par to , ka k opumā  
bankas uzskata, ka tām ir pietiekams apmācītu darbinieku skaits, lai nodrošinātu 
NILLTFN atbilstību. Bankās ir ieviestas bankas darbinieku, cita starpā  
pārstāvniecības darbinieku un bankas aģentu, iekšējās apmācības NILLTFN jomā.316 
Iekšējās apmācības ietvaros bankas darbinieki tiek informēti, tostarp, par viņu 
                                                
308 Tabula  Nr.7.11  
309 Tabula Nr. 5.3.  
310 OECD ziņojums, 29.lpp.  
311 Aptauja Nr. 3  
312 OECD ziņojums, 28.lpp.  
313 FKTK 02.03.2016. ieteikumi Nr.55 “Ieteikumus kredītiestādēm un finanšu iest ādēm politiski nozīmīgu 
personu, to ģimenes locekļu un ar tām cieši saistītu personu noskaidrošanai, izpētei un darījumu uzraudzībai”  
314 Pēc pārskata perioda, 2017.gadā pēdējā korespondentbanka ir pārtraukusi ASV dolāru korespondējošo 
pakalpojumu sniegšanu visām Latvijas Ārvalstu klientus apkalpojošajām bankām.  
315: https://www.bloomberg.com/news/articles/2016 -07-28/deutsche -bank-said-to-end-latvian -lenders -
dollar -market -access   
316 Aptauja Nr.3: Visas Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas, kurām ir pārstāvniecības, sniedz NILLTFN 
apmācības visiem pārstāvniecības darbiniekiem, pieņemot darbinieku darbā un darba tiesisko attiecību laikā. 
Iekšzemes klientus apkalpojošajām bankām pārstā vniecību nav. Visas Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas, 
kuras izmanto aģentus, sniedz NILLTFN apmācības visiem aģenti, uzsākot tiesiskās attiecības ar aģentiem un 
tiesisko attiecību laikā. Tikai 0.69% Iekšzemes klientus apkalpojošo banku  izmanto aģentu s, bet dati par 
apmācību biežumu nav pieejami.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
67 
 tiesībām, pienākumiem un atbildību NILLTFN jomā, bankas NILLTFN politikām un 
procedūrām.317 
7.3.29.  Uz 31.12.2016. v isām lielākajām Iekšzemes klientus apkalpojošajām bankām318 ir 
iecelts par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgais speciālists ar starptautisku sertifikātu 
NILLTFN jomā. Jānorāda, ka šis rādītājs Ārvalstu klientus apkalpojošajās bankās ir 
zemāks – tikai sešās Ārvalstu klientus apkalpojošajās bankās par NILLTFNL prasību 
izpildi a tbildīgie speciālisti ir ieguvuši starptautiskus sertifikātus.319 Statistikas dati 
liecina, ka darbinieku skaits ar starptautiskajiem NILLTFN sertifikātiem bankās ar 
katru gadu pieaug.320 Tas liecina par to, ka banku darbinieki turpina pilnveidot  savas 
zināšan as NILLTFN jomā un bankas iegulda naudas līdzekļus savu darbinieku 
izglītošanā.  
7.3.30.  Tomēr FKTK pārbaudēs  konstatēts, ka dažu banku darbinieku iekšējās apmācības 
programma s NILLTFN jomā nav pietiekama.  
7.3.31.  Kaut gan FKTK regulāri informē bankas par aktuālākajām NIL LTF tipoloģijām, 
bankas norāda, ka ir maz pieejamas informācijas par Latvijā aktuālākajiem NILLTF 
riskiem un tipoloģijām .321 Trūkumi banku darbinieku zināšanās NILLTFN jomā, t.sk. 
nepietiekama izpratne banku sektorā par Latvijā aktuālākajiem NILLTF riskiem  un 
tipoloģijām , it īpaši tiem, kuri ir saistīti ar ārvalstu klientu līdzekļu piesaisti, padara 
banku sektoru vēl ievainojamāku un mazina banku IKS efektivitāti.  
7.3.32.  Lai uzlabotu bankas darbinieku zināšanas NILLTFN jomā, kas veicinātu arī banku 
NILLTFN pasākumu  efektivitāti, FKTK ir pieņēmusi normatīvos noteikumus, kuru 
mērķis ir nodr ošināt, ka bankas atbilstoši to  saimnieciskajai darbībai piemītošajam 
NILLTF riskam veic nepieciešamos pasākumus personālresursu un personāla 
kvalifikācijas nodrošināšanai, kā arī t o apmācības un aizvietojamības 
nodrošināšanai, lai pārvaldītu NILLTF risku.322 
Lai pilnībā varētu piemērot minēto noteikumu prasības, bankām līdz 30.04.2017. 
jānodrošina vis u nepieciešamo pasākumu veikšana . 
7.3.33.  Ir sagaidāms, ka noteikumu prasību piemērošana  kopā ar paaugstinātajiem naudas 
sodiem par NILLTFN prasību neievērošanu  būtiski uzlabos banku darbinieku 
zināšanas NILLTFN jomā, kā arī nodrošinās, ka bankām ir pieejami nepieciešamie 
personālresursi efektīvai un visaptverošai NILLTF riska pārvaldībai. Papildu s tiek 
veicināta banku vadības izpratne par NIL LTF riskiem, kā arī vadības loma un 
atbildība  NILLTFN jomā, kas ir viens no nozīmīgākajiem faktoriem efektīvas IKS 
izveidē.  
7.3.34.  Attiecībā uz banku darbinieku godīgumu un ētiskumu, jānorāda, ka pārskata 
periodā pre t piecu  Ārvalstu klientus apkalpojošo banku darbiniekiem ir ierosināti 
kriminālprocesi par NILL  (pret vienas bankas darbiniekiem ir ierosināti vairāki 
kriminālprocesi) .323 Ierosinātie  kriminālproces i par NILL pret  banku  darbiniekiem  
apliecina, ka banku  darbinieki ne vienmēr godprātīgi ievēro visas bankas IKS 
prasības.324   
7.3.35.  Tomēr kopumā bankas uzskata, ka banku darbinieki ir lojāli un neiesaistīsies 
kriminālās darbības, kā arī viņi ievēro visas NILLTFN procedūras un politikas.325 To 
papildus nodrošina arī darbinieka pārbaudes veikšana pirms to pieņemšanas darbā. 
                                                
317 Aptauja Nr.3  
318 Kuras kopā sastāda 94.08% no Iekšzemes klientus apkalpojošo banku tirgus  
319 Kuras kopā sastāda 45.95% no Ārvalstu klientus apkalpojošo banku tirgus  
320 Tabula Nr.7.12  
321 Aptauja Nr.3: 65.89% Iekšz emes klientus apkalpojošo banku  un 72.01% Ārvalstu klientus apkalpojošo 
banku  uzskata, ka maz informācijas par Latvijā aktuālākajām NILLTF tipoloģijām un riskiem  
322 FKTK 28.12.2016. normatīvie noteikumi Nr. 214 “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un  terorisma 
finansēšanas riska pārvaldības personālresursu un personāla apmācības nodrošināšanas normatīvie noteikumi”  
323 Tabula Nr.7.13  
324 Aptauja Nr.55  
325 Aptauja Nr.3: uz jautājumu “Vai Jūs uzskatāt, ka Jūsu darbinieki ir lojāli un neiesaistīsies kriminālās  
darbībās?” 57.11% Iekšzemes klientus apkalpojošo banku un 98.06% Ārvalstu klientus apkalpojošo banku 
atbildēja “jā”, un 42.89% Iekšzemes klientus apkalpojošo banku un 1.94% Ārvalstu klientus apkalpojošo banku 
atbildēja “vairāk jā, nekā nē”. Aptauja Nr. 3:  uz jautājumu “Vai jūs uzskatāt, ka Jūsu darbinieki ievēro visas 
NILLTFN procedūras un politikas?” 38.73% Iekšzemes klientus apkalpojošo banku un 70.49% Ārvalstu klientus 
apkalpojošo banku un respondentu atbildēja “jā”, un 61.27% Iekšzemes klientus apkalpo jošo banku un 3.11% 
Ārvalstu klientus apkalpojošo banku atbildēja “vairāk jā, nekā nē”  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
68 
 Darbinieku pārbaudes ietvaros visas bankas izvērtē tādus faktorus kā izglītība un 
reputācija, gandrīz visas bankas326 papildus izvērtē arī kandidāta sodāmību.327   
7.3.36.  2016.gadā disciplinārlietu skaits pret b anku darbiniekiem par NILLTFN procedūru 
un/vai politiku pārkāpumiem samazinājās no 43 gadījumiem 2015.gadā līdz četriem 
gadījumiem 2016.gadā Iekšzemes klientus apkalpojošajās bankās, un no 31 
gadījuma 2015.gadā līdz 17 gadījumiem 2016.gadā Ārvalstu klientu s 
apkalpojošajās bankās.328 Tā kā tikai viena no Iekšzemes klientus apkalpojošām 
bankām ir ziņojusi par vairākiem disciplinārsodiem, ir grūti novērtēt Iekšzemes 
klientus apkalpojošo banku disciplinārsodu piemērošanas praksi un to, vai 
pārkāpumu skaita samazi nājums Iekšzemes klientus apkalpojošo banku tirgū ir 
uzskatāms par būtisku.329  
7.3.37.  Ārvalstu klientus apkalpojošo banku pārbaudēs NILLTFN jomā FKTK ir konstatējusi 
integritātes pārkāpumus, t.sk. bankas vadības pārstāvju darbībā, kas liecina par 
nepieciešamību veikt uzlabojumus attiecībā uz integritātes principiem.330 Tomēr 
jāņem vērā , ka pārkāpumu cēloņi ne vienmēr liecina par godīguma trūkumu per se , 
bet var būt saistīti ar zināšanu trūkumu.331  
7.3.38.  Pārskata periodā veiktas Ārvalstu klientus apkalpojošo banku darbinie ku intervijas, 
kurās identificēti integritātes pārkāpumi, ko pieļāvuši banku vadības pārstāvji, 
piemēram, dažās Ārvalstu klientus apkalpojošajās bankās bankas vadība apstiprina 
darījuma attiecību uzsākšanu ar klientu pretēji negatīvam atbilstības 
nodrošinā šanas funkcijas lēmumam par klientu apstiprināšanu. Banku darbinieki ir 
norādījuši, ka praksē ir gadījumi, kad Ārvalstu klientus apkalpojošo banku vadība, 
izmantojot savas pilnvaras, izdara spiedienu uz tiem darbiniekiem, kas atbildīgi par 
NILLTFN prasību ievērošanu, lai veiktu darījumus, kas neatbilst bankas NILLTF risku 
procedūrām un politikām.  
7.3.39.  Tas liecina par to, ka Ārvalstu klientus apkalpojoš ajās bankās ne vienmēr tiek 
ievēroti būtiski NILLTFN pamatprincipi.332  
7.3.40.  Būtiski trūkumi organizatoriskajā struktūr ā, t.sk. korporatīvās pārvaldības principu 
nepietiekama ievērošana, bankas akcionāru iesaiste IKS darbībā, kā arī neatbilstošs 
bankas vadības atbilstības prasību ievērošanas un izpratnes piemērs ( tone at the 
top) būtiski apdraud Ārvalstu klientus apkalpojo šo banku atbilstības funkcijas 
efektivitāti. Kā trūkums norādāms arī tas , ka līdz 2016.gadam bankas vadība reti 
piedalījās apmācībās NILLTFN jomā. Ieviešot FKTK noteikumu Nr.214333 prasības, 
banku vadībai būs jāapliecina, ka tā ir saņēmusi regulārās apmācība s NILLTFN 
jomā, un tas veicinās banku vadības izpratni par NILLTF riskiem.  
7.3.41.  Novērtējumā konstatēts, ka FKTK jā turpina pārbaudīt , vai obligātās apmācības 
NILLTFN jomā  banku vadībai  ir uzlabojušas banku pārvaldes institūciju pārstāvju 
izpratni par NILLTF ris kiem un, vai šo personu rīcība rāda pareizu atbilstības prasību 
ievērošanas un izpratnes piemēru.  
7.3.42.  Veicot Novērtējumu, konstatēts, ka vismaz vienā Ārvalstu klientus apkalpojošā 
bankā ir konstatēts gadījums, kad bankas darbinieki nav bijuši aizsargāti no 
draudiem vai naidīgām darbībām pēc ziņošanas.334  
7.3.43.  OECD jau 2015.gadā ir norādījus i, ka trauksmes cēlēju aizsardzība Latvijā nav 
pietiekama.335 Šī jautājuma atrisināšana un pienācīgas trauksmes cēlāju 
                                                
326 Aptauja Nr.3: 99.87% Iekšzemes klientus apkalpojošo banku un visas Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas  
327 Aptauja Nr.3  
328 Tabula Nr.7.14  
329 Aptauja Nr.3  
330 Aptauja Nr.5:  Piemēram, banka nebija lēmusi par darījuma attiecību ar klientu izbeigšanu, neiegūstot 
klientam pieprasītos darījumus pamatojošos dokumentus, vai banka sniegusi KD ziņojumus par klientu 
veiktiem aizdomīgiem darījumiem, neievērojot tās iekšējos normatīvajo s aktos noteiktos termiņus, vai banka 
nav veikusi pietiekamu klientu izpēti un darījumu uzraudzību, kā arī pārkāpusi Kredītiestāžu likumā noteiktās 
prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu  
331 Aptauja Nr.5  
332 http://www.bis.org/bcbs/publ/d353.pdf   
333 FKTK 20.12.2016. normatīvie noteikumi Nr.214 “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma 
finansēšanas riska pārvaldības personālresursu un personāla apm ācības nodrošināšanas normatīvie noteikumi”  
334 Aptauja Nr.3: Viena Ārvalstu klientus apkalpojošā banka uz jautājumu “Vai Jums ir zināmi gadījumi, kad 
darbinieki nav bijuši aizsargāti no draudiem vai naidīgām darbībām pēc ziņošanas?” atbildēja “jā”. Iekšzeme s 
klientus apkalpojošajās bankās šādi gadījumi nav konstatēti  
335 OECD ziņojums, 14.lpp.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
69 
 aizsardzības nodrošināšana privātajā sektorā uzskatāms par vien u no būtiskiem 
pasākumiem integritātes uzlabošanai valstī.  
7.3.44.  Banku sektors, ņemot vērā OECD sniegtās rekomendācijas, jau 2016.gadā ir būtiski 
stiprinājis trauksmes cēlēju aizsardzību. Visās Iekšzemes klientus apkalpojošajās 
bankās un 86.47% Ārvalstu klientus  apkalpojošajās bankās ir ieviests mehānisms, 
kas ļauj darbiniekiem, saglabājot anonimitāti, ziņot par iespējamiem pārkāpumiem 
NILLTFN jomā, t.sk. par iespējamiem korupcijas, krāpšanas, ļaunprātības vai 
neētiskas rīcības gadījumiem.336  
7.3.45.  Anonīmās ziņošanas me hānismu ieviešana Ārvalstu klientus apkalpojošajās bankās 
ir vērtējama pozitīvi . Salīdzinot ar aptaujas rezultātiem 2016.gadā, kad tikai puse 
Ārvalstu klientus apkalpojošo banku sektora pārstāvju norādīja, ka viņiem ir ieviests 
šāds mehānisms, tagad ši s rādītājs ir būtiski pieaudzis .337  
Klientu izpētes apjoms un kvalitāte  
7.3.46.  Latvijas personu apliecinoši  dokumenti  ir pietiekami uzticami un droši , kas atvieglo 
banku darbu, veicot klientu, kuri ir ieguvuši Latvijas personu apliecinošu s 
dokumentus, identifikāciju . Latvijā fizisko personu identificē, pārbaudot tās 
identitāti pēc klienta personu apliecinoša dokumenta – personas apliecības vai 
pases.338  
7.3.47.  Latvijas personu apliecinoši dokumenti ir droši, ko apliecina arī statistikas dati. 
Pārskata periodā VRS tikai astoņ as reizes ir konstatējusi viltotus Latvijas personu 
apliecinošus dokumentus.  
7.3.48.  Latvijā ir publiski, tiešsaistē pieejams Nederīgo dokumentu reģistrs,339 kurā jebkurš 
var pārbaudīt, vai personu apliecinošs dokuments ir derīgs. Jāņem vērā, ka 
gadījumos, ja, piemēram, dokuments ir nozaudēts vai nozagts, bet persona par to 
nav paziņojusi attiecīgajām valsts iestādēm, Nederīgo dokumentu reģistrā nebūs 
attiecīg as atzīmes par tā nederīgumu. Bankām ir pieejams arī Iedzīvotāju reģistrs, 
kurā tiek uzkrāta informācija par iedzīvotāju vārdu, uzvārdu, to maiņu, personas 
dzīvesvietu, personu apliecinošajiem dokumentiem.340 
7.3.49.  Klientu identifikācija ir sarežģītāka gadījumos, kad tiek apkalpoti Ārvalstu klienti vai 
klienti, kuru identifikācija tiek veikta neklātienē. Ar šādām situācijām daudz biežāk 
saskaras Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas.  
7.3.50.  Ievērojot lielo banku klientu skaitu, kopumā bankas reti saskaras ar viltotiem 
personu apliecinošiem dokumentiem – pārskata periodā tikai 20 reizes (ietver gan 
Latvijas personu apliecinošus dokumentus, gan ārvalstu personu apliecinošus 
dokumentus).  
7.3.51.  NILLTFNL nosaka banku tiesības iegūt bezmaksas informāciju no vairākiem valsts 
uzturētiem  reģistriem – UR uzturētajiem reģistriem, VID uzturētajiem reģistriem, 
Nederīgo dokumentu reģistra, Sodu reģistra, Valsts vienotās datorizētās 
zemesgrāmatas, Transportlīdzekļu valsts reģistra, Iedzīvotāju reģistra.341 
7.3.52.  Praksē bankas saskaras ar problēmām vair āku reģistru izmantošanā:  
a) UR uzturētie reģistri nav pieejami  tiešsaistē bez maksas ; 
b) Izziņas no sodu reģistra tiek izsniegtas tikai papīra formā;  
c) Valsts vienotajā datorizētajā zemesgrāmatā nav iespējams meklēt informāciju 
par personai piederošajiem nekustamajiem īpašumiem. Ir iespējams pārbaudīt 
tikai konkrētu nekustamo īpašumu īpašniekus;  
d) Nederīgo dokumentu reģistrs nesatur informāciju par nozaudētiem vai 
nozagtiem dokumentiem, kuru īpašnieks par šo faktu nav paziņojis;  
e) Nav pieejami VID uzturētie re ģistri.  
7.3.53.  Kopumā var secināt, ka iepriekš minētie faktori vairāk ietekmē Iekšzemes klientus 
apkalpojošās bankas, jo attiecīgajos reģistros ir pieejama informācija par banku 
iekšzemes klientiem.  
                                                
336 Aptauja Nr.3  
337 Aptauja Nr.2  
338 Personu apliecinošu dokumentu likums, 4.panta pirmā daļa  
339 https://www.latvija.l v/epakalpojumi/ep22   
340 NILLTFNL, 41.panta otrās daļas 7.punkts  
341 NILLTFNL, 41.panta otrā daļa  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
70 
 7.3.54.  Bankas arī aktīvi izmanto dažādas komerciālās datubāzes, lai ie gūtu informāciju par 
saviem klientiem. Izmantotā s datubāzes ietver, piemēram, Factiva, World 
Compliance, Accuity, Lursoft, KYC360, Worldcheck and SPARK u.c.   
7.3.55.  Ārvalstu klientus apkalpojošām bankām lielākus izaicinājumus sagādā neatkarīgas 
informācijas iegūš ana par uzņēmumu dalībniekiem un PLG, ja to reģistrācijas valstīs 
nav publiski pieejama informācija par uzņēmumu dalībniekiem un PLG. Neatkarīgu 
informācijas avotu nepietiekama pieejamība var kavēt klientu padziļinātu izpēti, jo 
bankas nav spējīgas pārbaud īt klientu sniegto informāciju neatkarīgos datu 
reģistros. Kā rezultātā ne vienmēr tiek veikta NILLTFNL prasībām atbilstoša klientu 
padziļinātā izpēte, kas būtiski paaugstina risku, ka banka var tikt iesaistīta NILL.  
 
7.4.  Vērtspapīru sektors  
7.4.1.  Vērtspapīru tirgus dalībnieki ir kredītiestādes, kuras sniedz ieguldījumu 
pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus, ieguldījumu brokeru 
sabiedrības, emitenti, ieguldītāji, sabiedrības, kuras saskaņā ar likumu ir tiesīgas 
pārvaldīt kopējo ieguldījumu uzņēmumus, tirgus organizētāji, Latvijas Centrālais 
depozitārijs un citas personas, kuras veic Finanšu instrumentu tirgus likumā 
regulētās darbības.342 
7.4.2.  Šajā nodaļā ir apskatītas kredītiestādes, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus un 
ieguldījumu blakuspakalpojumus, kā  arī IBS, kuras sniedz ieguldījumu 
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus. Visas apskatītās iestādes ir 
tiesīgas veikt finanšu instrumentu turēšana. V iena no apskatītajām IBS neveic 
finanšu instrumentu turēšanu, tomēr tās klienti savus finanšu inst rumentus tur šīs 
IBS mātesbankā, tātad vienas sabiedrību grupas ietvaros. Šie subjekti izvērtēšanai 
tika izvelēti, jo NILLN jomā uzsvars tiek likts uz klientu naudas plūsmu uzraudzību. 
Līdz ar to tieši subjekti, pie kuriem tiek turēti klientu finanšu instr umenti un notiek 
klientu naudas plūsma, var identificēt  potenciāli aizdomīgus vai neparastus 
darījumus.  
7.4.3.  Vērtspapīru sektora dalībnieku uzraudzību NILLTFN jomā veic FKTK.  
7.4.4.  Latvijas vērtspapīru  tirgus sektorā uz pārskata perioda beigām darbojās 28 tirgus 
dalībnieki:  
a) četras IBS;  
b) divas ES dalībvalstīs licencētu IBS filiāles Latvijā;  
c) 15 bankas un piecas banku filiāles Latvijā, kuras ir saņēmušas atļauju sniegt 
ieguldījumu pakalpojumus.343 
7.4.5.  Vērtspapīru sektorā  NILL piemītošā  ievainojamība  ir vidēji augsta . Vērtspapīru 
sektora izmērs ir uzskatāms par vidēji mazu, tomēr ievainojamību  paaugstina 
augsta riska klientu bāze, kā arī vidēji augstais starptautisko darījumu skaits.344 
7.4.6.  Puse no Latvijā strādājošajiem ieguldījumu pakalpojumu sniedzējiem ir Ārvalstu 
klientus apkalpojošas bankas vai to meitas sabiedrības, kas nozīmē, ka šo tirgus 
dalībnieku  klientu bāze lielā mērā sastāv no Ārvalstu klientiem, kuriem raksturīgs 
paaugstināts NILL risks. Tādējādi vērtspapīru sektora NILL riski ir saistīti ar ārvalstu 
klientu naudas plūsmām. Ārvalstu klientu riskus paaugstina tādi faktori kā 
ģeogrāfiskais risks (ārzonu, zemu nodokļu un beznodokļu valstis, PLG rezidence 
NVS valstīs), juridiskās formas, īpašnieku struktūras riski (sarežģītas uzņēmumu 
grupu struktūras, čaulas komp āniju izmantošana).  
7.4.7.  Pārskata periodā FKTK ir veikusi 20 vērtspapīru tirgus dalībnieku pārbaudes, kā arī 
astoņas reizes veikta NILLTFN procedūru izskatīšana ārpus pārbaudēm.345 Šo 
pārbaužu laikā ir konstatēti tikai trīs gadījumi, kad pārkāpumi bijuši pietieka mi 
nopietni, lai piemērotu administratīvo sodu. Tas liecina par vērtspapīru tirgus 
dalībnieku IKS atbilstību normatīvo aktu prasībām  (skatīt Ziņojuma 7.2.2. punktu).  
7.4.8.  Kā izplatītākos FKTK atklātos pārkāpumus var minēt nepietiekamu dokumentāciju 
klienta identifikācijas lietā, nepietiekamu informāciju par klienta uzrādīto PLG, PLG 
un tā labklājības izcelsmi, kas var liecināt, ka notiek darbības trešo personu 
                                                
342 Finanšu instrumentu tirgus likums, 1.panta pirmās daļas 19.punkts  
343 Tabula Nr.7.10.  
344 Aptauja Nr.9  
345 Aptauja Nr.5.; FKTK sagatavotais Vērtspapīru tirgus izvērtējums Ziņojuma vajadzībām (nav publiski 
pieejams), 45.lpp.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
71 
 interesēs, to starp klienta lietā mēdz nebūt paša subjekta (neatkarīgi no klienta 
sniegtās informācija) iegūta informācija par klienta PLG un tā saimniecisko darbību.  
7.4.9.  Gandrīz visi vērtspapīru tirgus dalībnieki ir ieviesuši IT sistēmu, ar kuras palīdzību 
tiek veikta dar ījumu uzraudzība. FKTK pārbaudēs ir konstatēti gadījumi, kad par 
aizdomīgu vai neparastu darījumu tirgus dalībnieks nav ziņojis KD.346 Šādos 
gadījumos FKTK iesniedz ziņojumu par nepaziņotajiem darījumiem KD.  
7.4.10.  Novērtējumā konstatēts, ka vērtspapīru sektora sub jektu aizdomīgu un neparastu 
darījumu ziņošanas efektivitātes izvērtēšanu apgrūtina tas, ka KD apkopotā 
statistika neļauj no kopējiem banku iesniegtajiem ziņojumiem izdalīt tos, kuri 
iesniegti par aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem, sniedzot ieguldījum u 
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus.347 
7.4.11.  Pārskata  perioda beigās vērtspapīru tirgus dalībnieku IKS uzlabošanu ir veicinājis 
arī pieaugošais starptautiskais spiediens no darījumu partneriem. Pateicoties 
korespondējošajām bankām ASV dolāru maksājum iem, spiediens uz Ārvalstu 
klientus apkalpojošām  bankām  ir augsts (skat. Ziņojuma 7.3.26  punktu).  
7.4.12.  Vērtspapīru tirgus sektora dalībnieki savus darbiniekus kopumā uzskata par 
godīgiem un ir pārliecināti, ka tie neiesaistīsies prettiesiskās darbībās. Pieejamie 
statistikas dati un FKTK pārbaužu rezultāti nenorāda uz lielu skaitu integritātes 
pārkāpumu, tom ēr jāņem vērā, ka pārbaudēs bieži vien ir grūti noteikt konstatēto 
pārkāpumu cēloņus (nezināšana, integritātes trūkums u.tml.). Tādēļ darbinieku 
godīgumu un tā ietekme uz vērtspapīru sektora IKS efektivitāti ir jāvērtē 
piesardzīgi, ņemot vērā arī kopējo La tvijas sabiedrības integritātes līmeni, par ko 
liecina Transparency International348 veidotais korupcijas uztveres indekss.  
7.4.13.  Vērtspapīru sektora dalībnieki veic regulāru savu darbinieku apmācību. Apmācību 
programmas ir pietiekami kvalitatīvas, par ko liecina  attiecīgajā sektorā veikto 
aptauju rezultāti.  Salīdzinoši ar citā m izvērtētajām finanšu iestādēm, liels skaits 
vērtspapīru sektora darbinieku ir ieguvuši starptautiskus sertifikātus NILLTFN 
jomā.349 
7.4.14.  Kaut gan FKTK regulāri informē vērtspapīru tirgus dalībnie kus par aktuālajām 
NILLTF tipoloģijām, vērstpapīru tirgus dalībnieki norāda, ka būtiskākā problēma, ar 
kuru tie saskaras apmācību jomā, ir informācijas trūkums par Latvijā aktuālajām 
NILLTF tipoloģijām. Būtu ieteicams veicināt arī KD iesaistīšanos aktuālo NILLTF 
tipoloģiju aprakstīšanā un tirgus dalībnieku informēšanā.  
 
7.5.  Dzīvības apdrošināšanas sektors  
7.5.1.  2016.gadā tiesības veikt apdrošināšanu saskaņā ar Apdrošināšanas un 
pārapdrošināšanas likumu Latvijā bija 22 personām - astoņām apdrošināšanas 
sabiedrībām, kā  arī 14 ES vai EEZ dalībvalstu apdrošinātāju filiāles.350 No tām, 
dzīvības apdrošināšanu Latvijā ir tiesīgas veikt sešas personas – divas 
apdrošināšanas sabiedrības un četras ES vai  EEZ da lībvalstu apdrošinātāju filiāles . 
Latvijā nedarbojas neviena pārapdro šināšanas sabiedrība. Uz 2016.gada beigām 
FKTK bija saņemti 519 dalībvalstu uzraudzības institūciju iesniegumi par 
pakalpojumu sniegšanas brīvības principa izmantošanas tiesībām Latvijā (šo 
subjektu NILLTFN uzraudzību veic attiecīgās dalībvalsts iestādes).351   
7.5.2.  Latvijā reģistrēto apdrošināšanas sabiedrību un ES dalībvalstu apdrošinātāju filiāļu 
kopējais parakstīto bruto prēmiju apjoms 2016.gadā Latvijā veidoja 391.9 
milj. EUR, t.sk. dzīvības apdrošināšanā parakstītās bruto prēmijas bija 97.1 milj. 
EUR un nedz īvības apdrošināšanā parakstītās bruto prēmijas bija 294.8 milj. EUR.352 
7.5.3.  Latvijas apdrošināšanas sektorā darbojas arī apdrošināšanas starpnieki – 
apdrošināšanas aģenti, apdrošināšanas brokeri un piesaistītie apdrošināšanas 
                                                
346 Aptauja Nr.5  
347 KD sniegtā informācija  
348 Transparency International  veidotajā korupcijas uztveres indeksā Latvija 2016.gadā atrodas 44.vi etā ar 
reitingu 57 (0 – augsta korupcija, 100 – zema korupcija)  
 http://www.transparency.org/news/feature/corruption_perceptions_index_2016  
349 2016.gadā IBS un bankās, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus, bija nodarbināti 44 darbinieki, kuri ir 
ieguvuši CAMS sertifikātus  
350 Tabula Nr.7.10.  
351 http://www.fktk.lv/lv/tirgus -dalibnieki/apdrosinasana/pakalpojumu -sniedzeji -no-eez/pakalpojumu -
sniegsanas -briviba.html   
352 http://www.laa.lv/tirgus -dati/  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
72 
 aģenti.353 2016.gadā apdrošināšanas starpnieku pakalpojumus tiesīgi sniegt bija 82 
apdrošināšanas brokeri – juridiskās personas (t.sk. 55 apdrošināšanas brokeri, 
kuriem ir tiesības sniegt dzīvības apdrošināša nas starpniecības pakalpojumus) .354 
Savukārt apdrošināšanas aģentu skaits 2016.gadā sa sniedza gandrīz 500.355 
7.5.4.  FKTK veic Latvijā reģistrēto dzīvības apdrošināšanas sabiedrību, kā arī 
apdrošināšanas starpnieku, kas sniedz dzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, 
uzraudzību.356 
7.5.5.  Dzīvības apdrošināšanas sektora NILL  piemītošā ievainojamība  ir vidēja. Dzīvības 
apdrošināšanas sektorā nav izplatīta skaidras naudas izmantošana, pārrobežu 
darījumi un ārvalstu klienti. Ierasta prakse ir apdrošināšanas produktu izplatīšana 
ar aģentu palīdzību.357 TAI sniegtā informācija nenorāda uz to, ka dzīvības 
apdrošināšana s sektoram piemistu augsti NILL  riski. Pārskata periodā nav uzsākts 
neviens kriminālprocess par NILL, kurā būtu iesaistīts dzīvības apdrošināšanas 
sektors.358 Arī dzīvības apdrošināšanas sektora ziņoto aizdomīgo un neparasto 
darījumu skaits un KD nosūtītajos TAI materiālos iekļauto darījumu skaits ir 
zems.359 
7.5.6.  Dzīvības apdrošināšanas sabiedrību sniegtās atbildes uz jautājumiem par to IKS 
liecina, ka dzīvības apdrošināšanas sabiedrības ir ieviesušas NILLTFNL prasības.360 
2014. gadā tika veikta viena klātienes pārbau de, kuras laikā tika pārbaudīta  
dzīvības apdrošināšanas sabiedrība .  
7.5.7.  Dzīvības apdrošināšanas sabiedrības reti sniedz KD ziņojumus par aizdomīgiem 
darījumiem – pārskata periodā tikai deviņas reizes. Salīdzinoši daudz biežāk tiek 
iesniegti ziņojumi par nepar astiem darījumiem – 296 reizes pārskata periodā. 
Jānorāda gan, ka ziņojumu efektivitāte nav augsta, jo KD ļoti reti iekļauj informāciju 
par ziņotajiem darījumiem materiālos, ko nosūta TAI – desmit darījumi pārskata 
periodā.361 
7.5.8.  Gandrīz visi respondenti uzskata, ka starptautiskā tirgus spiediens ievērot NILLTFN 
standartus ir augsts. Šāds dzīvības apdrošināšanas sabiedrību viedoklis varētu būt 
skaidrojams ar augsto starptautiskā tirgus spiedienu banku sektorā un to, ka puse 
no dzīvības apdrošināšanas sabie drībām ietilpst banku uzņēmumu grupās.  
7.5.9.  Dzīvības apdrošināšanas sabiedrības savus darbiniekus kopumā uzskata par 
godīgiem un ir pārliecinātas, ka viņi neiesaistīsies prettiesiskās darbībās. 
Novērtējumā nav konstatēti nozīmīgi apstākļi, kas varētu likt apšau bīt dzīvības 
apdrošināšanas sabiedrību darbinieku godīgumu.  
7.5.10.  Kopumā var uzskatīt, ka dzīvības apdrošināšanas sabiedrību darbinieki ir pietiekami 
labi apmācīti, lai nodrošinātu efektīvu IKS funkcionēšanu atbilstoši dzīvības 
apdrošināš anas sektorā pastāvošaji em NILL  riskiem. Kā būtiskākos trūkumus 
darbinieku apmācību veikšanai dzīvības apdrošināšanas sabiedrības ir norādījušas 
nepietiekamu informāciju par aktuālajām tipoloģijām NILL  jomā, kā arī kvalitatīvu 
ārējo apmācību neesamību.362 
 
7.6.  Ieguldījumu pārvaldes sab iedrības  
7.6.1.  2016.gada beigās Latvijā bija licencētas 12 IPS, no kurām deviņas ietilpa banku 
uzņēmumu grupās.363 IPS pārvaldīto finanšu līdzekļu lielāko daļu veido valsts 
fondētu pensiju plānu līdzekļi (2.pensiju līmenis), kas uz pārskata perioda beigām 
sasniedza 2.8 mljrd. EUR.364 Papildus tam IPS pārvalda arī ieguldījumu fondu 
aktīvus, PPF aktīvus (3.pensiju līmenis ) un privātpersonu ieguldījumu portfeļus.  
                                                
353 Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas starpnieku darbības likums, 1.panta pirmās daļas 4.punkts  
354 http://www.fktk.lv/lv/tirgus -dalibnieki/apdrosinasana/apdr osinasanas -starpnieki.html   
355 http://www.fktk.lv/lv/tirgus -dalibnieki/apdrosinasana/apdrosinasanas -starpnieki.html   
356 NILLTFNL, 45.panta pirmās daļas 1.pun kts 
357 Aptauja Nr.11  
358 IEM sniegtā informācija  
359 KD sniegtā informācija  
360 Aptauja Nr.10  
361 Aptauja Nr.6  
362 Aptauja Nr.10  
363 Tabula Nr.7.10.  
364 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
73 
 7.6.2.  Būtiski atšķiras NILL risku līmenis dažādos Latvijas IPS piedāvātajos produktu 
veidos. 2. un 3.pensiju līmeņa aktīvu pārvalde ir pakļauta zemiem NILL riskiem, 
ņemot vērā, ka 2.pensiju līmenī tiek pārvaldīti naudas līdzekļi, kas iegūti no sociālās 
apdrošināšanas iemaksām. 3.pensiju līmenī tiek pārvaldīti Iekšzemes klientu 
naudas līdzekļi. Lielāki NILL riski var tikt saskatīti ieguldījumu fondu pārvaldē un 
privātpersonu ieguldījumu portfeļu pārvaldē, it īpaši gadījumo s, kad tiek pārvaldīti 
Ārvalstu klientu naudas līdzekļi.  
7.6.3.  No 12 Latvijā licencētajām IPS piecas ietilpst Ārvalstu klientus apkalpojošo banku 
uzņēmumu grupās. Šo IPS NILL  piemītošo  ievainojamību  paaugstina tas, ka to 
klientu bāzi pārsvarā veido augsta riska klienti (Ārvalstu klienti, no kuriem daļa savu 
komercdarbību veic caur čaulas kompānijām) un to pārvaldībā atrodas liels Ārvalstu 
klientu naudas līdzekļu apjoms. Līdz ar to liela daļa no IPS s askaras ar līdzīgu NILL 
piemītošo ievainojamību  kā Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas.  
7.6.4.  IPS sektorā NILL  piemītošās  ievainojamības  līmenis ir uzskatāms par vidēji augstu. 
IPS neveic darījumus skaidrā naudā, savukārt starptautisko maksājumu biežums ir 
vidēji augsts. IPS piedāvātos pakalpojumus ir iespējams izmantot neklātienē.365 
Pastāv liels skaits NILL tipoloģiju, kurās ir iesaistīta tirdzniecība ar vērtspapīriem, 
piemēram, personai, iegādājoties vērtspapīrus par cenu, kura ir būtiski zemāka par 
tirgus cen u, un pēc tam šos vērtspapīrus pārdodot tālāk par tirgus cenu, gūtā peļņa 
var radīt iespaidu par legāli iegūtiem līdzekļiem.366 Latvijā gan nav identificēti NILL 
gadījumi, kuros būtu iesaistītas IPS.  
7.6.5.  Visiem IPS ir ieviesta IKS un iecelts par NILLTFNL prasību  izpildi atbildīgais valdes 
loceklis un darbinieks.367 Pārskata periodā nav veiktas IPS NILLTFN pārbaudes, kas 
apgrūtina iespēju spriest par IPS IKS atbilstību NILLTFNL.  
7.6.6.  IPS aizdomīgu un neparastu darījumu uzraudzības un ziņošanas efektivitātes 
izvērtēšanu a pgrūtina apstāklis, ka KD neuztur statistiku par IPS iesniegto ziņojumu 
un paziņoto darījumu skaitu.368 
7.6.7.  IPS darbinieku godīgumu ataino tas, ka pret viņiem nav ierosinātu disciplinārlietu 
vai kriminālprocesu. IPS vadība uzskata, ka to darbinieki ir godīgi un ētiski un tai 
nav zināmi gadījumi, kad darbinieki ir rīkojušies negodīgi vai neētiski.369 
7.6.8.  IPS sniegtās atbildes liecina, ka tiek veiktas regulāras apmācības. Pārskata periodā 
IPS darbinieki ir piedalījušies 15 ārēju ekspertu vadītās apmācībās un 72 IPS 
iekšējās apmācībās, pēc kurām tiek pārbaudītas darbinieku zināšanas. Darbinieku 
zināšanu līmenis ir augsts.  
7.6.9.  Ņemot vērā lielo IPS apkalpoto Ārvalstu klientu skaitu, būtu nepieciešams veicināt 
IPS izpratni par NILL riskiem darījumos ar vērtspapīriem, lai stiprin ātu IPS spēju 
identificēt aizdomīgus un neparastus darījumus.  
 
7.7.  Maksājumu iestādes un elektroniskās naudas iestādes  
7.7.1.  Uz pārskata perioda beigām Latvijā darbojās 29 MI, trīs licencētas un 26 reģistrētas, 
un 15 ENI, trīs licencētas un 12 reģistrētas.370 Pēc pārskata perioda, 2017.gada 
sākumā divas MI371 un viena ENI372 ir izslēgta no FKTK vestajiem MI un ENI 
reģistriem.  
7.7.2.  MI ir komercsabiedrība, kas sniedz MPENL 1. panta 1. punktā noteiktos maksājumu 
pakalpojumus373 un ir saņēmusi FKTK licenci MI darbībai, vai f iziska vai juridiska 
                                                
365 Aptauja Nr.32  
366 https://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Activities/MONEYVAL(2008)24Reptyp_securities.pdf   
367 Aptauja Nr.31  
368 Aptauja Nr.6  
369 Aptauja Nr.31  
370 Tabula Nr.7.10.  
371 http://www.fktk.lv/lv/tirgus -dalibnieki/maksajumu -iestades/anuletie -ieraksti -maksajumu -iestazu-registra -
un-ieraksti -par-maksajumu -pakalpojumu -sniegsanas -apture/1478 -2014-08-07-anuletie -ieraksti -maksajumu -
iestazu -registra.html  
372 http://www.fktk.lv/lv/tirgus -dalibnieki/elektroniskas -naudas -iestades/anuletie -ieraksti -elektroniskas -
naudas -iestazu -registra -un-ieraksti -par-pakalpojumu -sniegsanas -aptur/1482 -2014-08-07-anuletie -ieraksti -
elektroniskas -naudas -iestazu -registra.html  
373 Pakalpojums, kura rezultātā ir iespējams ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā un izņemt skaidru naudu 
no maksājumu konta; maksājuma veikšana, t.sk. tiešā debeta maksājuma, arī vienreizējā tiešā debeta 
maksājuma, veikšana, maksājuma veikšana ar maksājumu karti vai līdzīgu ierīci, kredītpārveduma, kā arī 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
74 
 persona, kas ir reģistrēta FKTK reģistrā, un kurai atbilstoši MPENL nav nepieciešams 
saņemt licenci MI darbības uzsākšanai.  
7.7.3.  ENI ir komercsabiedrība, kas saņēmusi licenci elektroniskās naudas emisijai, vai 
fiziska vai juridiska persona , kas ir reģistrēta FKTK reģistrā, un kurai atbilstoši 
MPENL nav nepieciešams saņemt licenci elektroniskās naudas emisijai.  
7.7.4.  Turpinot attīstīties mobilajām tehnoloģijām, ātrajiem maksājumiem, kā arī 
bezkontakta maksājumiem, MI un ENI arvien aktīvāk piedalā s maksājumu 
pakalpojumu sniegšanā – to veikto maksājumu kopējais apjoms 2016.gadā bija 402 
milj. EUR, kas ir par 58.8% lielāks salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.374 ENI 
apgrozībā esošās elektroniskās naudas vidējais apmērs 2016.gadā pieauga par 1.5 
milj. EUR  jeb 31% un ir 6.4 milj. EUR. 375 
7.7.5.  MI/ENI sektorā NILL piemītošā ievainojamība  ir vidēji augsta . MI/ENI sektora izmērs 
ir vērtējams kā mazs , tomēr NILL ievainojamību  paaugstina augsta riska klientu 
bāze, bieža produktu/pakalpojumu izplatīšana ar aģentu palīdz ību, vidējais 
starptautisko darījumu skaits, kā arī iespēja izmantot produktus anonīmi.376  
7.7.6.  Novērtējumā konstatēts, ka ievērojot iepriekš minētos faktorus, kā arī būtiskos NILL 
riskus, kas norādīti Ziņojumā, nepieciešams būtiski pastiprināt MI/ENI uzraudzību . 
7.7.7.  Ar strauju maksājumu pakalpojumu apjoma pieaugumu pārskata periodā , ir arī 
paaugstinājušies MI/ENI saimnieciskajai darbībai piemītošie NILL riski. Latvijas tirgū 
ir atsevišķas MI/ENI, kas pārsvarā apkalpo tikai ārvalstu klientu naudas plūsmas, 
sadarbojoties ar Ārvalstu klientu apkalpojošajām bankām. MI/ENI aptaujas rezul tāti 
liecina, ka ārvalstu klientu skaits MI/ENI sektorā ir neliels, proti, 6% no kopējā 
MI/ENI klientu skaita.377 Tomēr FKTK norāda, ka kaut gan ārvalstu klientu 
skaitliskais īpatsvars nav liels, tomēr MI/ENI ārvalstu klientu kopējais veikto 
darījumu apmērs ir būtiski lielāks par MI/ENI iekšzemes klientu kopējo veikto 
darījumu apmēru. FKTK norāda, ka  ārvalstu klientu apkalpošana rada draudus 
MI/ENI sektorā .   
7.7.8.  MI/ENI ieviestās IKS ne vienmēr nodrošina efektīvu ar ārvalstu klientu apkalpošanu 
saistīto NILLTF ri sku pārvaldību. Nepietiekamā NILL risku pārvaldība, jo īpaši to, 
kas saistīta ar ārvalstu klientu apkalpošanu, t.sk. neatbilstoša klientu izpēte un 
darījumu uzraudzība, būtiski palielina MI/ENI sektora kopējo ievainojamību. Tāpēc 
ārvalstu klientu naudas pl ūsmu apkalpojošajām MI/ENI pie mīt paaugstināti NILLTF 
riski. Vienlaicīgi arī paaugstinātam NILL riskam tiek pakļautas bankas, kurās šādām 
MI/ENI ir atvērti konti.   
7.7.9.  2016.gadā ir ierosināti divi krimināl procesi pret reģistrēta s ENI darbiniekiem par 
NILL, ka s liecina p ar iespējamu ENI iesaisti NILL .378 
7.7.10.  Visām MI/ENI ir ieviesta IKS. Tomēr 37% respondentu norāda, ka IKS ir 
nepieciešami uzlabojumi.  MI/ENI kopumā uzskata, ka tam ir pietiekams apmācītu 
darbinieku skaits, lai nodrošinātu NILLTFN atbilstību. MI/ENI sniegtās atbildes arī 
liecina, ka MI/ENI ir ieviestas kvalitatīvas darbinieku iekšējās apmācības NILLTFN 
jomā.379 
7.7.11.  Tomēr FKTK pārbaužu rezultāti liecina, ka MI/ENI ieviestas IKS nenodrošina 
efektīvu un pietiekamu NILLTF risku , kas piemīt MI/ENI saimnieciskaj ai darbībai, it 
īpaši apkalpojot ārvalstu klientu naudas plūsmas, pārvaldību.380   MI/ENI pārbaudēs 
FKTK ir konstatējusi, ka MI/ENI par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgo darbinieku 
kompetence un zināšanas NILLTFN jomā ne vienmēr ir pietiekamas, lai izveidot u 
efektīvu un NILLTF riska līmenim un darbības specifikai atbilstošu IKS.  
7.7.12.  MI/ENI pārbaudēs FKTK ir atklājusi aizdomīgus darījumus, kurus MI/ENI nav 
identificējušas un par kuriem nav ziņots KD. Pārskata periodā ir konstatēti četri tādi 
gadījumi  – trīs rei zes 2013.gadā, konstatējot pārkāpumus MI darbībā, un vienu 
                                                
regulārā maksājuma veikšana, t.sk., kad maksājuma pakalpojuma izmantotājam  pieejamai naudai piemēro 
kredīta limitu; maksājuma instrumenta izlaišana vai saņemšana; bezkonta naudas pārvedums u.c.  
374 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf  
375 Pārskat s par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf  
376 Aptauja Nr.13  
377 Aptauja Nr.13  
378 Aptauja Nr.55  
379 Aptauja Nr.12  
380 Aptauja Nr.5  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
75 
 reizi 2016.gadā, konstatējot pārkāpumus ENI darbībā.381 Tas liecina par to, ka 
MI/ENI darbinieku zināšanas līmenis nav pietiekams, tāpēc neļauj veikt atbilstošu 
klientu darījumu uzraudzību un savlaic īgi konstatēt aizdomīgus un neparastus 
darījumus, par kuriem MI/ENI ir pienākums ziņot KD.  
7.7.13.  Citi raksturīgākie MI/ENI darbībā konstatēti trūkumi pārskata periodā ir šādi:  
a) nav veikta atbilstoša saimnieciskās darbības specifikai un piemītošā NILLTF 
riska līm enim atbilstoša darbinieku apmācība NILLTFN jomā ; 
b) nav veikts IKS darbības efektivitātes izvērtējums ; 
c) nav iecelts par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgais darbinieks un/vai valdes 
loceklis ; 
d) nav veikta normatīvo aktu prasībām atbilstoša klientu izpēte ; 
e) klientu izpētes dokumenti nav kvalitatīvi ; 
f) nav ieviesta atbilstoša IT sistēma NILLTF risku pārvaldībai;  
g) aizdomīgu un neparastu darījumu konstatēšanas un ziņošanas KD kartība nav 
skaidri noteikta.382 
7.7.14.  Daži iepriekš norādītie trūkumi ir izsecināmi arī no Ziņojuma va jadzībām veiktās 
MI/ENI anketēšanas. Piemēram, MI/ENI sniegtās atbildes liecina, ka 14% 
respondenti nav iecēluši par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgo valdes locekli, un 
26% respondenti nav iecēluši par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgo darbinieku. 
Vienlaikus jānorāda, ka 100% respondentu, kas ir licencētās MI un licencētās ENI, 
ir iecēluši gan par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgo valdes locekli, gan 
darbinieku.383 
7.7.15.  Pārskata periodā ENI ir ziņojušas KD par 207 aizdomīgiem darījumiem un 2448 
neparastiem dar ījumiem. Neparastu darījumu skaits, par kuriem ENI ziņo KD, ir ar 
stabilu pieauguma tendenci . 2013.gada ENI ir ziņojuš as tikai par 11 neparastiem 
darījumiem, sa vukārt 2016.gadā ENI ir ziņojušas par 1 071 neparastu  darījum u,  
sasniedzot 8% no kopējā neparastu darījumu skaita, par kuriem ir ziņots KD 
2016.gadā.384 Tomēr jānorāda, ka kopējais no ENI saņemto darījumu skaits ,385 kas 
iekļauti materiālos, ko KD nosūta TAI jautājumu par kriminālprocesa uzsākšanu 
izlemšanai, attiecīgajā g adā ir ļoti zems - 11 darījumi 2015.gadā un 6 darījumi 
2016.gadā.386   
7.7.16.  MI aizdomīgu un neparastu darījumu uzraudzības un ziņošanas efektivitātes 
izvērtēšanu apgrūtina apstāklis, ka statistika par MI iesniegto ziņojumu un paziņoto 
aizdomīg o un neparasto  darījumu skaitu  nebija pieejama Novērtējumu 
sagatavošanas laikā .387  
7.7.17.  MI/ENI savus darbiniekus kopumā uzskata par godīgiem un ir pārliecināti, ka tie 
neiesaistīsies noziedzīgās darbībās.388 Līdz 2016.gadam nav uzsākts neviens 
kriminālprocess pret MI/ENI darbiniekiem par NILL. Tomēr 2016.gadā ir uzsākti divi 
kriminālprocesi pret reģistrētās ENI darbiniekiem par NILL. Tādēļ darbinieku 
godīgumu un tā ietekme uz MI/ENI vērtspapīru sektora  IKS efektivitāti ir jāvērtē 
piesard zīgi, ņemot vērā arī kopējo Latvijas sabiedrības integritātes līmeni, par ko 
liecina  Transparency International  veidotais korupcijas uztveres indekss.389  
 
7.8.  Nebanku kred itētāji  
                                                
381 Aptauja Nr.5  
382 Aptauja Nr.5  
383 Aptauja Nr.12  
384 Aptauja Nr.6  
385 Neatkarīgi no ziņojuma saņemšanas gada, arī papildu informācijā, kas saņemta atbildēs uz KD 
pieprasījumiem  
386 Tabula Nr.7.11.  
387 Aptauja Nr.6  
388 Aptauja Nr.12: Uz jautājumu “Vai Jūs uzskatāt, ka Jūsu darbinieki ir lojāli un neiesaistīsies kriminālās 
darbībās?” 94% respondentu atbildēja “jā”, un 6% respondentu atbildēja “vairāk jā, nekā nē”. Uz jautājumu 
“Vai jūs uzskatāt, ka Jūsu darbinieki ievēro  visas NILLTFN procedūras un politikas?” 78% respondentu atbildēja 
“jā”, un 22% respondentu atbildēja “vairāk jā, nekā nē”.  
389 Aptauja Nr.55  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
76 
 7.8.1.  Nebanku kred itētāji par NILLTFNL subjektiem ir uzskatāmi kopš 16.09.2014., kad 
stājās spēkā NILLTFNL grozījumi, kuri paplašināja finanšu iestāžu definīciju.   
7.8.2.  Precīzs nebanku kred itētāji  skaits ir grūti nosakāms. Latvijā ir reģistrētas 305 
kapitālsabiedrības, kuru komercdarbī bas veids atbilstoši NACE klasifikatoram ir “citi 
kreditēšanas pakalpojumi”. Nebanku kred itētāji  ir pienākums saņemt licenci tikai 
gadījumā, ja tie veic patērētāju kreditēšanu, tādējādi tikai daļa no tiem ir licencēti. 
Licenci patērētāju kreditēšanas pakal pojumu sniegšanai izsniedz PTAC. Uz 
Novērtējuma perioda beigām PTAC bija izsniedzis licenci patērētāju kreditēšanas 
pakalpojumu sniegšanai 59 kapitālsabiedrībām.390  
7.8.3.  Novērtējumā pamatā tika analizēta tikai patērētāju kreditēšanas pakalpojumu 
sniegšanai licen cēto subjektu sniegtā informācija, ja vien Ziņojumā nav norādīts 
citādāk.  
7.8.4.  Lielākie nebanku kred itētāji  tirgus dalībnieki ir līzinga sabiedrības un patērētāju 
kreditēšanas pakalpojumu sniedzēji. Saskaņā ar Latvijas līzinga devēju asociācijas 
datiem, līzing a portfelis uz 2016.gada beigām bija 1.3 mljrd. EUR.391 Jāatzīmē, ka 
Līzinga devēju asociācijas biedri ir deviņas lielākās Latvijas līzinga kompānijas.392 
Tās visas ietilpst banku uzņēmumu grupās, tādējādi to IKS jāatbilst banku 
uzņēmumu grupu NILLTFN politika i un prasībām. Uz 30.06.2016. patērētāju 
kreditēšanas pakalpojumu sniedzēju kredītportfelis bija 487 milj. EUR.393   
7.8.5.  Aizdevumu apmērs, kurus iespējams saņemt no nebanku kred itētāji  ir ļoti atšķirīgs, 
ņemot vērā plašo pakalpojumu klāstu, piemēram, patēriņa kr edīti, hipotekārie 
aizdevumi, līzings, kā arī apstākli, ka klienti ir gan fiziskas personas, gan juridiskas 
personas.  
7.8.6.  Nebanku kre ditētāju  sektorā NILL piemītošais ievainojamības  līmenis ir vidējs. Šajā 
sektorā ir maz starptautisku darījumu, arī skaidras na udas darījumu apjoms ir vidēji 
zems. Anonīma produkta izmantošana nav iespējama, tomēr pakalpojumi 
lielākoties tiek sniegti neklātienē, tai skaitā bieži caur aģentiem.394 Jāatzīmē tomēr, 
ka ir ierosināts viens kriminālprocess par NILL, kurš ir saistīts ar ne banku 
kreditētāju . Pagaidām nav zināmas nebanku kr editētājiem specifiskas NILL  
tipoloģijas. Latvijā aktuālas ir krāpšanas shēmas, kurās noziedznieki, kuri ir 
ieguvuši personu datus un pieeju to bankas kontiem krāpnieciski saņem aizdevumus 
no patērētāju kre ditēšanas pakalpojumu sniedzējiem.  
7.8.7.  Tikai pusei no patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniedzējiem ir ieviesta IKS.395 
Ņemot vērā, ka NILLTFN pārbaudes patērētāju kreditēšanas pakalpojumu 
uzņēmumos nav veiktas, nav iespējams gūt pilnvērtīgu priekšstatu par IKS esamību 
un efektivitāti. Patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniedzēju aptauja liecina, ka 
lielai daļai no tiem n av iecelts par NILLTFNL prasību izpildi atbildīgais valdes loceklis 
vai darbinieks.396 Šī NILLTF risku izvērtējuma ietvaros savāktie dati un informācija 
liecina par to, ka ir nepieciešami būtiski uzlabojumi patērētāju kreditēšanas 
pakalpojumu sniedzēju IKS.  
7.8.8.  Ir apšaubāma arī patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniedzēju aizdomīgu un 
neparastu darījumu uzraudzības un ziņošanas efektivitāte. To apliecina arī 
ziņošanas rezultāti – pārskata periodā patērētāju kreditēšanas pakalpojumu 
sniedzēji nav iesnieguši KD n evienu ziņojumu par aizdomīgiem vai neparastiem 
darījumiem.397 
7.8.9.  Lielākā daļa patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniedzēju norāda, ka tiem nav 
zināmi gadījumi, kad to darbinieki ir bijuši negodīgi vai neētiski. 398 Tiek veikta 
darbinieku pārbaude pirms to pieņe mšanas darbā, izvērtējot to izglītību, pieredzi un 
sodāmību.  
7.8.10.  Patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniedzēji saviem darbiniekiem organizē 
apmācības par NILLTFN. Apmācīto darbinieku  skaits ar katru gadu palielinās (ārējās 
apmācības – 2013. – 1; 2014. - 2; 2015 .- 2, 2016. – 18; iekšējās apmācības - 2013. 
                                                
390 Tabula Nr.7.10.  
391 http://www.llda.lv/lv/par -asociaciju/statistika.html   
392 http://www.llda.lv/lv/par -asociaciju/par_mums.html   
393 http://www.ptac.gov.lv/sites/default/files/2016_i_pusgads_parskats_par_nebanku_kredit_tirgu.pdf   
394 Aptauja Nr.15  
395 Aptauja Nr.14  
396 Aptauja Nr.14  
397 Aptauja Nr.6  
398 Aptauja Nr.14  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
77 
 – 11; 2014. - 14; 2015. - 14, 2016. – 231).399 Patērētāju kreditēšanas pakalpojumu 
sniedzēju pārbaužu neveikšana liedz pārliecināties par apmācību efektivitāti un 
kvalitāti.  
 
7.9.  Valūtas maiņas kapitālsabiedrības  
7.9.1.  Uz nov ērtējuma perioda beigām Latvijā darbojas 42 Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrības, no kurām trijām  ir apturēta darbība.400  
7.9.2.  Noziedznieki  var izmanto t Valūtas maiņas kapitālsabiedrības, lai samainītu  NIL uz 
lielākas nominālvērtības  valūtas  banknotēm, lai noslēptu līdzekļu izcelsmi un 
atvieglotu  skaidr ās naudas kustībai pāri robežai.   
7.9.3.  Valūtas maiņas kapitālsabiedrību sektor am piemītošā  NILL ievainojamība  ir vidēja . 
Valūtas maiņas kapitā lsabiedrību  sektora izmērs ir vērtējams kā  mazs, tomēr NILL 
ievainojamība  paaugstina augsta riska klientu bāze, augsts skaidrās naudas 
apjoms, kā arī iespēja izmantot produktus anonīmi.401 Papildus norādāms, ka 
pārskata periodā Valūtas maiņas kapitālsabiedrību darbiniekiem ir celtas piecas 
apsūdzības par  NILL, kas liecina par paaugstinātu NILL risku šajā sektorā.402 
7.9.4.  Valūtas maiņas kapitālsabiedrībām jāveic klienta identifikācija, ja darījuma apmērs 
pārsniedz noteiktu slieksni. 2016.gadā šis slieksnis ir palielināts no 2 tūkst. EUR līdz 
8 tūkst. EUR. Tas pal ielināja vienu no būtiskajiem Valūtas maiņas kapitālsabiedrību 
NILLTF riskiem, ar kuru saskaras Valūtas maiņas kapitālsabiedrības - viena klienta 
iespēja sadalīt vienu darījuma vairākos darījumus, lai katra darījuma apjoms 
nepārsniegtu normatīvajos aktos n oteikto robežvērtību, un tādējādi būtu iespējams 
izvairīties no identifikācijas veikšanas . Līdz ar to būtu nepieciešams izvērtēt, vai 
mazāka sliekšņa noteikšana mazinātu klientu izvairīšanās no NILLTFNL paredzētās 
klienta identifikācijas. Izvērtējot šo ies pēju, būtu jāņem vērā arī citi tirgus 
dalībnieki, kas nodarbojas ar ārvalstu valūtas skaidras naudas tirdzniecību, 
ievērojot vienlīdzības principu.403  
7.9.5.  Visām Valūtas maiņas kapitālsabiedrībām ir ieviesta IKS un iecelts par NILLTFNL 
prasību izpildi atbildīgais darbinieks.404 LB u zraugāmo Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrību IKS procedūras un politikas atbilst NILLTFNL prasībām. Valūtas 
maiņas kapitālsabiedrību pārbaudes NILLTFN jomā  ietver arī regulāru IKS 
piemērošanas praksē pārbaudi.  
7.9.6.  Valūtas maiņas kapi tālsabiedrības bieži ziņo KD par neparastiem un aizdomīgiem 
darījumiem. Pārskata periodā KD iesniegti ziņojumi par 942 aizdomīgiem 
darījumiem un par 10 997 neparastiem darījumiem jeb par 23% no kopējā 
neparastu darījumu skaita, par kuriem ir ziņots KD pārs kata periodā.405 Neparastu 
darījumu, par kuriem Valūtas maiņas kapitālsabiedrības ir ziņojušas KD pārskata 
periodā, kopsumma ir 140.62 milj. EUR. Kas uzskatāms par augstu rādītāju, 
salīdzinot ar kopējo Valūtas maiņas kapitālsabiedrību darījumu apjomu 318.8 m ilj. 
EUR apmērā.   
7.9.7.  Tomēr jānorāda, ka pārskata periodā bija tikai 16 darījumi ,406 par kuriem ziņojušās 
Valūtas maiņas kapitālsabiedrības un kuri ir iekļauti materiālos, ko KD nosūta TAI 
jautājumu par kriminālprocesa uzsākšanu izlemšanai.407 Tas norāda uz zemu 
ziņošanas efektivitāti. KD nesniedz atgriezenisko saiti Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrībām par ziņojumos konstatētājiem trūkumiem un iemesliem, kāpēc 
darījumi, par kuriem tās ziņo, netiek izmantoti tālāk materiālos. Līdz ar to Valūtas 
maiņas kapitālsabiedrī bām ir grūti uzlabot ziņojumu par aizdomīgiem un 
                                                
399 Aptauja Nr.14  
400 Tabula Nr.7.10.  
401 Aptauja Nr.27  
402 Aptauja Nr.7  
403 02.03.2016. Satversmes tiesas spriedums “Par Latvijas Bankas 2014. gada 15. septembra noteikumu Nr. 
141 "Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas prasības, veicot ārvalstu 
valūtu skaidrās naudas pirkšanu un pārdošanu" 19. un 20. punkta atbilstību LR Satversmes 1. un 64. pantam, 
kā arī 91. panta pirmajam teikumam”  
404 Aptauja Nr.26  
405 Tabula  Nr.7.11.  
406 Neatkarīgi no ziņojuma saņemšanas gada, arī papildu informācijā, kas saņemta atbildēs uz KD 
pieprasījumiem  
407 Tabula  Nr.7.11 . 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
78 
 neparastiem darījumiem kvalitāti, lai veicinātu savlaicīgu un efektīvu NILL 
novēršanu.  
7.9.8.  Valūtas maiņas kapitālsabiedrību pārbaudēs ļoti reti tiek konstatēti gadījumi, kad 
tām bija pienākums ziņot KD par nepa rastiem vai aizdomīgiem darījumiem, bet tās 
nav to izdarījušas. Dažkārt tiek konstatēti NILLTFNL noteikto ziņošanas termiņu 
kavējumi.408      
7.9.9.  Valūtas maiņas kapitālsabiedrības uzskata, ka to darbinieki ievēro visas iekšējās 
NILLTFN procedūras un politikas, i r lojāli, neiesaistās kriminālsodāmās darbībās un 
klientam neizpauž ziņošanas KD faktu. Pirms darbinieku pieņemšanas darbā Valūtas 
maiņas kapitālsabiedrības vērtē gan darbinieku reputāciju, gan sodāmību.409 Tomēr 
Valūtas maiņas kapitālsabiedrību darbinieku g odīgumu jāvērtē piesardzīgi, ņemot 
vērā, ka to darbiniekiem ir celtas apsūdzības par NILL.  
7.9.10.  Lielai daļai Valūtas maiņas kapitālsabiedrību nav ieviesta sistēma, kas darbiniekiem 
ļauj ziņot par iespējamiem pārkāpumiem NILLTFN jomā, t.sk. par iespējamiem 
korup cijas, krāpšanas, vai neētiskas  rīcības gadījumiem, saglabājot anonimitāti.410 
Anonimitātes nenodrošināšana kopā ar trūkumiem normatīvajā regulējumā (skat. 
Ziņojuma 5.9.25 .-5.9.26 .punktu) būtiski apdraud trauksmes cēlāju aizsardzību un 
var atturēt darbinieku no ziņošanas.  
7.9.11.  Valūtas maiņas kapitālsabiedrības nodrošina iekšējās NILLTFN apmācības saviem 
darbiniekiem. Apmāc ībās tiek apskatītas daudzas tēmas NILLTFN jomā, t.sk. par 
darbinieku pienākumiem, tiesībām un atbildību NILLTFN jomā, neparastu un 
aizdomīgu darījumu identificēšanas kārtību un darbinieku rīcību, konstatējot 
neparastus un aizdomīgus darījumus.411  
7.9.12.  LB pārbau žu rezultāti liecina, ka to Valūtas maiņas kapitālsabiedrību, kuru klienti 
veic salīdzinoši lielos darījumus, darbinieku zināšanas un kompetence NILLTFN jomā 
ir atbilstošā līmenī, lai efektīvi nodrošinātu NILLTFNL un IKS prasību izpildi un 
pārvaldītu NILLT F riskus, ar kuriem tie saskaras. Citu Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrību darbinieku zināšanas ir nepietiekamas, bet vienlaicīgi arī NILLTF 
riski, ar kuriem viņi saskaras, ir zemāki.  
7.9.13.  LB regulāri sniedz konsultācijas Valūtas maiņas kapitālsabiedrībām par NILLTFN 
prasību ievērošanu.412 Tādējādi tiek veicināta Valūtas maiņas kapitālsabiedrību 
izpratne par NILLTF riskiem un prasībām, kas uzlabo arī IKS efektivitāti.  
 
7.10.  VAS “Latvijas Pasts”  
7.10.1.  LP noteikts pienākums sniegt universālo pasta pakalpojumu visā LR teritori jā līdz 
31.12.2019., un nodrošināt noteiktās prasības attiecībā uz pasta pakalpojumu 
sniegšanas vietu skaitu un izvietojumu.413 LP, izmantojot savu pasta tīklu (ap 600 
pasta nodaļas Latvijā), sniedz maksājumu pakalpojumus414 un pasta naudas 
pārvedumu pakalpoju mus.415 
7.10.2.  LP saskaras ar vidēji zemu NILL  piemītošo  ievainojamību . LP maksājuma 
pakalpojumu apgrozījums apjoms ir mazs un starptautisko maksājumu biežums arī 
ir zems. NILL piemītošo Ievainojamību  paaugstina tas, ka pastāv augsts skaidras 
naudas darījumu skaits.416 Būtisks NILL risks, ar ko saskaras LP, tiek uzskatīts LP 
klientu iespēja sadalīt darījumu vairākās daļās un veikt šos darījumus vairākās LP 
nodaļās ļoti īsā laikā, nepārsniedzot NILLTFNL n oteikto identifikācijas slieksni (15 
tūkst. EUR).  Līdz 2016.gadam  vienotas informācijas sistēmas neesamība neļāva 
savlaicīgi konstatēt savstarpēji saistītus darījumus un atbilstoši ziņot par tiem KD, 
kā rezultātā LP varēja  tikt iesaistīts NILL. 2016.gadā L P ir uzsācis IT risinājumu 
izstrādi, izveidojot aizdomīgo darījumu uzraudzības  rīkus, kas ļaus operatīvi veikt 
                                                
408 Aptauja Nr.28  
409 Aptauja Nr.26  
410 Aptauja Nr.26  
411 Aptauja Nr.26  
412 LB norāda, ka, ņemot vērā uzraugāmo subjektu skaitu, tas ir iespējams.  
413 Pasta likuma Pārejas noteikumu 11.1 punkts: Pēc 31.12.2014. SPRK, nepiemērojot šā likuma 27.2 pantā 
noteikto kārtību universālā pasta pakalpojuma sniedzēja izvēlei, pagarina universālā pasta pakalpojuma 
saistības uz pieciem gadiem no 01.01.2015. tam pasta  komersantam, kuram ir noteiktas saistības sniegt 
universālo pasta pakalpojumu līdz 31.12.2014  
414 Pasta likums, 22.pants  
415 Pasta likums, 23.pants  
416 Aptauja Nr.18  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
79 
 LP klientu veikto darījumu atsekošanu. Pēc pirmā posma pabeigšanas –visu klientu 
automatizētā profila izveides, pakāpeniski tiks ieviesti citi rī ki, ņemot vērā 
2017.gadā auditora sniegtās rekomendācijas Pasta norēķinu sistēmas darbības 
uzlabošanai.  
7.10.3.  LP ir ieviesta IKS, kas atbilst NILLTFNL prasībām, kā arī ir iecelts par NILLTFNL 
prasību izpildi atbildīgais valdes loceklis. LP veic regulāru iekšējo IKS efektivitātes 
izvērtēšanu, lai pārliecinātos, ka izstrādātās politikas un procedūras, kā arī IKS 
kopumā spēj pārvaldīt NILLTF riskus, ar kuriem saskaras LP, un nodrošināt 
regulējošo prasību izpildi. Tomēr LP norāda, ka IKS būtu nepieciešami 
uzlabojumi.417 Neatkarīgo LP IKS efektivitātes pārbaužu, t.sk. IKS piemērošanas 
praksē pārbaužu, neesamība418 neļauj vispusīgi izvērtēt LP IKS efektivitāti. Tomēr  
jānorāda, ka, piesaistot ārējo auditoru , tika apzināti trūkumi  un uzsākts darbs pie 
risku izvērtēšanas un ne pieciešamo automatizēto rīku izstrādes , tādējādi uzlabojot 
LP IKS  efektivitāti . 
7.10.4.  LP sniedz iekšējās NILLTFN apmācības visiem pasta nodaļu darbiniekiem un tiem 
darbiniekiem, kuri darbā saskaras  ar klientu darījumiem. Apmācībās ir apskatītas  
daudz tēm as NILLTFN jomā, t.sk. par darbinieku pienākumiem, tiesībām un 
atbildību NILLTFN jomā, neparastu un aizdomīgu darījumu identificēšanas kārtību 
un darbinieku rīcību, konstatējot neparastus un aizdomīgus darījumus. Pēc 
saņemtajām apmācībām tiek pārbaudītas arī  LP darbinieku zināšanas.419  
7.10.5.  Kaut gan LP veic regulāru darbinieku apmācību NILLTFN jomā, LP sniegtās atbildes 
par IKS procedūru un politiku piemērošanu praksē liecina, ka LP darbinieku 
zināšan u līmenis NILLTFN jomā ir uzlabojams. Tas kopā ar atgriezeniskās saites no 
KD nesaņemšanu var mazināt ziņošanas kvalitāti un novest pie tā, ka LP nepievērš 
pienācīgu uzmanību augsta riska klientiem un darījumiem, kā rezultātā LP var būt 
iesaistīts NILL.  
7.10.6.  LP darbinieku godīgumu ataino tas, ka pret tiem nav ierosinātas dis ciplinārlietas par 
NILLTFN procedūru un/vai politiku pārkāpumiem vai kriminālprocesi par NILL. LP 
vadība uzskata, ka to darbinieki ir godīgi un ētiski un tai nav zināmi gadījumi, kad 
darbinieki ir rīkojušies negodīgi vai neētiski.420 
7.10.7.  LP norāda, ka p ārskata periodā ir ziņojis KD par 495 aizdomīgiem darījumiem un 
tikai par 13 neparastiem darījumiem.421 10% no aizdomīgiem un neparastiem 
darījumiem, par kuriem ir ziņojis LP, ir iekļauti materiālos, ko KD nosūta TAI 
jautājumu par kriminālprocesa uzsākšanu izlemšana i.422 Tas ir labs efektivitātes 
rādītājs salīdzinājumā ar citiem NILLTFNL subjektiem.  
7.10.8.  KD nesniedz atgriezenisko saiti LP par ziņojumos konstatētājiem trūkumiem un 
iemesliem, kāpēc darījumi, par kuriem ziņo LP, netiek izmantoti tālāk materiālos.  
 
7.11.  Alternatīvo  ieguldījumu fondu pārvaldnieki  
7.11.1.  Uz pārskata perioda beigām Latvijā bija dibināti 13 AIFP, no kuriem pieciem AIFP ir 
piešķirts licencētas AIFP statuss un astoņiem - reģistrēta AIFP statuss.423 Papildus 
63 EEZ AIFP bija iesnieguši paziņojumu FKTK par savu darbību Latvijā pakalpojumu 
sniegšanas brīvības ietvaros.424 Visi licencētie AIFP vienlaicīgi ir arī licencētas IPS.  
7.11.2.  AIFP aktīvu apjoms uz 2016.gada beigām bija 143,35 milj. EUR.425  
7.11.3.  Šajā sektorā NILL  piemītošais  ievainojamības  līmenis ir zems. Sektora izmērs ir 
neliels, starptautisko maksājumu biežums ir zems, kā arī sektorā netiek veikti 
skaidras naudas darījumi. Klientu riska profils ir vidējs.426 FKTK nav konstatējusi 
gadījumus, kad AIFP pārvaldītie fondi būtu izmantoti NILLTF vai izvairīšanās no 
                                                
417 Aptauja Nr.17  
418 Aptauja Nr.17, Aptauja Nr.19  
419 Aptauja Nr.17  
420 Aptauja Nr.17  
421 Aptauja Nr.17  
422 Tabula Nr.7.11  
423 Tabula Nr.7.10  
424 http://www.fktk.lv/lv/tirgus -dalibnieki/alternat ivo-ieguldijumu -fondu -parvaldnieki/parvaldnieki -no-
eez2/1494 -2013-10-15-pakalpojumu -sniegsanas -briviba.html   
425 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf   
426 Aptauja Nr.30  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
80 
 nodokļu noma ksas mērķiem.427 Licencētie AIFP saskaras ar tādiem pašiem riskiem 
kā IPS. Divi no pieciem licencētajiem AIFP ietilpst Ārvalstu klientus apkalpojošo 
banku uzņēmumu grupās, tādējādi tie biežāk saskaras ar Ārvalstu klientiem, kuriem 
piemīt paaugstināts NILL ri sks. 
7.11.4.  Visi AIFP ir ieviesuši IKS. Lielākajai daļai AIFP ir ieviesta darījuma uzraudzības 
sistēma.428 Pārskata periodā nav veiktas AIFP NILLTFN klātienes pārbaudes, kas 
apgrūtina iespēju spriest par AIFP IKS atbilstību NILLTFNL.  Tomēr ir veiktas AIFP 
procedūru  pārbaudes, kurās nav konstatēti nozīmīgi trūkumi.  
7.11.5.  Pārskata periodā AIFP nav ziņojuši KD par aizdomīgiem un neparastiem darījumiem.  
7.11.6.  AIFP sniegtās atbildes liecina, ka ir nepieciešams uzlabot darbinieku zināšanas 
NILLTF risku jautājumos, veicot atbilstošas  apmācības. Pārskata periodā AIFP 
darbinieki ir vienu reizi piedalījušies ārējās apmācībās un sešas reizes – iekšējās 
NILLTFN jomā.429  
7.11.7.  AIFP uzskata, ka tās darbinieki ir pasargāti no korupci jas, un tiem nav zināmi 
gadījumi , kad darbinieki ir bijuši negodīgi  vai neētiski, kā arī nav ierosināta  neviena 
disciplinārlieta vai kriminālprocess pret darbiniekiem.430  
7.11.8.  Mazliet vairāk nekā pusei no AIFP ir ievesta sistēma,  kas ļauj anonīmi ziņot par 
dažādiem pārkāpumiem, tai skaitā NILLTFN jomā, attiecīgās sabiedrības darbībā  
(whistleblowing ).431 Ņemot vērā AIFP specifiku, tas ir uzskatāms par augstu 
rādītāju.  
 
7.12.  Personas, kas sniedz inkasācijas pakalpojumus  
7.12.1.  Latvijā darbojas pieci subjekti, kam VP ir izsniegusi licenci inkasācijas apsardzes 
pakalpojumu sniegšanai. Uz pārskata perioda beigām to ko pējais aktīvu apmērs ir 
9.86 milj. EUR.  
7.12.2.  Šajā sektorā ir zema  NILL ievainojamība . Sektora apjoms ir neliels un to klientu 
bāzei pi emīt ļoti zems NILL risks. NILL  ievainojamību  šajā sektorā palielina skaidras 
naudas apjoms.432 Papildus norādāms, ka personas, kas sniedz inkasācijas 
pakalpojumus, ļoti reti ziņo KD par neparastiem darījumiem, savukārt par 
aizdomīgiem darījumiem nav ziņojušas vispār.433  
7.12.3.  80% tirgus dalībnieku ir ieviesta IKS, kura nosaka darbinieka rīcību un pienākumus, 
konstatējot neparastus un aizdomīgus darījumus un sagatavojot ziņojumu par tiem. 
Respondenti norāda, ka IKS būtu nepieciešami uzlabojumi.434 Ieviesto IKS atbilstība  
NILLTFNL prasībām un to piemērošana praksē nav pārbaudīta. Līdz ar to nav 
iespējams izvērtēt un izdarīt pamatotus secinājumus par personu, kas sniedz 
inkasācijas pakalpojumus, ieviesto IKS efektivitāti.  
7.12.4.  Personas, kas sniedz inkasācijas pakalpojumus, pārskata periodā nav ziņojušas KD 
par aizdomīgiem darījumiem. Līdz 2016.gadam par neparastiem darījumiem nav 
ziņots vispār, savukārt 2016.gadā ir ziņots par 373 neparastiem darījumiem.435 
7.12.5.  Inkasācijas pakalpojumu sniedzējiem nav zināmi gadījumi, kad viņu darbinieki ir 
bijuši negodīgi vai neētiski. Tiem arī ir izstrādāts mehānisms, kas ļauj darbiniekiem 
ziņot par iespējamiem pārkāpumiem NILLTFN jomā, t.sk. par iespējamiem 
korupcijas un krāpšanas gadījumiem, saglabājot anonimitāti ( whistleblowing ).436 
7.12.6.  Personas , kas sniedz inkasācijas pakalpojumus, veic savu darbinieku iekšējo 
apmācību NILLTFN jomā, aptverot plašu NILLTFN tēmu klāstu.437 Tomēr darbinieku 
zināšanu līmenis šajā sektorā ir vērtējams ļoti kritiski, ņemot vērā, ka ne visiem 
tirgus dalībniekiem ir ievie sta IKS. Jāņem gan vērā, ka naudas apgrozījums šajā 
                                                
427 Aptauja Nr.5  
428 Aptauja Nr.29  
429 Aptauja Nr.5  
430 Aptauja Nr.29  
431 Aptauja Nr.29  
432 Aptauja Nr.25  
433 Aptauja Nr.23  
434 Aptauja Nr.23  
435 Aptauja Nr.23  
436 Aptauja Nr.23  
437 Aptauja Nr.23  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
81 
 sektorā ir neliels, līdz ar to arī kopējā šī sektora ietekme uz valsts NILLTF riska 
līmeni ir zema.  
7.12.7.  Darbinieku zināšanu līmenis NILLTFN jomā nav pietiekams, lai efektīvi novērstu 
iespējamu šo subjektu ies aisti NILL un nodrošinātu efektīvu NILLTF risku 
pārvaldīšanu. Savukārt uzraudzības neesamība vēl vairāk palielina personu, kas 
sniedz inkasācijas pakalpojumus, ievainojamību NILLTFN jomā. Tomēr Novērtējumā 
nav identificētas pazīmes, kas liecinātu, ka perso nas, kas sniedz inkasācijas 
pakalpojumus, būtu iesaistītas NILLTF.   
 
7.13.  AS “Attīstības finanšu institūcija Altum”  
7.13.1.  Altum darbības mērķis – izveidot vienotu valsts mēroga attīstības finanšu iestādi, 
koncentrējot valsts resursus finanšu instrumentu valsts atbal sta un attīstības 
programmu īstenošanai. Altum ir pilnībā valstij piederoša kapitālsabiedrība.  
7.13.2.  Altum piemītošā  NILL ievainojamība  ir zema . Altum neveic skaidras naudas 
darījumus, kā arī neuztur klientu kontus, tai nav ES nerezidentu klientu, PNP skaits 
ir ļoti zems, uz pārskata perioda beigām sasniedzot tikai 0.15% no kopējā Altum 
klientu skaita.438 TAI sniegtā informācija liecina par zemiem NILLTF riskiem Altum 
darbībā. Pārskata periodā nav uzsākts neviens kriminālprocess par NILLTF, kurā 
būtu iesaistīt i Altum darbinieki .439  
7.13.3.  Altum norāda, ka ir ieviesta IKS atbilstoši NILLTFNL 7.panta pirmajā daļā 
noteiktajām prasībām. Altum IKS ir noteikti kritēriji, kuriem iestājoties, tiek veikta 
klientu padziļinātā izpēte, piemēram, kad klients ir PNP.440  Kā trūkums ir norā dams 
tas, ka Altum IKS efektivitāte un piemērošana praksē nav pārbaudīta.  
7.13.4.  Ņemot vērā Altum piedāvāto produktu un pakalpojumu specifiku, aizdomīgu un/vai 
neparastu darījumu pazīmes tiek vērtētas pirms tiek sniegts Altum finanšu 
pakalpojums, kā arī šo pakalp ojumu sniegšanas laikā.441 Altum nav sniedzis nevienu 
ziņojumu par aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem KD. Tas neliecina par 
trūkumiem Altum IKS, jo tas jāvērtē kopsakarā ar zemajiem NILLTF riskiem, kas 
piemīt Altum saimnieciskajai darbībai.  
7.13.5.  Altum uzskata , ka tās darbinieki ievēro visas iekšējās NILLTFN procedūras un 
politikas, ir lojāli, kā arī neiesaistīsies kriminālās darbībās. Pirms darbinieku 
pieņemšanas darbā, Altum vērtē darbinieku izglītību, reputāciju, kā arī sodāmību. 
Altum nav zināmi gadījumi, k ad darbinieki  ir bijuši negodīgi vai neētiski. Papildus 
norādams, ka Altum ir izveidota īpaša datubāze, kurā jebkurš darbinieks var ziņot 
par konstatētajiem IKS trūkumiem, t.sk., identificētajiem pārkāpumiem NILLTFN 
jomā, un tā nodrošina ziņotāja anonimitā ti.442  
7.13.6.  Altum regulāri nodrošina iekšējās NILLTFN apmācības saviem darbiniekiem. 
Apmācības ir apskatītas daudzas tēmas NILLTFN jomā, t.sk. par darbinieku 
pienākumiem, tiesībām un atbildību NILLTFN jomā, neparastu un aizdomīgu 
darījumu identificēšanas kārtību  un darbinieku rīcību, konstatējot neparastus un 
aizdomīgus darījumus. Darbinieku zināšanas pēc NILLTFN apmācību pabeigšanas 
netiek pārbaudītas.443   
 
7.14.  Privātie pensiju fondi  
7.14.1.  Uz pārskata perioda beigām Latvijā bija seši PPF, no kuriem pieci atklātie pensiju 
fondi un viens slēgtais pensiju fonds.444 Četri no sešiem PPF ietilpst banku 
uzņēmumu grupās.  
7.14.2.  PPF uzkrātais kapitāls uz 2016.gada beigām bija 381 milj. EUR.445 
                                                
438 Aptauja Nr.20  
439 Aptauja Nr.55  
440 Aptauja Nr.20  
441 Aptauja Nr.20  
442 Aptauja Nr.20  
443 Aptauja Nr.20  
444 Tabula Nr.7.10  
445 Pārskats par finanšu un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf   
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
82 
 7.14.3.  Šim sektor am piemītošais  NILL ievainojamības  līmenis  ir zems. Sektors ir neliels un 
apkalpo  ļoti zema riska klientus. Sektorā netiek veikti skaidras naudas darījumi, kā 
arī nepastāv NILL tipoloģijas.446 FKTK nav konstatējusi gadījumus, kad PPF būtu 
izmantoti NILL  mērķim vai, lai izvairītos no nodokļu nomaksas. Nav identificētas arī 
citas pazīmes, kas l iecinātu,  ka PPF būtu ērti izmantot NILL .  
7.14.4.  PPF ir ieviestas to riskiem atbilstošas IKS.  Visiem PPF ir iecelts par NILLTFN 
atbildīg ais valdes loceklis.447 
7.14.5.  PPF darbinieku godīgumu ataino tas, ka pret tiem nav ierosinātas disciplinārlietas 
vai kriminālprocesi.  PPF vadība uzskata, ka to darbinieki ir godīgi un ētiski un tai 
nav zināmi gadījumi, kad darbinieki ir rīkojušies negodīgi vai neētiski.448 
7.14.6.  PPF sniedz apmācības visiem darbiniekiem, kuri saskaras ar NILLTF. Apmācībās tiek 
apskatītas dažādas tēmas NILLTFN jo mā, t.sk. par darbinieku pienākumiem, 
tiesībām un atbildību NILLTFN jomā, neparastu un aizdomīgu darījumu 
identificēšanas kārtību un darbinieku rīcību, konstatējot neparastus un aizdomīgus 
darījumus. Pieci no sešiem PPF pēc apmācībām veic savu darbinieku z ināšanu 
pārbaudi.449 
7.14.7.  Pārskata periodā PPF nav ziņojuši KD par aizdomīgiem un neparastiem darījumiem. 
Tomēr jānorāda, ka FKTK veikto pārbaužu ietvaros nav konstatēti pārkāpumi PPF 
darbībā attiecībā uz darījumu uzraudzību vai aizdomīgu darījumu identificēšanu un 
ziņojumu sniegšanu KD.  
 
7.15.  Krājaizdevu sabiedrības  
7.15.1.  FKTK ieskatā NILLTF risks šajā sektorā ir saistīts ar ārvalstu biedru veiktajiem 
ieguldījumiem KAS. Parasti šādi ieguldījumi tiek veikti lielos apmēros bez 
ekonomiskā pamatojuma, bez atbilstošas ārvalstu investoru finanšu līdzekļu 
izcelsmes pārbaudes. FKTK  ir konstatējusi šādus gadījumus , veicot KAS pārbaudes 
NILLTFN jomā.  
7.15.2.  KAS ir NILLTFNL subjekti kopš 16.09.2014., kad stājās spēkā grozījumi NILLTFNL, 
kuri paplašināja finanšu iestāžu definīciju.450   
7.15.3.  KAS ir kooperatīva sabiedrība ar mainīgu biedru skaitu un k apitālu. KAS veido 
noteiktam biedru lokam. Gandrīz visi  biedri  ir fiziskas  personas  Latvijas rezidenti.  
KAS finanšu pakalpojumus sniedz tikai saviem biedriem, kuri identificēti, biedram 
klāt esot.451 Latvijā KAS darbība tiek regulēta saskaņā ar Krājaizdevu s abiedrību 
likumu un Kooperatīvo sabiedrību likumu. Visas KAS ir licencētas.452 Uz pārskata 
perioda beigām Latvijā darbojas 34 KAS.453 
7.15.4.  2016.gadā kooperatīvo KAS kopējais aktīvu apmērs palielinājās par 8.1% jeb 2 milj. 
EUR, decembra beigās sasniedzot 27.2 milj. EUR jeb 0.1% no IKP. KAS sniegtie 
galvenie finanšu pakalpojumi ir noguldījumu piesaistīšana no saviem biedriem un 
savu biedru kreditēšana. 2016.gadā no biedriem piesaistīto noguldījumu apjoms 
pieauga par 1.1 milj. EUR jeb 5.9%, decembra beigās sasniedzot 1 9.6 milj. EUR, 
savukārt biedriem izsniegto kredītu atlikums pieauga par 1.7 milj. EUR jeb 9.6%, 
decembra beigās sasniedzot 19.5 milj. EUR. Aptuveni 99% no kredītportfeļa ir 
izsniegti privātpersonām .454 
7.15.5.  Šim sektor am piemītošais  NILL ievainojamības  līmenis ir zems. Sektors ir neliels, tā 
klientu bāzei piemīt ļoti zems risks. Sektorā ir zema skaidras naudas aktivitāte, kā 
arī maz starptautisko maksājumu.455 FKTK nav konstatējusi gadījumu s, kad KAS 
būtu izmantotas NILL . TAI sniegtā informācija arī nelie cina, ka KAS būtu ērti 
izmantojamas NILL .  
                                                
446 Aptauja Nr.36  
447 Aptauja Nr.35  
448 Aptauja Nr.35  
449 Aptauja Nr.35  
450 NILLTFNL, 3.panta pirmās daļas  2.punkts un 1.panta 7.punkta h) apakšpunkts  
451 Krājaizdevu sabiedrību likums, 2.panta pirmā daļa  
452 Krājaizdevu sabiedrību likums, 8.panta otrā daļa  
453 Tabula Nr.7.10; http://www.fktk.lv/lv/tirgus -dalibnieki/krajaizdevu -sabiedribas.html  
454 Pārskats par finanš u un kapitāla tirgu 2016.gadā. Pieejams: 
http://www.fktk.lv/attachments/article/6203/Parskats_Q4_2016.pdf   
455 Aptauja Nr.34  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
83 
 7.15.6.  Kaut gan KAS norāda, ka tām ir ieviesta IKS, FKTK pārbaužu rezultāti liecina, ka 
KAS nav pietiekamas izpratnes par to darbībai piemītošajiem NILLTF riskiem, un  
izstrādātās iekšējās kontroles procedūras ir neskaid ras, neprecīzas, bieži nesatur 
NILLTFNL noteiktās minimālās prasības, kas apgrūtina tās piemērošanu, ne vienmēr 
ir, piemērotas KAS darbības specifikai un nenodrošina NILLTFNL prasību izpildi.456 
Negatīvi vērtējams arī tas, ka aptuveni vienai trešdaļai KAS na v iecelts par 
NILLTFNL prasību izpildi atbildīgais valdes loceklis.457  
7.15.7.  FKTK pārbaudēs ir konstatēti gadījumi, kad KAS, atbilstoši savas darbības veidam, 
nav izveidojušas un dokumentējušas kārtību un apjomu, kādā veicama klienta 
izpēte, t.sk. padziļināta izp ēte, kā arī klienta un tā veikto darījumu uzraudzība.458 
KAS arī līdz šim nav ziņojušas KD par aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem.459  
7.15.8.  Pret KAS darbiniekiem nav ierosinātas disciplinārlietas par NILLTFN procedūru 
un/vai politiku pārkāpumiem, vai kriminālprocesi par NILL TF. KAS uzskata, ka to 
darbinieki ievēro visas iekšējās NILLTFN procedūras un politikas, ir lojāli, kā arī 
neiesaistīsies kriminālās darbībās.460  
7.15.9.  KAS sniedz apmācības visiem saviem darbin iekiem, kuri saskaras ar NILLTF N 
prasību izpil di. Tomēr KAS sniegtās atbildes par IKS procedūru un politiku 
piemērošanu praksē ,461 kā arī FKTK pārbaužu rezultāti liecina, ka KAS darbinieku 
zināšanas līmenis NILLTFN jomā nav pietiekams. Tā rezultātā var netikt pievērsta 
pienācīga uzmanība augsta riska kl ientiem/biedriem vai netiek veikta atbilstoša 
klientu/biedru finanšu līdzekļu izcelsmes noskaidrošana, un klienta saimniecisko vai 
personisko darbību raksturojošās informācijas analīze.   
7.15.10.  FKTK norāda, ka KAS biedru naudas līdzekļu izcelsme, kurus biedrs ie maksā kā 
noguldījumu, laika periodā, kad uz KAS neattiecās NILLTFNL prasības, nav vienmēr 
atbilstoši noskaidrota. Jāņem gan vērā, ka naudas apgrozījums KAS sektorā ir 
neliels, līdz ar to arī kopējā šī sektora ietekme uz valsts NILLTF riska līmeni ir zema.  
                                                
456 Aptauja Nr.5  
457 Aptauja Nr.33  
458 Aptauja Nr.33  
459 Aptauja Nr.33  
460 Aptauja Nr.33  
461 Aptauja Nr.33  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
84 
 8. Nefinanšu sektora 
ievainojamība  
8.3.  Nefinanšu sektora subjektu uzraudzība un kontrole  
Izložu un azartspēļu organizētāji  
8.1.1.  IAUI ir piešķirtas plašas pilnvaras NILLTFN uzraudzības veikšanai.462 IAUI veic 
efektīvu un regulāru subjektu uzraudzību, izstrādā vadlīnijas IKS izveidošanai,463 
veic klātienes un neklātienes subjektu pārbaudes . IAUI sniedz regulāras NILLTFN 
apmācības subjektu atbildīgajiem darbiniekiem par NILLTFN prasību ievērošanu 464, 
kā arī ik ceturksni organizē sanāksmes ar subjektu pārstāvjiem, kurās  arī tiek 
sniegta informācija par veicamo pārbaužu rezultātiem.  
8.1.2.  IAUI veic vismaz vienu NILLTFN speciālo pārbaudi gadā katram azartspēļu 
organizētājam. Turklāt, speciālās pārbaudes tiek veikta s arī ārpus kārtas, ja tiek 
iegūta vai atklāta informācija par iespējamu NILLTFNL prasību neievērošanu. IAUI 
regulāri pārbauda visas azartspēļu organizēšanas vietas, kurās notiek subjekta 
darījumi ar klientiem , kopā 389 vietas .465 Šīs pārbaudes tiek veiktas gan klātienē, 
gan attālināti (piemēram, novērojot kazino inkasācijas procesu, kas notiek katru 
dienu).466 
8.1.3.  IAUI izdod dažāda veida vadlīnijas, kuru mērķis ir sekmēt uzraugāmo subjektu 
izpratni par NILLTF riskiem un palīdzēt neparastu un aizdomīg u darījumu 
identificēšanā .467 Taču IAUI ar likumu nav piešķirtas tiesības izdot saistoša rakstura 
procedūras un noteikumus, līdz ar to, tai nav iespējas stiprināt subjektu uzraudzību 
kā finanšu sektorā (FKTK tiesības izdot saistošus noteikumus).  Uz šo trūkumu 
normatīva jā regulējumā  jau 2012.gadā norādīja Moneyval eksperti.468 
8.1.4.  IAUI nav piešķirtas pilnvaras piemērot  administratīvos sodus subjektiem, kuri 
neievēro NILLTFNL prasības, tāpēc IAUI nodod informāciju par konstatētajiem 
pārkāpumiem VID (līdz 2017.gadam informācija tika nodota  tiesai). IAUI nav 
novērojusi atkārtotību subjektu rīcībā pēc admin istratīvo sankciju piemērošanas  par 
NILLTFN normu pārkāpum iem (līdz 2017.gadam sankcijas  piemēroja tiesa) , kas 
liecina par piemēroto sodu efektivitāti.  
VID uzraugāmie subjekti  
8.1.5.  Saskaņā ar NILLTFN likumu, VID uzrauga šādus atbildīgos subjektus: nodokļu 
konsultantus, ārpakalpojuma grāmatvežus, neatkarīgus juridisko pakalpojumu 
sniedzējus, citas juridiskās vai fiziskās personas, kas nodarbojas ar nekustamā 
īpašuma, transportlīdzekļu  un cita veida preču tirdzniecību, kā arī ar starpniecību 
minētajos darījumos vai cita veida pakalpojumu sniegšanu, ja maksājumu veic 
skaidrā naudā eiro vai citā valūtā, kas darījuma veikšanas dienā  ir ekvivalenta 
15 tūskt. EUR apmērā  vai pārsniedz ot šo summu , un personas, kas nodarbojas ar 
dārgmetālu, dārgakmeņu un to izstrādājumu tirdzniecību .469 
8.1.6.  2012.gadā Moneyval eksperti ir norādījuši, ka VID nav izveidota nodaļa vai 
departaments, kura mērķis būtu subjektu NILLTFN uzraudzība.470 Ņemot vērā, šo 
                                                
462 NILLTFNL, 45.panta pirmās daļas 7.punkts  
463 Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas iekšējās kontroles sistēmas 
izveides ieteikumi kapitālsabiedrībām, kas saņēmušas licenci azartspēļu organizēšanai un uzturēšanai. 
Pieejami: https://www.iaui.gov.lv/images/NormatAkti/2014_Ieteikumi_firmam_NILLTFNL.pdf  
464 Tabula Nr.8.1.  
465 Tabula. Nr.8.2  
466 Tabula Nr.8.3.  
467 Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas iekšējās kontroles sistēmas izveides ieteikumi 
kapitālsabiedrībām, kas saņēmušas licenci azartspēļu organizēšanai un uzturēšanai. Pieejami: 
https://www.iaui.gov.lv/images/NormatAkti/2014_Ieteikumi_firmam_NILLTFNL.pdf  
468 Moneyval 4.kārtas ziņojums, 27.lpp.  
469 NILLTFN likuma  45. panta 2. daļa  
470 Moneyval 4.kārtas ziņojums  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
85 
 secinā jumu, 2012. gada beigās VID izveidoja  Nodokļu pārvaldes NILLN daļu, kuras 
pienākums ir veikt subjektu NILLTFN prasību ievērošanas uzraudzību.   
8.1.7.  VID ir izdevis vadlīnijas ar mērķi sekmēt uzraugāmo subjektu izpratni par NILLTF 
riskiem un palīdzēt neparastu u n aizdomīgu darījumu identificēšanā471. Taču VID ar 
likumu nav piešķirtas tiesības izdot saistoša rakstura procedūras un noteikumus, 
līdz ar to, uzraugiem nav iespējas veikt subjektu uzraudzību, līdzīgi kā  tas ir finanšu 
sektorā (FKTK tiesības izdot saistošus noteikumus). Uz šo trūkumu normatīvajā 
regulējumā jau 2012.gadā norādīja Moneyval eksperti.472 
8.1.8.  KD un VID neveic nepieciešamo  VID uzraudzītās  nefinanšu jomas analīzi, ar mērķi 
noteikt Latvijai raksturīgāk os NILLTF riskus un aktuālās tipoloģijas,  tie arī  nesniedz 
atbilstošas analīzes rezultātus subjektiem un neveic subjektu un to darbinieku 
izglītošanu vai preventīvo darbību izstrādāšanu. VID darbinieki, kuru pienākumos ir 
NILLTFNL subjektu uzraudzība, norā da, ka viņiem trūkst informācijas par 
aktuālajiem NILLTF riskiem un tipoloģijām nefinanšu jomā.473 VID NILLN daļa neveic 
uzraugāmo subjektu izvērtēšanu ar mērķi noteikt to subjektu grupas, kuriem draud 
lielāks NILLTF risks un kuriem ir nepieciešama lielāka ( pastiprināta) uzraudzība 
(nekustamā īpašuma aģenti, nodokļu konsultanti, ārpakalpojuma grāmatveži).474  
8.1.9.  Pēdējo gadu laikā ir paaugstinājusies VID veicamās uzraudzības kvalitāte un 
apjoms , tika izveidota VID Nodokļu pārvaldes NILLN  daļa, palielinājies VID sniegto 
apmācību un telefonisko konsultāciju skaits NILLTFN jomā .475 Pēc VID viedokļa ir 
uzlabojusies sadarbība ar subjektu pārstāvjiem (asociācijām). VID ir veicis subjektu 
anketēšanu un aptaujas, kā rezultātā tika precizēts uzraugāmo subjektu skaits un 
konstatēts, ka VID uzraudzībā ir ~12 000 NILLTFNL subjekti.  
8.1.10.  Ņemot vērā uzraugāmo subjektu skaitu VID nav pietiekamas kapacitātes, lai 
nodrošinātu subjektu darbības uzsākšanas uzraudzību nepieciešamajā līmenī. Uz to 
norāda uzraudzību veicošo darbinieku skaits.476  
8.1.11.  Saskaņā ar VID struktūrvienību funkciju sadalījumu VID NILLN daļa, kuras 
uzdevums ir veikt NILLTFNL subjektu uzraudzību, nevar piedalīties NILLTFNL 
subjektu klātienes pārbaudēs.477 Veiktās klātienes pārbaudes tiek veiktas nodokļu 
audita un tematisko pārba užu ietvaros un nespēj nodrošināt nepieciešamo NILLTFN 
prasību ievērošanas pārbaudi. Minētās klātienes pārbaudes netiek balstītas uz 
NILLTF riskiem, bet gan uz nodokļu nenomaksas riskiem.478  Klātienes pārbaužu 
rezultātā nevar gūt pārliecību par to, vai tiek  uzturēta informācija par klientiem, to 
darījumiem, kā arī nevar gūt pārliecību par to, ka ir izstrādātas un tiek pielietotas 
procedūras NILLTF N un tiek lietota atbilstoša IKS, līdz ar to, kopumā nevar gūt 
pārliecību par aizdomīg u un neparastu  darījumu uzr audzību.  
8.1.12.  Ņemot vērā, ka atsevišķas NILLTFNL subjektu klātienes pārbaudes netiek veiktas, 
Nodokļu kontroles pārvalde, veicot nodokļu nomaksas kontroli nodokļu 
maksātājiem, kuri ir NILLTFNL subjekti, vērš uzmanību arī uz NILLTFNL prasību 
ievērošanu. Sodi par NILLTFNL prasību neievērošanu tiek noteikti saskaņā ar 
LAPK.479 Turklāt šādas VID uzraudzības nodaļu struktūras dēļ, VID novēloti iegūst 
informāciju par NILLTFN L pārkāpumiem, kas liedz VID savlaicīgi reaģēt uz NILLTFNL 
prasību pārkāpumiem.  
8.1.13.  VID piemērojamie administratīvie sodi nav efektīvi un nav proporcionāli izdarītajam 
pārkāpumam, bieži vien piemērotais naudas sods ir pārāk zems.480 VID nevar 
izvērtēt administratīvo sodu piemērošanas pozitīvo ietekmi uz subjektu attieksmi 
pret NILLTFN normu iev ērošanu, netiek apkopota informācija par piemērotiem 
administratīvo sodu veidiem, sodāmiem subjektiem un sodāmām personām 
                                                
471 VID vadlīnijas nodokļu konsultantiem un ārpakalpojumu grāmatvežiem par NILLTFN likuma prasību izpildi. Pieejams: 
https://www.vid.gov.l v/default.aspx?tabid=10&id=3814&hl=1&oid=25708&otype=17  
472 Moneyval 4.kārtas ziņojums, 27.lpp. 40.punkts  
473 Aptauja Nr.50  
474 Aptauja Nr.50  
475 Tabula Nr.8.4  
476 Tabula 8.5  
477 Aptauja Nr.50  
478 Šobrīd lieliem uzņēmumiem ar apgrozījumu virs EUR 500 tūkst. tiek piepras īta informācija par IKS 
izveidošanu. Šādiem kritērijiem atbilst aptuveni 550 likuma subjekti. Uz Ziņojuma sagatavošanas brīdi ir 
pārbaudīti apmēram 30% šādu uzņēmumu.  
479 LAPK, 165.4, 165.5, 165.8 pants.  
480 Tabula Nr.8.6  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
86 
 (fiziskās/juridiskās personas, vadība, darbinieki), ka arī citādi netiek analizēta sodu 
efektivitāte.481 
Pašpārvaldes subjekt i 
Zvērināti  advokāti  
8.1.14.  Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas institūcija – LZAP482 NILLTFNL ietvaros pilda 
zvērinātu advokātu uzraudzības institūcijas funkcijas.483 LZAP sastāvā ir 9 padomes 
locekļi, kurus ievēlē zvērinātu advokātu kopsapulcē. LZAP padomes locekļiem netiek 
izvirzītas prasības par zināšanām NILLTFN jomā.  
8.1.15.  LZAP uzrauga un kontrolē NILLTFN  prasību izpildi , to darbību regulējošos 
normatīvajos aktos noteik tajā kārtībā, t.sk. nodrošina zvērinātu advokātu 
apmācības NILLTFN jomā. LZAP ir tiesīga pieprasīt zvērinātiem advokātiem 
informāciju par klientu lietu uzskaiti un LZAP pieņemtie lēmumi ir saistoši visiem 
advokātiem. Normatīvais regulējums nenosaka daudz p rasības zvērinātiem 
advokātiem NILLTFN jomā.  
8.1.16.  Zvērinātu advokātu, kā profesijas uzraudzība no LZAP puses NILLTFN jomā ir 
nepietiekama . Intervijas laikā ar LZAP pārstāvi tika noskaidrots, ka netiek veiktas 
klātienes/neklātienes pārbaudes, to neparedz arī ārējais normatīvais regulējums. 
Trūkst vadlīniju, kas sekmētu zvērinātu advokātu NILLTFN prasību ievērošanu. 
Tomēr LZAP pārskata periodā ir pilnveidojusi iekšējo normatīvo regulējumu, 
paredzot zvērinātiem advokātiem pienākumu piemērot IKS gadījumos, kad 
zvērināts advokāts kļūst par NILLTFNL subjektu.  
Zvērināti notāri  
8.1.17.  Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijas institūcija – LZNP NILLTFNL ietvaros pilda 
Zvērinātu notāru uzraudzības institūcijas funkcijas.484 LZNP sastāvā ir 9 padomes 
locekļi, t.sk. padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, kurus ievēlē 
zvērinātu notāru kopsapulcē. LZNP padomes locekļiem netiek izvirzītas prasības par 
zināšanām NILLTFN jomā.  
8.1.18.  Atbilstoši Notariāta likumam485 LZNP regulār i izvērtē zvērinātu notāru profesionālo 
darba kvalitāti un LZNP ir pietiekams to personu skaits, kas veic zvērinātu notāru 
profesionālās darbības  uzraudzību.486 Zvērinātiem notāriem likums nosaka 
regulāras kvalifikācijas pārbaudes ne retāk kā reizi piecos ga dos.487 
8.1.19.  2014.gada 4.jūlijā LZNP apstiprināja jaunu “Zvērinātu notāru darbības 
novērtēšanas metodiku”, kas nosaka kā veicama zvērinātu notāru darbības 
novērtēšana – pārbaužu plānošana, pārbaudes izpilde un dokumentēšana, 
pārbaudes ziņojuma izstrāde, kā arī ieteikumu ieviešanas uzraudzība un 
informācijas apmaiņa ar LZNP.  
8.1.20.  Zvērinātu notāru, kā profesijas uzraudzība saistībā ar NILLTFN jomu ir 
nepietiekama, jo nevar gūt pārliecību par to vai zvērinātu notāru birojos ir izveidota 
un tiek pielietota IKS un cik efe ktīvi tas tiek darīts. Lai arī LZNP veic regu lārās 
klātienes pārbaudes, kuru  laikā notārs aizpilda pašnovērtējuma anketu un tiek 
pārbaudīta personāla vadība un finanšu plūsma, tomēr atsevišķas pārb audes par 
NILLTF netiek veiktas.  Papildus tam arī LZNP pārs tāvji, kas veic subjektu uzraudzību 
netiek pietiekami apmācīti .  
Zvērināti revidenti  
8.1.21.  LZRA NILLTFNL ietvaros pilda Zvērinātu revidentu uzraudzības institūcijas 
funkcijas.488 LZRA vada valde 10 cilvēku sastāvā, ko ievēlē kopsapulcē. Valdes 
locekļiem netiek izv irzītas prasības NILLTFN jomā.  
8.1.22.  Zvērinātu revidentu, kā profesijas uzraudzība saistībā ar NILLTFN jomu ir vidēja. 
LZRA neveic atsevišķas pārbaudes saistībā ar NILLTFNL prasību ievērošanu. LZRA 
                                                
481 Aptauja Nr. 50  
482 Latvijas Republikas Advokatūras likuma 33. pants  
483 NILLTFNL 45. panta pirmās daļas 2. punkts; 46. panta otrā daļa  
484 NILLTFNL 45. panta pirmās daļas 3.punkts; 46. panta otrā daļa  
485 Notariāta likuma 230.pants  
486 Tabula Nr.8.7  
487 Notariāta likuma 17.pants  
488 NILLTFNL 45.panta pirmās daļas 4.punkts; 46. panta otrā daļa  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
87 
 veic uzraudzību un regulāras klātienes kvalitātes kontroles pārbaudes, kurās 
NILLTFNL prasību izpildes pārbaude ir daļa no kvalitātes kontroles pārbaudes un 
pārbaudes laikā  tiek novērtēta plašāka darbības atbilstība revīzijas standartiem un 
LZRA kārtībai/notei kumiem.489 
8.1.23.  LZRA ir pietiekams Ētikas un Kvalitātes komitejas locekļu un kvalitātes kontrolieru 
skaits, kas veic zvērinātu revidentu uzraudzību.490 Plānotās kvalitātes kontroles 
pārbaudes katru gadu nosaka izlozes kārtībā LZRA kārtējā kopsapulcē. Izlozi veic 
tā, lai katru gadu plānotai pārbaudei būtu pakļauta viena piektā daļa no visiem 
zvērinātiem revidentiem un zvērinātu revidentu komercsabiedrībām un katra prakse 
tiktu novērtēta vismaz vienu reizi piecos gados.  
8.1.24.  Nevienam no pašpārvaldes subjektiem nav piemēroj amas administratīvās 
sankcijas, par pārkāpumiem NILL jomā. Ir paredzēti tikai disciplinārsodi par 
pārkāpumiem, kas ir noteikti profesiju regulējošajā normatīvajā regulējumā491 un 
smagākais paredzētais disciplinārsods ir izslēgšana. 2016.gadā LZNP ir discipli nāri 
sodījusi vienu zvērinātu notāru par pārkāpumu NILL jomā.492 Sākot ar 01.01.2017. 
ir paredzēta visu pašpārvaldes subjektu administratīvā atbildība par neziņošanu VID 
par aizdomīgu un/vai neparastu darījumu.493 
8.1.25.  Ņemot vērā, ka nefinanšu sektora subjektu uzra udzību veic vairākas iestādes (tas 
ir VID, IAUI, LZ AP, LZNP, LZRA) tālāk apskatītie nefinanšu sektora subjekti tiks 
analizēti individuāli pēc to uzraugiem, sākot ar tiem uzraugiem, kuru 
uzraugāmajiem subjektiem ir visaugstākais ievainojamības līmenis.  
Personas, kas veic darījumus ar kultūras pieminekļiem  
8.1.26.  NILLTFNL regulējumam ir pakļauti  darījumi ar kultūras pieminekļiem  gadījumos, 
kad norēķins tiek veikts skaidrā naudā, vai skaidru naudu par šo darījumu iemaksā 
pārdevēja bankas kontā 15 tūkst.  EUR vai l ielākā apmērā.494 
8.1.27.  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija veic darījumu ar kultūras 
pieminekļiem uzraudzību. Kultūras pieminekļi var būt gan kustama manta, gan 
nekustama manta.  
 
8.2.  Izložu un azartspēļu organizētāji  
8.2.1.  Uz 31.12.2016. Latvijā bija 14 licencēti izložu un azartspēļu organizētāji.495 14 
licencētie azartspēļu organizētāji pārvalda 317 spēļu zāles, divas bingo zāles, sešus 
kazino, 57 totalizatora likmju punktus un septiņas interneta vietnes (interaktīvās 
azartspēles). Pārskata periodā ir sama zinājies licencētu izložu un azartspēļu 
organizētāju skaits.496 Tomēr visas licences tika anulētas komercsabiedrību 
restrukturizācijas dēļ (piemēram, apvienošanās), nevis NILLTFN pārkāpumu dēļ.  
8.2.2.  Izložu un azartspēļu nozarei piemīt augsts NILL ievainojamības  līmenis. To palielina 
nozarei raksturīgais lielais skaidras naudas apgrozījums,497 kas apgrūtina 
uzraudzību un rada būtisku NILL ievainojamību . Turklāt, klientu obligātā 
identificēšana notiek tikai kazino un interaktīvajās azartspēlēs, taču arī tad tiek 
konst atēti trūkumi ārvalstu klientu un PNP identificēšanā. Pārskata perioda ir 
mazinājies kopējais nozarei piemītošs NILL risks, jo tika stiprināts interaktīvo izložu 
un azartspēļu darbības uzsākšanas uzraudzības mehānisms, pieņemti to 
licencēšanas noteikumi, t ika aizliegta elektroniskās naudas sistēmu izmantošana un 
noteikts aizliegums izmantot jebkādus maksājumu pakalpojumu sniedzēju kontus 
(piemēram, PayPal  sistēma), izņemot klienta privāto bankas kontu. Savukārt 
laimests var tikt pārskaitīts tikai uz klienta  personīgo bankas kontu, kas ir atvērts 
vienā no Latvijas bankām.  
8.2.3.  Izložu un azartspēļu organizētājiem  ir noteiktas efektīva s un stingras darbības 
uzsākšanas kontroles, lai novērstu iespēju, ka noziedznieki vai to sabiedrotie 
                                                
489 Revīzijas pakalpojumu likuma 35.1pants  
490 Tabula Nr.8.7  
491 Advokatūras likuma 70.pants un 71.pants; Notariāta likuma 179.pants un 180.pants; Revīzijas pakalpojuma 
likuma 38.1pants  
492 Aptauja Nr.44  
493 LAPK 165.4 pants  
494 NILLTFL, 3.panta pirmās daļas 7.punkts  
495 Tabula Nr. 8.8  
496 Tabula Nr. 8.8  
497 Aptauja Nr.53  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
88 
 darbosies Latvijas finanšu sektorā.498 Tiek pārbaudīta  komercsabiedrības 
pamatkapitāla izcelsme, informācija  par kapitālsabiedrības kredītsaistībām , 
padomes un valdes locekļu un kazino, spēļu zāles vai bingo zāles vadītāja 
reputācijas nevainojamība.499 Ja tiek izdarītas izmaiņas dokumen tos, kas bijuši par 
pamatu licences saņemšanai, azartspēļu organizētājam ir pienākums informēt par 
notikušo IAUI.500  
8.2.4.  Izskatot pieteikumu azartspēļu organizētāja licences saņemšanai, IAUI veic 
informācijas pieprasījumu KD  un citām iestādēm . Piemēram, IAUI azartspēļu 
licences izdošanas vai atjaunošanas laikā pieprasa no IeM IC informāciju par 
azartspēļu organizētāju valdes vai padomes locekli.  IAUI norāda, ka dažkārt 
nesavlaicīgas KD atbildes dēļ, IAUI ir pieņēmusi pozitīvu lēmumu nesagaidot atbildi, 
jo ir iestājies iesniegto dokumentu izskatīšanas termiņš un IAUI nebija saņēmusi 
informāciju, kas varētu būt par pamatu negatīva lēmuma pieņemšanai vai papildus 
informācijas pieprasīšanai. Jāatzīmē, ka KD ar likumu nav uzlikts pienākums sniegt 
informāciju IAUI u n IAUI praksē nav bijuši gadījumi, kad KD novēlotas atbildes 
rezultātā licence tiktu izdota nepamatoti vai tā būtu anulēta vēlāk, konstatējot agrāk 
neidentificēto trūkumu.  Taču, ņemot vērā izložu un azartspēļu jomai piemītošo 
augsto NILL risku un labas pār valdes p rincipu, būtu jāuzlabo sadarbība  starp KD un 
IAUI.   
8.2.5.  Visiem izložu un azartspēļu organizētājiem ir izveidotas IKS, kā arī iecelts par 
NILLTFNL prasību izpildi atbildīgais darbinieks. Regulāro pārbaužu ietvaros IAUI 
pārbauda IKS atbilstību  NILLTFN p rasībām .501 Turklāt, par IKS efektivitāti liecina 
pieaugošs subjektu ziņoto neparasto darījumu skaits - pārskata periodā tas ir 
palielinājies trīs reizes. 502  
8.2.6.  2014.gada 30.oktobrī IAUI ir izdevusi vadlīnijas, kurās ir noteiktas neparastu un 
aizdomīgu darījumu  pazīmes. Aizdomīgu darījumu uzraudzības un konstatēšanas 
kārtība ir noteikta arī subjektu IKS, savukārt subjektu darbinieku rokasgrāmatas 
nosaka darbinieku pienākumus, konstatējot neparastus un aizdomīgus 
darījumus.503   
8.2.7.  Pārskata periodā izložu un azartspēļ u organizētāji ir ziņojuši KD par septiņiem 
aizdomīgiem darījumiem un par 3054 neparastiem darījumiem.504 103 darījumi, par 
kuriem  izložu un azartspēļu organizētāji ziņoja  KD, tikuši izmantoti materiālos, kas 
nodoti TAI.505 IAUI, veicot pārbaudes NILLTFN jomā,  ir atklājusi aizdomīgus un 
neparastus darījumus, kurus izložu un azartspēļu organizētāji nav identificējuši un 
par kuriem nav ziņots KD. Pārskata periodā IAUI ir iesniegusi KD sešus ziņojumus 
par neparastiem darījumiem un četrus ziņojumus par aizdomīgajie m darījumiem.506 
Par šiem pārkāpumiem izložu un azartspēļu organizētājiem tika piemērots 
administratīvais sods.507 Kā ieteikums norādām a kvalitatīvas atgriezeniskās saites 
no KD nodrošināšanas nepieciešamība, kas ļautu uzlabot gan licencēšanas kvalitāti, 
gan z iņošanas efektivitāti.  
8.2.8.  Kaut gan IAUI organizē apmācības, un subjekti regulāri veic savu darbinieku 
apmācību, kas veicina subjektu darbinieku izpratni par NILLTFN, tomēr jāsecina, ka 
kopumā subjektiem un to darbiniekiem nav pietiekamas zināšanas par Latvij ai 
raksturīgākajiem NILL riskiem un aktuālajām tipoloģijām.508 Tas ir daļēji 
izskaidrojams ar to, ka KD nesniedz IAUI un subjektiem informāciju par sektoram 
raksturīgākajiem NILL riskiem un aktuālajām tipoloģijām. Subjekti arī nesaņem 
atgriezenisko saiti no KD par trūkumiem ziņojumos. Tas var nove st pie tā, ka 
subjekti nepievērš  pienācīgu uzmanību aizdomīgiem darījumiem vai ziņo par 
darījumiem, kas nebūtu uzskatāmi par aizdomīgiem  vai neparastiem . Šo trūkumu 
novēršanai ir nepieciešams stiprināt KD, IAUI un su bjektu sadarbību, atbilstoši 
izglītojot subjektus un sniedzot IAUI un subjektiem informāciju par ziņojumu 
kvalitāti un to satura pietiekamību.  
                                                
498 Azartspēļu un izložu likums, III nodaļa  
499 Azartspēļu un izložu likums, III nodaļa  
500 Azartspēļu un izložu likums, 36.panta ceturt ajā daļā  
501 Aptauja Nr.54  
502 Tabula Nr.8.10  
503 Aptauja Nr.54  
504 KD sniegtā informācija  
505 KD sniegtā informācija  
506 Tabula Nr. 8.9  
507 Tabula Nr. 8.9  
508 Aptauja Nr.52, Aptauja Nr.54  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
89 
 8.2.9.  Spēļu biznesa asociācijai, kas sastāv no deviņiem  azartspēļu organizētajiem ir 
saistošs šīs asociācijas izdotai s Ētikas kodekss.509 Par pārkāpumiem biedram var 
tikt piemērots personīgais brīdinājums vai publisks brīdinājums, kas var tikt izplatīts 
masu medijos, vai izslēgšana no asociācijas.510 Izložu un azartspēļu organizētāju 
darbinieku godīgumu ataino tas, ka pret tiem nav ierosinātas disciplinārlieta s par 
NILLTFN procedūru un/vai politiku pārkāpumiem511 vai kriminālprocesi par NILL. 
Subjektu vadība kopumā uzskata, ka to darbinieki ir godīgi un ētiski.512  
8.2.10.  IAUI ieskatā, kopš 2013. gada ir uzlabojusies izložu un azartspēļ u organizētāju spēja 
identificēt un pārvaldīt NILL riskus, jo:  
a) ir mazinājies IAUI veiktajās pārbaudēs konstatēto NILLTFN pārkāpumu 
skaits;513 
b) 2016.gadā trīs reizes ir palielinājies neparastu darījumu skaits, par kuriem ir 
ziņojuši subjekti, salīdzinājumā ar  2013.gadu;514 
c) subjekti turpina pilnveidot zināšanas NILLTFN jomā, tai skaitā apmeklējot 
IAUI apmācības.515 
8.2.11.  IAUI veiktā NILLTFNL subjektu uzraudzība ir augstā līmenī un sniedz  pārliecību, ka 
izložu un azartspēļu nozarē notiek efektīva NILLTF risku pārvaldīšana . Tomēr, 
ņemot vērā uzraugāmo subjektu un to pakalpojumu sniegšanas vietu skaitu,516 kā 
arī IAUI darbinieku, kas veic subjektu NILLTFN uzraudzību, skaitu un tiem sniegto 
apmācību skaitu,517 būtu ieteicama IAUI kapacitātes celšana.  
8.2.12.  Jāatzīmē, ka jau 2012. gadā Moneyval eksperti ir secinājuš i, ka Izložu un azartspēļu 
jomā ir konstatēti trūkumi  attiecībā uz  PNP identifikācij u.518 Novērtējumā ir 
konstatēts, ka minētie trūkumi joprojām pastāv, jo subjektiem nav pieejama 
vienota un uzticamā PNP datubāze. IAUI norāda, ka šobrīd PNP identificēšana ir 
balstīta tikai uz izložu un azartspēļu darbinieku spējām atpazīt konkrētu personu, 
kas rada risku, ka klientam netiks piemērota atbilstoša līmeņa pārbaude.  
8.2.13.  Pamatojoties uz šo draudu un ievainojamības analīzi, galvenie riski azartspēļu 
sektorā ir:  
a) noziedznieki  var izmantot azartspēļu pakalpojumus  kā aizsegu NILL.  
b) sektora pakļautība noziedz nieku  “dzīvesveida” tēriņiem;  
c) noziedznieki  var izmanto t produktus un pakalpojumus NIL uzglabāšanai un 
kustībai.  
 
8.3.  VID uzraugāmie subjekti  
8.3.1.  Saskaņā ar VID datiem pēc NACE2 koda Latvijā ir reģistrēti ~23 000 saimnieciskās 
darbības veicēji, kas ir uzskatāmi par NILLTFNL subjektiem . Ņemot vērā, ka ir 
subjekti, kuri nodarbojās ar vairākiem saimniecisko darbību veidiem vienlaicīgi, tad 
faktiski uzraugāmo subjektu skaits ir ~12 000.  
8.3.2.  Turpmāk Ziņojumā tiek analizēta VID uzraugāmo subjektu ievainojamība. Ņemot 
vērā, ka lielākā daļa no VID veicamās uzraudzības sasniegumiem un trūkumiem ir 
attiecināma uz visiem VID uzraugāmajiem subjektiem, sākumā šajā Ziņojumā  daļā 
tiks aplūkoti kopīgi sektora secinājumi un pēc tām secinājumi, kas ir individuāli 
katram NILLTFNL subjek tam pēc to nodarbošanās veida.  
 
                                                
509 Biedrības „Latvijas Spēļu biznesa asociācija” pašregulējošais Ētikas kodekss. Pieejams: 
http://www.lsba.lv/uimg/File/etikas_kodekss.pdf.  
510 Biedrības „Latvijas Spēļu biznesa asociācija” pašregulējošais Ētikas kodekss. Pieejams: 
http://www.lsba.lv/uimg/File/etikas_kodekss.pdf.  
511 Aptauja Nr.52  
512 Aptauja Nr.52  
513 Tabula Nr.8.9  
514 Tabula Nr.8.10  
515 Tabula Nr.8.1  
516 Tabula Nr.8.2  
517 Tabula Nr.8.11  
518 Moneyval 4.kārtas ziņojums, 185 -186.lpp.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
90 
 Vispārīgi secinājumi par VID uzraugāmo subjektu atbilstību prasībām NILLTFN jomā  
8.3.3.  Moneyval eksperti jau 2012.gadā bija norādījuši, ka  VID uzraudzītā  nefinanšu 
sektora subjektu zināšan u līmenis NILLTFN jomā nav pietiekams, piemēram, 
nefinanšu sektors nepievērš pienācīgu uzmanību augsta riska valstīm, trūkst arī 
izpratnes par prasībām attiecībā uz PNP, klientu izpētes un klientu padziļinātās 
izpētes kārtību.519  
8.3.4.  VID uzraugāmo subjektu snieg tās atbildes liecina, ka daļa no tiem veic savu 
darbinieku apmācības NILLTF N jomā.520 Tomēr zināšanu līmenis šajā sektorā ir 
vērtējams ļoti kritiski, ņemot vērā, ka ne visiem subjektiem ir ieviesta IKS. Turklāt 
ļoti zems aizdomīgu un neparastu darījumu sk aits, par kuriem VID uzraugāmie  
subjekti ir ziņojuši KD,521 liecina par to, ka subjektu zināšanas NILLTFN jomā ir 
nepietiekamas. Tas var novest pie tā, ka VID uzraugāmie subjekti nepievērš 
pienācīgu uzmanību augsta riska klientiem un/vai darījumiem vai nespēj i dentificēt 
NILLTF riskus savā darbībā  un tiek iesaistīti NILL.  
8.3.5.  Kaut gan VID uzraugāmo subjektu zināšanas NILLTFN jomā vēl joprojām būtu 
uzlabojamas, tomēr jānorāda, ka pārskata periodā VID ir uzsācis veikt pasākumus, 
kas ir vērsti uz uzraugāmo subjektu izp ratnes par NILLTF riskiem un to pārvaldīšanu 
uzlabošanu : 
a) VID ir veicis uzraugāmo subjektu aptaujas, ar mērķi noskaidrot subjektu 
izpratnes līmeni par NILLTFN prasībām;  
b) VID uzraugāmajiem subjektiem sniegto apmācību NILLTFN jomā skaits ir 
palielinājies no 14  apmācībām 2013.gadā līdz 24 apmācībām 2016.gadā. Kā 
rezultātā kopējais VID uzraugāmo subjektu skaits, kas tika apmācīti VID 
rīkotajās NILLTFN apmācībās, ir pieaudzis 10 reizes;522  
c) VID sniedz konsultācijas uzraugāmajiem subjektiem par NILLTFN 
prasībām;523  
d) VID sagatavo un publicē izglītojošo informāciju par NILLTFN prasībām VID 
mājaslapā, kas ir pieejama visiem uzraugāmajiem subjektiem .524  
Ievērojot to, ka apmācību apmeklēšana subjektiem nav obligāta, nav iespējams 
nodrošināt visu VID uzraugāmo subjektu apmācīb u NILLTFN jomā. Ņemot vērā VID 
uzraugāmo subjektu skaitu, VID būtu jāturpina veikt pasākumus, kas ir vērsti uz 
izpratnes par NILLTFN pasākumiem veicināšanu. VID apmācībās būtu jāizmanto 
praktiski piemēri, kā arī jāsniedz informācija par uzraugāmo subjektu pārbaudēs 
NILLTFN jomā biežāk konstatētājiem trūkumiem, lai veicinātu uzraugāmo subjektu 
ieviesto  IKS uzlabošanu.  
8.3.6.  Visi aptaujātie  VID uzraugāmie subjekti un arī VID norāda, ka nav pietiekamas 
atgriezeniskas saites no KD par subjektu sniegto ziņojumu par aizdomīgiem un 
neparastiem darījumiem kvalitāti.525 KD sniegtā informācija ļautu VID un 
subjektiem analizēt trūkumus ziņojumos un sek mēt ziņošanas efektivitātes 
uzlabošanu. Pat ar nelielu ziņojumu skaitu KD spētu veikt tā analīzi, izglītot VID un 
tās atbildīgos subjektus. Turklāt KD un VID nesniedz subjektiem informāciju par 
Latvijā izplatītākajiem NILLTF riskiem un tipoloģijām subjektu  darbības jomā. Šādas 
informācijas sniegšana veicinās VID uzraugāmo subjektu izpratni par to 
saimnieciskajai darbībai piemītošiem NILLTF riskiem, par NILLTFN pasākumiem, kā 
arī uzlabos subjektu spēju pārvaldīt šos riskus.  
8.3.7.  Normatīvajos aktos izvirzāmas dar bības uzsākšanas prasības nav pietiekamas un 
neparedz subjektu atbilstības NILLTFNL prasībām pārbaudi.526 
8.3.8.  VID uzraugāmajiem subjektiem veicamā darbības uzsākšanas kontrole ir 
nepietiekama. Šobrīd attiecībā uz VID uzraugāmajiem subjektiem pastāv universāli 
darbības uzsākšanas kontroles mehānismi, kas ir vienādi attiecināmi uz visām 
                                                
519 Moneyval 4.kārtas ziņojums, 174.lpp., 186.lpp.  
520 Aptauja Nr.48: 43% no respondentiem norāda, ka sniedz saviem darbiniekiem NILLTFN apmācības darba 
tiesisko attiecību sākšanas brīdī un 40% respondentu atbildēja, ka s niedz NILLTFN apmācības darba tiesisko 
attiecību laikā  
521 Tabula Nr.8.12  
522 Tabula Nr.8.4  
523 Tabula Nr.8.4  
524 Aptauja Nr. 50  
525 Aptauja Nr.48, Aptauja Nr.50, vietnes apmeklētāju statistika – vidēji 350 apmeklētāji mēnesī  
526 Komerclikums, B daļa  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
91 
 Latvija reģistrētam juridiskajām peronam. Piemēram, komercsabiedrības 
dibinātājam, atverot pagaidu kontu kādā no Latvijas bankām, subjektam tiek 
piemērotas bankas kontrol es procedūr as. Turklāt, sakot ar  01.01.2017 UR, 
konstatējot atbilstību noteiktiem kritērijiem, nodos VID atzinuma sniegšanai 
informāciju par UR saņemto pieteikumu jauna komersanta reģistrācijai. Pamats 
ziņojuma nosūtīšanai būs, piemēram, ja pieteiktajā juridiskajā ad resē jau ir 
reģistrēti vairāk nekā 10 komersanti, vai, ja pieteikumā norādītais vienīgais valdes 
loceklis ir vie nīgais valdes loceklis vairāk nekā piecās kapitālsabiedrībās u.c.527  
8.3.9.  Minētā darbības uzsākšanas kontrole ir vērsta tikai uz juridisko personu uzr audzību, 
savukārt VID īstenotā nodokļu maksātāju reģistrācija ir vērsta uz visiem 
saimnieciskās darbības veicējiem. Tomēr, gan UR, gan VID veicamā subjektu 
darbības uzsākšanas kontrole ir universāla  visiem saimnieciskās darbības veicējiem  
un nav saistīta a r noteiktai profesijai raksturīgiem NILLTF riskiem.  
8.3.10.  Liela daļa respondentu norāda, ka viņiem ir ieviestas IKS.528 Ņemot vērā, ka 
NILLTFN klātienes pārbaudes nav veiktas, nav iespējams gūt pilnvērtīgu priekšstatu 
par IKS esamību un efektivitāti. Novērtējuma ietvaros iegūtie  dati un informācija 
liecina par to, ka ir nepieciešami būtiski uzlabojumi VID uzraugāmo subjektu IKS.529  
8.3.11.  Būtiska daļa no VID uzraugāmajiem subjektiem norāda, ka viņu nozares 
regulējošajos iekšējās kārtības noteikumos nav paredzēti disciplin ārsodi par 
NILLTFN procedūru un/vai politiku neievērošanu.530 Atbilstošu prasību un 
disciplināratbildības neesamība apgrūtina subjektu un to darbinieku 
godīguma/ētiskuma prasību ievērošanas uzraudzību. Ņemot vērā arī apstākli, ka 
VID Nodokļu pārvaldes NILLN daļas speciālisti nepiedalās subjektu klātienes 
pārbaudēs, VID nav iespējas pārliecināties par profesionālo ētikas normu 
ievērošanu uzraugāmo subjektu darbā. Tādējādi nav pieejama statistika par 
piemērojamiem disciplinārsodiem un izplatītākajiem pārkāpumie m, kas ļautu 
izstrādāt un piemērot atbilstošas preventīvās darbības.  
Nodokļu konsultanti, ārpakalpojumu grāmatveži un juridisko pakalpojumu sniedzēji  
8.3.12.  Nodokļu konsultanti, ārpakalpojuma grāmatvedības un juridisko pakalpojumu 
sniedzēji tiek vērtēti vienā ka tegorijā, jo liels skaits no šiem NILLTFNL subjektiem 
veic darbību vairāk nekā vienā no šīm nozarēm.  
8.3.13.  Nodokļu konsultāciju, ārpakalpojuma grāmatvedības un juridisko pakalpojumu 
nozarei piemīt vidēji augsts NILL ievainojamības  līmenis. Būtisku risku nodokļu  
konsultantu, ārpakalpojuma grāmatvežu un juridisko pakalpojumu sniedzēju 
darbībā rada iespēja sniegt pakalpojumus anonīmiem klientiem un neklātienē.  
8.3.14.  Nodokļu konsultācijas bieži vien tiek sniegtas vispārīgā veidā, nekonkretizējot 
faktiskos lietas apstākļu s, iesaistītos uzņēmumus, pakalpojumu/produktu apjomu. 
Tas apgrūtina iespēju noteikt, vai attiecīgās konsultācijas netiek izmantotas, lai 
izvairītos no nodokļu nomaksas.531 Ņemot vērā šo nozaru profesionāļu padziļinātās 
zināšanas normatīvajos aktos un ekonom ikā, pastāv risks, ka tie tiks izmantoti 
NILL, tai skaitā neapzināti.  
8.3.15.  Noziedznieki  var izmanto t sektora pārstāvjus, lai noslēptu NIL izcelsmi un/vai 
leģitimētu aktīvus dažādos  veidos, piemēram, izveidojot uzņēmumus un ārzonas 
uzņēmumu struktūras, sniedzot fiktīvus līgumus un citus darījumu dokumentus, 
sagatavotu vai revidētu uzņēmumu gada pārskatus, ļaunprātīgi izmantojot 
maksātnespēju un sniedzot konsultācijas. Arī daudzas no turpmāk minētajām 
ievainojamībām var pakļaut grāmatvežus apzinātai vai neapzinātai izmantošanai TF 
palīdzēšanā.      
8.3.16.  VID ieskatā ārpakalpojuma grāmatvežiem un nodokļu konsultantiem ir izvirzītas 
nepietiekami stingras prasības darbības uzsākšanai un ir nepi eciešama licencēšanas 
prasību ieviešana. Šobrīd minētos pakalpojumus var sniegt jebkurš komersants, 
kurš ir reģistrēts  UR. VID nav iespēju/rīku, kas ļautu aizliegt personām, kuras 
nodarbojas vai ir saistī tas ar personām, kuras nodarboja s ar noziedzīgu darb ību, 
kļūt par uzraugām ā subjekta  PLG. Normatīvajos aktos izvirzāmas darbības 
                                                
527 Likums par Latvijas republikas Uzņēmumu reģistru, 14.1 pants  
528 VID sniegtā informācija: 88.5% no respondentiem (6310 resp.) norādīja, ka ir ieviesuši iekšējās kontroles 
sistēmas.  
529 Aptauja Nr.48: 44% no respondentiem norāda, ka viņi veic noziedzīgi iegūtu  līdzekļu legalizācijas un 
terorisma finansēšanas riska izvērtējumu. Tajā pašā laikā 27% veic izvērtējumu reiz gadā vai biežāk. 68% no 
respondentiem norādīja, ka neveic arējos NILLTFN auditus.  
530 Tabula Nr.8.13  
531 Aptauja Nr.50  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
92 
 uzsākšanas prasības nav pietiekamas un neparedz subjektu atbilstības NILLTFNL 
prasībām pārbaudi.  
8.3.17.  Izvērtējuma veikšanai bija pieejams ierobežots informācijas apjoms par attiecīgo 
NILLTFNL subjektu godīgumu un ētiskumu. VID veikto pārbaužu ierobežotais 
apjoms neļauj pārliecināties par subjektu godīgumu.  
8.3.18.  Liela daļa no respondentiem norāda, ka pirms darbinieka pieņemšanas darbā, tie 
vērtē personas izglītību, reputāciju un mazāka daļa n o respondentiem norāda, ka 
viņi vērtē arī personas sodāmības faktu.532 Turklāt, vairākums no subjektiem 
uzskata, ka viņu  nozares profesionāļi ir lojāli un neiesaistīsies kriminālās 
darbībās.533 
8.3.19.  Subjektu godīgumu veicina to profesionālo apvienību pieņemtie ētikas kodeksi, 
piemēram:  
a) Latvijas Republikas grāmatvežu asociācija ir noteikusi, ka profesionālam 
grāmatvedim ir pienākums ievērot Profesionālo grāmatvežu Ētikas 
kodeksā534 noteiktos profesijas pamatprincipus. Papildus asociācija ir 
noteikusi savas grāmatvedības profesijas vērtības un principus.535  
b) Latvijas nodokļu konsultantu asociācija ir pieņēmusi Ētikas kodeksu, kas ir 
saistošs šīs asociācijas biedriem.536  
Dalība šajās aso ciācijās ir brīvprātīga un ētikas kodekss nav saistošs visiem 
profesijas pārstāvjiem. Turklāt, vienīgais sods, kas var tikt piemērots par ētikas 
normu neievērošanu, ir izslēgšana no asociācijas.  
8.3.20.  Savukārt Latvijas juristu biedrībai nav pieņemts ētikas kode kss.  
8.3.21.  Liela daļa no nodokļu konsultantiem, ārpakalpojuma grāmatvežiem un juridisko 
pakalpojumu sniedzējiem norāda, ka viņu iekšējais normatīvais regulējums dod 
iespēju savlaicīgi konstatēt potenciāli aizdomīgus darījumus, par kuriem būtu jāziņo 
KD.537 Taču, ļoti zems juristu ziņotu darījumu  skaits un praktiski neesoši nodokļu 
konsultantu un ārpakalpojumu grāmatvežu ziņojumi  KD, liecina par pretējo.538 
Nodokļu konsultantu, ārpakalpojuma grāmatvežu un juridisko pakalpojumu 
sniedzēju aizdomīgu un neparastu darījumu ziņošana ir neefektīva.  
8.3.22.  Izvērtējuma laikā identificētie galvenie draudi un ievainojamība sektorā ir:  
a) profesionāļu līdzdalība atvieglo NILL;  
b) slepenas vienošanās ar citiem regulētā sektora subjektiem;  
c) tiek izveidotas struktūras un starpnieki, kas  ļauj veikt NILL;  
d) fiktīvu līgumu un darījumu dokumentu sniegšana;  
e) nespēja identificēt aizdomīgus un neparastus darījumus un iesniegt ziņojumus 
par aizdomīgām darbībām;  
f) praktiski nepastāv darbības uzsākšanas  kontrole ; 
g) vāja VID veicamā subjektu uzraudzība.  
8.3.23.  Praksē pastāv gadījumi, kad nod okļu konsultanti, ārpakalpojuma grāmatveži un 
juridisko pakalpojumu sniedzēji izveido sarežģītas shēmas, kurās tiek iesaistīti 
iekšzemes uzņēmumi un ārzonu uzņēmumi, lai slēptu PLG un veicinātu NILL .539 
                                                
532 Tabula Nr.8.14  
533 Tabula Nr.8 .15 
534 Profesionālu grāmatvežu Ētikas kodekss. Pieejams: 
http://www.lzra.lv/files/Citi%20standarti/tikas_kodeksa_rokasgrmata.pdf  
535 Grāmatvedības profesijas vērtības un pamatprincipi. Pieejami: 
http://www.lrga.lv/sertifikacija/gramatvedibas -profesijas -vertib as-un-pamatprincipi  
536 Latvijas Nodokļu Konsultantu Asociācijas Ētikas Kodekss. Pieejams: 
http://www.lnka.lv/index.php?menu=9&lang=2  
537 Aptauja Nr.48: Uz jautājumu “Vai Jūsu iekšējais normatīvais regulējums dod iespēju savlaicīgi pārskatīt 
potenciālus aizdomīgu darījumu ziņojumus, par kuriem būtu jāziņo Kontroles dienestam?” 60% no 
respondentiem atbildēja “jā” un 28% no respondentiem atbi ldēja “vairāk jā, nekā nē”. Tabula Nr.8.16  
538 Tabula Nr.8.12  
539 Aptauja Nr.55  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
93 
 8.3.24.  Šī sektora pārstāvji ir identificēti kā personas, kas darbojas kopā ar citiem sektora 
pārstāvjiem, piemēram, advokātiem un finanšu konsultantiem, lai vecinātu NILL. 
Šāda sadarbība tika identificēta lielākajā Latvijas NILL tiesvedībā, t.s. “Digitālgeitā”.  
“Digiltālgeitas” lieta  
2000.gadā Latvijā tika uzsākts vairākus desmitus miljonus latu vērts digitālās televīzijas 
projekts, ko bija paredzēt s pilnībā ieviest līdz 2006.gadam. VAS “LVRTC” izveidoja meitas 
uzņēmumu  “DLRTC”, kas noslēdza vairāk nekā 30 milj . LVL vērtu līgumu ar Lie lbritānijas 
uzņēmumu “Kempmayer Media Limited” un tā meitas uzņēmumu “Kempmayer Media 
Latvia” (Kempmayer). Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Kempmayer ir čaulas kompānija, 
aiz kuras slēpās nezināmi īpašnieki, iespējams, Latvijā labi zināmi uzņēmēji un polit iķi, 
kuru nolūks bija izkrāpt naudu no valsts budžeta.  
Rīgas apgabaltiesa 2015.gadā pēc septiņu gadu tiesvedības kriminālprocesā par krāpšanu 
lielā apm ērā, amatnoziegumiem un NILL, četriem (no sākotnēji 20) apsūdzētajiem 
piesprieda naudas sodu 18 tūkst. EU R apmērā katram, deviņiem apsūdzētajiem, t.sk. 
vienam zvērinātam advokātam un tīs finanšu konsultantiem – piesprieda naudas sodu no 
18 tūkst. līdz 72 tūkst. EUR apmērā un brīvības atņemšanu (1 -3 gadi atkarībā no 
nodarījuma smaguma). Četri apsūdzētie, t.sk.  viens zvērināts advokāts – attaisnoti. 
Valsts labā piedzīti NIL 200 tūkst. EUR apmērā.  
 
8.3.25.  VID norāda, ka VID Nodokļu departamenta veiktās klātienes pārbaudes laikā tika 
secināts , ka lie lākā daļa minētā sektora subjektu  izpilda NILLTFN prasības, taču tā 
daļa likuma subjektu, kura neizpilda NILLTFN prasības, var radīt būtisku 
apdraudējumu.   
8.3.26.  Nolaidīgie likuma subjekti, kuri neizpilda vai daļēji izpilda NILLTFNL prasības, 
ieskaitot klientu padziļinātu izpēti, klientu apstip rināšanas un uzraudzības 
procedūras, var veicināt  NILLTF. Dažkārt NILLTFNL subjekti var apzināti rīkoties 
negodprātīgi, lai iegūtu konkurences priekšrocības.  
8.3.27.  Pēdējos gados NILL risks, ko rada koordinētas rīcības trūkums, ir palicis nemainīgi 
augsts. VID t uvākajā laikā  plāno palielināt  darbinieku, kuri veic NILLTFNL subjektu 
uzraudzību, apmācības. Darbinieku zināšanu līmenis NILLTFN jomā palielināšana 
var samazināt vai pat novērst darbinieku apzināti negodprātīgu vai nolaidīgu rīcību.  
Personas, kas darboja s kā aģenti vai starpnieki nekustamo īpašuma darījumos  
8.3.28.  Nekustamā īpašuma tirgotāju un starpnieku pakalpojumus var sniegt jebkurš 
komersants, kas ir reģistrēts  UR vai VID nodokļu maksātāju reģistrā kā 
saimnieciskās darbības veicējs. Ir svarīgi ievērot, ka tikai viena desmitdaļa no visu 
nekustamā īpašuma darījumiem tiek veikta, izmantojot nekustamā īpašuma 
aģentus vai starpniekus.540 
8.3.29.  Šajā sektorā pastāv vidēja  NILL ievainojamība . Apskatāmajā sektorā paaugstinātu 
NILL iespējamību rada iespēja sniegt pakalpojumu s anonīmiem klientiem, 
neklātienē, kā arī ar aģentu starpniecību.541 Turklāt, imigrācijas regulējums paredz 
iespēju saņemt termiņuzturēšanās atļauju ieguldot līdzekļus nekustamajā 
īpašumā,542 kas rada lielāku ārvalstu klientu, it īpaši no NVS valstīm, naudas l īdzekļu 
plūsmu.543 
8.3.30.  Nekustamā īpašuma iegāde ir iecienīta metode noziedznieku vidū ar mērķi slēpt 
NIL, izmantojot juridiskas personas un vienošanās. Tas nozīmē, ka nekustamais 
īpašums var tikt iegādāts, izmantojot juridisku personu, kurā darbojas noziedznieki  
vai to sabiedrotie, ar mērķi apgrūtināt NIL identificēšanu vai slēpt NIL izcelsmi. 
Praksē pastāv gadījumi, kad nekustamā īpašuma aģentūru darbinieki veicina NILL, 
veicot nekustamā īpašuma iegādi .544 
                                                
540 Aptauja Nr.49  
541 Aptauja Nr.50  
542 Imigrācijas likums, 23.pants  
543 PMLP statistika. Pieejama: http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/uzturesanas -atlaujas.html  
544 Aptauja Nr.55  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
94 
 8.3.31.  Latvijas nekustamo īpašumu tirgus ir mazāk aizsargāts no NILLTF, jo Latvijā 
nekustamo īpašumu var iegadāties arī ārzonu juridiskas personas, aiz kurām tiek 
slēpts nekustamā īpašuma patiesais īpašnieks un viņa atrašanas vieta. Kad bona 
fide ieguvējs  ir iegādājies  nekustamo īpašumu , pirkumu ir grūtāk ierobežot un 
atgūt.545 
8.3.32.  Personām, kas darbojas kā aģenti vai starpnieki nekustamo īpašumu darījumos ir 
izvirzītas nepietiekami stingras prasības darbības uzsākšanai un būtu ieteicams 
apsvērt licencēšanas prasību iev iešanu. VID veiktā darbības uzsākšanas kontrole 
šajā gadījumā nav pietiekama, ņemot vērā nozarei raksturīgos NILL riskus. Ir 
nepieciešams veikt pasākumus darbības uzsākšanas kontroles stiprināšanai, lai 
novērstu, ka noziedznieki vai to sabiedrotie kļūst pa r personām, kas darbojas kā 
aģenti un starpnieki nekustamo īpašumu darījumos un veic NILL. Pie šāda 
secinājuma 2012.gadā ir nonākuši arī Moneyval speciālisti,546 taču Novērtējumā tiek 
secināts, ka būtisks progress šajā jautājuma nav panākts.  
8.3.33.  Liela daļa no p ersonām, kas darbojas kā aģenti vai starpnieki nekustamo īpašumu 
darījumos norāda, ka pirms darbinieku pieņemšanas darbā, tie vērtē personas 
izglītību, reputāciju un mazāka daļa no respondentiem norāda, ka viņi vērtē arī 
personas sodāmības faktu.547 Turklāt,  vairākums no subjektiem uzskata, ka viņu 
nozares profesionāļi ir lojāli un neiesaistīsies kriminālās darbībās.548 
8.3.34.  Latvijas nekustamo īpašumu darījumu asociācija (LANĪDA) ir pieņēmusi Ētikas 
kodeksu, kurā ir noteikts, ka asociācijas biedriem jāveic savus pie nākumus ar 
vislielāko godprātību, savu pienākumu izpildē ir jābūt objektīviem, prasmīgiem, 
godīgiem un uzticamiem, jāievēro atbilstību likumiem, noteikumiem un 
standartiem.549 Taču, dalība šajā asociācijā ir brīvprātīga un ētikas kodekss nav 
saistošs visiem profesijas pārstāvjiem. Turklāt, vienīgais sods, kas var būt 
piemērots par ētikas normu neievērošanu, ir izslēgšana no asociācijas.  
8.3.35.  Liela daļa no personām, kas darbojas kā aģenti vai starpnieki nekustamo īpašumu 
darījumos norāda, ka viņu IKS dod iespēju sa vlaicīgi konstatēt potenciālus 
aizdomīgus vai neparastus darījumus, par kuriem būtu jāziņo KD.550 Moneyval 
eksperti jau 2012.gadā norādīja , ka aģenti un starpnieki, kas darbojas nekustamo 
īpašumu darījumos nav ziņojuši KD par aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem. 
Arī pārskata periodā KD nav saņēmis nevienu šīs subjektu grupas ziņojumu par 
aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem.551 Kopumā secināms, ka šai subjektu 
grupai ir zems NILL risku izpratnes līmenis, kas var liegt subjektiem un to 
darbiniekiem laic īgi identificēt aizdomīgus un neparastus darījumus un ziņot par to 
KD un tie var tikt iesaistīti NILL .  
8.3.36.  Daudziem nekustamā īpašuma aģentiem un starpniekiem, pat ja tie veic klientu 
padziļinātu  izpēti, var rasties problēmas ar normatīvo aktu piemērošanu, la i 
identificētu NILL. Var pastāvēt situācijas, k urā NILL tiek iesaistīti vairāku profesiju 
pārstāvji, piemēram, advokāti vai finanšu konsultanti , kuri palīdz klientiem NILL, 
tad pastāv  liela iespēja, ka NIL tiek legalizēti, lai gan nekustamā īpašuma aģenti 
būs veikuši padziļinātu  klientu izpēti.  
8.3.37.  Nekustamā īpašuma aģenti un starpnieki arī saskara s ar grūtībām identificē jot PLG, 
kad nekustamais īpašums pieder juridiskai personai, jo īpaši, kad tā s ir ārvalstu 
juridiskas personas.  
8.3.38.  Nekustamā īpašuma aģenti nevei c naudas pārskaitījums, tādēļ nekustamā īpašuma 
darījumā parasti tiek iesaistītas arī citas personas, kā piemēram, juristi vai finanšu 
konsultanti, tādēļ ļoti bieži nekustamā īpašuma aģenti neveic klientu padziļinātu  
izpēti, jo nekustamā īpašuma aģenti pļa ujas uz citu NILLTFN L subjektu veikto 
padziļināto klientu izpēti. Iepriekš norādītais var radīt situācijas, kad nekustamā 
īpašuma aģentiem ir zems zināšanu un izpratnes līmenis par to klientiem, kas 
apgrūtina aizdomīgu darījumu vai klientu identificēšanu.  
                                                
545 Aptauja Nr.55  
546 Moneyval 4.kārtas ziņojums, 262.lpp.  
547 Tabula Nr.8.14  
548 Tabula Nr.8.15  
549 Latvijas nekustamo īpašumu darījumu asociācijas  Ētikas kodekss. Pieejams: 
http://www.lanida.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=53&Itemid=360&lang=lv  
550 Aptauja Nr.48: Uz jautājumu “Vai Jūsu iekšējais normatīvais regulējums dod iespēju savlaicīgi pārskatīt 
potenciālus aizdomīgu darījumu ziņojumus, par kuriem būtu jāziņo Kontroles dienestam?” 60% no 
respondentiem atbildēja “jā” un 28% no respondentiem atbildēj a “vairāk jā, nekā nē”. Tabula Nr.8.16  
551 Tabula Nr.8.12  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
95 
 8.3.39.  NILLTFNL subjekti, kuri neveic klientu padziļinātu  izpēti, un ziņojumu par 
neparastiem un aizdomīgiem darījumiem neesamība, samazina iespēju TAI atklāt 
NILLTF.  
8.3.40.  Galvenie NIILTF riski un ievainojamības faktori nekustamo īpašumu aģentu sektorā 
ir: 
a) darījumus, kuros piedalās nekustama  īpašuma aģenti vai starpnieki, tiek 
iesaistīt  ar citu nozaru profesionāļi, kas organizē  īpašuma iegādi;  
b) nolaidīgi darbinieki, kuri neievēro NILLTFNL prasības, veicina NILLTF;  
c) ziņojumu par neparastiem vai aizdomīgiem  darījumiem neesamība;  
d) prasību neesamība darbības uzsākšanai;  
e) vāja uzraudzība.  
Transportlīdzekļu tir gotāji un starpnieki darījumos ar transportlīdzekļiem  
8.3.41.  Komersanti, kas nodarbojas ar transportlīdzekļu tirdzniecību, kļūst par NILLTFNL 
subjektiem tad, ja izpildās skaidras naudas darījumu nosacījums (15 000 EUR) .552 
8.3.42.  Šajā sektorā pastāv vidēji augsta  NILL ievainojamība . Būtisku risku 
transportlīdzekļu tirdzniecības jomā rada apstāklis, ka ir iespējama neklātienes 
pakalpojumu sniegšana, anonīma pakalpojumu sniegšana, kā arī samērā izplatīta ir 
pakalpojuma sniegšana, izmantojot aģentu starpni ecību. Turklāt, VID norāda, ka ir 
konstatēti gadījumi, kad paši subjekti ir bijuši iesaistīti predikatīvu noziedzīgu 
nodarījumu izdarīšanā (piemēram, krāpnieciskos darīju mos ar PVN).  
8.3.43.  VID ieskatā , šai nozarei piemīt vidējs risks tikt iesaistītai NILL , salīdzinājumā ar 
citām VID uzraugāmiem subjektiem , tāpēc, šobrīd nav paredzēts, ka būtu 
nepieciešams ieviest transportlīdzekļu tirgotāju licencēšanu.553 Šobrīd 
transportlīdzekļu  tirgotāji , uzsakot darbību , reģistrē VID savas tirdzniecības vietas.  
8.3.44.  Liela daļa no personām, kas nodarbojas ar transportlīdzekļu tirdzniecību norāda, ka 
pirms darbinieka pieņemšanas darbā, viņi vērtē personas izglītību, reputāciju . 
Mazāka daļa respondent u norāda, ka viņi vērtē arī personas sodāmības faktu.554 
Turklāt, vairākums no subjektiem uzskata, ka viņu nozares profesionāļi ir lojāli un 
neiesaistīsies kriminālās darbībās.555 Tomēr šīs atbildes jāvērtē piesardzīgi, ņemot 
vērā, ka ir konstatēti gadījumi, ka d subjekti ir bijuši iesaistīti krāpnieciskos 
darījumos . 
8.3.45.  Liela daļ a no personām, kas nodarboja s ar transportlīdzekļu tirdzniecību, norāda, 
ka viņu IKS dod iespēju savlaicīgi konstatēt potenciālus  aizdomīgus vai neparastus 
darījumus, par kuriem būtu jāziņo KD.556 Transportlīdzekļu tirgotāji pārskata 
periodā ir iesni eguši ziņojumus par 99 neparastiem darījumiem.557 Tomēr 
transportlīdzekļu tirgotāju ziņotie darījumi nav tikuši izmantoti materiālos, kas 
nodoti TAI. Ņemot vērā zemo ziņošanas efektivitāti, ir secinām s, ka šai subjektu 
grupai ir zems NILL ievainojamības  izpratnes līmenis, kas var liegt subjektiem un 
to darbiniekiem laicīgi identificēt aizdomīgus un neparastus darījumus un ziņot par 
tiem KD , un tie var tikt iesaistīti NILL.   
Personas, kas nodarbojas ar dārgmetālu un dārgakmeņu tirdzniecību  
8.3.46.  Personas, kas nodarbojas ar dārgmetālu un dārgakmeņu tirdzniecību, kļūst par 
NILLTFNL subjektiem tad, ja izpildās skaidras naudas darījumu nosacījums  (15 
000).558  
8.3.47.  Dārgmetālu un dārgakmeņu tirdzniecības jomas NILL ievain ojamība  ir vidēja, jo 
dārgmetāli, dārgakmeņi un to izstrādājumi ir mazas, dārgas, viegli transportējamas 
preces, kas var tikt viegli izmantotas NILL. Grūti noteikt to iespējamo tirgus vērtību . 
Attiecīgi pārbaužu rezultātā nevar konstatēt neparastus un aizdomīgus darījumus, 
                                                
552 NILLTFNL, 3.panta 1.dalas 9.punkts  
553 Aptauja Nr.50  
554 Tabula Nr.8.14  
555 Tabula Nr.8.15  
556 Aptauja Nr.48: Uz jautājumu “Vai Jūsu iekšējais normatīvais regulējums dod iespēju savlaicīgi pārskatīt 
potenciālus aizdomīgu darījumu ziņojumus, par kuriem būtu jāziņo Kontroles dienestam?” 60% no 
respondentiem atbildēja “jā” un 28% no respondentiem atbi ldēja “vairāk jā, nekā nē”. Tabula Nr.8.16  
557 Tabula Nr.8.12  
558 NILTFNL, 3. panta pirmās daļas 9.punkts  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
96 
 par kuriem nav ziņots.  Turklāt, i r grūti un laikietilpīgi izsekot veiktajiem darījumiem 
un šī darbības joma var tikt izmantota nodokļu izvairīšanās shēmās.  
8.3.48.  Personām, kuras veic  saimniecisko darbību ar dārgmetāliem, dārgakmeņiem un to 
izstrādājumiem, ir pienākums šādas saimnieciskās darbības veikšanas vietas 
reģistrēt Latvijas proves birojā .559 Taču, reģistrācijas gaitā netiek pārbaudīta un 
vērtēta subjekta atbilstība NILLTFN prasī bām. 
8.3.49.  VID darbības uzsākšanas uzraudzība nav pietiekama, jo nav iespēju/rīku, lai 
aizliegtu personām, kuras nodarbojas vai ir saistītas ar personām, kuras nodarbojas 
ar noziedzīgu darbību, kļūt par uzraugām ā subjekta  PLG. Normatīvajos aktos 
izvirzāmās darbī bas uzsākšanas prasības nav pietiekamas un neparedz VID 
pienākumu pārbaudīt subjektu atbilstību NILLTFNL prasībām .  
8.3.50.  Ir ierosināti trīs kriminālprocesi par NILL, kuros iesaistītas personas, kas nodarbojas 
ar dārgmetālu, dārgakmeņu un to izstrādājumu tirdzniecību.  
8.3.51.  Subjektu un to darbinieku godīguma/ētiskuma prasību ievērošanas uzraudzība ir 
nepietiekama. VID nav iespējas pārliecināties par profesionālo ētikas normu 
ievērošanu uzraugāmo subjektu darbā. Nav nodrošināta subjektu un viņu 
darbinieku darbība s atbilstība godīguma/ētiskuma prasībām. Turklāt nav pieejama 
statistika par piemērotajiem disciplinārsodiem.  
8.3.52.  Pārskata periodā personas, kas nodarbojas ar dārgmetālu un dārg akmeņu 
tirdzniecību, ir ziņojuša s KD par 3 aizdomīgiem un  97 neparastiem darījumi em.560 
Tomēr jānorāda, ka līdz 2016.gadam subjekti nav ziņojuši KD par aizdomīgiem 
darījumiem. Tikai divi darījumi, par kuriem KD ziņoja personas, kas nodarbojas ar 
dārgmetālu un dārgakmeņu tirdzniecību, tikuši izmantoti materiālos, kas nodoti 
TAI.561 Ņemot vē rā zemo ziņošanas efektivitāti, ir secināms, ka šai subjektu grupai 
ir zems NILL risku izpratnes līmenis, kas var liegt subjektiem un to darbiniekiem 
laicīgi identificēt aizdomīgus un neparastus darījumus un ziņot par tiem KD , un tie 
var tikt iesaistīti NI LL. 
 
8.4.  Zvērināti advokāti  
8.4.1.  Atbilstoši esošajam NILLTFNL regulējumam zvērināti advokāti kļūst par NILLTFNL 
subjektiem, tikai tad, kad tie, darbojoties savu klientu vārdā un labā, sniedz 
palīdzību darījumu plānošanā, veikšanā, piedalās tajos vai veic citas ar darījumiem 
saistītas tādas profesionālas darbības sava klienta labā , kas norādītas NILLTFNL 
3.panta pirmās daļas 4.punktā.   
8.4.2.  Saskaņā  ar LZAP sniegto informāciju uz pārskata period a beigām Latvijā bija  1265 
zvērināti advokāti un 111 zvērinātu advokātu palīgi.562   
8.4.3.  Kopumā Zvērinātu advokātu NILL ievainojamība  ir vērtējama  kā vidēja . Zvērinātu 
advokātu profesijas naudas līdzekļu apgrozījums ir zems salīdzinājumā ar citiem 
nefinanšu sektora subjektiem un skaidras naudas īpatsvars ir vidējs.   
8.4.4.  Daļa no advokāt u sniegtajiem pakalpojumiem ir pievilcīgi noziedzniekiem, kas vēlas 
slēpt NIL izcelsmi. Pastāv risks, ka zvērināti advokāti var tikt neapzināti 
iesaistīti/izmatoti NILL, piemēram, darījumiem nepieciešamo dokumentu 
sagatavošanā, juridisku struktūru izveidē,  kas ļauj slēpt NIL un PLG.  Latvijā ir 
pirmās tiesu instances notiesājošs spriedums krimināllietā pret zvērinātu advokātu 
par NILL, kurš nav stājies spēkā, jo ir pārsūdzēts.  
8.4.5.  Galvenie šī sektora draudi un ievainojamība, kas tika identificēti šī Novērtējuma  
procesā:  
a) negodprātīgie profesijas  pārstāvji sekmē NILL;  
b) noziedznieki izmanto zvērinātus advokātus un citus juridiskās profesijas 
pārstāvjus, lai iegūtu  īpašumu un nodrošinātu tā izmantošanu par noziedzīgi 
iegūtajiem līdzekļiem;  
                                                
559 MK 20.08.2002. noteikumu Nr. 367 “Kārtība, kādā reģistrējamas saimnieciskās darbības vietas darbam ar 
dārgmetāliem, dārgakmeņiem un to izstrādājumiem, t o obligātās provēšanas un marķēšanas kārtība un 
neprovētu dārgmetālu, dārgakmeņu un to izstrādājumu uzglabāšanas kārtība”  
560 Tabula Nr.8.12  
561 KD sniegtā informācija  
562 Tabula Nr.8.17  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
97 
 c) ir konstatēti trūkumi zvērinātu advokātu uzraudzības procesā.  
8.4.6.  Latvijā zvērinātu advokātu darbības uzsākšanas kontrole ir augsta. Liela daļa 
pretendentu nespēj izpildīt izvirzītās prasības un tā arī nekļūst par zvērinātiem 
advokātiem563. Lai kļūtu par zvērinātu advokātu , ir jānokā rto eksāmens  un jāatbilst 
augstām izglītības, pieredzes, reputācijas un personīgo īpašību prasībām. Pastāv 
zema v arbūtība, ka, lai īstenotu NILL, potenciālais pārkāpējs izvēlēsies kļūt par 
advokātu.  
8.4.7.  Tā kā LZAP neveic klātienes un neklātienes pārbaudes, LZAP nevar pārbaudīt vai 
tiek ievēroti instrukcijā „Kārtība par veicamo pasākumu kopumu NILLTFNL prasību 
izpildes nodrošināšanai” noteiktie pienākumi, un to vai zvērināti advokāti un 
zvērinātu advokātu biroji ir izveidojuši un piemēro IKS un cik efektīvi tas  tiek darīts.  
8.4.8.  Zvērinātu advokātu profesionālā ētika ir augstā līmenī un atbilst 
godīguma/ētiskuma prasībām. Par neētisku rīcību, profesionālās ētikas normu 
pārkāpumu zvērinātiem advokātiem ir paredzēta disciplināratbildība (smagākais 
sods – izslēgšana).564 Paši zvērināti advokāti uzskata, ka viņu nozares profesionāļi 
ir ar augstu profesionālo ētikas apziņu un neiesaist ās noziedzīgās darbībās.565 
Zvērinātu advokātu godīgumu un darbības atbilstību ētikas standartiem kopš 
2012.gada u zrauga Ētikas komisija.  
8.4.9.  Zvērinātu advokātu zināšanas par NILL ir vidējā līmenī. Jau 2012.gadā Moneyval 
eksperti ir norādījuši, ka zvērinātu advokātu zināšanas ir vienas no labākajām 
nefinanšu sektorā.566 Zvērinātiem advokātiem ir  obligāti jāiziet noteikts apmācību 
stundu skaits kat ru gadu, kā arī LZAP katru gadu organizē vairākas apmācības NILL 
jomā.567  
8.4.10.  Apmācībās par NILL ir piedalījies salīdzinoši liels skaits advokātu568, tomēr pēc 
apmācībām netiek veikta zināšanu pārbaude, ko LZAP plāno ieviest tuvākajā laikā. 
Novērtējumā konstatēts , ka no LZAP puses notiek darbs pie tā, lai paredzētu, ka 
zvērinātiem advokātiem noteikts stundu skaits no apmācībām obligāti ir jāvelta 
NILLTFN jomai.  Zvērinātiem advokātiem ir pieejamas maz informācijas par Latvijā 
aktuālākajām NILLTF tipoloģijām un risk iem. 
8.4.11.  IKS efektivitāte ir vidēja  un IKS prasību ievērošana tiek novērtēta vidējā līmenī . 
Nav iespējams saņemt zvērināta advokāta pakalpojumus anonīmi bez klienta 
identifikācijas un normatīvais regulējums nosaka, ka zvērinātiem advokātiem jāved 
klientu lietu uzskaite.569 Lai advokāts sniegtu juridisko palīdzību , ir nepieciešams ar 
klientu noslēgt vienošanos, kā arī atsevišķos gadījumos nepieciešams arī orderis 
noteiktu darbību veikšanai. Visas vienošanās un orderi tiek numurēti, tādējādi LZAP 
ir iespējas pārbaudīt klientu uzskaites vešanas kārtības ievērošanu.  
8.4.12.  Lai arī n ormatīvais regulējums nenosaka zvērinātiem advokātiem obligātu IKS 
izveidi570, iekšējā kontrole ir veicama atbilstoši LZAP instrukcijai.571 Paši zvērināti 
advokāti norāda, ka ir ieviesuši un piemēro IKS atbilstoši instrukcijai.572 Tomēr 
nevar gūt pārliecī bu par to, vai zvērinātu advokātu birojos ir izveidota un tiek 
pielietota IKS vai arī tiek veikta iekšējā kontrole un cik efektīvi tas tiek darīts, jo 
LZAP neveic klātienes/neklātienes pārbaudes. Pozitīvi vērtējams apstāklis, ka 
zvērināti advokāti ziņo par  neparastiem un aizdomīgiem darījumiem.  
8.4.13.  Ziņošanas par neparastiem uz aizdomīgiem darījumiem uzraudzība un efektivitāte 
ir vidēji augsta. Zvērināti advokāti pārskata periodā ir snieguši ziņojumus par 142 
aizdomīgiem darījumiem.573 Pēc zvērinātu advokātu ziņojumiem 28 darījumus KD ir 
izmantojis sagatavojot materiālu TAI, kas, saskaņā ar pieejamo ziņojumu 
                                                
563 Tabula Nr.8.18  
564 Latvijas Republikas Advokatūras likums, 73.pants  
565Aptauja Nr.39: “Vai Jūs uzskatāt, ka Jūsu nozares profesionāļi neiesaistīsies kriminālās darbībās?” 100% 
atbildēja “jā”  
566 Moneyval 4.kārtas ziņojums, 191.lpp. 1298.punkts  
567 Tabula Nr.8.21  
568 Tabula Nr.8.22  
569 Advokatūras likums, 59.pants  
570 NILLTFNL, 6.pants  
571 Kārtība par veicamo pasākumu kopumu Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
novēršanas likuma prasību izpildes nodrošināšanai, pieejama: www.advokatura.lv  
572 Aptauja Nr.39: “Vai Jums ir ieviestas iekšējās kontroles sistēmas, kas nodrošina, ka tiek pievērsta pienācīga 
uzmanība augsta riska klientiem, to darījumiem un citām darījumā iesaistītajām pusēm un to izcelsmes 
valstīm?” 60% atbildēja “jā”  
573 Tabula Nr.8.2 3 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
98 
 efektivitātes izvērtējumu, norāda uz vidēji augstu ziņojumu efektivitāti un spēju 
sagatavot kvalitatīvu ziņojumu.  
8.4.14.  Zvērināti advokā ti klientu izpētes rezultātā iegūto informāciju saglabā.  NILLTFNL 
paredz atsevišķus izņēmuma gadījumus, kad zvērinātiem advokātiem nav 
pienākums iesniegt ziņojumu.574 
8.4.15.  Pamatojoties uz šo draudu un ievainojamības analīzi, būtiskie šīs nozares riski ir:   
a) negodprātīgie profesijas pārstāvji , kas  atvieglo NILL procesu, ļaujot 
noziedzniekiem saņemt juridiskos pakalpojumus un nodrošinot tiem piekļ uvi 
pārējam regulētajam sektoram;  
b) profesijas pārstāvji var nenodrošin āt savas darbības atbilstību NILLTFNL 
prasībām, kā rezultātā tie neveic  atbilstošu klientu pārbaudi un identificēt 
aizdomīgus darījumus.  
 
8.5.  Zvērināti notāri  
8.5.1.  Atbilstoši esošajam NILLTFNL regulējumam zvērināti notāri ne vienmēr ir NILLTFNL 
subjekti un kļūst par NILLTFNL subjektiem, tikai tad, kad tie, darbojoties savu 
klientu vārdā un labā, sniedz palīdzību darījumu plānošanā, veikšanā, piedalās tajos 
vai veic citas ar darījumiem saistītas tādas profesionālas darbības sava klienta labā , 
kas norādītas NILLTFNL 3.p anta pirmās daļas 4.punktā.   
8.5.2.  Saskaņā ar LZNP sniegto informāciju, Latvijā uz 2016.gadu ir 107 zvērināti notāri 
un 66 zvērinātu notāru palīgu.575  
8.5.3.  Zvērinātu notāru NILL ievainojamība  ir vidēji zema , jo z vērinātiem not āriem ir 
salīdzinoši zems naudas līdzekļu apgrozījums, klientu bāzes profilam piemīt vidējs 
risks, darbība ar skaidru naudu ir neliela,  kā arī nav iespējama paka lpojuma 
saņemšana ne attālināti, ne anonīmi .  
8.5.4.  Pastāv risks, ka zvērināti notāri  var tikt izmantoti (arī neapzināti) nekustamā 
īpašuma izkrāpšanas shēmās, jo zvērinātiem notāriem ne vienmēr ir pieejama visa 
informācija par darījumu. Zvērināti notāri var tikt izmantoti NILL gadījumos, kad 
par nekustamo īpašumu notiek norēķināšanas skai drā naudā ar nezināmas 
izcelsmes naudas līdzekļiem . Noziedznieki izmanto zvērinātus notārus un citus 
juridiskās profesijas pārstāvjus, lai iegūtu nekustamo īpašumu un nodrošinātu tā 
izmantošanu par noziedzīgi iegūtajiem līdzekļiem.  
8.5.5.  Zvērinātus notārus var i zmantot, lai apliecinātu ekonomiski neracionālus un 
nepamatotus līgumus (piemēram, darījumus, kuri tiek slēgti par cenu, kas 
acīmredzami neatbilst tirgus cenai), kurus pēc tam var izmantot NILL īstenošanai, 
t.sk. arī neesošu parādu piedziņai.  
8.5.6.  Zvērinātu no tāru darbības uzsākšanas kontrole ir augsta.576 Normatīvajos aktos ir 
izvirzītas augstas prasības (izglītības, pieredzes, reputācijas, personīgo īpašību) 
personai, kas vēlas kļūt par zvērinātu notāru . Darbības uzsākšanas brīdī tiek vērtēta 
kandidāta reputāci ja, tiek pārbaudītas zināšanas un zvērinātu notāru pretendentiem 
ir jānokārto eksāmens. Zvērināti notāri ir valsts amatpersonas, kuras amatā ieceļ 
tieslietu ministrs un pastāv zema varbūtība, ka, lai īstenotu NILL potenciālais 
pārkāpējs izvēlēsies kļūt par  zvērinātu notāru, lai to īstenotu.  
8.5.7.  Normatīvais regulējums nenosaka zvērinātiem notāriem obligātu IKS izveidi 
NILLTFN jomā577, tomēr zvērināti notāri aptaujā norāda, ka tiem ir izveidota IKS.578 
Ņemot vērā, ka LZNP neveic klātienes NILLTFN pārbaudes, nav iespē jams 
pārliecināties par zvērinātu notāru izveidoto IKS atbilstību.  
8.5.8.  Zvērinātu notāru profesionālā ētika ir augstā līmenī un atbilst godīguma/ētiskuma 
prasībām un p ar profesionālās ētikas normu pārkāpšanu zvērināti notāri ir 
disciplināri atbildīgi . Papildus  atbildību nosaka fakts, ka z vērināti notāri ir valsts 
amatpersonas. Par neētisku rīcību, profesionālās ētikas normu pārkāpumu 
                                                
574 NILLTFNL, 30.panta trešā daļa  
575 Tabula Nr.8.17  
576 Tabula Nr.8.19  
577 NILLTFNL, 6.pants  
578 Aptauja Nr.42: “Vai Jums ir ieviestas iekšējās kontroles sistēmas, kas nodrošina, ka tiek pievērsta pienācīga 
uzmanība augsta riska klientiem, to darījumiem un citām darījumā iesaistītajām pusēm un to izcelsmes 
valstīm?” 90% atbildēja “jā”  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
99 
 zvērinātiem notāriem var tikt piemērota disciplināratbildība (smagākais sods – 
izslēgšana). LZNP ir pieņēmusi ētikas kodeksu un Zvērinātiem notāriem 
profesionālās ētikas ievērošana ir obligāta. Paši zvērināti notāri uzskata, ka viņu 
nozares profesionāļi neiesaistīsities noziedzīgās darbībās.579 Neskatoties uz to p ret 
diviem zvērinātiem notāriem 2012.gadā tika ierosinātas krimināllieta s, no kurām 
vienā lietā 2015.gadā zvērināts notārs tika notiesāts par izvairīšanos no nodokļu 
nomaksas.  
8.5.9.  Zvērinātiem notāriem ir nepietiekamas zināšanas NILLTFN jomā un tās vērtējama 
kā vidējas. 2016.gadā LZNP ir uzsākusi apmācību organizēšanu NILLTFN jomā . Ir 
notikušas trīs apmācības, kurās katrā no tām ir piedalījušies vairāk nekā 90% no 
zvērinātu notāru kopskaita.580 Arī 2012.gadā Moneyval eksperti ir norādījuši, ka 
zvērinātu notāru zināšanas ir vienas no labākajām nefinanšu sektorā.581 
8.5.10.  Pozitīvi vērtējams, k a pēc apmācībām t iek veikta zināšanu pārbaude un apmācības 
notiek interaktīvā veidā nelielās grupās, lai nodrošinātu to efektivitāti. Papildus tam 
zvērinātiem notāriem ir  obligāti jāiziet kvalifikāciju pilnveidojošas apmācības katru 
gadu. 
8.5.11.  Zvērinātu notāru ziņošanas par neparastiem uz aizdomīgiem darījumiem 
efektivitāte ir  vidēji zemā līmeni. Lai gan pārskata periodā zvērināti notāri ir 
iesnieguši ziņojumus par 25 aizdomīgiem darījumiem un 64 neparastiem 
darījumiem.582 KD nav izmantojis ziņotos darījumus materiālu sagatavošanai  TAI. 
LZNP norāda, ka z vērinātiem notāriem ir maz informācijas par Latvijā aktuālākajām 
NILLTF tipoloģijām un riskiem.  
8.5.12.  NILLTFNL paredz atsevišķus izņēmuma gadījumus, kad zvērinātiem notāriem nav 
pienākums iesniegt ziņojumu.583 
 
8.6.  Zvērināti revidenti  
8.6.1.  Saskaņā ar NILLTFL 3.panta pirmās daļas 3.punktu zvērināti revidenti ir NILLTFNL 
subjekti.  
8.6.2.  Saskaņā ar LZRA sniegto informāciju, Latvijā uz 2016.gada beigām bija 167 
zvērināti revidenti. 584 
8.6.3.  Zvērinātu revidentiem NILL  ievainojamība  ir zema . Nozarei  ir zems naudas līdzekļu 
apgrozījums, mazs skaidras naudas īpatsvars un ir maz ārvalstu klientu, kā arī nav 
iespējama pakalpojuma saņemšana attālināti vai anonīmi . 
8.6.4.  Pastāv risks, ka zvērināti revidenti sniedzot  konsultācijas finanšu grāmatvedības, 
nodokļu un komercdarbības jautājumos, sniedzot praktiskus ieteikumus uzskaites 
pilnveidošanai un darījumu konsultācijas var tikt izmantoti darījumu strukturēšanai, 
lai izvairītos no nodokļu nomaksas vai veiktu NILL. Nav izveidots kontroles 
mehānisms, kurš varētu konstatēt iespējamos gadījumus, kad zvērināti revidenti 
nav pilnībā ievērojuši NILLTFNL prasības.  
8.6.5.  Zvērinātus  revident us mēdz  izmantot apliecinājumu sagatavošanai par faktiski 
notikušiem darījumiem, piemēram, preču piegādi, pakalpojumu saņemšanu. Šādi 
apliecinājumi tiek izmantoti, lai pierādītu VID darījuma faktu. Pastāv risks, ka 
noziedznieki varētu mēģināt izmantot zvērinātus revidentus arī apliecinājumu 
sagatavoš anai par fiktīviem darījumiem.  
8.6.6.  Darbības uzsākšanas kontrole ir augstā līmenī. Normatīvajos aktos izvirzītas 
augstas prasības (izglītības, pieredzes, reputācijas, personīgo īpašību) personai, kas 
vēlas kļūt par zvērinātu revidentu un zvērinātu revidentu pr etendentiem ir jānokārto 
pieci kvalifikācijas eksāmeni .585  
8.6.7.  Zvērinātiem revidentiem ir saistoši s tarptautiskie revīzijas standarti, kas nosaka to, 
ka ir obligāti jāievieš iekšējās kontroles attiecībā uz revīzijas pakalpojumu 
                                                
579 Aptauja Nr.42: “Vai Jūs uzskatāt, ka Jūsu nozares profesionāļi neiesaistīsies kriminālās darbībās?” 100% 
atbildēja “jā”  
580 Tabula Nr.8.22  
581 Moneyval 4.kārtas ziņojums, 191.lpp. 1298 .punkts  
582 Tabula Nr.8.23  
583 NILLTFNL, 30.panta trešā daļa  
584 Tabula Nr.8.17  
585 Tabula Nr.8.20  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
100 
 sniegšanu un klientu identifikāci ju. Zvērināti revidenti saglabā informāciju par 
klientu, kas iegūta klienta izpētes rezultātā. Tomēr z vērinātu revidentu ieviesto IKS 
atbilstība NILLTFNL prasībām un to piemērošana praksē netiek pārbaudīta.  
Starptautiskām auditoru kompānijām ir ieviestas i ekšējās NILLTFN procedūras, kas 
atbilst NILLTFNL regulējumam.  
8.6.8.  Zvērinātu revidentu profesionālā ētika ir augstā līmenī un zvērinātiem revidentiem 
saistošas  ētikas normas ir apkopotas IFAC IESBA Profesionālu grāmatvežu ētikas 
kodeksā.586 Par profesionālās ētikas normu neievērošanu zvērināta revidenta 
sertifikāta darbība var tikt apturēta.587  
8.6.9.  Paši zvērināti revidenti uzskata, ka viņu nozares profesionāļi neiesaist ās noziedzīgās 
darbībās.588 Par neētisku rīcību, profesionālās ētikas normu pārk āpumu zvērinātiem 
revidentiem ir paredzēta disciplināratbildība. Tomēr pārskata periodā nav ierosināta 
neviena disciplinārlieta.  
8.6.10.  LZRA organizē maz apmācības NILLTFN jomā589 un zvērinātu revidentu zināšanu 
līmenis NILLTFN jomā ir nepietiekams, lai arī zvērinā tiem revidentiem ir  obligātas 
profesionālās kvalifikācijas apmācības katru gadu. Zvērinātiem re videntiem nav 
pietiekamas izpratnes par klientu identifikāciju, klientu izpēti, NILLTF riskiem un 
atšķirību starp aizdomīgiem un neparastiem darījumiem. Zv ērināt iem revidentiem 
ir maz informācijas par Latvijā aktuālajām NILLTF tipoloģijām un riskiem.  
8.6.11.  Zvērinātiem revidentiem netiek veikta zināšanu pārbaude pēc apmācībām.  
Zvērinātu revidentu semināru par NILLTFN apmeklējums ir zems.590 Zemās 
apmeklētības iemesli ir vienveidīgas semināru tēmas un lektors .  
8.6.12.  Zvērinātu revidentu uzraudzības un ziņošanas par neparastiem un aizdomīgiem 
darījumiem efektivitāte ir zema, ir maz ziņojumu (pārskata periodā ir bijuši pieci 
ziņojumi par aizdomīgiem darījumiem un viens ziņojums par neparastu 
darījumu).591 Neviens no revidentu ziņotajiem darījumiem nav iesniegts TAI.  
8.6.13.  Intervijas laikā LZRA pārstāvji norādīja, ka zvērinātiem re videntiem nav 
pietiekamas izpratnes par klientu identifikāciju, klientu izpēti,  NILLTF riskiem un 
atšķirību starp aizdomīgiem un neparastiem darījumiem.   
8.6.14.  NILLTFNL paredz atsevišķus izņēmuma gadījumus, kad zvērinātiem revidentiem 
nav pienākums iesniegt ziņojumu.592 
 
8.7.  Personas, kas veic darījumus ar kultūras pieminekļiem  
8.7.1.  Papildus FATF rekomendācijās iekļautajiem Nefinanšu subjektiem, Latvija ir 
izvēlējusies NILLTFNL subjektu skaitā iekļaut arī personas, kuras veic darījumus ar 
kultūras pieminekļiem.  
8.7.2.  Šādu personu darījumu uzraudzību veic Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības 
inspekcija . Latvijā ir aptuveni 9 tūkst.  kultūras pieminekļu, no kuriem aptuveni 60% 
ir uzskatāmi par valsts nozīmes kultūras pieminekļiem, savukārt atlikušie 40% par 
vietējas nozīmes kultūras pieminekļiem.  Tie ir iekļauti Valsts aizsargājamo kultūras 
pieminekļu reģ istrā, kurā tiek ietverta arī informācija par katra kultūras pieminekļa 
īpašnieku vai valdītāju.  
8.7.3.  Darījumu ar kultūras pieminekli iespējams veikt tikai pēc tam, kad īpašnieks par to 
ir paziņojis Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijai. Gadījumos , kad 
darījumā ir iesaistīts valsts nozīmes kultūras piemineklis , Valsts kultūras pieminekļu 
aizsardzības inspekcijai tiek iesniegts arī pirkuma līgums, kas ļauj pārliecināties par 
darījuma detaļām. Gadījumos, kad tiek veikti darījumi ar vietējas nozīmes k ultūras 
pieminekļiem, Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas iespējas veikt 
NILLTFN kontroli ir ierobežotas.  
8.7.4.  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija  norāda uz to, ka visi darījumi ar 
valsts nozīmes kultūras pieminekļiem  notiek vai n u sagatavojot  pirmpirkuma līgumu 
                                                
586 http://www.lzra.lv/files/SRS/2014 -IESBA -Handbook -Final-tracked -changes.pdf ; 
http://lzra.lv//%C4%93tikas -kodeks.html   
587 Revīzijas pakalpojumu likums, 17.panta otrās daļas 2.punkts  
588 Aptauja Nr.45: “Va i Jūs uzskatāt, ka Jūsu nozares profesionāļi neiesaistīsies kriminālās darbībās?” 99% 
atbildēja “jā”  
589 Tabula Nr.8.21  
590 Tabula Nr.8.22  
591 Tabula Nr.8.23  
592 NILLTFNL, 30.panta trešā daļa  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
101 
 pie notāra, vai arī piesaistot kredītu . Līdz ar to Valsts kultūras pieminekļu 
aizsardzības inspekcija  pieņem , ka darījuma veicēju identitāte un PLG tiek 
noskaidroti.  
8.7.5.  Kopēja is darījumu ar kultūras pieminekļiem, kā kategorijas , apjoms Nefinanšu 
sektorā pēc ekspertu viedokļa ir vērtējams kā zems, klientu profils netika analizēts, 
skaidras naudas apgrozījums ir zems. TAI sniegtā informācija arī neliecina, ka 
kultūras pieminekļi būtu iesaistīti NILL. Līdz ar to secināms , ka darījumiem ar 
kultūras pieminekļiem piemītošā ievainojamība ir zema.  
  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
102 
 9. Terorisma 
finansēšana  
Terorisma finansēšanas draudu novērtējums ļauj izdarīt secinājumu, ka līdz šim nav bijuši 
pierādījumi TF gadījumiem Latvijā vai teroristu līdzekļu ieplūšanai,  vai tranzītam caur Latviju. 
Tāpat nav pierādījumu par bezpeļņas organizāciju, sabiedriskā labuma (labdarības) organizāciju 
vai komersantu izmantošanai TF mērķiem. Tomēr ģeopolitiskais izvietojums un attīstītais banku 
sektors ir TF riskus veicinoši faktori . 
9.3.  Terorisma draudu risks  
9.1.1.  Latvijas teritorijā nav notikuši terorisma incidenti un terorisma draudu līmenis 
šobrīd Latvijā saglabājās zems. Latvijā šobrīd nav konstatētas personas, to grupas 
vai organizācijas, kas savu ideoloģisko mērķu sasniegšanai plānotu izmantot 
teroristiskas metodes.  
9.1.2.  Lai arī Latvijā, salīdzinot ar citām Eiropas valstīm, terorisma draudu līmenis 
saglabājas zems, tomēr ir novērojamas radikalizācijas procesa sekas, atsevišķiem 
Latvijas iedzīvotājiem pievienojoties teroristu grupējumam Daesh  Sīrijā. Jānorāda, 
ka tieši tā dēvētie “pārnācēji” saglabājas kā viens no galvenajiem terorisma draudu 
subjektiem Eiropā. Tāpat nevar nepieminēt pieaugošo teroristu grupējumu 
propagandu, kas arvien aktīvāk aicina veikt terora aktus Eiropā. Tādējādi tieši 
terorisma propagandas ierobežošana būs viens no būtiskiem izaicinājumiem 
pretterorisma jomā gan Eiropā, gan arī Latvijā.593 
9.1.3.  Pēdējos gados notikušie un novērstie terora akti liecina, ka islāmistu teroristu radīto 
draudu līmenis Eiropā tuvākajā nākotnē nemazinā sies. Parādījušās jaunas 
tendences saistībā ar ārvalstu teroristu kaujiniekiem, rekrutēšanu apmācību un 
ceļošanu terorisma nolūkos, finansējuma nodrošināšanu darbībām vai ceļošanai 
terorisma nolūkos. Starpnacionālā līmenī ir pievērsta pastiprināta uzmanība  tādiem 
aspektiem kā ceļošana terorisma nolūkā, tostarp šādas ceļošanas organizēšana, 
veicināšana, finansēšana, un apmācīšanās (self study) terorismam, kā arī 
vervēšana terorisma nolūkā (tajā skaitā iesaistīties teroristu grupā un apmācīties 
terorismam) un  terorisma publiska slavināšana, par kuriem jāparedz 
kriminālatbildība nacionālajos normatīvajos aktos.  
9.1.4.  Šobrīd nozīmīgākais terorisma riska faktors ir Latvijas iedzīvotāju iesaistīšanās 
Sīrijas konfliktā un iespējamā pievienošanās tur esošajiem islāmistu teroristu 
grupējumiem. Šādām aktivitātēm var būt tieša ietekme uz Latvijas drošību, jo 
pastāv risks, ka pēc atgriešanās no Sīrijas, kaujas pieredzi ieguvušie Latvijas 
iedzīvotāji var iesaistīties dažāda veida teroristiskās aktivitātēs Latvijā. DP rīcībā 
esošā informācija liecina, ka teroristu kontrolētajos reģionos Sīrijā/ Irākā uzturas 
vairāki Latvijas musulmaņu kopienas pārstāvji.  
9.1.5.  2015. gadā DP tika uzsākts kriminālprocess saskaņā ar Krimināllikuma 77¹. pantu 
par prettiesisku piedalīšanos bruņotā konflikt ā Sīrijā. Tas ir pirmais gadījums 
Latvijas vēsturē, kad tika uzsākts kriminālprocess par iespējamu Latvijas 
iedzīvotāja pievienošanos islāmistu teroristu grupējumam konflikta reģionā. Šobrīd 
DP lietvedībā ir 9 kriminālprocesi pret Latvijas iedzīvotājiem, k uri tiek turēti 
aizdomās par prettiesisku piedalīšanos bruņotā konfliktā Sīrijā vai Ukrainā.  
Izmeklēšana turpinās, un  detalizētus komentārus par to  nedrīkst sniegt . 
9.1.6.  Saskaņā ar Krimināllikuma 77.1 pantu par prettiesisku piedalīšanos bruņotā 
konfliktā Sīrijā  2016. gadā tika uzsākti trīs jauni kriminālprocesi. Viens no šiem 
kriminālprocesiem šobrīd atrodas iztiesāšanā pirmajā instancē, savukārt vēl viens 
– nodots prokuratūrai kriminālvajāšanas uzsākšanai. DP rīcībā esošā informācija 
liecina, ka 2016.gadā vēl v airāki Latvijas musulmaņu kopienas pārstāvji izrādīja 
interesi par ceļošanu uz Daesh kontrolētajām teritorijām Sīrijā un Irākā, kā arī 
mēģināja realizēt šos plānus.  
9.1.7.  DP veiktā analīze liecina, ka šobrīd paaugstinātam radikalizācijas riskam ir pakļauti 
konve rtīti, kuri ir devušies studēt uz valstīm ar teroristisko organizāciju 
                                                
593 Drošības policijas 2016.gada publiskais pārskats  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
103 
 paaugstinātu klātbūtni, saskārušies ar islāma radikālo interpretāciju dažādās 
interneta vietnēs vai ieslodzījuma vietās, kā arī ceļojuši uz bruņoto konfliktu 
teritorijām. Ņemot vērā to,  ka arī turpmāk konvertīti, visticamāk, būs aktīvākā 
Latvijā dzīvojošo musulmaņu daļa, viņu pieņemtie radikālie uzskati var negatīvi 
ietekmēt kā Latvijas musulmaņu kopienu, tā Latvijas nacionālo drošību.  
9.1.8.  DP rīcībā esošā informācija liecina, ka šobrīd tero ristiskās organizācijas Daesh 
kontrolētajās teritorijās Sīrijā un Irākā atrodas vairāki Latvijas musulmaņu kopienas 
pārstāvji, kuri tur, iespējams, ir izgājuši gan apmācības teroristu treniņnometnēs, 
gan, iespējams, iesaistījušies kaujas darbībās, gan veik uši citas Daesh atbalsta 
aktivitātes, tostarp propagandas izplatīšanu. DP rīcībā esošā informācija liecina, ka 
Sīrijā un Irākā esošajās teroristiskās organizācijas Daesh kontrolētajās teritorijās 
atrodas dažāda profila personas no Latvijas.  
9.1.9.  Fakts, ka 2016. gadā vairākus terora aktus Eiropā veica personas, kuras uzskatāmas 
par tā dēvētajiem pašmāju teroristiem un kuras ietekmējās no Daesh propagandas 
materiāliem, pierāda, ka šādu pārtulkotu uz latviešu valodu materiālu izplatīšana 
internetā potenciāli var iev ērojami palielināt radikalizācijas riskus un secīgi – 
draudus Latvijas nacionālajai drošībai.  
9.1.10.  Līdzās informācijas ieguvei par iespējamiem radikalizācijas riskiem Latvijā, 
2016.gadā DP sadarbībā ar citām valsts institūcijām turpināja pievērst uzmanību 
ārvalstnieku594 ieceļošanai Latvijā. Salīdzinot ar 2015. gadu, bija vērojams 
maznozīmīgs vīzu un uzturēšanās atļauju pieprasījuma kāpums. 2016. gadā tika 
pārbaudīti 1 978 vīzu ielūgumi un uzturēšanās atļauju pieprasījumi par kopumā 3 
038 personām. Papildus šiem i elūgumiem un izsaukumiem, 2016.gadā DP veica arī 
1 862 ārvalstnieku vīzu pieprasījumu un 562 uzturēšanās atļauju pieprasījumu 
pārbaudi. Veikto pārbaužu rezultātā 121 gadījumā DP rosināja atteikt vīzu 
izsniegšanu, 16 – samazināt ieceļošanas dienu skaitu, 20  – apstiprināt ar DP 
specifiskiem norādījumiem. Savukārt no pārbaudītajiem uzturēšanās atļauju 
pieprasījumiem 44 gadījumos tika rosināts atteikt uzturēšanās atļauju, 43 – 
apstiprināt ar citiem komentāriem. Jāatzīmē, ka, atšķirībā no iepriekšējiem 
periodiem , divi atteikumi (attiecīgi viens vīzas un viens uzturēšanās pieprasījuma 
atteikums) bija saistīti ar terorisma risku.  
9.1.11.  Pārbaudāmo ārzemnieku vidū dominēja divas kategorijas – tūristi un studenti. 
Studijas Latvijas augstākās izglītības iestādēs arī 2016.gad ā bija viens no 
galvenajiem iemesliem, kas pamudināja Latvijā ieceļot personas no valstīm, kurās 
ir izplatīta teroristu grupējumu klātbūtne. 2016.gadā Latvijas augstākās izglītības 
iestādēs studēja vairāk nekā simts šādu valstu pilsoņi. Kaut arī šis skaitl is, salīdzinot 
ar iepriekšējiem gadiem, ir samazinājies, tomēr joprojām saglabājas risks, ka, 
uzdodoties par studentiem, Latvijā var mēģināt ieceļot radikāli tendētas personas, 
kurām līdz ar to ir iespējas brīvi pārvietoties arī citu Šengenas zonas valstu 
teritorijā. Minēto galvenokārt ietekmēja faktors, ka atsevišķās augstākās izglītības 
iestādēs potenciālo ārvalstu studentu atbilstības pārbaudes joprojām tiek veiktas 
virspusēji.  
9.1.12.  Tā kā Eiropas partneru dienestu pieredze liecina, ka islāmistu teroristi turp ina 
izmantot arī bēgļu plūsmu ieceļošanai Eiropā, 2016.gadā DP turpināja patvēruma 
meklētāju pieprasījumu padziļinātu izvērtēšanu. Ja 2015. gadā Latvijā patvērumu 
pieprasīja 310 personas, tad pagājušajā gadā šādu personu skaits bija tikai 166, 
atgriežoties  2013. gada līmenī. Patvērumu Latvijā lūdza personas no Afganistānas, 
Irākas, Krievijas, Pakistānas, Tadžikistānas un citām valstīm. Papildus jau 
ierastajām ārvalstnieku pārbaudēm, 2016.gadā uzmanība tika veltīta to patvēruma 
meklētāju pārbaudei, kuri uztu ras citās ES dalībvalstīs. Atbilstoši Ministru kabineta 
2015.gada rīkojumam595,DP amatpersonas sadarbībā ar Valsts robežsardzi un 
Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes amatpersonām veica pārvietoto un 
pārmitināmo patvēruma meklētāju atlases un pārbaudes p asākumus, dodoties uz 
Grieķiju un Turciju. Kopumā DP veica 184 šādu personu pārbaudi. Atzīmējams, ka 
nepieciešamās pārbaudes, tostarp intervijas ar pārmitināmajām personām, DP 
veica arī Turcijā, sadarbojoties ar Latvijas vēstniecību Turcijā un Valsts robež sardzi. 
No pārbaudāmajām personām, kuras bija paredzēts pārvietot uz Latviju no Itālijas 
un Grieķijas, 18 DP rekomendēja neuzņemt, pastāvot riskam par šo personu 
iespējamo saistību ar kādu no teroristiskiem vai bruņotiem grupējumiem.  
                                                
594 DP pastāvīgi veic to ārvalstnieku pārbaudi, kuri ieceļo no valstīm vai teritorijām ar nozīmīgu teroristu grupējumu klātbūtni.  
595 Ministru kabineta 2015. gada 2. decembra rīkojums Nr. 759 “Rīcības plāns personu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzīb a, 
pārvietošanai un uzņemšanai Latvijā”.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
104 
 9.1.13.  Bēgļu un imigrantu ska its Latvijā šobrīd ir neliels un nav gaidāma tā pieaugšana, jo 
sociālās garantijas un dzīves apstākļi Latvijā bēgļiem nav pievilcīgi. Arī valodas 
barjera Latvijā ir lielāka nekā angliski runājošās zemēs. Vienlaikus jāatzīmē, ka 
saskaņā ar CSP datiem ik gad u jauniešu skaits Latvijā samazinās par vidēji 5,7%. 
Tas rada risku, ka nākotnē trūks darbinieku un palielināsies imigrantu skaits, starp 
kuriem var būt arī bēgļi no bruņotu konfliktu zonām.  
 
9.2.  Terorisma finansē šanas  draudu risks  
9.2.1.  Starptautiskā prakse un dažādu valstu TAI pieredze liecina, ka nevalstiskās 
organizācijas ir īpaši neaizsargātas un var tikt ļaunprātīgi izmantotas terorisma 
finansēšanas nolūkos. Šādu organizāciju dibināšanai un uzturēšanai var tikt 
izmantoti radikalizēti  vietējie iedzīvotāji, kuri pārzina savas valsts normatīvo 
regulējumu , kā arī nerada pastiprinātas aizdomas par organizāciju ļaunprātīgu 
izmantošanu . 
9.2.2.  Latvija netiek uzskatīta par teroristisku grupējumu intereses vai mērķa valsti. 
Šobrīd TF riski valstī vēr tējami kā zemi, taču globālās tendences, Latvijas atrašanās 
tranzīta ceļā no austrumiem uz rietumiem un no Dienvideiropas uz Ziemeļeiropu, 
kā arī Latvijas banku sektora nozīmīgā loma Baltijā rada riskus, ka turpmāk varētu 
pieaugt TF gadījumu skaits. Būtisk ākos draudus veido finanšu līdzekļi no dažādiem 
ārvalstu resursiem. Vienlaikus jāņem vērā, ka pēdējo gadu laikā ir būtiski 
pastiprināts NILLTFN regulējums, pārņemot starptautiskās un Eiropas Savienības 
prasības.  
9.2.3.  2014.gadā tika identificēti riski, kas saist īti ar biedrību finansējuma pārskatāmību 
un tiesiskuma kontroli, proti, iespēju biedrībām brīvi saņemt ziedojumus, kuru avoti 
netiek uzskaitīti un šo mērķziedojumu izlietošanas kontroli, par ko DP sagatavoja 
priekšlikumus tiesiskā regulējuma pilnveidošanai  -  tika pieņemti grozījumi Ministru 
kabineta 2006.gada 3.oktobra noteikumos Nr.808 “Noteikumi par biedrību, 
nodibinājumu un arodbiedrību gada pārskatiem”, kas paredz detalizētas 
informācijas par ziedojumu un dāvinājumu izlietojumu sniegšanu.  
9.2.4.  Tāpat Saeimā  tiek izskatīti grozījumi Biedrību un nodibinājumu likumā, kas ir 
izstrādāti, ņemot vērā nacionālās drošības intereses un, izvērtējot iespējamos valsts 
un sabiedrības apdraudējuma riskus.596 KD veica Sabiedriskā labuma organizāciju 
darījumu analīzi. Aizdomas  par terorisma finansēšanas draudiem netika 
konstatētas.  
9.2.5.  Šobrīd Latvijā nevalstisko organizāciju sektoru veido biedrības un nodibinājumi, kā 
arī politiskās partijas, reliģiskās organizācijas un arodbiedrības. Biedrības un 
nodibinājumi, arodbiedrības tiek reģistrētas LR UR vestajā Biedrību un 
nodibinājumu reģistrā, reliģiskās organizācijas   - reliģisko organizāciju un to iestāžu 
reģistrā, bet politiskās partijas   - politisko partiju reģistrā. Informācija par reģistra 
ierakstiem un reģistra iestādei iesniegt ajiem dokumentiem ir publiski pieejama. 
Biedrībām un nodibinājumiem ir jāsniedz finanšu gada pārskati par savu darbību 
VID, kuru publisku pieejamību arī nodrošina LR UR.  
9.2.6.  Gan biedrības, gan nodibinājumi, kā arī reliģiskās organizācijas, var saņemt 
sabiedris kā labuma statusu saskaņā ar Sabiedriskā labumu organizāciju likum u.597  
Lai iegūtu sabiedriskā labuma organizācijas statusu jāiesniedz iesniegums VID, kas 
izvērtē attiecīgās organizācijas atbil stību Sabiedriskā labuma organizāciju likumā 
ietvertajiem kritērijiem un pieņem lēmumu par statusa piešķiršanu vai 
nepiešķiršanu. Sabiedriskā labuma organizāciju reģistru ved un savā mājaslapā 
internetā publicē VID.  
9.2.7.  Politiskās organizācijas tiek reģistrēta s LR UR vestajā politisko partiju reģistrā. 
Informācija par reģistra ierakstiem un reģistra iestādei iesniegtajiem dokumentiem 
ir publiski pieejama. Katru gadu politiskā organizācija (partija) iesniedz KNAB gada 
pārskatu bet VID — šā pārskata norakstu. KNA B veic dāvinājumu (ziedojumu), 
biedru naudas un iestāšanās naudas maksātāju uzraudzību un kontroli, pārbauda 
finansēšanas avotu izcelsmi.  Saskaņā ar Politisko organizāciju (partiju) 
finansēšanas likumu, juridiskajām personām nav tiesību finansēt politiskās  partijas, 
tostarp NVO.  
                                                
596http://titania.saeima.lv/LIVS12/saeimalivs12.nsf/webAll?SearchView&Query= ([NumberTxt]=563/Lp12+)&SearchMax=0&SearchOrder
=4 
597 http://likumi.lv/doc.php?id=90822  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
105 
 9.2.8.  Reliģiskās organizācijas reģistrē LR UR reliģisko organizāciju un to iestāžu reģistrā. 
Informācija par reģistra ierakstiem un reģistra iestādei iesniegtajiem dokumentiem 
ir publiski pieejama. Reliģiskajām organizācijām, kuras pirmo  reizi uzsāk darbību 
Latvijas Republikā un nepieder pie valstī jau reģistrētajām reliģiskajām savienībām 
(baznīcām), pirmo desmit gadu laikā katru gadu jāpārreģistrējas UR. UR, 
pārreģistrējot reliģisko organizāciju, pamatojas uz TM sniegto atzinumu par 
reliģiskās organizācijas iepriekšējā perioda darbības atbilstību normatīvo aktu 
prasībām. Lai sniegtu pilnvērtīgu atzinumu, TM saņem arī DP un Pašvaldības 
policijas viedokļus par pārreģistrējamās reliģiskās organizācijas faktisko darbību. 
Reliģiskajām organiz ācijām katru gadu TM jāiesniedz pārskats par savu darbību, 
savukārt VID jāiesniedz gada pārskatu vai tā daļas – ieņēmumu un izdevumu 
pārskata, ziedojumu un dāvinājumu pārskata – atvasinājumu. Reliģisko 
organizāciju darbības uzrauga DP, kuras informē TM par  konstatētajiem normatīvo 
aktu pārkāpumiem reliģisko organizāciju darbībā.  
9.2.9.  Arodbiedrības tiek reģistrētas UR biedrību un nodibinājumu reģistrā. Informācija 
par reģistra ierakstiem un reģistra iestādei iesniegtajiem dokumentiem ir publiski 
pieejama Arodbied rība katru gadu iesniedz VID gada pārskatu par savu darbību, 
kuru publisku pieejamību nodrošina LR UR.  
9.2.10.  Uz 2016.gada beigām aktīvas ir 22,890 nevalstiskā organizācijas, no kurām lielākā 
daļa 9643 ir reģistrētas Rīgā598. Attiecībā uz tipoloģiju – KD praksē NVO  ļoti reti ir 
parādījušās tās materiālos (1 -2 reizes gadā) un attiecībā uz piesavināšanos.  
9.2.11.  Publiski ir pieejams ir arī Latvijas pilsoniskās alianses veiktais pētījums “Pārskats 
par NVO sektoru 2013.gadā”599 kurā atspoguļota informācija par biedrību un 
nodibi nājumu darbības vidi un izmaiņām tajā, kā arī finansiālajiem rādītājiem laika 
periodā no 2011 -2013.gadam . 
9.2.12.  Kontroles dienestā tiek saņemti 2 veidu ziņojumi par iespējamu saistību ar TF:  
a) ziņojumi par darījumu, kurā, iespējams piedalās klients, kas tiek turē ts 
aizdomās par terora akta izdarīšanu vai līdzdalību tajā un ir iekļauts to 
personu sarakstā, par kuru likuma subjektus un to uzraudzības un kontroles 
institūcijas informējis kontroles dienests (lielākā daļa no tiem ir ziņojumi par 
sankciju sarakstos iekļ autajām personām ). (Latvijas valsts teroristu sarakstā 
nav šādas informācijas).  
b) ziņojumi par darījumiem, kas rada aizdomas par saistību ar terora akta, 
individuāla terorista vai teroristu organizācijas finansēšanu.  
9.2.13.  Ziņojumu skaits, kas tieši saistīti ar ai zdomām par TF laika periodā no 2011. -
2016.gadam nav būtiski mainījies, kas liecina par nemainīgu tendenci. Ziņojumu 
skaits ir neliels - salīdzinot ar ziņojumu kopējo skaitu par NILL, ziņojumi par 
aizdomām saistībā ar terorisma finansēšanu sastāda krietni m azāk par 1%.  
9.2.14.  Vairumā gadījumu, pēc saņemto ziņojumu analīzes, tiek secināts, ka nav 
pietiekama pamata aizdomām par terorisma finansēšanu  No 2015. -2016.gadam 
KD ir nosūtījis DP 10 materiālus, taču līdz 2016.gada beigām uz to pamata nav 
uzsākts neviens kriminālprocess par terorisma finansēšanu.  .600 
 
9.3.  Terorisma un terorisma finansēšanas ievainojamības novērtējums  
9.3.1.  Latvijā ir paredzēta kriminālatbildība par terorismu un tā finansēšanu, aicinājumu 
uz terorismu un par terorisma draudiem, vervēšanu un apmācību t erora aktu 
veikšanai, kā arī par piedalīšanos bruņotā konfliktā, tā finansēšanu un vervēšanu, 
apmācīšanu un nosūtīšanu bruņotam konfliktam601, par kodolieroču, ķīmisko, 
bioloģisko, bakterioloģisko, toksisko vai citu masveida iznīcināšanas ieroču 
izgatavošanu , glabāšanu, pārvietošanu, lietošanu vai izplatīšanu602, masveida 
iznīcināšanas ieroču izgatavošanu, glabāšanas, pārvietošanas, lietošanas un 
                                                
598 https://www.lursoft.lv/lursoft_statistika/?&id=50  
599 http://nvo.lv/site/attachments/29/04/2016/NVO_PARSKATS -2015- 
600 Attēls Nr.9.1  
601 KL 88., 88.1, 88.2, 88.3, 77.1, 77.2, un 77.3 panti, NILLTFNL 5. pants  
602 KL 73.pants  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
106 
 izplatīšanas finansēšanu603 un par Starptautisko organizāciju un Latvijas Republikas 
noteikto sankciju pārkāpšanu604. 
9.3.2.  Tāpat ir paredzēta kriminālatbildība par noziedzīgas organizācijas izveidošanu 
nolūkā veikt terorismu, terorisma finansēšanu vai citus ar terorismu saistītus 
noziegumus605, kā arī par iesaistīšanos šādā organizācijā606. Tas nodrošina iespēju 
veikt minēto noziedz īgo nodarījumu kriminālizmeklēšanu, kā arī pielietot 
nepieciešamās izmeklēšanas metodes un piespriest sodus.  
9.3.3.  4.kārtas Moneyval ziņojumā (2012.gads) tika konstatētas nepilnības TF definīcijā. 
Tās novērstas ar grozījumiem NILLTFN likumā, kas stājās spēkā 16. 09.2014 un 
grozījumiem KL, kas stājās spēkā 29.10.2014. un šobrīd TF definīcija pilnībā atbilst 
Starptautiskās Konvencijas par cīņu pret terorisma finansēšanu prasībām.  
9.3.4.  Latvijā politiskā līmenī ir pievērsta pietiekama uzmanība cīņai pret terorismu un TF. 
Latvijā 2015.gada 22.oktobrī notika Papildu protokola Eiropas Padomes konvencijai 
par terorisma novēršanu parakstīšana un Latvija bija viena no pirmajām valstīm, 
kas šo protokolu parakstīja. Tāpat TM ir izstrādājusi grozījumus Krimināllikumā, ar 
kuriem tik s pārņemtas Papildu protokola, kā arī priekšlikuma Eiropas Parlamenta 
un Padomes direktīvai par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes 
Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu, prasības. Ar minētajiem 
grozījumiem plānots kriminalizēt vairāka s tādas darbības, kas līdz šim ne 
starptautiskā, ne nacionālā līmenī nebija kriminalizētas, piemēram, ceļošana 
terorisma nolūkā vai lai iesaistītos teroristu grupā, apmācītu vai apmācītos 
terorismam, šādas ceļošanas finansēšana, terorisma apmācības saņemša na 
(apmācīšanās terorismam), personas vervēšana iesaistīšanai teroristu grupā, 
iesaistīšanās teroristu grupā,  kā arī terorisma publiska slavināšana vai īstenotā 
terorisma attaisnošana vai noliegšana un terorismu slavinoša vai īstenotā terorisma 
noliedzoša , attaisnojoša, vai uz terorismu aicinoša satura materiāla izplatīšana.  
9.3.5.  Minētie dokumenti un saistībā ar tiem izstrādātie grozījumi Latvijas normatīvajos 
aktos būtiski stiprinās DP iespējas efektīvi vērsties pret ar terorismu saistītiem 
apdraudējumiem to a grīnā stadijā.  
9.3.6.  No 01.03.2016 ir spēkā Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju 
likums.  Ministru kabinets ir atbildīgs par nacionālo  sankciju noteikšanu.  Attiecīgi 
Latvijā ir nodrošināta ANO Drošības padomes rezolūcija (UNSCRs) 1267 un 1373, 
kā arī FATF 6. un 7.rekomendācijas ievērošana. Iepriekš starptautisko organizāciju 
noteikto sankciju ieviešanu regulēja 2006.gada 5.oktobra likums “Par starptautisko 
organizāciju noteikto sankciju ieviešanu Latvijas Republikā”. Ar Starptautisko un 
Latvijas  Republikas nacionālo sankciju likuma spēkā stāšanos tika novērsti trūkumi, 
kas tika konstatēti 4.kārtas Moneyval ziņojumā (2012.gads) attiecībā uz FATF 
6.rekomendācijas ievērošanu (iepriekš SR III).  
9.3.7.  No 11.03.2016 ir spēkā Ministru kabineta noteikumi Nr.13 8 "Noteikumi par valstīm 
un starptautiskajām organizācijām, kuras sastādījušas to personu sarakstus, kas 
tiek turētas aizdomās par iesaistīšanos teroristiskās darbībās vai masu iznīcināšanas 
ieroču izgatavošanā, glabāšanā, pārvietošanā, lietošanā vai izpla tīšanā".  
9.3.8.  No 22.07.2016 ir spēkā Ministru kabineta noteikumi Nr.468 "Starptautisko un 
nacionālo sankciju izpildes kārtība" un no 23.11.2016 – Kontu reģistra likums. Tāpat 
svarīgi pieminēt, ka 03.04.2017. gadā – stāsies spēkā Gaisa kuģu pasažieru datu 
apstrā des likums.  
9.3.9.  Attiecīgie normatīvie akti tiek piemēroti ikdienā, NILLTFN likuma subjektiem 
uzliekot par pienākumu veikt terorisma finansēšanas risku identificēšanu, 
novērtēšanu un mazināšanu. Likumā noteiktās iespējas KD un tiesībaizsardzības 
iestādēm veikt līdzekļu iesaldēšanu nodrošina efektīvu un laicīgu iespējamo 
terorisma finansēšanas gadījumu apturēšanu un izmeklēšanu.  
9.3.10.  Latvijā TF novēršanas jautājumi ir DP kompetencē. DP ir viena no trim Latvijas 
valsts drošības iestādēm, kas īsteno valsts politiku naci onālās drošības jomā un 
kuras darbība ierasti ir saistīta ar paaugstinātu slepenību. DP veic pretizlūkošanas 
un operatīvās darbības pasākumus nolūkā iegūt apsteidzošu informāciju par 
                                                
603 KL 73.1 pants  
604 KL 84. pants  
605 KL 88.3.pants  
606 KL 89.1 pants  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
107 
 personu plānotajām teroristiskajām darbībām un savlaicīgi tās novērst. DP  ietvaros 
ir izveidots Pretterorisma centrs.  
9.3.11.  Sadarbībā ar citām pretterorisma pasākumu nodrošināšanā iesaistītajām 
institūcijām DP ir izstrādājusi Nacionālo pretterorisma plānu607, kā arī reaģēšanas 
plānus gadījumos, kad ir noticis uzbrukums civilās aviācija s, jūras satiksmes un 
infrastruktūras, kā arī sauszemes objektiem.  
9.3.12.  2016.gadā DP turpināja darbu pie preventīvās nacionālās pretterorisma sistēmas 
nostiprināšanas un pilnveidošanas. Tāpat DP veica Nacionālā pretterorisma plāna 
kārtējo pārskatīšanu un plāna  satura pilnveidi atbilstoši esošajiem izaicinājumiem 
pretterorisma jomā. Minētais tika īstenots ciešā sadarbībā ar pretterorisma 
pasākumos iesaistītajām institūcijām. Plāns nosaka pretterorisma pasākumos 
iesaistīto institūciju veicamos preventīvos pasākum us atbilstoši četriem terorisma 
draudu līmeņiem. Pirmo reizi Nacionālais pretterorisma plāns tika apstiprināts 2008. 
gadā un pēc tam pārskatīts 2011. un 2013. gadā.  
9.3.13.  Lai novērstu proliferācijas iespējamību, DP turpina darbu pie 2015. gadā izveidotā 
nacionāl ā kontaktpunkta attīstīšanas ziņošanai par aizdomīgiem darījumiem ar 
sprāgstvielu prekursoriem, to zādzībām un pazušanas gadījumiem. 608 Latvijas 
lielākajiem komersantiem, kas ikdienā iesaistīti sprāgstvielu prekursoru apritē, tika 
nodrošināta informācija par to, kā atpazīt aizdomīgus darījumus, un rīkoties, 
konstatējot sprāgstvielu prekursoru zādzību vai pazušanu. Papildus lielākajiem 
sprāgstvielu prekursoru importētājiem, tirgotājiem un ražotājiem, kā arī 
attiecīgajām valsts institūcijām 2016.gadā tika organizēts informatīvais seminārs 
par sprāgstvielu prekursoru drošības aspektiem.  
9.3.14.  DP kā pretterorisma pasākumus koordinējošā iestāde turpi na attīstīt valstī izveidoto 
nacionālo pretterorisma sistēmu. DP turpina pilnveidot starpinstitucionālo 
sadarbību, apsekot kritiskās infrastruktūras un cilvēku masveida pulcēšanās 
objektus un sagatavot rekomendācijas par nepieciešamajiem uzlabojumiem 
ieviestajos drošības pasākumos, kā arī organizēja informatīvus seminārus izglītības 
iestādēm un pašvaldībām par pretterorisma jautājumiem. Tāpat DP sadarbībā ar 
VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” (turpmāk – Lidosta “Rīga”) 2016. gada 8. 
septembrī Lidostas “Rīga” ” teritorijā organizēja pretterorisma mācības “Ikars 2016” 
ar pilnu spēku izvēršanos, kuru laikā tika pārbaudīta par pretterorisma pasākumiem 
atbildīgo institūciju un iestāžu gatavība reaģēt teroristu uzbrukuma gadījumā pret 
civilās aviācijas objektu.609 
9.3.15.  Lai pievērstu tiesnešu un tiesu darbinieku uzmanību cīņai pret terorismu un TF tiek 
organizētas speciālās apmācības.  
9.3.16.  Šobrīd Latvijas pretterorisma spēki ir atbilstoši pašreizējam draudu līmenim, bet, 
līdz ar tā paaugstināšanos, iespējams, būtu jāpalielina gan  DP, gan Valsts policijas, 
tai skaitā pretterorisma vienības "Omega" kapacitāte. Nacionālo iestāžu sadarbība 
vērtējama augstā līmenī, būtiski trūkumi šajā jomā nav konstatēti. Pretterorisma 
centra koordinētā sadarbība starp dažādām Latvijas iestādēm terori sma novēršanas 
jomā ir efektīva un atbilstoša pašreizējam draudu līmenim. Sarunās ar jomas 
ekspertiem tiek norādīts, ka jaunas sadarbības platformas izveide varētu veicināt 
ciešāku sadarbību.  
9.3.17.  Pretterorisma risku identificēšanā un neitralizēšanā DP cieši sa darbojas ar ārvalstu 
partneru dienestiem, ar kuriem notiek regulāra informācijas un situācijas analīzes 
apmaiņa. Ir izveidoti sakaru kanāli, kas darbojas nepārtraukti 24 stundas diennaktī, 
lai nepieciešamības gadījumā operatīvi apmainītos ar aktuālo inform āciju. Ir arī citi 
sadarbības veidi: dienestu vadītāju un terorisma ekspertu tikšanās, pieredzes 
apmaiņa, konferences, u.c.  
9.3.18.  KD ir izveidota terorisma finansēšanas novēršanas sistēma, kuras pamatā ir 
normatīvā bāze, metodiskie materiāli, kontaktpersonu tīkl s NILLTFN likuma 
subjektiem. 2 atbildīgās KD personas veic teroristu un to atbalstītāju sarakstu 
apstrādi, apkopošanu Konsolidētajos sarakstos un to izsūtīšanu, likuma subjektu 
ziņojumu pārbaudi un citus pasākumus. KD ir iekļauts ANO Pretterorisma komiteja s 
izpilddirekcijas (CTED) datu bāzē kā Latvijas atbildīgā institūcija par līdzekļu 
iesaldēšanu saistībā ar terorismu vai tā finansēšanu. No 2016.gada augusta, 
saskaņā ar NILLTFNL 4.panta ceturto daļu informāciju par sarakstos minētajām 
personām KD uztur sa vā tīmekļa vietnē, darot to pieejamu likuma subjektiem un to 
                                                
607 Ministru kabineta 2008.gada 22.aprīļa rīkojums Nr.219 “Par Nacionālo pretterorisma plānu, https://likumi.lv/doc.php?id=174338  
608 Ministru kabineta 2015.gada 3.marta noteikumi Nr.110 ,, Kārtība, kādā ziņo par sprāgstvielu prekursoriem”  
609 Drošības policijas 2016.gada publiskais pārskats  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
108 
 uzraudzības un kontroles institūcijām. 2015.gadā visiem likuma subjektiem tika 
nosūtīta tipoloģija ar pazīmēm, kas, iespējams, norāda uz terorisma finansēšanu 
un/vai ārvalstu teroristiem -kaujinie kiem. 2016.gadā tika nosūtīta metodoloģija 
visām kredītiestādēm un maksājumu iestādēm par terorisma un MII finansēšanas 
novēršanu.  
9.3.19.  KD regulāri veic informācijas apmaiņu ar kredītiestādēm un citām finanšu iestādēm, 
kā arī sagatavo un nodod informāciju par a ktuālajiem kritērijiem, kas palīdz 
identificēt iespējamos terorisma finansēšanas gadījumus. Tāpat tiek sagatavoti un 
nodoti metodiskie materiāli likuma subjektiem terorisma un masu iznīcināšanas 
ieroču finansēšanas risku mazināšanai, kā arī sniegta informā cija par personām, 
kas varētu būt saistītas ar terorismu vai tā finansēšanu.    
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
109 
 10. Finanšu pieejamības 
produkti  
10.1.  Finanšu pieejamības līmenis Latvijā ir ļoti augsts. 2015.gadā 94% Latvijas 
iedzīvotāju bija atvērts vismaz viens maksājumu konts bankā.610 Latvijas fi nanšu 
iestādes nepiedāvā produktus, kuri varētu tikt uzskatīti par finanšu pieejamības 
produktiem PB metodoloģijas izpratnē, kura paredz, ka par finanšu pieejamības 
produktu ir uzskatāms produkts, kurš atbilst šādiem trim kritērijiem:  
a) produkts vērsts uz to, lai nelabvēlīgām sabiedrības grupām radītu pieeju 
finanšu      produktiem;  
b) produktam ir zems NILLTF riska līmenis;  
c) produktam ir paredzēti vai tiek plānoti izņēmumi attiecībā NILLTF kontrolēm.  
10.2.  No 2017.gada Latvijā tika ieviests produkts, kurš atbilst tikai vienam no trijiem PB 
metodoloģijas kritērijiem (produkts ir vērsts uz to, lai nelabvēlīgām sabiedrības 
grupām radītu pieeju finanšu produktiem) - Maksājumu pakalpojumu un 
elektroniskās naudas likumā ir ieviests regulējums par patērētāja pamatkontu.611 
Regulējums ieviests,  pārņemot ES direktīvas  prasības.612 Regulējums pieņemts ar 
mērķi ieviest jaunu, vienkāršotu bankas produktu sabiedrības nelabvēlīgajām 
grupām (piemēram, izbijuši ieslodzītie, cilvēki bez noteiktas dzīvesvietas, bēgļi un 
cilvēki ar zemi em ienākumiem vai sliktu kredītvēsturi). Tā kā Latvijā ir augsts 
finanšu pieejamības līmenis, šobrīd tiek pieņemts, ka šāds produkts varētu būt 
interesants vienīgi bēgļiem un varbūt atsevišķiem iedzīvotājiem, kam ir zems 
ienākumu līmenis, ja viņi nolemj ma inīt kontu no jau esoša konta uz pamatkontu.  
10.3.  Nav paredzams, ka patērētāja pamatkontam varētu būt pazemināts NILLTF risks, 
jo tas pamatā varētu interesēt bēgļus, līdz ar to gan personu izcelsmes ģeogrāfija, 
gan iespējamie starptautiskie pārskaitījumi neļaut u klasificēt šos klientus kā tādus, 
kuriem piemīt zems NILLTF risks. Regulējums neparedz atvieglotas NILLTFN 
prasības un banka ir tiesīga atteikt konta atvēršanu, ja konta atvēršanas vai 
apkalpošanas rezultātā tiktu pārkāptas NILLTFN regulējuma prasības.613 
  
                                                
610 http://www.klientuskola.lv/images/Latvijas_ finansu_pratiba_FKTF_2015.pdf   
611 02.03.2017. Grozījumi Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likumā  
612 Parlamenta un Padomes direktīva 2014/92/ES par maksājumu kontu tarifu salīdzināmību, maksājumu kontu 
maiņu un piekļuvi maksājumu kontiem ar pamatfunkcijām prasības.  
613 Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likums, 97.2 (6) 1)  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
110 
 Pielikums Nr. 1 “Saīsinājumi un terminoloģija”  
 
1. 3.Direktīva  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/60/EK no 
26.10.2005. par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai un terorisma finansēšanai un 
Eiropas Komisijas direktīvas 2006/70/EK no 01.08.2006., ar kuru 
nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz "politiski nozīmīgas personas 
definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta 
uzticamī bas pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar 
finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos  
2. 4.Direktīva  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. 
gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas 
izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu 
finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK  
3. Ārvalstu klientus 
apkalpojošās bankas  Bankas, kuru darbība ir orientēta uz ārvalstu klientu apkalpošanu. 
Ārvalstu klientus apkalpojošajās bankās ir koncentrēti 94.4% no 
banku sektora ārvalstu  klientu  noguldījumiem  
4. AIFP Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki  
5. Altum  AS "Attīstības finanšu institūcija Altum"”  
6. ANO Apvienoto Nāciju Organizācija  
7. LAPK Latvijas administratīvo pārkāpumu kodekss  
8. ARO Līdzekļu atguves dienests ( Asset Recovery Office ) 
9. AS Akciju sabiedrība  
10. ASV Amerikas Savienotās Valstis  
11. CSP Centrālā statistikas pārvalde  
12. Darba grupa  Darba grupa noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma 
finansēšanas risku analīzei  
13. DP Drošības policija  
14. EEZ Eiropas Ekonomikas zona  
15. Eirojust  ES Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienība  
16. EM Ekonomikas ministrija  
17. ENI Elektroniskās naudas iestāde  
18. ES Eiropas Savienība  
19. FATF Finanšu darījumu darba grupas ( Financial action task force ) 
20. FATF 
rekomendācijas  Finanšu darījumu darba grupas ( Financial action task force ) 40 
rekomendācijas (2012.gada redakcija)  
21. FIU Finanšu izlūkošanas vienība ( Financial investigation unit ) 
22. FENIP  Finanšu un ekonomisko noziegumu izmeklēšanas prokuratūra  
23. FKTK Finanšu un kapitāla tirgus komisija  
24. FM Finanšu ministrija  
25. FSAP Finanšu sektora attīstības padome  
26. GKrPP  Valsts policijas Galvenās Kriminālpolicijas pārvalde  
27. ĢP Ģenerālprokuratūra  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
111 
 28. IAUI Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcija  
29. Iekšzemes klientus 
apkalpojošās  bankas  Bankas, kuru darbība ir fokusēta uz vietējo tirgu jeb iekšzemes 
klientu apkalpošanu  
30. IeM Iekšlietu ministrija  
31. IeM IC  Iekšlietu ministrijas Informācijas centrs  
32. IeM IVP  Iekšlietu ministrijas Ieslodzījumu vietu pārvalde  
33. Informācijas 
sniedzēji  Altum, DP, EM, ENAP, FKTK, FM, IAUI, IeM, KD, KNAB, LAA, 
LANĪDA, Latvijas proves birojs, LB, LKA, Latvijas Pasts, LZAP, 
LZNP, LZRA, NILLTFNL subjekti, PMLP, Prokuratūra, PTAC, VR, SM, 
SPRK, TA, TM, UR, VID, VID FPP, VID MPP, VP  
34. IKP Iekšzemes kopprodukts  
35. IKS NILLTFN iekšējās kontroles sistēma (t.sk. NILLTFNL atbilstības 
funkcija)  
36. IBS Ieguldījumu brokeru sabiedrība  
 
37. IPS Ieguldījumu pārvaldes sabiedrība  
38. IT Informācijas tehnoloģijas  
39. JIT Apvienotā izmeklēšanas grupa ( Joint Investigation Team ) 
40. KAS Krājaizdevu sabiedrības  
41. KD Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienests  
42. KL Krimināllikums  
43. KNAB  Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs  
44. KPL Kriminālprocesa likums  
45. KRASS  Kriminālprocesa informācijas sistēma  
46. LAA  Latvijas Apdrošinātāju asociācija  
47. LANĪDA  Latvijas nekustamo īpašumu darījumu asociācija  
48. LP VAS "Latvijas Pasts"  
49. LB Latvijas Banka 
50. LKA Latvijas Komercbanku Asociācija  
51. LR Latvijas Republika  
52. LVL lati (LR valūta līdz 01.01.2014.g)  
53. Lursoft  SIA “ Lursoft DATU bāze” (šī sistēma ir par maksu) (LR TM 
Uzņēmuma reģistra informācijas atkalizmantotājs ) 
54. LZAP Latvijas zvērinātu advokātu padome  
55. LZNP Latvijas Zvērinātu notāru padome  
56. LZRA Latvijas zvērinātu revidentu asociācija  
57. Metodoloģija  Pasaules Bankas izstrādāta metodika nacionālo NILLTF risku 
novērtēšanai  
58. MI maksājumu iestāde  
59. MI/ENI  maksājumu iestādes un/vai elektroniskās naudas iestāde  
60. MP Militārā policija  
61. milj. miljoni  
62. MK LR Ministru kabinets  
63. mljrd.  miljardi  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
112 
 64. Moneyval  Eiropas Padomes NILL/TF pasākumu novērtēšanas ekspertu 
komiteja  
65. Moneyval 4. kārtas 
ziņojums  Moneyval 4. kārtas ziņojums par Latviju, pieņemts 05.07.2012  
66. MPENL  Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likums  
67. NACE2  Eiropas Savienības saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas 
versijas NACE 2.redakcija  
68. Nefinanšu sektors  Noteiktās nefinanšu darbības un profesijas, kas ir NILLTFNL 
subjekti  
69. NIL Noziedzīgi iegūti līdzekļi  
70. NILL Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija  
71. NILLN  Noziedzīgi iegūtu  līdzekļu legalizācijas novēršana  
72. NILLTF riski  Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšanas 
riski 
73. NILLTFN  Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšanas 
novēršana  
74. NILLTFNL  Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
novēršanas likums  
75. NILLTFNL subjekti  Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
novēršanas likuma 10.pantā  uzskaitītie subjekti  
76. NIM Noziedzīgi iegūta manta  
77. Novērtējums  Otrais Nacionālais NILLTF risku novērtējums  
78. NN Noziedzīgais nodarījums  
79. NVS Neatkarīgo Valstu Sadraudzība  
80. OECD  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija  
81. OECD ziņojums  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija ziņojums  
82. ONCNSP  Organizētās noziedzības un citu nozaru specializētā prokuratūra  
83. ONG Organizēta noziedzīga grupa  
84. Pārskata periods  2013. -2016.gads  
85. Pikšķerēšana  Klasiska NILL shēma, kas saistās ar cietušajam izkrāptu  līdzekļu 
legalizāciju  
86. PLG Patiesais labuma guvējs  
87. PMLP Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde  
88. PNP Politiski nozīmīga persona  
89. PPF Privātie pensiju fondi  
90. PTAC Patērētāju tiesību aizsardzības centrs  
91. PVN Pievienotās vērtības nodoklis (laika periodā no 2013. -2016.gadam 
standarta likme 21%)  
92. SIA Sabiedrība ar ierobežotu darbību  
93. SM Satiksmes ministrija  
94. SPRK  Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija  
95. TAI Tiesībaizsardzības iestādes  
96. TF Terorisma finansēšana  
97. TA Tiesu administrācija  
98. TM Tieslietu ministrija  
99. tūkst.  tūkstoši  
100.  UR Uzņēmumu reģistrs  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
113 
 101.  Uzraudzības iestādes  Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
novēršanas likuma 45.pantā uzskaitītās uzraudzības un kontroles 
institūcijas  
102.  Vadības grupa  Vadības grupa, kas vadīja Ziņojuma sagatavošanu un reitingu 
piešķiršanu. Izveidota saskaņā ar 14.02.2017. MK rīkojumu.  
103.  Valūtas maiņas 
kapitālsabiedrības  Kapitālsabiedrības, kas saņēmušas Latvijas Bankas licenci ārvalstu 
valūtas skaidrās naudas pirkšanai un pārdošanai  
104.  VID Valsts ieņēmumu dienests  
105.  VID NILLN daļa  Valsts ieņēmumu dienesta Nodokļu pārvaldes Nelegāli iegūto 
līdzekļu legalizācijas novēršanas daļa  
106.  VID FPP  Valsts ieņēmumu dienesta F inanšu policijas pārvalde  
107.  VID MP  Valsts ieņēmumu dienesta M uitas pārvalde  
108.  VID MPP  Valsts ieņēmumu dienesta M uitas policijas pārvalde  
109.  VP Valsts p olicija  
110.  VP IDB  Valsts policijas  Iekšējās drošības birojs  
111.  VP ENAP  Valsts p olicijas Galvenās kriminālpolicijas pārvaldes Ekonomisko 
noziegumu apkarošanas pārvalde  
112.  VRS Valsts robežsardze  
113.  Ziņojums  Šis nacionālais NILLTF risku novērtēšanas ziņojums  
114.  ZM Zemkopības ministrija  
 
  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
114 
 Pielikums Nr. 2 “Tabulas un attēli”  
 
Attēls Nr.1.1  
Kopējā sektorālā ievainojamība  
Sektori/subjekti  Ievainojamība  Reitings  Koeficients  
Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas  7.1 0.71 10 
Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas  5.1 0.51 10 
IPS 3.66 0.61 6 
Vērtspapīru sektors  1.65 0.55 3 
MI/ENI  1.28 0.64 2 
Personas, kas nodarbojas ar transportlīdzekļu 
tirdzniecību  0.68 0.68 1 
Izložu un azartspēļu  organizētāji  0.64 0.64 1 
Nodokļu konsultanti, ārpakalpojumu grāmatveži un 
juridisko pakalpojumu sniedzēji  0.63 0.63 1 
Nekustamo īpašumu darījumu aģenti vai starpnieki  0.58 0.58 1 
Personas, kas nodarbojas ar dārgmetālu un 
dārgakmeņu tirdzniecību   0.58 0.58 1 
Zvērināti advokāti  0.45 0.45 1 
Kapitālsabiedrības, kas nodarbojas ar ārvalstu valūtas 
skaidrās naudas pirkšanu un pārdošanu  0.45 0.45 1 
Nebanku kreditētāji  0.44 0.44 1 
Dzīvības apdrošināšanas sektors  0.39 0.39 1 
Zvērināti notāri  0.36 0.36 1 
Latvijas pasts  0.29 0.29 1 
Zvērināti revidenti  0.2 0.2 1 
AIFP 0.14 0.14 1 
Personas, kas sniedz inkasācijas pakalpojumus  0.12 0.12 1 
Altum  0.08 0.08 1 
PPF 0.05 0.05 1 
KAS 0.01 0.01 1 
 
 
Tabula Nr. 2.1. – Uzņēmuma ienākuma nodokļa likmes ES 2016. gadā  
Country  Percent  
Malta  35 %  
Beļģija  33.3 %  
Francija  33.3 %  
Itālija  31.4 %  
Vācija  29.72 %  
Luksemburga  29.22 %  
Grieķija  29 %  
Austrija  25 %  
Nīderlande  25 %  
Spānija  25 %  
Dānija  22 %  
Slovākija  22 %  
Zviedrija  22 %  
Portugāle  21 %  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
115 
 Lielbritānija  20 %  
Horvātija  20 %  
Igaunija  20 %  
Somija  20 %  
Čehija  19 %  
Ungārija  19 %  
Polija  19 %  
Slovēnija  17 %  
Rumānija  16 %  
Lietuva  15 %   
Latvija  15 %   
Kipra 12.5 %  
Īrija 12.5 %  
Bulgārija  10 %  
Avots: Deloitte  
Tabula Nr. 4.1 . – Vidējais policijas reģistrēto NN skaits uz 100 000 iedzīvotājiem  
Valsts  Skaits  
Latvija  2 350  
Lietuva  2 500  
Somija  7 830  
Igaunija  2 229  
Avots: Deloitte  
 
Attēls Nr.4. 2. 
 
Avots: IeM IC informācija  
 
 
Attēls Nr.4. 3. 5562057475 56748
51108 515824990547561 48477 4740645639
010000200003000040000500006000070000
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016Reģistrēto noziedzīgo nodarījumu skaits
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
116 
  
Avots: VP informācija  
Tabula Nr. 4.4. – Pārskats par pārskata periodā prokuratūrai nodotajiem NILL kriminālprocesiem  
 2013  2014  2015  2016  
Uzsākto NILL kriminālprocesu skaits  100 (103)  * 126 (132) * 250 (252) * 139 (140) * 
* - kopā ar pārkvalificētajām noziegumiem  
Avots: ENAP  kopā ar VID FPP  
Tabula Nr. 4.5. -Būtiskākie NIL ģenerējošie NN  
Predikatīvie 
noziegumi  
 Kriminālprocesi  Apsūdzības  Notiesājoši 
spriedumi  
 2013 
2014 
2015 
2016 
2013 
2014 
2015 
2016 
2013 
2014 
2015 
2016 
Narkotisko/  
psihotropo vielu 
nelegāla aprite  650 658 692 603 362 291 367 399 299 316 270  
Krāpšana  389 385 342 280 62 101 146 121 74 63 69 261 
NN nodokļu 
jomā 276 256 191 235 121 141 135 118 55 53 78 256 
Zādzība  228 266 266 194 28 19 19 29 19 24 2 65 
Kontrabanda  52 49 55 67 16 16 16 12 11 10 9 41 
Korupcija  un 
kukuļošana  58 29 35 25 29 24 18 22 5 11 10 43 
Izspiešana  25 22 24 23 13 7 11 8 8 11 4 32 
Cilvēktirdz - 
niecība  22 19 15 15 11 10 8 10 14 9 11 42 
Avots: KD informācija  
15%
28%
6%51%Predikatīvo NN izcelsme (2013 -2016)
Predikatīvais noziegums Latvijā
Predikatīvais noziegums ārvalstīs
Predikatīvais noziegums ārvalstīs un Latvijā
Nav informācijas par predikatīvo noziegumu
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
117 
 Attēls Nr.4. 6. 
 
Avots: KD informācija  
Attēls Nr.4. 7 
 
Avots: KD informācija  
Tabula  Nr.4.8. – Pārrobežu draudi  
Valsts  NILL draudi  Draudu virziens  Tendence  
 
Augsts  
vidēji /augsts  
Vidējs  
Vidēji/Zems  
Zems  
Ienākošs  
Izejošs  
Abos virzienos  
Neskaidrs  
nemainīgs  
paaugstinās  
samazinās  050100150200250300
2013 2014 2015 2016KD nosūtīto materiālu sadalījums pēc adresāta
FPP ENAP KNAB citiem
050100150200Lietu skaits, kurā notikusi informācijas apmaiņa ar 
ārvalstu KD
2013 2014 2015 2016
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
118 
 ASV     v         ˅   ˅     
Baltkrievija      v         ˅   ˅     
Francija      v         ˅   ˅     
Igaunija      v       ˅         ˅ 
Itālija        v     ˅         ˅ 
Krievija  v         ˅           ˅ 
Lielbritānija  v             ˅     ˅   
Lietuva  v           ˅     ˅     
Moldova      v     ˅       ˅     
Nīderlande        v       ˅   ˅     
Polija    v           ˅       ˅ 
Spānija        v     ˅         ˅ 
Turcija          v     ˅   ˅     
Ukraina    v       ˅         ˅   
Uzbekistāna        v   ˅       ˅     
Vācija      v       ˅       ˅   
Zviedrija        v     ˅     ˅     
Avots: KD informācija  
Attēls Nr. 5.1 
 
Avots: KD  
 
 
 
 
 
Attēls Nr. 5.2 21.4579
21.61436.17126403
243252
050100150200250300350400450
0102030405060708090
2013 2014 2015 2016KD izdoto rīkojumu skaits un iesaldēto līdzekļu apjoms 
Iesaldētie līdzekļi (milj. EUR) Izdoto rīkojumu skaits
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
119 
  
Avots: KD  
 
Tabula Nr. 5.3. - KD darbinieku skaits pārskata periodā*   
 2013  2014  2015  2016  
Darbinieku skaits  24 27 27 30 
* - tabulā norādīti dati uz katra gada sākumu  
Avots: KD  
 
Attēls Nr. 5.4 
 
Avots: KD  
Attēls Nr. 5.5 691672731
642
358
240
180349
0100200300400500600700800
2013 2014 2015 2016Starptautiskās sadarbības rādītāji pārskata periodā
No ārvalstu dienestiem saņemtie pieprasījumi
KD nosūtītie pieprasījumi
17168
1704117113
15768
150001550016000165001700017500
2013 2014 2015 2016Ziņojumi par neparastiem un aizdomīgiem darījumiem
Ziņojumi par neparastiem un aizdomīgiem darījumiem
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
120 
  
Avots: KD  
 
Tabula Nr. 5.6 - Pārskats par NIL/NIM konfiskāciju  
  2013  2014  2015  2016  
Konfiscētie līdzekļi (sadalījums pēc valūtas)  
EUR 323 146.38  1 394 361.71  788 595.22  3 099 984.13  
LVL 314 756.84  20 305.36  52 733.85  0 
USD 480 397.98  3 728 932.23  384 571.69  78 245 113.34  
RUB 0 3 681 475.51  0 34 963 696.98  
EEK 0 0 36 444.61  0 
GBP 0 0 0 19.68  
CHF 2819.79  0 0 1 375 196.73  
Konfiscētā manta  
Automašīnas  
0 0 1- Mercedes 
Benz Vito; 1 - 
PLYMOUTH 
GRAND 
VOYAGER  1 - RENAULT 
MASCOTT; 1 - 
AUDI A5  
Nekustamie īpašumi  0 0  2 nekustamie 
īpašumi  0 
Cita manta  12 100 
(divpadsmit 
tūkstoši simts) 
SPDR Gold 
Trust Undated 
(ISIN kods – 
US78463V1070
) ieguldījuma 
apliecības  0 0 0 
Avots: TA  
Tabula Nr. 5.7 - Pārskats par NIM/NIL konfiskāciju  81
62 6555173235273
166
2 71 0 3 6 110
050100150200250300
2013 2014 2015 2016KD nosūtīto materiālu daudzums pēc adresāta
FPP ENAP KNAB Cits
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
121 
   2013  2014  2015  2016  
Naudas līdzekļu atgriešana īpašniekam vai likumīgajam valdītājam  
Kriminālprocesu skaits  8 3 4 8 
Pieņemto lēmumu 
skaits  9 3 4 8 
Kopējā atgriezto 
līdzekļu summa (EUR)  15 441 782  236 834  22 808 414  10 627 631  
Konfiscēto līdzekļu ieskaitīšana valsts budžetā  
Kriminālprocesu skaits  9 13 5 21 
Pieņemto lēmumu 
skaits  28 18 8 30 
Kopējā valsts budžetā 
ieskaitīto līdzekļu 
summa (EUR)  2 592 463  3 278 755  274 082  47 358 456  
Avots: VP  
Tabula Nr. 5.8. Pārskats par VP NILL kriminālprocesiem un to virzību  
 2013  2014  2015  2016  
Uzsākto kriminālprocesu par NILL skaits  54 93 229 127 
Prokuratūrai nodoto lietu par NILL skaits  2 1 4 3 
Uz ārvalstīm nodoto kriminālprocesu 
skaits*  3 7 12 14 
Izbeigto kriminālprocesu skaits  4 7 7 7 
* - valstis uz kurām nodoti kriminālprocesi: 2013.gadā – Igaunija, Krievija; 2014.gadā – Francija, 
Ukraina, Krievija; 2015.gadā – Kazahstāna, Vācija, Krievija, Baltkrievija, Spānija, Kanāda, 
Francija, Beļģija; 2016.gadā – Ukraina, Krievija, Vācija, Francija, Baltkrievija, Beļģija, Lietuva, 
Polija  
Avots: VP  
 
Tabula Nr. 5.9. - VID FPP uzsākto kriminālprocesu  un prokuratūrai nodoto NILL lietu skaits pārskata 
periodā  
 2013  2014  2015  2016  
VID FPP uzsākto kriminālprocesu skaits 
par NILL  26 (29)*  15 (21)*  8 (10)*  7 (8)*  
VID FPP prokuratūrai nodoto NILL lietu 
skaits  20 18 13 5 
* - kopā ar pārkvalificētiem NN  
Avots: VID FPP  
 
 
 
Tabula Nr. 5.10 - VID FPP iesaldētie  finanšu līdzekļi  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
122 
  2013  2014  2015  2016  
Izsekoto un vēlāk 
iesaldēto  aktīvu  
apmērs (EUR)  1 832 519.12  1 805 416.06  399 033.72  2 797 423.45  
Avots: VID FPP  
Tabula Nr. 5.11 – VID FPP k onfiscēto NIL apmērs  
 2013  2014  2015  2016  
Lēmumu skaits par NIL 
konfiskāciju  13 17 15 13 
Konfiscēto finanšu 
līdzekļu, kas atzīti par 
noziedzīgi iegūtiem un 
ieskaitīti valsts budžetā 
apmērs (EUR)  484 217.15  1 077 117.17  435 969.43  952 891.47  
Avots: VID FPP  
 
Attēls Nr. 5.12. 
 
* - saņemto un tiesai nenodoto krimināllietu statuss var būt: 1) kriminālprocesa izbeigšana; 2) 
kriminālprocesa nosūtīšana atpakaļ izmeklēšanas iestādei izmeklēšanas turpināšanai; 3) kriminālprocesa 
apturēšana; 4) atrodas prokuratūras lietvedībā.  
Avots: L R Prokuratūra  
 
Tabula Nr. 5.13. - Pārskats par darbu pirmstiesas kriminālprocesā LR P rokuratūrā (NILL KL 
195.p)  
 2013  2014  2015  2016  
Tiesai nodoto NILL 
krimināllietu skaits  17 14 9 10 43
27
17
817
(43)14
(43) 9
(24)10
(20)
01020304050
2013 2014 2015 2016Prokuratūrā saņemto un uz tiesu nosūtīto krimināllietu 
skaits*
Krimināllietas, kuras saņemtas kriminālvajāšanas uzsākšanai
Uz tiesu nosūtītās krimināllietas (personas)
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
123 
 Tiesai nodoto NILL 
krimināllietu skaits 
vispārējā kārtībā  17 14 7 9 
Tiesai nodoto NILL 
krimināllietu skaits , 
slēdzot vienošanos  0 0 2 1 
Avots: LR Prokuratūra  
Tabula Nr. 5.14. - Notiesājošo un attaisnojošo spriedumu skaits NILL lietās*  
  2013  2014  2015  2016  
Notiesājošo spriedumu 
skaits  8 6 10 6 
Attaisnojošo spriedumu 
skaits**  3 3 5 2 
* - spēkā stājušos spriedumu skaits lietās, kurās personas notiesātas vai attaisnotas pēc NN kopības ar 
Krimināllikuma 195.pantu  
** - kā attaisnojoši ieskaitīti spriedumi, kuros apsūdzētās personas attaisnotas pēc Krimināllikuma 
195.panta.  
 
Avots: TA  
 
Tabula Nr. 5.15. - NILL lietu vidējais izskatīšanas ilgums (mēnešos)  
 2013  2014  2015  2016  
Pirmā instance  11.1 24.0 25.2 38.8 
Apelācijas instance  4.2 4.8 6.0 7.6 
Kasācijas instance  1.4 4.4 6.3 3.3 
* - dati sniegti par apgabaltiesām. (Neieskaitot vienīgo Augstākās tiesas Tiesu palātā izskatīto lietu 60,4 
mēnešos.)  
Avots: TA  
 
Tabula Nr. 5.16. - Lēmumi  par mantas atzīšanu par noziedzīgi iegūtu  
 2013  2014  2015  2016  
Lēmumu skaits  26 32 27 55 
Avots: TA 
Tabula Nr. 5.17. - Sodi, kas piemēroti spēkā stājušos spriedumos pēc pantu kopības ar KL 
195.pantu  
  2013  2014  2015  2016  
Kopējais notiesājošo spriedumu par NILL, kas 
ir stājušies spēkā, skaits  8 5 12 6 
Notiesāto personu par NILL skaits  15 10 21 9 
Piemēroti pamatsodi – brīvības atņemšana  
Nosacītu sodu skaits  10 9 14 6 
Brīvības atņemšana līdz 1 gadam (ieskaitot)  0 0 2 0 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
124 
   2013  2014  2015  2016  
Brīvības atņemšana no 1 līdz 3 gadiem 
(ieskaitot)  0 1 2 0 
Brīvības atņemšana no 3 līdz 5 gadiem 
(ieskaitot)  4 0 1 0 
Brīvības atņemšana no 5 līdz 10 gadiem 
(ieskaitot)  0 0 1 0 
Brīvības atņemšana no 10 līdz 20 gadiem 
(ieskaitot)  1* 0 0 0 
Citi piemēroti pamatsodi  
Naudas sods  0 2 2 4 
Vidējais naudas soda apmērs (EUR)  n/a 5600 2400 9328 
Piespiedu darbs  0 1 0 0 
Piemēroti papildus sodi  
Mantas konfiskācija  3 1 2 2 
Policijas kontrole  2 0 3 0 
Tiesību ierobežošana  1 0 4 5 
Tiesību atņemšana veikt uzņēmējdarbību  1 0 4 5 
* - saskaņā ar KL 51.p.1.d. pievienojot neizciesto sodu  
Avots: TA 
Tabula Nr. 5.18. - Nodokļu plaisas novērtējums no 2013.gada līdz 2015.gadam * 
Instance  2013  2014  2015  
PVN plaisa kopā, milj. EUR  485.1  454.57  419.31  
PVN plaisa kopā, kā % no potenciālās PVN 
masas  22.70%  20.40%  18.40%  
VSAOI plaisa  kopā, milj. EUR  642.61  606.07  617.88  
VSAOI plaisa kopā, kā % no potenciālās 
VSAOI masas  23.20%  21.70%  21.00%  
IIN plaisa kopā, milj. EUR  360.04  348.8  352.37  
IIN plaisa kopā, kā % no potenciālās IIN 
masas  22.60%  21.10%  20.70%  
* - dati par 2016.gadu nav pieejami  
Avots: VID  
Tabula Nr. 5.19. - Skaidrā naudā veikto darījumu apmērs pārskata periodā  
 2013  2014  2015  2016  
Skaidrā naudā veikto 
darījumu apmērs (EUR)  77 099 095.88  60 514 617.82  60 149 948  60 323 924  
Avots: VID  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
125 
 Tabula Nr. 5.20. - Nodokļu administrēšanas preventīvā darba “cīņā pret algu izmaksām 
aploksnēs” rezultāti 2016.gadā  
 2016  
Legalizēto darba ņēmēju skaits  13446  
Darba ņēmēju valsts budžetā papildus iemaksātās valsts sociālās 
apdrošināšanas obligātās iemaksas (EUR)  3 339.3  
Darba ņēmēju valsts budžetā papildus iemaksātais iedzīvotāju ienākuma 
nodoklis (EUR)  1 507.3  
Fizisko personu* skaits, kas legalizējušas savu saimniecisko darbību  2312 
Fizisko personu skaits**, kas deklarējušas savus ienākumus  19 
Deklarēto ienākumu kopsumma  34 500  
* - attiecībā uz fiziskām personām, kas reģistrējušās kā nodokļu maksātājas.  
** - skaits tika aprēķinās no fizisko personu, kas legalizējušas savu saimniecisko darbību, kopskaita.  
 
Attēls Nr. 5.21 
 
Avots: VID   
 
 
 
 
Attēls Nr. 5.22 1456.61416.4 1402.5 1415.911360.2
820.9921.7972 1005.78969.73
219.3153.7 136 116.37152.6
02004006008001000120014001600
01.01.2013. 01.01.2014. 01.01.2015. 01.01.2016. 01.01.2017.Valsts budžeta maksājumu parādu summu 
salīdzinājums (milj. EUR )
Kopējie parādi t.sk. aktuālie parādi
t.sk.reāli piedzenamie parādi
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
126 
  
Avots: VID   
 
Tabula Nr. 7.1 - FKTK uzraugāmo subjektu reģistrācijas pieteikumu un pieprasījumu licences 
izsniegšanai skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Kopējais finanšu iestāžu reģistrācijas 
pieteikumu un pieprasījumu licences 
izsniegšanai skaits  19 26 28 19 
Bankas  0 0 0 0 
Licencētas MI  0 5 7 3 
Licencētas ENI  3 0 1 2 
KAS 2 0 3 1 
IBS 1 2 2 1 
IPS 0 1 0 0 
Licencētie AIFP  1 3 1 2 
Reģistrētie AIFP  0 7 2 3 
PPF 0 0 0 0 
Dzīvības apdrošināšanas sabiedrības  0 0 0 0 
Reģistrētas MI  10 8 7 5 
Reģistrētas EMI  2 0 5 3 
Avots: FKTK  
Tabula Nr. 7.2 - Darbinieku, kuri veic finanšu iestāžu reģistrācijas pieteikumu un pieprasījumu 
licencēšanu, skaits FKTK Licencēšanas departamentā  
  2013  2014  2015  2016  
Kopējais darbinieku, kuri veic finanšu 
iestāžu reģistrācijas pieteikumu un 
pieprasījumu licencēšanu, skaits FKTK 
Licencēšanas departamentā  14 14 18 12 
Bankas  3 3 3 3 
Licencētās MI   
  
  
  
 Reģistrētās MI  416.1
410.67
401.6411.88
350360370380390400410420
2013 2014 2015 2016VID piedzīto nodokļu apmērs 
pārskata periodā (milj. EUR )
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
127 
   2013  2014  2015  2016  
Licencētās ENI  2 
 2 
  3 
  3 
  Reģistrētās ENI  
KAS 1 1 2 2 
IPS 2 2 2 
2 
 Licencētie AIFP  1 1 2 
Reģistrētie AIFP  1 1 2 
PPF 2 2 2 
Dzīvības apdrošināšanas sabiedrības  2 2 2 2 
Avots: FKTK  
Banku sadalījums riska grupās  uz 2016.gadu  
  Iekšzemes 
klientus 
apkalpojošās 
bankas  Ārvalstu klientus 
apkalpojošās 
bankas  Pilnās klātienes 
pārbaudes 
biežums614 
Paaugstinātā NILLTF riska 
bankas615  0 10 katru gadu  
Vidējā NILLTF riska bankas  1 3 reizi divos gados  
Zemākā NILLTF riska 
bankas616 9 0 ne retāk kā reizi 
trīs gados  
Avots: FKTK  
 
Tabula Nr. 7.4. - MI/ENI sadalījums riska grupās  uz 2014.gadu617 
 Skaits  
MI 
1.grupa - Augsta NILLTF riska MI  10 
2.grupa - Vidēja NILLTF riska MI  10 
3.grupa - Zemākā NILLTF riska MI  13 
ENI 
1.grupa – Paaugstināta riska ENI  8 
2.grupa - Zema riska ENI  4 
Avots: FKTK  
 
Tabula Nr. 7.5. - FKTK piemērotie administratīvie sodi par NILLTFN prasību pārkāpumiem  
Soda veids  Subjekts  2013  2014  2015  2016  Naudas sodi  Skaits  Iekšzemes 
klientus 
apkalp ojošās  
banka s - - - 1 
Apmērs (EUR)  - - - 1 361 954  
Skaits  Ārvalstu klientus 
apkalpojošās  
banka s 4 1 4 3 
Apmērs (EUR)  327 244  70 000  2 211 830  4 571 682  
                                                
614 Papildus ir veiktas arī banku mērķa pārbaudes NILLTFN jomā, kad un ja ir nepieciešams.  
615 Bankas darbībai ir augsts ar NILLT F saistītais risks, un tās riska pārvaldība ir vāja.  
616 Bankas darbībai ir zems ar NILLTF saistītais risks, un tās NILLTF riska pārvaldība ir pietiekama.  
617 MI skaits atšķiras no 9.12 tabulā norādītā, jo 9.5 tabulā atainotais sadalījums nav veikts uz 2014.gada beigām.  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
128 
 Soda veids  Subjekts  2013  2014  2015  2016  
Skaits  
Reģistrētas MI  2 1 - 1 
Apmērs (EUR)  14 229 7 000  - - 
Skaits  
IPS - 1 -  
Apmērs (EUR)  - 25 000 - - 
Skaits  
Vērtspapīru 
sektors  1 1 1 - 
Apmērs (EUR)  106 715  25 000  72 000   
Licenču anulēšana  Ārvalstu klientus 
apkalpojošās  
banka s - - 1 - 
IPS 
 1 - 1 - 
Reģistrētas MI  
 0 1 1  
Licenču apturēšana  Reģistrētas MI  1 1 0 0 Amat personu un darbinieku 
sodīšana  Naudas sodu 
skaits  Ārvalstu klientus 
apkalpojošās 
banka s - - 4 1 
Naudas  soda 
apjoms (EUR)  - - 145 336  25 000  
Atbrīvošana no 
amata 
pienākumu 
pildīšanas  - - 4 - 
Reģistrētas MI  1 1 - - 
Brīdinājumi  Ārvalstu klientus 
apkalpojošās 
banka s - 3 1 1 
Avots: FKTK  
 
Tabula Nr. 7.6. - Darbinieku, kuri veic attiecīgā s finanšu iestādes  uzraudzību, skaits FKTK 
Atbilstības kontroles departamentā  
 Subjekts  2013  2014  2015  2016  
Kopējais darbinieku 
skaits FKTK Atbilstības Visi subjekti  5 5 5 18 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
129 
 kontroles 
departamentā  
FKTK darbinieku skaits, 
kuri veic attiecīgā 
subjekta NILLTFN 
uzraudzību  Bankas  
5 5 5 17 
Citi subjekti  13 
Avots: FKTK  
 
Tabula Nr. 7.7. - NILLTFN apmācību skaits, kurās ir piedalījušies subjektu  NILLTFN uzraudzību 
veicošie FKTK darbinieki  
 2013  2014  2015  2016  
Ārējo NILLTFN apmācību skaits  1 1 5 4 
Iekšējo NILLTFN apmācību skaits  0 0 0 23 
FKTK darbinieku skaits, kuri veic 
subjektu NILLTFN uzraudzību un ir 
ieguvuši starptautiski atzītu sertifikātu 
NILLTFN jomā  1 - CAMS  1 - CAMS  1 - CAMS  4 - CAMS  
Avots: FKTK  
 
Tabula Nr. 7.8. - Valūtas maiņas kapitālsabiedrību  licencēšana  
 2013  2014  2015  2016  
LB darbinieku skaits, kuri veic valūtas 
maiņas kapitālsabiedrību NILLTFN 
uzraudzību  4 4 4 4 
Saņemto pieprasījumu par licences 
ārvalstu valūtu skaidrās naudas 
pirkšanai un pārdošanai piešķiršanu 
skaits  10 0 2 2 
Atteikumu  piešķirt licenci ārvalstu 
valūtu skaidrās naudas pirkšanai un 
pārdošanai skaits.  1 0 0 0 
Atteikumu piešķirt licenci ārvalstu 
valūtu skaidrās naudas pirkšanai un 
pārdošanai NILLTFN trūkumu dēļ  
skaits  1 0 0 0 
Avots: LB  
 
 
 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
130 
 Tabula Nr. 7.9. - LB piemēroto administratīvo sodu par pārkāpumiem NILLTFN jomā skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Licences apturēšana  2 1 2 3 
Licences anulēšana  0 2 2 0 
Rakstveida brīdinājums  4 6 5 2 
Cita veida sodi* 6 3 9 4 
* mazsvarīgs pārkāpums, par kuru ierosināta administratīvā lieta, bet tā izbeigta mazsvarīguma dēļ  
Avots: LB  
 
Tabula Nr. 7.10. - Visu finanšu iestāžu skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Iekšzemes klientus apkalpojošās 
bankas  14 13 12 10 
Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas  14 14 13 13 
Licencētās MI  0 0 3 3 
Reģistrētās  MI 36 34 33 26 
Licencētās EMI  0 2 3 3 
Reģistrētās EMI  11 11 12 12 
KAS n/a Nav 
pieejama  34 34 
IBS 
Nav 
pieejama  Nav 
pieejama  4 4 
IPS 11 12 12 12 
Licencētie AIFP  0 3 5 5 
Reģistrētie AIFP  0 5 7 8 
PPF 7 6 6 6 
Dzīvības apdrošināšanas sabiedrības  Nav 
pieejama  Nav 
pieejama  2 2 
Altum  - - 1 1 
LP 1 1 1 1 
Nebanku kred itētāji  53 57 57 59 
Personas, kas sniedz inkasācijas 
pakalpojumus  5 5 3 5 
Valūtas maiņas kapitālsabiedrības  66  58 50 42 
Avots: FKTK; LB ; PTAC  
 
Tabula Nr. 7.11. - Finanšu iestāžu ziņo to KD aizdomīg u un neparast u darījum u skaits un KD 
sagatavotos materiālos izmantoto darījumu skaits  
  2013  2014  2015  2016  
Iekšzemes 
klientus 
apkalpojošās 
bankas  Aizdomīgie  5381 5057 5221 4235 
Neparastie  3475 2600 1770 1368 
Tika izmantoti materiālos  1947 1519 1790 1135 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
131 
   2013  2014  2015  2016  
Ārvalstu 
klientus 
apkalpojošās 
bankas  Aizdomīgie  5929 8975 10432  12003  
Neparastie  3472 2996 2458 3479 
Tika izmantoti materiālos  1809 1686 1585 1342 
ENI Aizdomīgie  64 98 17 28 
Neparastie  11 357 1009 1071 
Tika izmantoti materiālos  0 0 11 6 
MI Aizdomīgie  
 Nav pieejama informācija  
Neparastie  
 Nav pieejama informācija  
Tika izmantoti materiālos  21 146 0 13 
Dzīvības 
apdrošinā -
šanas 
sabiedrības  Aizdomīgie  5 0 4 0 
Neparastie  Nav pieejama informācija  
Tika izmantoti materiālos  6 0 4 0 
LP Aizdomīgie*  82 183 59 171 
Neparastie*  0 1 5 7 
Tika izmantoti materiālos  0  3 43 6 
Valūtas 
maiņas 
kapitālsabiedrī
bas Aizdomīgie  3702 1154 3299 2842 
Neparastie  25 109 314 494 
Tika izmantoti materiālos  5  8 3 0 
Avots: KD 
* Avots: LP  
 
 
Tabula Nr.7.12. - Banku darbinieku, kuriem ir starptautiski sertifikāti NILLTFN jomā, skaits  
  2013  2014  2015  2016  
Iekšzemes klientus apkalpojošā s bankas 1 1 2 3 
Ārvalstu klientus apkalpojošā s bankas 2 5 20 30 
Avots: Bankas  
 
 
Tabula Nr.7 .13 - Uzsākto kriminālprocesu par NILL skaits pret banku darbiniekiem  
  2013  2014  2015  2016  
Iekšzemes klientus apkalpojošo banku 
skaits, pret kuru darbiniekiem un 
amatpersonām ir ierosināti kriminālprocesi 
par NILL  1 0 0 0 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
132 
 Ārvalstu klientus apkalpojošo  banku, pret 
kuru darbiniekiem un amatpersonām ir 
ierosināti kriminālprocesi par NILL  1 0 1 4 
Avots: VP  
 
Tabula Nr.7 .14. - Disciplinārlietu skaits par NILL TFN procedūru un/vai politiku pārkāpumiem  
pret banku darbiniekiem  
  2013  2014  2015  2016  
Iekšzemes klientus apkalpojošās bankas  63 39 43 4 
Ārvalstu klientus apkalpojošās bankas  17 26 31 17 
Avots: Bankas  
 
Tabula Nr. 8.1. – IAUI sniegto par NILLTFN atbildīgu darbinieku apmācību skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Licencēto azartspēļu organizētāju skaits  17 15 14 14 
IAUI rīkoto izložu un azartspēļu 
organizētāju par NILLTFN atbildīgu 
darbinieku apmācību skaits (NILLTF jomā)  19 17 16 19 
Avots: IAUI  
Tabula Nr. 8.2 – Izložu un azartspēļu organizētāju darbības vietas un to skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Spēļu zāles  324 321 322 317 
Bingo zāles  2 2 2 2 
Kazino  5 5 5 6 
Totalizatoru un derību punkti  19 26 42 57 
On-line interaktīvās azartspēles  4 6 6 7 
Avots: IAUI  
 
Tabula Nr. 8.3 – IAUI veikto pārbaužu veidi un skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Licencēto azartspēļu organizētāju skaits  17 15 14 14 
Izložu un azartspēļu organizētajiem veikto 
speciālo klātienes pārbaužu skaits NILLTFN 
jomā 19 15 14 16 
Izložu un azartspēļu organizētajiem  
attālināto pārbaužu skaits pavisam  1926 1978 1823 1757 
Izložu un azartspēļu organizētajiem spēļu 
vietās veikto pārbaužu skaits pavisam  547 605 655 634 
Avots: IAUI  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
133 
 Tabula Nr. 8.4 – VID organizēto apmācību un sniegto konsultāciju skaits  
 2013  2014  2015  2016  
VID organizēto obligāto NILLTFN apmācību 
skaits VID uzraugāmajiem likuma 
subjektiem  0 0 0 0 
VID organizēto brīvprātīgo NILLTFN 
apmācību skaits VID uzraugāmajiem likuma 
subjektiem  14 18 23 24 
 2013  2014  2015  2016  
VID darbinieku sniegtās konsultācijas par 
NILLTFNL prasību izpildi  5815 3342 2418 3587 
Kopējais subjektu skaits, kas tika apmācīti  
VID rīkotajās NILLTFN apmācībās  105 586 508 1119 
Avots: VID  
 
Tabula Nr. 8.5 – VID uzraudzības kapacitāte (darbinieku skaits; darbiniekiem sniegto apmācību 
skaits)  
  2013  2014  2015  2016  
VID 
darbinieku 
skaits, kuri 
veic 
attiecīgā 
subjekta 
NILLTFN 
uzraudzību.  Nodokļu konsultanti, ārpakalpojuma 
grāmatveži  3 3 3 3 
Juridisko pakalpojumu sniedzēji  3 3 3 2 
Aģenti vai starpnieki darījumos ar 
nekustamo īpašumu  2 2 2 2 
Transportlīdzekļu tirgotāji  2 2 2 2 
Dārgmetālu un dārgakmeņu 
tirgotāji  2 2 2 2 
Darbinieku skaits, kas ir apmācīti un kuriem ir 
nepieciešamās zināšanas, lai apmācītu  citus 
likuma subjektus NILLTFN jautājumos  1 1 1 1 
Ārējo NILLTFN apmācību skaits, kurās ir 
piedalījušies VID darbinieki, kuri veic attiecīgā 
subjekta NILLTFN uzraudzību  2 1 2 2 
Iekšējo NILLTFN apmācību skaits, kurās ir 
piedalījušies VID darbinieki, kuri veic attiecīgā 
subjekta NILLTFN uzraudzību  0 0 4 0 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
134 
   2013  2014  2015  2016  
VID darbinieku skaits, kuri veic attiecīgā 
subjekta NILLTFN uzraudzību un ir ieguvuši 
starptautiski atzītu sertifikātu NILLTFN jomā  0 0 0 0 
Avots: VID  
Tabula Nr. 8.6 - VID uzraugāmajiem subjektiem piemēroto administratīvo sodu skaits un 
apmērs  
 2013  2014  2015  2016  
Nodokļu konsultanti, 
ārpakalpojumu 
grāmatveži  Skaits 1 -  1 1 
Apmērs  (EUR)  142,29  -  50   150  
Juridisko pakalpojumu 
sniedzēji  Skaits - - - 17 
Apmērs  (EUR)  - - - 1 200  
Aģenti un starpnieki 
nekustama īpašuma 
darījumos  Skaits - - - - 
Apmērs  (EUR)  - - - - 
Transportlīdzekļu tirgotāji  Skaits - - 1 - 
Apmērs  (EUR)  - - 200  - 
Dārgmetālu un 
dārgakmeņu tirgotāji  Skaits - 1 1 - 
Apmērs  (EUR)  - 140  200  - 
Avots: VID  
Tabula Nr. 8.7 – Pašpārvaldes subjektu uzraudzības iestāžu uzraudzību veicošo darbinieku skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Zvērināti advokāti  9 9 9 9 
Zvērināti notāri  30 30 30 24 
Zvērināti revidenti  33 36 36 35 
Avots: LZAP; LZNP; LZRA  
 
Tabula Nr. 8.8 – Izložu un azartspēļu organizētājiem izsniegto, atteikto un anulēto licenču skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Licencēto azartspēļu  organizētāju skaits.  17 15 14 14 
Licencēto izložu organizētāju skaits  1 1 1 1 
Licencēto interaktīvo azartspēļu organizētāju 
skaits  4 6 6 7 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
135 
  2013  2014  2015  2016  
Personu skaits, kurām IAUI ir atteikusi 
izsniegt licenci interaktīvo azartspēļu 
organizēšanai  0 0 0 0 
Personu skaits, kurām IAUI ir atteikusi 
izsniegt licenci azartspēļu organizēšanai  0 0 0 0 
Personu skaits, kurām IAUI ir atteikusi 
izsniegt licenci  izložu organizēšanai  0 0 0 0 
Anulēto azartspēļu organizēšanas licenču 
skaits  0 2 1 0 
Anulēto interaktīvo azartspēļu organizēšanas 
licenču skaits  0 0 0 0 
Anulēto izložu organizēšanas licenču skaits  0 0 0 0 
Avots: IAUI  
Tabula Nr. 8.9 – IAUI konstatēto pārkāpumu NILLTFN jomā, IAUI sniegto ziņojumu un 
piemērotu sodu skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Pārbaužu skaits, kuru laikā ir konstatēti 
pārkāpumi NILLTFN jomā  4 0 1 1 
IAUI sniegto ziņojumu par pārbaudes laikā 
konstatētajiem neparastiem darījumiem 
skaits  4 0 1 1 
IAUI sniegto ziņojumu par pārbaudes laikā 
konstatētajiem aizdomīgiem darījumiem 
skaits  1 0 1 2 
Konstatētie pārkāpumi NILLTFN un 
piemērotie sodi  4 0 1 1 
IAUI piemēroto 
administratīvo sodu 
apmērs par 
neatbilstību NILLTFN 
prasībām (EUR)  Fiziskās personas  144.28  - 50 50 
Juridiskās persona s - - - - 
 Avots: IAUI  
 
Tabula Nr. 8.10 Izložu un azartspēļu organizētāju z iņoto aizdomīgo un neparastu darījumu, ko 
subjekti ir iesnieguši KD skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
136 
 Ziņoto aizdomīg u darījum u, ko subjekti ir 
iesnieguši KD skaits  2 0 0 5 
Ziņoto neparast u darījum u, ko subjekti ir 
iesnieguši KD, skaits  459 448 676 1471 
KD sagatavotos materiālos izmantoto 
darījumu skaits  45 0 58 0 
Avots: IAUI  
 
Tabula Nr. 8.11 - IAUI uzraudzības kapacitāte (darbinieku skaits; darbiniekiem sniegto 
apmācību skaits)  
 2013  2014  2015  2016  
IAUI darbinieku skaits, kuri veic izložu un 
azartspēļu organizētāju licencēšanu  3 3 3 3 
Iekšējo apmācību s kaits, kurās ir 
piedalījušies I AUI darbinieki, kuri veic izložu 
un azartspēļu organizētāju licencēšanu  3 3 3 3 
Ārējo apmācību skaits, kurās ir piedalījušies 
IAUI darbinieki, kuri izložu un azartspēļu 
organizētāju licencēšanu  0 0 0 0 
IAUI darbinieku skaits, kuri veic izložu un 
azartspēļu organizētāju uzraudzību  8 7 8 8 
Tajā skaitā, IAUI darbinieku skaits, kuri veic 
izložu un azartspēļu organizētāju  NILLTFN 
uzraudzību  1 1 1 1 
Ārējo NILLTFN apmācību skaits, kurās ir 
piedalījušies IAUI darbinieki, kuri veic izložu 
un azartspēļu organizētāju uzraudzību 
NILLTFN jomā  1 1 1 1 
Iekšējo NILLTFN apmācību skaits, kurās ir 
piedalījušies IAUI darbinieki, kuri veic izložu 
un azartspēļu organizētāju uzraudzību 
NILLTFN jomā  1 1 1 1 
IAUI darbinieku skaits, kuri veic izložu un 
azartspēļu organizētāju NILLFTN uzraudzību 
un ir ieguvuši starptautiski atzītu sertifikātu 
NILLTFN jomā, norādot sertifikātu veidus  0 0 0 0 
Avots: IAUI  
 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
137 
 Tabula Nr.8.12 –VID uzraugāmo subjektu ziņoto aizdomīgu un nep arastu darījumu skaits un KD 
sagatavotos materiālos izmantoto darījumu skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Nodokļu konsultanti  Aizdomīgie  17 6 0 1 
Neparastie  0 0 0 0 
Tika izmantoti 
materiālos  2 0 0 0 
Ārpakalpojuma 
grāmatveži  Aizdomīgie  0 0 0 0 
Neparastie  0 0 0 1 
Tika izmantoti 
materiālos  2 0 0 0 
Juridisko pakalpojumu 
sniedzēji  Aizdomīgie  79 44 11 8 
Neparastie  0 0 0 0 
Tika izmantoti 
materiālos  3 4 0 0 
Aģenti un starpnieki 
darījumos ar nekustamo 
īpašumu  Aizdomīgie  0 0 0 0 
Neparastie  0 0 0 0 
Tika izmantoti 
materiālos  0 0 0 0 
Transportlīdzekļu 
tirgotāji  Aizdomīgie  0 0 0 0 
Neparastie  7 27 37 28 
Tika izmantoti 
materiālos  0 0 0 0 
Dārgmetālu un 
dārgakmeņu tirgotāji  Aizdomīgie  0 0 0 3 
Neparastie  4 29 43 21 
Tika izmantoti 
materiālos  0 2 0 0 
Avots: KD  
 
 
Tabula Nr.8.13 – Statistika par VID uzraugāmo subjektu iekšējās kārtības noteikumu saturu 
(disciplinārsodi)  
 Nodokļu 
konsultanti, 
ārpak -ma 
grāmatveži  Juridisko 
pakalpoju
mu 
sniedzēji  Aģenti un 
starpnieki 
nekustama 
īpašuma 
darījumos  Trans -ļu 
tirgotāji  Dārgmetālu 
un 
dārgakmeņu 
tirgotāji  
Vai Jūsu nozares 
regulējošajos 
iekšējās kārtības 
noteikumos ir 
paredzēti 
disciplinārsodi par 
NILLTFN procedūru 
un/vai politiku 
neievērošanu?  
Atbilde - “nē” 32% 19% 33% 29% 33% 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
138 
 Vai Jūsu nozares 
regulējošajos 
iekšējās kārtības 
noteikumos ir 
paredzēti 
disciplinārsodi par 
NILLTFN procedūru 
un/vai politiku 
neievērošanu?  
Atbilde - “vairāk 
nē, nekā jā”  11% 12% 14% - 4% 
Avots: VID uzraugāmie subjekti  
Tabula Nr.8.14 – Statistika, par pārbaudi, ko veic VID uzraugāmie subjekti jaunajiem 
darbiniekiem  
 Nodokļu 
konsultanti, 
ārpak -ma 
grāmatveži  Juridisko 
pakalpoju
mu 
sniedzēji  Aģenti un 
starpnieki 
nekustama 
īpašuma 
darījumos  Trans -ļu 
tirgotāji  Dārgmetālu 
un 
dārgakmeņu 
tirgotāji  
Vērtē personas 
izglītību  96% 96% 98% 100%  100%  
Vērtē personas 
reputāciju  93% 92% 95% 93% 100%  
Vērtē personas 
sodāmības faktu  66% 66% 73% 73% 71% 
Avots: VID uzraugāmie subjekti  
Tabula Nr.8.15 - Statistika, par VID uzraugāmo subjektu viedokli par nozares profesionāļu 
lojalitāti  
 Nodokļu 
konsultanti, 
ārpak -ma 
grāmatveži  Juridisko 
pakalpoju
mu 
sniedzēji  Aģenti un 
starpnieki 
nekustama 
īpašuma 
darījumos  Trans -ļu 
tirgotāji  Dārgmetālu 
un 
dārgakmeņu 
tirgotāji  
Vai Jūs uzskatāt, 
ka Jūsu nozares 
profesionāļi ir lojāli 
un neiesaistīsies 
kriminālās 
darbībās?  
Atbilde - “jā” 56% 47% 60% 44% 60% 
Vai Jūs uzskatāt, 
ka Jūsu nozares 
profesionāļi ir lojāli 
un neiesaistīsies 
kriminālās 
darbībās?  
Atbilde - “vairāk 
jā, nekā nē”  41% 53% 37% 44% 25% 
Avots: VID  uzraugāmie subjekti  
 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
139 
 Tabula Nr.8.16 - Statistika par VID uzraugāmo subjektu spēju identificēt aizdomīgus darījumus  
 Nodokļu 
konsultanti, 
ārpak -ma 
grāmatveži  Juridisko 
pakalpoju
mu 
sniedzēji  Aģenti un 
starpnieki 
nekustama 
īpašuma 
darījumos  Trans -ļu 
tirgotāji  Dārgmetālu 
un 
dārgakmeņu 
tirgotāji  
Vai Jūsu iekšējais 
normatīvais 
regulējums dod 
iespēju savlaicīgi 
pārskatīt 
potenciālus 
aizdomīgu 
darījumu 
ziņojumus, par 
kuriem būtu jāziņo 
Kontroles 
dienestam?  
Atbilde - “jā” 59% 63% 58% 71% 55% 
Vai Jūsu iekšējais 
normatīvais 
regulējums dod 
iespēju savlaicīgi 
pārskatīt 
potenciālus 
aizdomīgu 
darījumu 
ziņojumus, par 
kuriem būtu jāziņo 
Kontroles 
dienestam?  
Atbilde - “vairāk 
jā, nekā nē”  30% 23% 28% 7% 33% 
Avots: VID uzraugāmie subjekti  
Tabula 8.17 – Pašpārvaldes subjektu skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Zvērinātu advokātu skaits (kopā)  
Zvērināti advokāti  
ES dalībvalstu advokāti  1265            
1251               
14 1268 
1253 
15 1267 
1251 
16 1265 
1249 
16 
Zvērinātu advokātu palīgu skaits  75 81 96 111 
Zvērinātu notāru skaits  112 112 109 107 
Zvērinātu notāru palīgu skaits  67 67 66 66 
Zvērinātu revidentu skaits  171 170 169 167 
Avots: LZAP, LZNP, LZRA  
 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
140 
 Tabula 8.18 – Zvērināta advokāta un zvērināta advokāta palīga pieteikumu, piešķirto statusu 
un atteikumu piešķirt statusu skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Personu skaits, kas pieteikušās 
zvērināta advokāta kvalifikācijas 
eksāmena kārtošanai  70 50 35 38 
Personu skaits, kas pieteikušās 
zvērināta advokāta palīga 
kvalifikācijas eksāmena 
kārtošanai  48 74 71 47 
Piešķirto zvērināta advokāta 
statusu skaits  48 20 21 13 
Piešķirto zvērināta advokāta 
palīga statusu skaits  18 22 25 21 
Personu skaits, kam LZAP ir 
atteikusi zvērināta advokāta 
eksāmena kārtošanu  1 3 0 7 
Personu skaits, kam LZAP ir 
atteikusi zvērināta advokāta 
palīga eksāmena kārtošanu  9 8 5 3 
Avots: LZAP  
Tabula Nr. 8.19 - Zvērināta notāra un zvērināta notāra palīga pieteikumu, piešķirto statusu un 
atteikumu piešķirt statusu skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Personu skaits, kas pieteikušās 
zvērināta notāra kvalifikācijas 
eksāmena kārtošanai  0 0 0 29 
Personu skaits, kas pieteikušās 
zvērināta notāra palīga 
kvalifikācijas eksāmena 
kārtošanai  10 5 4 7 
Piešķirto zvērināta notāra 
statusu skaits  0 0 0 0 
Piešķirto zvērināta notāra palīga 
statusu skaits  7 4 2 2 
Personu skaits, kam LZNP ir 
atteikusi zvērināta notāra 
eksāmena kārtošanu  0 0 0 0 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
141 
  2013  2014  2015  2016  
Personu skaits, kam LZNP ir 
atteikusi zvērināta notāra palīga 
eksāmena kārtošanu  0 0 0 0 
Avots: LZNP  
Tabula Nr. 8.20 - Zvērināta revidenta pieteikumu, piešķirto statusu un atteikumu piešķirt 
statusu skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Personu skaits, kas pieteikušās 
zvērināta revidenta kvalifikācijas 
eksāmena kārtošanai  9 6 10 6 
Piešķirto zvērināta revidenta 
sertifikātu skaits  7 3 2 2 
Personu skaits, kam LZRA  ir 
atteikusi zvērināta revidenta 
kvalifikācijas eksāmena 
kārtošanu  0 0 0 0 
Avots: LZRA  
Tabula Nr. 8.21 - Pašpārvaldes subjektu uzraudzības iestāžu sniegto NILLTFN apmācību skaits  
 2013  2014  2015  2016  
NILLTFN apmācību skaits, kuras 
LZAP ir rīkojis advokātiem.  6 8 8 1 
NILLTFN apmācību skaits, kuras 
LZNP ir rīkojis zvērinātiem 
notāriem.  0 0 0 3 
NILLTFN apmācību skaits, kuras 
LZRA ir rīkojis zvērinātiem 
revidentiem.  1 1 1 0 
Avots: LZAP; LZNP; LZRA  
Tabula Nr. 8.22 – Apmācībās piedalījušos Pašpārvaldes  subjektu skaits  (iekļautas gan uzraugu 
rīkotās apmācības, gan citu pakalpojuma sniedzēju organizētās apmācības)  
 2013  2014  2015  2016  
Zvērināti advokāti  192 216 346 34 
Zvērināti notāri  0 0 0 297 
Zvērināti revidenti  38 35 21 75 
Avots: LZAP; LZNP; LZRA  
 
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
142 
 Tabula Nr. 8.23 – Pašpārvaldes subjektu ziņot o aizdomīgu un neparastu darījumiem skaits  
 2013  2014  2015  2016  
Zvērināti advokāti  Aizdomīgie  79 44 11 8 
Neparastie  0 0 0 0 
Zvērināti notāri  Aizdomīgie  3 4 3 15 
Neparastie  13 3 9 39 
Zvērināti revidenti  Aizdomīgie  0 0 0 5 
Neparastie  0 1 0 0 
Avots: KD  
Attēls Nr. 9.1 
 
Avots: KD   050100150200
2013.gads 2014.gads 2015.gads 2016.gadsTF ziņojumu/darījumu un uzsākto kriminālprocesu skaits
Subjektu ziņojumi KD Darījumu skaits Kriminālvajāšanai nodotie kriminālprocesi
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
143 
 Pielikums Nr. 3 “Novērtējuma ietvaros veikto aptauju saraksts”  
 
Aptauja Nr.1  2015.gada banku aptauja par informācijas tehnoloģijas sistēmām  
Aptauja Nr.2  2016.gada banku aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.3  2017.gada banku aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.4  2017.gada banku aptauja par produktiem un pakalpojumiem 
piemītošo ievainojamību  
Aptauja Nr.5  2017.gada FKTK aptauja  
Aptauja Nr.6  2017.gada KD  aptauja  
Aptauja Nr.7  2017.gada Prokuratūras aptauja  
Aptauja Nr.8  2017.gada vērtspapīru sektora aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.9  2017.gada vērtspapīru sektora aptauja par piemītošo 
ievainojamību  
Aptauja Nr.10  2017.gada dzīvības apdrošināšanas sek tora aptauja par 
ievainojamību  
Aptauja Nr.11  2017.gada dzīvības apdrošināšanas sektora aptauja par piemītošo 
ievainojamību  
Aptauja Nr.12  2017.gada MI un EMI aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.13  2017.gada  MI un EMI aptauja par piemītošo ievainojamību  
Aptauja Nr.14  2017.gada patērētāju kred itētāju  aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.15  2017.gada patērētāju kred itētāju  aptauja par piemītošo 
ievainojamību  
Aptauja Nr.16  2017.gada PTAC aptauja  
Aptauja Nr.17  2017.gada LP aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.18  2017.gada LP aptauja par piemītošo ievainojamību  
Aptauja Nr.19  2017.gada SM aptauja  
Aptauja Nr.20  2017.gada Altum aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.21  2017.gada Altum aptauja par  piemītošo  ievainojamību  
Aptauja Nr.22  2017.gada VID aptauja  
Aptauja Nr.23  2017.gada personu, kas sniedz inkasācijas pakalpojumus aptauja 
par ievainojamību  
Aptauja Nr.24  2017.gada VP aptauja par inkasācijas pakalpojumu sniedzējiem  
Aptauja Nr.25  2017.gada personu, kas sniedz inkasācijas pakalpojumus aptauja 
par piemītošo  ievainojamību  
Aptauja Nr.26  2017.gada Valūtas maiņas kapitālsabiedrību aptauja par 
ievainojamību  
Aptauja Nr.27  2017.gada Valūtas maiņas kapitālsabiedrību aptauja par piemītošo  
ievainojamību  
Aptauja Nr.28  2017.gada LB aptauja  
Aptauja Nr.29  2017.gada AIFP aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.30  2017.gada AIFP aptauja par piemītošo  ievainojamību  
Aptauja Nr.31  2017.gada IPS aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.32  2017.gada IPS aptauja par piemītošo  ievainojamību  
Aptauja Nr.33  2017.gada KAS aptauja par ievainojamību  
Otrais Nacionālais NILL TF risku novērtēšanas ziņojums | 2017  
 
144 
 
  
 
 
 Aptauja Nr.34  2017.gada KAS aptauja par piemītošo  ievainojamību  
Aptauja Nr.35  2017.gada PPF aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.36  2017.gada PPF aptauja par piemītošo  ievainojamību  
Aptauja Nr.37  2017.gada VP aptauja  
Aptauja Nr.38  2017.gada TA  
Aptauja Nr.39  2017.gada zvērinātu advokātu aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.40  2017.gada zvērinātu advokātu aptauja par piemītošo  
ievainojamību  
Aptauja Nr.41  2017.gada LZAP aptauja  
Aptauja Nr.42  2017.gada zvērinātu notāru aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.43  2017.gada zvērinātu notāru aptauja par piemītošo  ievainojamību  
Aptauja Nr.44  2017.gada LZNP aptauja  
Aptauja Nr.45  2017.gada zvērinātu revidentu aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.46  2017.gada zvērinātu revidentu aptauja par piemītošo  
ievainojamību  
Aptauja Nr.47  2017.gada LZRA aptauja  
Aptauja Nr.48  2017.gada VID uzraugāmo subjektu aptauja par ievainojamību  
Aptauja Nr.49  2017.gada VID uzraugāmo subjektu aptauja par piemītošo 
ievainojamību  
Aptauja Nr. 50 2017.gada VID aptauja par uzraugāmajiem subjektiem  
Aptauja Nr.51  2017.gada Latvijas proves biroja aptauja  
Aptauja Nr.52  2017.gada izložu un azartspēļu organizētāju aptauja par 
ievainojamību  
Aptauja Nr.53  2017.gada izložu un azartspēļu organizētāju aptauja par produktu 
un pakalpojumu ievainojamību  
Aptauja Nr.54  2017.gada IAUI aptauja  
Aptauja Nr.55  2017.gada ENAP aptauja  
Aptauja Nr.56  2017.gada UR aptauja