Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 322/325,
30.10.1998.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 23, 03.12.1998.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
14.10.1998.
Stājas spēkā: 
13.11.1998.
Attēlotā redakcija:
 01.07.2020. - ...
Grozījumi:
30.05.2001. likums / LV, 91, 13.06.2001.; Ziņotājs, 13, 05.07.2001. / Stājas spēkā 27.06.2001.
19.06.2003. likums / LV, 103, 10.07.2003.; Ziņotājs, 15, 14.08.2003. / Stājas spēkā 24.07.2003.
26.02.2004. likums / LV, 40, 12.03.2004.; Ziņotājs, 7, 08.04.2004. / Stājas spēkā 26.03.2004.
15.09.2005. likums / LV, 154, 28.09.2005.; Ziņotājs, 20, 27.10.2005. / Stājas spēkā 12.10.2005.
07.06.2007. likums / LV, 102, 27.06.2007.; Ziņotājs, 14, 26.07.2007. / Stājas spēkā 11.07.2007.
10.06.2010. likums / LV, 102, 30.06.2010. / Stājas spēkā 14.07.2010.
16.12.2010. likums / LV, 205, 29.12.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
01.12.2011. likums / LV, 196, 14.12.2011. / Stājas spēkā 28.12.2011.
05.06.2014. likums / LV, 119, 19.06.2014. / Stājas spēkā 03.07.2014.
30.11.2015. likums / LV, 248, 18.12.2015. / Stājas spēkā 01.01.2016.
23.11.2016. likums / LV, 241, 10.12.2016. / Stājas spēkā 01.01.2017.
17.05.2018. likums / LV, 101, 24.05.2018. / Stājas spēkā 07.06.2018.
21.05.2020. likums / LV, 106, 03.06.2020. / Stājas spēkā 17.06.2020.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Par ietekmes uz vidi novērtējumu
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
ietekme uz vidi
 — paredzētās darbības vai plānošanas dokumenta īstenošanas izraisītas tiešas vai
netiešas pārmaiņas vidē, kuras ietekmē vai var ietekmēt cilvēku, viņa veselību un drošību, kā arī bioloģisko
daudzveidību (īpaši aizsargājamās sugas un to dzīvotnes, īpaši aizsargājamos un Eiropas Savienības nozīmes
biotopus), augsni, zemes dzīles, ūdeni, gaisu, klimatu, ainavu, materiālās vērtības, kultūras un dabas
mantojumu, iespējamā pakļautība avāriju vai katastrofu riskiem un visu minēto jomu mijiedarbība;
2) 
ietekmes uz vidi novērtējums (turpmāk arī — ietekmes novērtējums)
 — procedūra, kas veicama šajā
likumā noteiktajā kārtībā, lai novērtētu paredzētās darbības vai plānošanas dokumenta īstenošanas iespējamo
ietekmi uz vidi un izstrādātu priekšlikumus nelabvēlīgas ietekmes novēršanai vai samazināšanai vai aizliegtu
paredzētās darbības uzsākšanu normatīvajos aktos noteikto prasību pārkāpumu gadījumos;
2
1
) 
ietekmes sākotnējais izvērtējums (turpmāk arī — sākotnējais izvērtējums)
 — procedūra, kas šajā
likumā noteiktajā kārtībā veicama paredzētajai darbībai, kurai var būt būtiska ietekme uz vidi, lai izvērtētu šīs
darbības īstenošanas iespējamās nelabvēlīgās ietekmes būtiskumu un lemtu par ietekmes novērtējuma
piemērošanu;
3) 
paredzētā darbība
 — aprīkojuma, iekārtas un tehnoloģijas ieviešana, papildināšana vai maiņa, projekta
1
/
31
īstenošana, būvniecība, dabas resursu ieguve vai izmantošana, cilvēka darbības neskartu vai mazpārveidotu
teritoriju un ainavu ietekmēšana, kā arī citas darbības, kuru veikšana vai galarezultāts var būtiski ietekmēt vidi;
4) 
ierosinātājs 
— privātpersona, atvasināta publiska persona, tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestāde, kura
gatavojas veikt paredzēto darbību un ir iesniegusi Valsts vides dienestam vai Vides pārraudzības valsts birojam
iesniegumu par attiecīgās darbības veikšanu;
5) 
pārrobežu ietekme
 — jebkura paredzētās darbības izraisīta ietekme teritorijā, kas pakļauta ietekmētās
valsts jurisdikcijai, ja šīs ietekmes fiziskais cēlonis pilnībā vai daļēji atrodas Latvijas vai citas valsts jurisdikcijā
esošajā teritorijā;
6) 
stratēģiskais ietekmes uz vidi novērtējums (turpmāk arī — stratēģiskais novērtējums)
 — ietekmes uz
vidi novērtējums plānošanas dokumentam, kura īstenošana var būtiski ietekmēt vidi, arī vides pārskata
sagatavošana, apspriešana, sabiedrības iesaistīšana vides pārskata apspriešanā un konsultāciju veikšana,
vides pārskata un tā apspriešanas rezultātu ņemšana vērā plānošanas dokumenta sagatavošanā un
izmantošana lēmumu pieņemšanai, kā arī informācijas sniegšana par pieņemto lēmumu šajā likumā noteiktajā
kārtībā;
7) 
vides pārskats
 — atsevišķa sadaļa stratēģijā, plānā, programmā, koncepcijā vai cita veida plānošanas
dokumentā (turpmāk — plānošanas dokumenti), uz kuru attiecas šā likuma nosacījumi, vai atsevišķs
dokuments, kas nosaka, apraksta un novērtē attiecīgā dokumenta, kā arī iespējamo alternatīvu īstenošanas
ietekmi uz vidi, ņemot vērā plānošanas dokumenta mērķus, paredzēto realizācijas vietu un darbības jomu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.2001.
,
19.06.2003.
, 
26.02.2004.
, 
07.06.2007.
, 
10.06.2010.
, 
05.06.2014.
,
23.11.2016.
 un 
17.05.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
2.pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir novērst vai samazināt fizisko un juridisko personu paredzēto darbību vai plānošanas dokumentu
īstenošanas nelabvēlīgo ietekmi uz vidi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
24.07.2003.
)
3.pants. Ietekmes novērtējuma principi
Ietekmes novērtējumu veic saskaņā ar šādiem principiem:
1) ietekmes novērtējums izdarāms pēc iespējas agrākā paredzētās darbības plānošanas, projektēšanas un
lēmumu pieņemšanas stadijā;
2) ietekmes novērtējums izdarāms, pamatojoties uz ierosinātāja sniegto informāciju un informāciju, kas iegūta
no ieinteresētajām valsts institūcijām un pašvaldībām, kā arī sabiedrības līdzdalības procesā, tai skaitā no
sabiedrības iesniegtajiem priekšlikumiem;
3) 
(izslēgts ar 
15.09.2005
. likumu)
;
4) sabiedrībai — fiziskajām un juridiskajām personām, kā arī to apvienībām, organizācijām un grupām (turpmāk
— sabiedrība) ir tiesības iegūt informāciju par paredzētajām darbībām un piedalīties ietekmes novērtēšanā;
4
1
) ierosinātājs nodrošina paredzētās darbības ietekmes novērtējuma sabiedrisko apspriešanu sabiedrībai
pieejamā vietā un laikā;
5) vides problēmu risināšana uzsākama, pirms vēl saņemti pilnīgi zinātniski pierādījumi par paredzētās darbības
negatīvo ietekmi uz vidi. Ja ir pamatotas aizdomas, ka paredzētā darbība negatīvi ietekmēs vidi, jāveic
piesardzības pasākumi;
6) novērtējums izdarāms, ievērojot ilgtspējīgas attīstības principu, principu "piesārņotājs maksā", piesardzības
un izvērtēšanas principu;
7) paredzēto darbību, kurai ir vai var būt būtiska ietekme uz vidi, aizliegts sadalīt vairākās darbībās, jo tādējādi
netiek pienācīgi novērtēta paredzētās darbības kopīgā ietekme;
2
/
31
8) paredzētās darbības ierosinātājs, lai tiktu novērsts interešu konflikts, nedrīkst pieņemt paredzētās darbības
akcepta lēmumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.2001.
, 
19.06.2003.
, 
15.09.2005.
, 
10.06.2010.
, 
05.06.2014.
 un 
17.05.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
3.
1
 pants. Ietekmes novērtējuma procesa termiņi
 
(Izslēgts ar 
10.06.2010
. likumu. Grozījums par panta
izslēgšanu stājas spēkā 
01.01.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 14.punktu)
3.
2
 pants. Sākotnējā izvērtējuma nepieciešamība
(1) Sākotnējais izvērtējums nepieciešams:
1) šā likuma 
2.pielikumā
 minētajām paredzētajām darbībām;
2) paredzētajām darbībām, kuras var būtiski ietekmēt šā likuma 
4.
1
 pantā
 minētās teritorijas;
3) izmaiņām esošajās darbībās:
a) ja izmaiņas atbilst šā likuma 
2.pielikumā
 minētajām robežvērtībām,
b) ja izmaiņu rezultātā tiks sasniegtas vai pārsniegtas šā likuma 
2.pielikumā
 minētās robežvērtības un
izmaiņu apjoms ir 25 procenti no minētās robežvērtības un vairāk,
c) ja citas izmaiņas akceptētajās, notiekošajās vai pabeigtajās darbībās, kuras ir saistītas ar šā likuma 
1.
un 
2.pielikumā
 minētajiem objektiem, var izraisīt būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz vidi;
4) vairākām līdzīgām paredzētajām darbībām, kuras ietekmē vienu un to pašu teritoriju un kuru izmaiņu rezultātā
summāri tiks sasniegtas šā likuma 
1. 
vai 
2.pielikumā
 minētās robežvērtības;
5) citām paredzētajām darbībām, kuras var būtiski ietekmēt vidi, ņemot vērā šā likuma 
11.pantā
 minētos
kritērijus.
(2) Vērtējot darbības izmaiņu apjomu saskaņā ar šā panta pirmās daļas 3.punktu, ņem vērā plānoto un pēdējo
piecu gadu laikā veikto izmaiņu summu vai plānoto un kopš iepriekšējā sākotnējā izvērtējuma pabeigšanas veikto
izmaiņu summu.
(
05.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
4.pants. Ietekmes novērtējuma nepieciešamība
(1) Ietekmes novērtējums nepieciešams:
1) paredzētajām darbībām, kuras ir saistītas ar šā likuma 
1.pielikumā
 minētajiem objektiem;
2) paredzētajām darbībām saskaņā ar sākotnējo izvērtējumu;
3) paredzētajām darbībām saskaņā ar Latvijas Republikas noslēgtajiem starptautiskajiem līgumiem;
4) ja vairākas paredzētās darbības ietekmē vienu un to pašu teritoriju, ņemot vērā šo darbību kopējo un
savstarpējo ietekmi;
5) izmaiņām esošajās darbībās:
a) ja izmaiņas atbilst šā likuma 
1.pielikumā
 minētajām robežvērtībām,
b) ja izmaiņu rezultātā tiks sasniegtas vai pārsniegtas šā likuma 
1.pielikumā
 minētās robežvērtības,
c) ja izmaiņas paredzētas šā likuma 
1.pielikumā
 minētajā objektā, kuram ietekmes novērtējums līdz šim nav
veikts, un izmaiņu apjoms ir 50 procenti no šā likuma 
1.pielikumā
 minētās robežvērtības.
3
/
31
(2) 
(Izslēgta no 
01.01.2015.
 ar 
05.06.2014
. likumu)
(2
1
) 
(Izslēgta no 
01.01.2015.
 ar 
05.06.2014
. likumu)
(3) Stratēģisko novērtējumu veic plānošanas dokumentiem, arī tiem, kuri saistīti ar Eiropas Savienības
līdzfinansējuma izmantošanu, un to grozījumiem, ja attiecīgos plānošanas dokumentus saskaņā ar normatīvajiem
aktiem vai citiem noteikumiem izstrādā vai pieņem Saeima, Ministru kabinets, pašvaldība, valsts pašvaldību institūcija,
cita atvasināta publiska persona vai cits subjekts, kuram deleģēts valsts pārvaldes uzdevums vai valsts īpašuma
apsaimniekošana:
1) lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības, enerģētikas, rūpniecības, transporta, atkritumu
apsaimniekošanas, ūdens resursu apsaimniekošanas, telekomunikāciju, tūrisma, derīgo izrakteņu ieguves jomā
un plānošanas dokumentiem, kuri saistīti ar reģionālo attīstību, zemes izmantošanu, teritoriju plānojumiem un
ietver pamatnosacījumus šā likuma 
1. 
vai 
2.pielikumā
 paredzēto darbību īstenošanai;
2) kas var būtiski ietekmēt Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju 
(Natura 2000)
, izņemot plānošanas
dokumentus, kuri nosaka dabas aizsardzības un apsaimniekošanas prasības un pasākumus attiecībā uz šīm
teritorijām.
(4) Stratēģisko novērtējumu veic plānošanas dokumentiem jomās, kuras nav minētas šā panta trešās daļas
1.punktā, ja tie ietver pamatnosacījumus paredzēto darbību īstenošanai un plānošanas dokumentu īstenošana var
būtiski ietekmēt vidi.
(5) Šā panta trešajā daļā minētajiem plānošanas dokumentiem, kuri attiecas uz nelielu teritoriju izmantošanu
vietējās pašvaldības līmenī, kā arī šā panta trešajā daļā minēto plānošanas dokumentu nelieliem grozījumiem
stratēģisko novērtējumu neveic, izņemot gadījumus, kad šo dokumentu īstenošana var būtiski ietekmēt vidi.
(6) Šā likuma noteikumi neattiecas uz:
1) plānošanas dokumentiem, kas saistīti tikai ar valsts aizsardzību;
2) plānošanas dokumentiem, kas saistīti tikai ar ārkārtas situācijām;
3) plānošanas dokumentiem finanšu vai budžeta jomā.
(7) Ministru kabinets, izdodot atsevišķu rīkojumu, var nepiemērot ietekmes novērtējumu paredzētajām darbībām,
kas saistītas ar valsts aizsardzību, ja ietekmes novērtējuma procedūras piemērošana var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgo
paredzēto darbību mērķu sasniegšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.2001.
, 
19.06.2003.
, 
26.02.2004.
, 
15.09.2005.
, 
07.06.2007.
, 
10.06.2010.
 un
05.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
 Grozījums par otrās un 2.
1
 daļas izslēgšanu stājas spēkā
01.01.2015.
 Sk. Pārejas noteikumu 17.punktu)
4.
1
 pants. Paredzētās darbības Eiropas nozīmes aizsargājamās dabas teritorijās 
(Natura 2000)
(1) Ja paredzēta darbība, kuras īstenošana saskaņā ar Valsts vides dienesta lēmumu var būtiski ietekmēt Eiropas
nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju 
(Natura 2000)
, bet kura nav minēta šā likuma 
1. pielikumā
 un kuras īstenošanai
nav jāveic ietekmes novērtējums saskaņā ar šā likuma 
14.
1
 pantu
, tās ietekmi uz Eiropas nozīmes aizsargājamo
dabas teritoriju 
(Natura 2000)
 novērtē saskaņā ar atsevišķi noteiktu kārtību.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto atsevišķo kārtību, kādā novērtējama paredzētās darbības ietekme uz Eiropas
nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju 
(Natura 2000)
, nosaka Ministru kabinets.
(3) Ja paredzētajai darbībai veic ietekmes novērtējumu un šīs darbības īstenošana var būtiski ietekmēt Eiropas
nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju 
(NATURA 2000)
, veic novērtējumu par ietekmi uz Eiropas nozīmes
aizsargājamo dabas teritoriju 
(NATURA 2000)
 un novērtējuma ziņojumu ietver ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumā
(turpmāk — ziņojums) saskaņā ar normatīvajos aktos par ietekmes novērtējumu noteikto kārtību.
(
15.09.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.06.2007.
, 
10.06.2010.
, 
05.06.2014.
 un 
23.11.2016
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
4
/
31
5.pants. Ietekmes novērtējuma finansēšana
Ietekmes uz vidi novērtējumu un ietekmes sākotnējo izvērtējumu finansē paredzētās darbības ierosinātājs.
Stratēģisko ietekmes uz vidi novērtējumu finansē plānošanas dokumenta izstrādātājs (turpmāk — izstrādātājs). Par
ietekmes sākotnējo izvērtējumu paredzētās darbības ierosinātājs maksā valsts nodevu Ministru kabineta noteiktajā
apmērā un kārtībā.
(
19.06.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2004.
 un 
07.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā
11.07.2007.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
6.pants. Ietekmes uz vidi novērtējuma un ietekmes sākotnējā izvērtējuma koordinācija un pārraudzība
(1) Ietekmes uz vidi novērtējumu šajā likumā noteiktajā kārtībā koordinē un pārrauga Vides pārraudzības valsts
birojs (turpmāk — kompetentā institūcija).
(2) Ietekmes sākotnējo izvērtējumu šajā likumā noteiktajā kārtībā koordinē un pārrauga Valsts vides dienests.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
6.
1
 pants. Ietekmes novērtējuma procesa termiņi
(1) Valsts vides dienests mēneša laikā no iesnieguma saņemšanas veic ietekmes sākotnējo izvērtējumu un pieņem
lēmumu par paredzētās darbības ietekmes uz vidi novērtējuma piemērošanu vai nepiemērošanu.
(2) Kompetentā institūcija lēmumu par paredzētās darbības ietekmes uz vidi novērtējumu pieņem mēneša laikā no
iesnieguma saņemšanas.
(3) Kompetentā institūcija izsniedz ietekmes novērtējuma programmu (turpmāk — programma) 30 dienu laikā pēc
pieprasījuma saņemšanas. Ja kompetentajai institūcijai nepieciešama informācija no ierosinātāja, tā pagarina
programmas izsniegšanas termiņu par laikposmu, kādā ierosinātājs sniedzis informāciju.
(4) Kompetentā institūcija izsniedz atzinumu par ziņojumu 60 dienu laikā pēc ziņojuma saņemšanas. Ja
kompetentā institūcija saskaņā ar šā likuma 
20.panta
 otro daļu pieprasa informāciju no ierosinātāja, termiņš atzinuma
sniegšanai tiek pagarināts par laikposmu, kādā ierosinātājs sniedzis informāciju. Ja nepieciešams, kompetentā
institūcija atbilstoši 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajam var pagarināt atzinuma sniegšanas termiņu, bet ne
vairāk kā par vienu mēnesi.
(5) Ja paredzētās darbības veikšanai saskaņā ar likumu “
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
” nepieciešams
saņemt Eiropas Komisijas atzinumu, kompetentā institūcija atzinumu sniedz 45 dienu laikā pēc Eiropas Komisijas
atzinuma saņemšanas.
(6) Attiecīgā valsts institūcija, pašvaldība vai cita likumā noteiktā institūcija lēmumu par paredzētās darbības
akceptu pieņem 60 dienu laikā pēc šā likuma 
22.panta
 pirmajā daļā minēto ierosinātāja dokumentu saņemšanas.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.06.2014.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
II nodaļa 
Paredzētās darbības pieteikšana
7.pants. Paredzētās darbības pieteikšana kompetentajā institūcijā
(1) Ierosinātājs paredzēto darbību, kas minēta šā likuma 
4.panta
 pirmās daļas 1., 3., 4. un 5.punktā, piesaka
kompetentajai institūcijai, iesniedzot rakstveida iesniegumu, kurā norāda vismaz divus dažādus risinājumus attiecībā
uz paredzētās darbības vietu vai izmantojamo tehnoloģiju veidiem.
(2) Ja paredzētā darbība var būtiski ietekmēt Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju 
(Natura 2000)
,
ierosinātājs iesniegumā norāda visus iespējamos risinājumus attiecībā uz paredzētās darbības vietu un izmantojamo
tehnoloģiju veidiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.2001.
, 
19.06.2003.
, 
26.02.2004.
, 
15.09.2005.
 un 
05.06.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.07.2014.
) 
5
/
31
8.pants. Paredzētās darbības pieteikšana Valsts vides dienestam
(1) Paredzēto darbību, kas minēta šā likuma 
3.
2
 panta
 pirmajā daļā, ierosinātājs piesaka Valsts vides dienestam,
iesniedzot rakstveida iesniegumu, kurā norāda vismaz divus dažādus risinājumus attiecībā uz šīs darbības vietu vai
izmantojamo tehnoloģiju veidiem.
(2) Ja paredzētā darbība var būtiski ietekmēt Eiropas nozīmes aizsargājamo teritoriju (
Natura 2000
), ierosinātājs
iesniegumā norāda visus iespējamos risinājumus attiecībā uz šīs darbības vietu un izmantojamo tehnoloģiju veidiem.
(
05.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
8.
1
 pants. 
(Izslēgts ar 
05.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
9.pants. Paredzētās darbības iesnieguma saturs
Paredzētās darbības iesnieguma saturu nosaka Ministru kabinets.
(
19.06.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.03.2004.
)
III nodaļa 
Paredzētās darbības ietekmes sākotnējais izvērtējums
10.pants. Paredzētās darbības, kurām nepieciešams ietekmes sākotnējais izvērtējums
Saskaņā ar šā likuma 
8.pantu
 Valsts vides dienestam pieteiktajām paredzētajām darbībām jāveic sākotnējais
izvērtējums, lai, pamatojoties uz šā likuma 
11.pantā
 minētajiem kritērijiem, noteiktu, vai attiecīgajām paredzētajām
darbībām ir nepieciešams ietekmes novērtējums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
11. pants. Kritēriji, pēc kuriem novērtējama paredzētās darbības ietekme uz vidi
(1) Paredzēto darbību raksturojošie faktori ir šādi:
1) apjoms un tehniskie risinājumi;
2) paredzētās darbības un citu darbību savstarpējā un kopējā ietekme;
3) dabas resursu, jo īpaši zemes dzīļu, augsnes, ūdens un bioloģiskās daudzveidības izmantošana;
4) atkritumu rašanās;
5) piesārņojums un traucējumi;
6) būtisks ar paredzēto darbību saistīts avāriju vai katastrofu risks, arī tāds, kuru var radīt klimata pārmaiņas,
kas pamatotas ar zinātnes atziņām;
7) cilvēka veselības riski (piemēram, ūdens vai gaisa piesārņojuma radīts risks).
(2) Paredzētās darbības vietu un šīs vietas ģeogrāfiskās īpatnības raksturojošie faktori ir šādi:
1) līdzšinējais un apstiprinātais teritorijas izmantošanas veids un funkcionālais zonējums;
2) attiecīgajā teritorijā esošo dabas resursu [tostarp augsnes, zemes dzīļu, ūdens un bioloģiskās daudzveidības
(īpaši ņemot vērā aizsargājamās sugas, to dzīvotnes, īpaši aizsargājamos un Eiropas Savienības nozīmes
biotopus)] relatīvais daudzums, pieejamība un pietiekamība, kvalitāte un atjaunošanās iespējas;
6
/
31
3) dabiskās vides absorbcijas spēja, kas vērtējama, pievēršot īpašu uzmanību:
a) starptautiskas nozīmes mitrājiem, virszemes ūdensobjektu aizsargjoslām un upju grīvām,
b) Baltijas jūras un Rīgas jūras līča piekrastes aizsargjoslai un jūras videi,
c) ar mežu klātām teritorijām,
d) īpaši aizsargājamām dabas teritorijām un mikroliegumiem,
e) aizsargjoslām ap pazemes ūdens ņemšanas vietām,
f) teritorijām, kurās piesārņojuma līmenis ir augstāks vai, kā agrāk tika konstatēts, bija augstāks, nekā
paredz vides kvalitātes standarti, un kurās šāda neatbilstība ir iespējama,
g) blīvi apdzīvotām teritorijām,
h) vēsturiski, arheoloģiski un kultūrvēsturiski nozīmīgām ainavām un vietām.
(3) Paredzētās darbības iespējamo ietekmi uz vidi vērtē atbilstoši šā panta pirmajā un otrajā daļā noteiktajiem
kritērijiem un ņemot vērā paredzētās darbības:
1) ietekmes apjomu un telpisko izplatību (iespējamai ietekmei pakļautās teritorijas lielumu un pakļauto
iedzīvotāju skaitu);
2) ietekmes raksturu un iespējamo pārrobežu ietekmi;
3) ietekmes intensitāti un kompleksumu;
4) ietekmes varbūtību;
5) ietekmes plānoto sākumu, ilgumu, biežumu un atgriezeniskumu;
6) savstarpējo un kopējo ietekmi uz citām esošām vai apstiprinātām paredzētajām darbībām, kas ietekmē vienu
un to pašu teritoriju;
7) iespēju pilnvērtīgi samazināt paredzēto ietekmi uz vidi.
(
17.05.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
12.pants. Sākotnējā izvērtējuma veikšanas kārtība
(1) Sākotnējo izvērtējumu veic Valsts vides dienests.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā veicams sākotnējais izvērtējums.
(3) Valsts vides dienests pieņem lēmumu par atteikumu veikt sākotnējo izvērtējumu, ja paredzētā darbība ir
aizliegta ar normatīvajiem aktiem, izņemot šādus gadījumus:
1) paredzētā darbība neatbilst vietējās pašvaldības teritorijas plānojumam vai lokālplānojumam;
2) Ministru kabinets atbilstoši likumam "
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
" ir izdevis rīkojumu par to,
ka paredzētā darbība nepieciešama sabiedrībai nozīmīgu interešu apmierināšanai.
(4) Valsts vides dienests pieņem lēmumu par sākotnējā izvērtējuma pārtraukšanu, ja, veicot sākotnējo izvērtējumu,
konstatē, ka paredzētā darbība ir aizliegta ar normatīvajiem aktiem, izņemot šādus gadījumus:
1) paredzētā darbība neatbilst vietējās pašvaldības teritorijas plānojumam vai lokālplānojumam;
2) Ministru kabinets atbilstoši likumam "
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
" ir izdevis rīkojumu par to,
7
/
31
ka paredzētā darbība nepieciešama sabiedrībai nozīmīgu interešu apmierināšanai.
(5) Valsts vides dienesta lēmumu, ar kuru tas atsaka vai pārtrauc veikt sākotnējo izvērtējumu, ja paredzētā darbība
ir aizliegta ar normatīvajiem aktiem, var apstrīdēt kompetentajā institūcijā. Kompetentās institūcijas lēmumu var
pārsūdzēt tiesā.
(
05.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2015.
 Sk.
Pārejas noteikumu 17.punktu)
13.pants. Sākotnējā izvērtējuma rezultāts
(1) Valsts vides dienests, ievērojot sākotnējā izvērtējuma rezultātu, pieņem lēmumu par paredzētās darbības
ietekmes uz vidi novērtējuma piemērošanu vai nepiemērošanu.
(2) Ja pieņemts lēmums nepiemērot paredzētās darbības ietekmes uz vidi novērtējumu, Valsts vides dienests izdod
tehniskos noteikumus attiecībā uz katru konkrēto paredzēto darbību. Tehniskos noteikumus izdod arī citos gadījumos,
kas norādīti šā panta ceturtajā daļā minētajos Ministru kabineta noteikumos.
(3) Ministru kabineta noteiktajos gadījumos Valsts vides dienests var grozīt vides aizsardzības prasības visā
tehnisko noteikumu darbības laikā.
(4) Ministru kabinets nosaka paredzētās darbības, kuru veikšanai nepieciešami tehniskie noteikumi, prasības
attiecībā uz tehnisko noteikumu saturu, to pieprasīšanas un sagatavošanas kārtību.
(5) Par tehnisko noteikumu izsniegšanu maksājama valsts nodeva. Nodevas apmēru, atvieglojumus un
maksāšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
05.06.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.11.2015.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
IV nodaļa 
Ietekmes novērtējuma veikšanas kārtība
14.pants. Konsultācijas ar pašvaldību par paredzēto darbību pirms ietekmes novērtējuma veikšanas
(1) Ierosinātājs pirms paredzētās darbības ietekmes novērtējuma veikšanas konsultējas ar pašvaldību par
paredzētās darbības īstenošanas iespējām pašvaldības teritorijā. Paredzētajām darbībām, kuras saistītas ar transporta
un elektronisko sakaru tīklu un enerģijas pārvades būvju būvniecību vai attiecībā uz kurām Ministru kabinets pieņem
lēmumu par atļauju uzsākt darbību (paredzētās darbības akcepts), konsultācijas ar pašvaldību nav nepieciešamas.
(2) Pašvaldība izvērtē paredzētās darbības īstenošanas iespējas savā teritorijā un 15 dienu laikā pēc ierosinātāja
rakstveida iesnieguma saņemšanas nosūta tam savu viedokli par paredzētās darbības atbilstību šīs pašvaldības
teritorijas attīstības plānošanas dokumentiem.
(
05.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
14.
1
 pants. Ietekmes novērtējuma nepieciešamības apstiprināšana
(1) Valsts vides dienests lēmumu par paredzētās darbības ietekmes uz vidi novērtējuma piemērošanu vai
nepiemērošanu rakstveidā paziņo ierosinātājam, ieinteresētajām valsts institūcijām, pašvaldībai, kuras teritorijā plānota
paredzētā darbība, un citai likumā noteiktajai institūcijai, kā arī ievieto savā tīmekļvietnē paziņojumu par paredzētās
darbības ietekmes uz vidi novērtējuma piemērošanu vai nepiemērošanu. Lēmumu par ietekmes uz vidi novērtējuma
nepieciešamību nosūta arī kompetentajai institūcijai, un tā ievieto savā tīmekļvietnē paziņojumu par paredzētās
darbības ietekmes uz vidi novērtējuma piemērošanu. Kompetentā institūcija informē paredzētās darbības ierosinātāju
un attiecīgo pašvaldību par to, vai nepieciešams organizēt sākotnējās sabiedriskās apspriešanas sanāksmi, un par
nosacījumiem programmas izdošanai.
(1
1
) Kompetentā institūcija lēmumu par ietekmes uz vidi novērtējuma piemērošanu paredzētajai darbībai, kas
pieteikta saskaņā ar šā likuma 
7.panta
 pirmo daļu, rakstveidā paziņo ierosinātājam un ieinteresētajām valsts
institūcijām, pašvaldībai, kuras teritorijā plānota paredzētā darbība, un citai likumā noteiktajai institūcijai, kā arī ievieto
savā tīmekļvietnē paziņojumu par ietekmes uz vidi novērtējuma nepieciešamību.
8
/
31
(2) Valsts vides dienesta lēmumu par paredzētās darbības ietekmes uz vidi novērtējuma piemērošanu var apstrīdēt
kompetentajā institūcijā. Kompetentās institūcijas lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
noteiktajā kārtībā.
(3) 
(Izslēgta ar 
23.11.2016
. likumu)
(4) Kompetentā institūcija pieņem lēmumu par atteikumu veikt ietekmes novērtējumu, ja paredzētā darbība ir
aizliegta ar normatīvajiem aktiem, izņemot šādus gadījumus:
1) paredzētā darbība neatbilst vietējās pašvaldības teritorijas plānojumam vai lokālplānojumam;
2) Ministru kabinets atbilstoši likumam "
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
" ir izdevis rīkojumu par to,
ka paredzētā darbība nepieciešama sabiedrībai nozīmīgu interešu apmierināšanai.
(5) Kompetentā institūcija pieņem lēmumu par ietekmes novērtējuma pārtraukšanu, ja ietekmes novērtējuma laikā
konstatē, ka paredzētā darbība ir aizliegta ar normatīvajiem aktiem, izņemot šādus gadījumus:
1) paredzētā darbība neatbilst vietējās pašvaldības teritorijas plānojumam vai lokālplānojumam;
2) Ministru kabinets atbilstoši likumam "
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
" ir izdevis rīkojumu par to,
ka paredzētā darbība nepieciešama sabiedrībai nozīmīgu interešu apmierināšanai.
(6) Šā panta ceturtajā un piektajā daļā minēto kompetentās institūcijas lēmumu var pārsūdzēt tiesā.
(7) Kompetentā institūcija pati vai pēc ierosinātāja lūguma var pieņemt lēmumu, ka paredzētās darbības, kurām
piemērots ietekmes novērtējums un kuras rada ietekmi uz vienu un to pašu teritoriju un ir līdzīgas, novērtējamas
apvienotā procedūrā.
(8) Kompetentā institūcija lēmumā par ietekmes novērtējuma apvienoto procedūru noteic, ka ietekmes novērtējuma
laikā ir apvienojama:
1) sākotnējā sabiedriskā apspriešana;
2) ietekmes novērtējuma ziņojuma sagatavošana;
3) sabiedriskā apspriešana.
(
05.06.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2016.
 un 
17.05.2018
. likumu, kas stājas spēkā
07.06.2018.
)
14.
2
 pants. Ietekmes novērtēšanas process
Paredzētās darbības ietekmes novērtēšanas procesa posmi ir šādi: paredzētās darbības sākotnējā sabiedriskā
apspriešana, programmas izstrādāšana, ietekmes novērtējuma ziņojuma sagatavošana un sabiedriskā apspriešana,
kompetentās institūcijas atzinums par minēto ziņojumu un paredzētās darbības akcepta lēmums, kurā integrēts
kompetentās institūcijas atzinums.
(
17.05.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
15.pants. Paredzētās darbības ietekmes novērtējuma sākotnējā sabiedriskā apspriešana
(1) Ja ir saņemts Valsts vides dienesta vai kompetentās institūcijas lēmums, ka veicams paredzētās darbības
ietekmes novērtējums, ierosinātājs vismaz vienā pašvaldības izdotajā laikrakstā vai citā vietējā laikrakstā publicē
paziņojumu par paredzēto darbību un sabiedrības iespēju iesniegt rakstveida priekšlikumus par šīs darbības iespējamo
ietekmi uz vidi, kā arī individuāli informē tos nekustamo īpašumu īpašniekus (valdītājus), kuru nekustamie īpašumi
robežojas ar paredzētās darbības teritoriju. Ierosinātājs minēto paziņojumu ievietošanai tīmekļvietnē elektroniski
iesniedz kompetentajai institūcijai un pašvaldībai, kuras administratīvajā teritorijā tiek plānota paredzētā darbība.
(2) Pēc kompetentās institūcijas vai tās pašvaldības rakstveida pieprasījuma, kuras administratīvajā teritorijā
plānota paredzētā darbība, ierosinātājs nodrošina paredzamās darbības ietekmes novērtējuma sākotnējo sabiedrisko
apspriešanu. Ierosinātājs var organizēt sākotnējo sabiedrisko apspriešanu pēc savas iniciatīvas. Tajā ir tiesīga
9
/
31
piedalīties un izteikt savus priekšlikumus jebkura persona.
(3) Paredzētās darbības, arī būvniecības ietekmes novērtējuma sākotnējā sabiedriskā apspriešana notiek Ministru
kabineta noteiktajā kārtībā.
(4) 
(Izslēgta ar 
10.06.2010
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2003.
, 
10.06.2010.
, 
23.11.2016.
 un 
17.05.2018
. likumu, kas stājas spēkā
07.06.2018.
)
16.pants. Programmas izstrādāšana
(1) Pēc ierosinātāja rakstveida pieprasījuma kompetentā institūcija izstrādā un nosūta ierosinātājam programmu,
kas ietver prasības attiecībā uz informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kā arī ietekmes novērtējuma turpmākai
veikšanai nepieciešamo pētījumu un organizatorisko pasākumu kopumu.
(2) Programma tiek izstrādāta, pamatojoties uz paredzētās darbības iesniegumu, tās sākotnējo izvērtējumu, ja tāds
ir bijis, sākotnējās sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, kā arī ņemot vērā sabiedrības priekšlikumus un ieinteresēto
valsts institūciju, pašvaldību un citas likumā noteiktās institūcijas sniegto informāciju. Minimālās prasības programmas
saturam un tās izstrādāšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(3) Izstrādājot programmu, kompetentajai institūcijai ir tiesības pieaicināt ekspertus, kā arī pieprasīt no ierosinātāja
papildu informāciju.
(4) Programma ir spēkā piecus gadus. Ierosinātājs atkārtoti pieprasa izsniegt programmu, ja tās derīguma termiņš
ir beidzies, bet šā likuma 
17.pantā
 minētais ziņojums nav iesniegts kompetentajai institūcijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.2001.
, 
19.06.2003.
, 
26.02.2004.
, 
15.09.2005.
, 
10.06.2010.
 un 
17.05.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
17.pants. Ziņojums par ietekmes novērtējumu, tā sagatavošana un sabiedriskā apspriešana
(1) Pamatojoties uz programmu, ierosinātājs sagatavo ziņojumu atbilstoši šā panta trešajai daļai un ievieto savā vai
tā attiecīgi pilnvarotas personas tīmekļvietnē šo ziņojumu un paziņojumu par sabiedrības iespēju iepazīties ar minēto
ziņojumu un ar to saistītajiem dokumentiem, iesniegt rakstveida priekšlikumus un piedalīties sabiedriskajā
apspriešanā, kā arī publicē paziņojumu vismaz vienā pašvaldības izdotajā laikrakstā vai citā vietējā laikrakstā.
Ierosinātājs nodrošina ziņojuma pieejamību sabiedrībai.
(1
1
) Šā panta pirmajā daļā paredzēto ziņojumu izstrādā speciālisti ar atbilstošu izglītību. Kompetentā institūcija,
izsniedzot programmu, norāda minimālās prasības attiecībā uz akadēmisko vai profesionālo augstāko izglītību, kāda
nepieciešama ziņojumā iekļaujamo paredzētās darbības ietekmju vērtējumu sagatavošanai. Ziņojumā ietver to
speciālistu sarakstu (norādot izglītību), kuri sagatavojuši paredzētās darbības ietekmju vērtējumus.
(2) Ierosinātājs ziņojumu un paziņojumu papīra formā un elektroniski iesniedz attiecīgajai pašvaldībai, kas
nodrošina paziņojuma ievietošanu savā tīmekļvietnē un ziņojuma pieejamību sabiedrībai. Ierosinātājs elektroniski
iesniedz kompetentajai institūcijai paziņojumu, kuru tā ievieto savā tīmekļvietnē, nodrošinot arī saiti uz ierosinātāja
tīmekļvietnē, kur pieejams ziņojums.
(3) Ziņojumā, ņemot vērā konkrētās paredzētās darbības specifiskās īpašības un vides jomas, kas var tikt
ietekmētas, nosaka, raksturo un novērtē paredzētās darbības ietekmi uz vidi. Ziņojumā sniedz informāciju par:
1) paredzēto darbību, tās norises vietu un apjomu, kā arī iespējamām un samērīgām alternatīvām attiecībā uz
paredzētās darbības vietu vai izmantojamo tehnoloģiju veidiem (arī par atteikšanos no paredzētās darbības);
2) paredzēto darbību, tās norises vietu un apjomu, kā arī iespējamām un samērīgām alternatīvām attiecībā uz
paredzētās darbības vietu un izmantojamo tehnoloģiju veidiem (arī par atteikšanos no paredzētās darbības), ja
šī darbība var būtiski ietekmēt Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju (NATURA 2000);
3) paredzētās darbības un šīs daļas 
1. 
un 
2.punktā
 minēto risinājumu iespējamo ietekmi uz vidi, tai skaitā uz
Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju (NATURA 2000);
4) tehnoloģiskajiem un citiem risinājumiem, kas paredzēti, lai novērstu, nepieļautu vai mazinātu un, ja
iespējams, atlīdzinātu paredzētās darbības nelabvēlīgo ietekmi uz vidi;
10
/
31
5) paredzētajiem kompensējošajiem pasākumiem, ja tādi nosakāmi saskaņā ar likumu “
Par īpaši
aizsargājamām dabas teritorijām
”;
5
1
) novērtētajām alternatīvām, kas atbilst paredzētajai darbībai un tās specifiskajām īpašībām, un izraudzītās
alternatīvas pamatojumu;
6) sabiedriskās apspriešanas rezultātu, pievienojot pārskatu par sabiedrības līdzdalības pasākumiem un
sabiedrības iesniegtajiem priekšlikumiem un norādot, kā iesniegtie priekšlikumi ir ņemti vērā.
(4) Sabiedrībai ir tiesības 30 dienu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā paziņojuma publicēšanas laikrakstā
nosūtīt ierosinātājam un kompetentajai institūcijai rakstveida priekšlikumus vai viedokļus par ziņojumu. Ierosinātājs
sabiedrisko apspriešanu rīko vismaz septiņas dienas pēc paziņojuma publicēšanas laikrakstā un ne vēlāk kā 10
dienas pirms sabiedrības priekšlikumu iesniegšanai noteiktā termiņa beigām.
(5) Ziņojuma saturu un sagatavošanas kārtību, kā arī kārtību, kādā sabiedrība tiek informēta par ziņojumu, un
paziņojuma publicēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(6) Ierosinātāja pienākums ir noskaidrot sabiedrības viedokli, veicinot to iedzīvotāju līdzdalību sabiedriskajā
apspriešanā, kurus var ietekmēt paredzētā darbība, vai aptaujājot šos iedzīvotājus.
(7) Ierosinātājs, izvērtējis sabiedrības iesniegtos priekšlikumus un sabiedriskās apspriešanas rezultātus, precizē
ziņojumu, ietverot tajā pārskatu par sabiedrības līdzdalības pasākumiem un sabiedrības iesniegtajiem priekšlikumiem
un norādot, kā iesniegtie priekšlikumi ir ņemti vērā. Ierosinātājs šo ziņojumu kopā ar sabiedrības rakstveida
priekšlikumu kopijām papīra formā un elektroniski iesniedz kompetentajai institūcijai, kā arī ievieto ziņojumu savā
tīmekļvietnē.
(8) Ja ziņojuma sagatavošanas gaitā ierosinātājs nolemj atteikties no paredzētās darbības, tas nekavējoties
iesniedz paziņojumu par savu lēmumu (papīra formā un elektroniski) pašvaldībai, kuras administratīvajā teritorijā
plānota paredzētā darbība, un kompetentajai institūcijai, kas ierosinātāja paziņojumu ievieto savā tīmekļvietnē.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.05.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
18.pants. Atzinums par darba ziņojumu
(Izslēgts ar 
10.06.2010
. likumu. Grozījums par panta izslēgšanu stājas spēkā 
01.01.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu
14.punktu)
19.pants. Noslēguma ziņojums par ietekmes novērtējumu
(Izslēgts ar 
10.06.2010
. likumu. Grozījums par panta izslēgšanu stājas spēkā 
01.01.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu
14.punktu)
20.pants. Atzinums par ziņojumu
(1) Kompetentā institūcija izvērtē ziņojumu un sniedz par to atzinumu.
(2) Kompetentā institūcija var pieaicināt ekspertus atzinuma sagatavošanai un nosūtīt ziņojumu izvērtēšanai valsts
institūcijām atbilstoši to kompetencei, kā arī, ja nepieciešams, pieprasīt no ierosinātāja papildu informāciju.
(3) Kompetentā institūcija līdz atzinuma sagatavošanai sniedz rakstveida priekšlikumus ziņojuma nepilnību
novēršanai. Ierosinātājs nodrošina aktuālās ziņojuma versijas pieejamību savā vai tā attiecīgi pilnvarotas personas
tīmekļvietnē un paziņojumu par aktualizēto ziņojumu elektroniski nosūta pašvaldībai ievietošanai tās tīmekļvietnē.
(4) Ja ziņojums neatbilst programmai, normatīvo aktu prasībām vai nav ņemti vērā kompetentās institūcijas
rakstveida priekšlikumi attiecībā uz ziņojumu, vai nav veikta sabiedrības informēšana, vai nav notikusi sabiedriskā
apspriešana atbilstoši šā likuma un citu normatīvo aktu prasībām, kompetentā institūcija nosūta ziņojumu
ierosinātājam pārstrādāšanai, norādot novēršamās nepilnības, kā arī, ja nepieciešams, uzdod ierosinātājam nodrošināt
sabiedrības informēšanu un sabiedrisko apspriešanu.
11
/
31
(5) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā kompetentā institūcija nosūta ziņojumu ierosinātājam pārstrādāšanai un
sniedz atzinumu par ziņojumu.
(6) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija sagatavo informatīvo ziņojumu un Ministru kabineta
rīkojuma projektu iesniegšanai Ministru kabinetam lēmuma pieņemšanai šādos gadījumos:
1) ja saskaņā ar ierosinātāja iesniegto ziņojumu paredzētā darbība negatīvi ietekmēs Eiropas nozīmes
aizsargājamo dabas teritoriju (NATURA 2000), bet paredzētā darbība ir vienīgais risinājums sabiedrībai nozīmīgu
interešu, arī sociālo vai ekonomisko interešu, apmierināšanai;
2) ja saskaņā ar ierosinātāja iesniegto ziņojumu paredzētā darbība negatīvi ietekmēs Eiropas nozīmes
aizsargājamā dabas teritorijā (NATURA 2000) sastopamās Eiropas Savienības prioritārās sugas vai biotopus,
bet paredzētā darbība ir vienīgais risinājums un nepieciešama sabiedrības veselības aizsardzības, sabiedrības
drošības vai vides aizsardzības interešu vai citu sabiedrībai sevišķi svarīgu interešu apmierināšanai.
(7) Prasības šā panta sestajā daļā minētajam informatīvajam ziņojumam nosaka Ministru kabinets.
(8) Ja paredzētā darbība negatīvi ietekmēs Eiropas nozīmes aizsargājamā dabas teritorijā (NATURA 2000)
sastopamās Eiropas Savienības prioritārās sugas vai biotopus un saskaņā ar Ministru kabineta lēmumu paredzētā
darbība ir vienīgais risinājums un nepieciešama citu sabiedrībai sevišķi svarīgu interešu apmierināšanai, kompetentā
institūcija atbilstoši likumam “
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
” nosūta informāciju Eiropas Komisijai
atzinuma saņemšanai. Par pārējiem šā panta sestajā daļā minētajiem gadījumiem un kompensējošo pasākumu
piemērošanu kompetentā institūcija atbilstoši likumam “
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
” informē Eiropas
Komisiju.
(9) Kompetentā institūcija atzinumu par ziņojumu nosūta ierosinātājam, ietekmes novērtēšanā iesaistītajām valsts
institūcijām, citai likumā noteiktajai institūcijai un pašvaldībām (papīra formā un elektroniski), kas to ievieto savā
tīmekļvietnē. Kompetentā institūcija ievieto savā tīmekļvietnē atzinumu par ziņojumu un publicē vismaz vienā
pašvaldības izdotajā laikrakstā vai citā vietējā laikrakstā paziņojumu par to, ka ir sniegts atzinums par ziņojumu, kā arī
informē par iespēju iepazīties ar minēto atzinumu un ziņojumu.
(10) Kompetentā institūcija atzinumā par ziņojumu, ja nepieciešams, norāda nosacījumus, ar kādiem paredzētā
darbība ir īstenojama vai nav pieļaujama. Nosacījumos var ietvert arī prasības ietekmes uz vidi monitoringam.
(11) Atzinums par ziņojumu ir spēkā trīs gadus. Ja šajā laikā netiek pieņemts šā likuma 
21.pantā
 minētais
paredzētās darbības akcepts, veicams jauns ietekmes novērtējums.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.2010.
 un 
17.05.2018
. likumu, kas stājas spēkā
07.06.2018.
)
20.
1
 pants. Paredzētās darbības, kurām var būt pārrobežu ietekme
(1) Ja kompetentā institūcija lēmumā par ietekmes novērtējuma nepieciešamību norāda, ka paredzētajai darbībai
var būt būtiska pārrobežu ietekme, tā rakstveidā paziņo par to ierosinātājam, Vides aizsardzības un reģionālās
attīstības ministrijai un Ārlietu ministrijai, kā arī ieinteresētajām valsts institūcijām un pašvaldībām.
(2) Kompetentā institūcija pēc saskaņošanas ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju un Ārlietu
ministriju nosūta rakstveida paziņojumu par paredzēto darbību, kurai var būt pārrobežu ietekme, uz valsti, kuru
paredzētā darbība var ietekmēt, pirms ierosinātājs informē Latvijas sabiedrību par paredzēto darbību saskaņā ar šā
likuma 
15.panta
 pirmo daļu.
(3) Paziņojumā tiek sniegta šāda informācija:
1) paredzētās darbības iesniegums;
2) jebkura pieejama informācija par paredzēto darbību, kurai var būt pārrobežu ietekme;
3) informācija par iespējamo lēmumu;
4) termiņš un vieta, kur valsts var sniegt atbildi, norādot, vai tā ir paredzējusi piedalīties ietekmes novērtējumā.
(4) Kompetentā institūcija, saņēmusi rakstveida pieprasījumu no jebkuras valsts, kuru paredzētā darbība var būtiski
12
/
31
ietekmēt, nosūta tai šā panta trešajā daļā minēto paziņojumu, pirms ierosinātājs informē Latvijas sabiedrību par
paredzēto darbību saskaņā ar šā likuma 
15.panta
 pirmo daļu.
(5) Ja valsts, kura ir saņēmusi šā panta trešajā daļā minēto paziņojumu, tajā norādītajā termiņā sniedz atbildi par
to, ka tā nolēmusi piedalīties ietekmes novērtējumā, kompetentā institūcija nosūta tai programmu, ziņojumu un
informāciju par ietekmes novērtējuma kārtību.
(6) Kompetentā institūcija, sadarbojoties ar tās valsts kompetento institūciju, kura ir nolēmusi piedalīties ietekmes
novērtējumā, nodrošina kārtību, kādā ietekmētās valsts ieinteresētās institūcijas un sabiedrība var iepazīties ar šā
panta trešajā un piektajā daļā minēto informāciju un iesniegt priekšlikumus kompetentajai institūcijai, pirms tā sniedz
atzinumu par ziņojumu. Priekšlikumu iesniegšanas termiņu noteic ne īsāku par 30 dienām no dienas, kad ietekmētās
valsts ieinteresētajai institūcijai nosūtīts rakstveida paziņojums vai programma, ziņojums un informācija par ietekmes
novērtējuma veikšanas kārtību.
(6
1
) Ja paredzēto darbību plānots īstenot ārpus Latvijas jurisdikcijā esošas teritorijas un tai var būt būtiska ietekme
uz Latvijas vidi, kompetentā institūcija 14 dienu laikā pēc tam, kad no attiecīgās valsts kompetentās institūcijas
saņemta šā panta trešajā vai piektajā daļā noteiktā informācija, ievieto paziņojumu par to savā tīmekļvietnē un publicē
šo paziņojumu vismaz vienā vietējā laikrakstā.
(6
2
) Kompetentā institūcija paziņojumā norāda vietu, kur sabiedrība un ieinteresētās institūcijas var iegūt
informāciju par paredzēto darbību un tās pārrobežu ietekmi, kā arī informāciju par termiņu, līdz kuram kompetentajai
institūcijai var iesniegt rakstveida priekšlikumus. Kompetentā institūcija nosūta paziņojumu tām institūcijām un
organizācijām, ar kurām nepieciešams konsultēties par programmu un ziņojumu.
(6
3
) Kompetentā institūcija apkopo sabiedrības un ieinteresēto institūciju iesniegtos priekšlikumus un nosūta tos
attiecīgās valsts kompetentajai institūcijai.
(7) Kompetentā institūcija konsultējas ar tās valsts kompetento institūciju, kura nolēmusi piedalīties ietekmes
novērtējumā, par paredzētās darbības iespējamo pārrobežu ietekmi, par pasākumiem nelabvēlīgas ietekmes
novēršanai vai samazināšanai, kā arī par konsultācijām nepieciešamo termiņu.
(
30.05.2001
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2003.
, 
26.02.2004.
, 
15.09.2005.
, 
07.06.2007.
,
10.06.2010.
, 
16.12.2010.
 un 
17.05.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
V nodaļa 
Paredzētās darbības akcepts
21.pants. Paredzētās darbības akcepta jēdziens
(1) Paredzētās darbības akcepts ir šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā pieņemts attiecīgās
valsts institūcijas, pašvaldības, citas likumā noteiktās institūcijas vai Ministru kabineta lēmums par atļauju uzsākt
paredzēto darbību.
(2) Ja saskaņā ar ziņojumu paredzētās darbības ietekme uz vidi vai cilvēku veselību var skart teritoriju, kas ir lielāka
par attiecīgās pašvaldības teritoriju, un attiecīgā pašvaldība ir akceptējusi paredzēto darbību, galīgo lēmumu par
paredzēto darbību pieņem Ministru kabinets pēc tās pašvaldības ierosinājuma, kuras teritoriju šī darbība var ietekmēt.
(
15.09.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.06.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2010.
Grozījumi otrajā daļā stājas spēkā 
01.01.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 14.punktu)
22.pants. Paredzētās darbības akceptēšana
(1) Lai saņemtu atļauju uzsākt paredzēto darbību, ierosinātājs iesniedz attiecīgajai valsts institūcijai, pašvaldībai vai
citai likumā noteiktajai institūcijai iesniegumu, ziņojumu un kompetentās institūcijas atzinumu par ziņojumu kopā ar
citos normatīvajos aktos noteiktajiem dokumentiem.
(2) Attiecīgā valsts institūcija, pašvaldība vai cita likumā noteiktā institūcija, vispusīgi izvērtējusi ziņojumu,
pašvaldības un sabiedrības viedokli un ievērojot kompetentās institūcijas atzinumu par ziņojumu, normatīvajos aktos
noteiktajā kārtībā pieņem lēmumu par paredzētās darbības akceptēšanu vai neakceptēšanu.
13
/
31
(2
1
) Ja pieņemts lēmums akceptēt paredzēto darbību, tā īstenojama, ievērojot nosacījumus, kas izvirzīti saskaņā ar
šā likuma 
20. panta
 desmito daļu.
(3) Ja paredzēto darbību plānots veikt vairāku pašvaldību teritorijā, tā uzskatāma par akceptētu, ja lēmumu par šīs
darbības akceptēšanu ir pieņēmušas visas attiecīgās pašvaldības. Ja paredzēto darbību, kas saistīta ar transporta un
elektronisko sakaru tīklu un enerģijas pārvades būvju būvniecību, plānots veikt vairāku pašvaldību teritorijā un
pašvaldības akceptējušas atšķirīgus paredzētās darbības vietas risinājumus, galīgo lēmumu pieņem Ministru kabinets.
(4) Ja paredzētajai darbībai ir pārrobežu ietekme, attiecīgā valsts institūcija, pašvaldība vai cita likumā noteiktā
institūcija, pieņemot lēmumu par paredzētās darbības akceptēšanu vai neakceptēšanu, izvērtē arī ietekmētās valsts
ieinteresēto institūciju un sabiedrības viedokli, kā arī konsultāciju rezultātus.
(5) Lēmumu akceptēt vai neakceptēt Latvijas Republikas iekšējos jūras ūdeņos, teritoriālajā jūrā vai ekskluzīvajā
ekonomiskajā zonā paredzēto darbību pieņem Ministru kabinets.
(6) Paredzēto darbību akceptē Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.06.2014.
 un 
17.05.2018
. likumu, kas stājas spēkā
07.06.2018.
)
23.pants. Informēšana par pieņemto lēmumu
(1) Attiecīgā valsts institūcija, pašvaldība vai cita likumā noteiktā institūcija nosūta pieņemto lēmumu ierosinātājam
un kompetentajai institūcijai.
(2) Attiecīgā valsts institūcija, pašvaldība vai cita likumā noteiktā institūcija triju dienu laikā pēc lēmuma
pieņemšanas to ievieto savā tīmekļvietnē (ja tāda ir) un piecu darbdienu laikā nosūta publicēšanai vismaz vienā
pašvaldības izdotajā laikrakstā vai citā vietējā laikrakstā. Publikācijā norāda valsts institūciju vai vietējo pašvaldību, kur
ieinteresētās personas var iepazīties ar:
1) lēmuma saturu;
2) lēmuma pamatojumu un informāciju par sabiedriskās apspriešanas procesu, norādot arī to, kā ir ņemti vērā
tās valsts priekšlikumi, ar kuru notikušas konsultācijas pārrobežu ietekmes uz vidi novērtēšanas laikā;
3) pasākumiem, kas tiks veikti, lai novērstu vai samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz vidi;
4) 
(izslēgts ar 
15.09.2005
. likumu)
.
(3) Attiecīgā valsts institūcija, pašvaldība vai cita likumā noteiktā institūcija informē ikvienu valsti, ar kuru notikušas
konsultācijas ietekmes uz vidi novērtējuma procesā, un nosūta tai šā panta otrajā daļā minēto informāciju.
(4) Ja paredzēto darbību plānots īstenot ārpus Latvijas jurisdikcijā esošas teritorijas un ir notikušas konsultācijas
saskaņā ar šā likuma 
20.
1
 panta
 septīto daļu, kompetentā institūcija piecu darbdienu laikā pēc tam, kad saņemta
informācija par pieņemto lēmumu, ievieto šo lēmumu savā tīmekļvietnē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.2001.
, 
19.06.2003.
, 
26.02.2004.
, 
15.09.2005.
, 
10.06.2010.
 un 
17.05.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
V
1
 nodaļa 
Stratēģiskā novērtējuma kārtība
(Nodaļa 
19.06.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
24.07.2003.
)
23.
1
 pants. Plānošanas dokumenta pieteikšana kompetentajā institūcijā
(1) Uzsākot tāda plānošanas dokumenta sagatavošanu, kuram saskaņā ar šo likumu var būt būtiska ietekme uz
vidi, arī uz Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju 
(Natura 2000)
 (izņemot šā panta trešajā daļā noteiktos
plānošanas dokumentus), tā izstrādātājs iesniedz kompetentajai institūcijai rakstveida iesniegumu. Pirms rakstveida
iesnieguma iesniegšanas izstrādātājs konsultējas ar ieinteresētajām vides un sabiedrības veselības institūcijām par
plānošanas dokumenta īstenošanas iespējamo ietekmi uz vidi un cilvēku veselību un par stratēģiskā novērtējuma
14
/
31
nepieciešamību. Iesniegumā izstrādātājs, ņemot vērā šā likuma 
4.panta
 trešo, ceturto, piekto un sesto daļu, kā arī
23.
2
 pantā
 noteiktos kritērijus un ieinteresēto institūciju viedokli, pamato nepieciešamību piemērot stratēģisko
novērtējumu vai iemeslus, kādēļ konkrētajam plānošanas dokumentam stratēģiskais novērtējums nav nepieciešams.
(2) Iesnieguma saturu un iesniegšanas kārtību, kā arī institūcijas, ar kurām iesniedzējs konsultējas pirms
iesnieguma iesniegšanas, nosaka Ministru kabinets.
(3) Ministru kabinets nosaka to plānošanas dokumentu veidus, kuriem nepieciešams stratēģiskais novērtējums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2004.
 un 
15.09.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
12.10.2005.
)
23.
2
 pants. Stratēģiskā novērtējuma nepieciešamības kritēriji
Lai pieņemtu lēmumu par stratēģiskā novērtējuma nepieciešamību, ir jāizvērtē:
1) attiecīgā plānošanas dokumenta būtība, ņemot vērā:
a) cik lielā mērā plānošanas dokumentā ietverti priekšnoteikumi paredzēto darbību, projektu un citu
pasākumu īstenošanai, ievērojot vietas izvēli, darbības veidu, apjomu, nosacījumus un resursu izmantošanu,
b) cik lielā mērā plānošanas dokuments ietekmē citus plānošanas dokumentus, kuri ir dažādos plānošanas
līmeņos,
c) plānošanas dokumenta saistību ar vides nosacījumu iekļaušanu citu nozaru plānošanas dokumentos,
īpaši, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību,
d) ar konkrēto plānošanas dokumentu saistītās vides problēmas,
e) plānošanas dokumenta saistību ar Latvijas un Eiropas Savienības normatīvo aktu noteikumu ieviešanu
vides jomā, īpaši atkritumu apsaimniekošanas un ūdens resursu aizsardzības jomā;
2) iespējamai ietekmei uz vidi pakļautās teritorijas raksturojums, ņemot vērā:
a) ietekmes iespējamību, ilgumu, biežumu un seku atgriezeniskumu,
b) ietekmes kumulatīvo efektu,
c) pārrobežu ietekmes raksturu,
d) draudus cilvēku veselībai vai videi, arī avāriju risku,
e) ietekmes apjomu un izplatību, ievērojot iespējamai ietekmei pakļautās teritorijas platību un iedzīvotāju
skaitu;
3) iespējamai ietekmei pakļautās teritorijas jutīgums un īpatnības, ņemot vērā:
a) dabas apstākļu raksturlielumus,
b) ietekmi uz kultūras pieminekļiem,
c) vides kvalitātes normatīvu esošos vai iespējamos pārsniegumus,
d) zemes izmantošanas veidu un intensitāti;
4) attiecīgā plānošanas dokumenta īstenošanas ietekme uz:
a) īpaši aizsargājamām dabas teritorijām, starptautiskas nozīmes mitrājiem, mikroliegumiem, Baltijas jūras
un Rīgas jūras līča piekrastes aizsargjoslu, virszemes ūdensobjektu aizsargjoslām,
b) īpaši aizsargājamām sugām, to dzīvotnēm un īpaši aizsargājamiem un Eiropas Savienības nozīmes
15
/
31
biotopiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2004.
 un 
17.05.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
07.06.2018.
)
23.
3
 pants. Lēmums par stratēģiskā novērtējuma nepieciešamību
Kompetentā institūcija:
1) pieņem motivētu lēmumu par to, vai konkrētam plānošanas dokumentam ir nepieciešams stratēģiskais
novērtējums;
2) nodrošina, ka lēmums piemērot vai nepiemērot stratēģisko novērtējumu un šo lēmumu pamatojošie
dokumenti ir pieejami ikvienai personai;
3) Ministru kabineta noteiktajā kārtībā informē sabiedrību par to, kādēļ konkrētam plānošanas dokumentam ir
vai nav piemērots stratēģiskais novērtējums.
23.
4
 pants. Vides pārskats
(1) Vides pārskatā iekļauj informāciju, ko izstrādātājs var nodrošināt, ņemot vērā pašreizējo zināšanu līmeni un
novērtēšanas metodes, plānošanas dokumenta saturu, tā vietu plānošanas dokumentu hierarhijā un izstrādes un
detalizācijas pakāpi, līdz kādai ir lietderīgi vērtēt ietekmi uz vidi attiecīgajā plānošanas stadijā, lai novērstu novērtējuma
dublēšanos.
(2) Ministru kabinets nosaka nepieciešamo informāciju, kas iekļaujama vides pārskatā.
23.
5
 pants. Stratēģiskā novērtējuma izstrādāšanas, apspriešanas un monitoringa kārtība
(1) Stratēģisko novērtējumu veic plānošanas dokumenta sagatavošanas laikā, pirms šis plānošanas dokuments
tiek iesniegts pieņemšanai. Ja plānošanas dokuments ir hierarhiski saistīts ar citu plānošanas dokumentu vai
paredzēto darbību īstenošanu, vides pārskatā, lai izvairītos no informācijas dublēšanās, iekļauj tikai tādu informāciju,
kas nepieciešama attiecīgajā plānošanas stadijā, kā arī izmanto informāciju, kas iegūta iepriekšējās plānošanas
stadijās.
(2) Izstrādātājs konsultējas ar kompetento institūciju par vides pārskata detalizācijas pakāpi.
(3) Izstrādātājs Ministru kabineta noteiktajā kārtībā publicē paziņojumu par sabiedrības iespējām iepazīties ar vides
pārskatu un plānošanas dokumenta projektu, kā arī iespējām piedalīties sabiedriskajā apspriešanā.
(4) Plānošanas dokumenta sagatavošanas laikā un pirms tā pieņemšanas izstrādātājs izvērtē un ņem vērā:
1) vides pārskatu, kā arī alternatīvos risinājumus nelabvēlīgās ietekmes uz cilvēku veselību un vidi novēršanai,
samazināšanai vai kompensēšanai;
2) attiecībā uz vides pārskatu saņemtos komentārus un priekšlikumus;
3) sabiedrības viedokli;
4) pārrobežu ietekmes gadījumā arī attiecīgo valsts institūciju komentārus un priekšlikumus un sabiedrības
viedokli;
5) Eiropas Komisijas atzinumu par plānošanas dokumentu un likumā "
Par īpaši aizsargājamām dabas
teritorijām
" noteiktās prasības par kompensējošajiem pasākumiem attiecībā uz Eiropas nozīmes aizsargājamo
dabas teritoriju 
(Natura 2000)
, ja plānošanas dokumenta īstenošana negatīvi ietekmēs Eiropas nozīmes
aizsargājamo dabas teritoriju 
(Natura 2000)
 un saskaņā ar likumu "
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
" ir
nepieciešams saņemt Eiropas Komisijas atzinumu.
(5) Izstrādātājs, ņemot vērā alternatīvo risinājumu izvērtējumu, saņemtos komentārus un priekšlikumus, kā arī
sabiedrības viedokli, precizē vides pārskatu un kopā ar saņemto komentāru un priekšlikumu kopijām iesniedz to
kompetentajai institūcijai.
16
/
31
(6) Kompetentā institūcija Ministru kabineta noteiktajā termiņā sniedz atzinumu par vides pārskatu, ņemot vērā
vides pārskata atbilstību normatīvo aktu prasībām un izraudzītā risinājuma pamatojumu, kā arī nosaka termiņus, kādos
izstrādātājs pēc plānošanas dokumenta apstiprināšanas iesniedz kompetentajai institūcijai ziņojumu par plānošanas
dokumenta īstenošanas tiešu vai netiešu ietekmi uz vidi, arī vides pārskatā neparedzētu ietekmi (turpmāk —
monitorings). Ja izraudzītais risinājums nav pietiekami pamatots, kompetentā institūcija atzinumā norāda iebildumus,
kas ņemami vērā, lemjot par plānošanas dokumenta apstiprināšanu.
(7) Ja vides pārskats neatbilst normatīvo aktu prasībām vai izraudzītais risinājums būtiski ietekmē cilvēku veselību
un vidi un nav pietiekami pamatots, kā arī ja nav veikta sabiedrības informēšana un vides pārskata apspriešana Ministru
kabineta noteiktajā kārtībā vai nav izvērtēti saņemtie komentāri un priekšlikumi, kompetentā institūcija nosūta vides
pārskatu izstrādātājam pārstrādāšanai, norādot novēršamās nepilnības, vai arī uzdod izpildītājam nodrošināt
sabiedrības informēšanu un sabiedrisko apspriešanu.
(7
1
) Pirms kompetentā institūcija sniedz atzinumu, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija sagatavo
informatīvo ziņojumu un Ministru kabineta rīkojuma projektu iesniegšanai Ministru kabinetam lēmuma pieņemšanai
šādos gadījumos:
1) ja saskaņā ar izstrādātāja iesniegto vides pārskatu plānošanas dokumenta īstenošana negatīvi ietekmēs
Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju (NATURA 2000), bet šā dokumenta īstenošana ir vienīgais
risinājums sabiedrībai nozīmīgu interešu, arī sociālo vai ekonomisko interešu, apmierināšanai;
2) ja saskaņā ar izstrādātāja iesniegto vides pārskatu plānošanas dokumenta īstenošana negatīvi ietekmēs
Eiropas nozīmes aizsargājamā dabas teritorijā (NATURA 2000) sastopamās Eiropas Savienības prioritārās
sugas vai biotopus, bet šā dokumenta īstenošana ir vienīgais risinājums un nepieciešama sabiedrības veselības
aizsardzības, sabiedrības drošības vai vides aizsardzības interešu vai citu sabiedrībai sevišķi svarīgu interešu
apmierināšanai.
(7
2
) Prasības šā panta 7.
1
 daļā minētajam informatīvajam ziņojumam nosaka Ministru kabinets.
(7
3
) Ja saskaņā ar Ministru kabineta lēmumu plānošanas dokumenta īstenošana ir vienīgais risinājums, lai
apmierinātu sabiedrībai nozīmīgas sociālās vai ekonomiskās intereses, kompetentā institūcija atbilstoši likumam "
Par
īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
" nosūta ziņojumu Eiropas Komisijai.
(8) Ministru kabinets nosaka:
1) institūcijas, kurām izstrādātājs nosūta plānošanas dokumenta projektu un vides pārskatu, lai saņemtu to
komentārus un priekšlikumus;
2) sabiedrības informēšanas un vides pārskata apspriešanas kārtību, arī pārrobežu ietekmes gadījumos;
3) sabiedrības informēšanas noteikumus un kārtību pēc plānošanas dokumenta pieņemšanas;
4) attiecīgo valstu informēšanas kārtību iespējamas pārrobežu ietekmes gadījumā;
5) Eiropas Komisijas informēšanas kārtību;
6) plānošanas dokumenta monitoringa kārtību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2004.
, 
15.09.2005.
, 
10.06.2010.
 un 
16.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2011.
)
VI nodaļa
Ierosinātāja, izstrādātāja un pieaicināto ekspertu pienākumi un lēmumu
pārskatīšanas kārtība
(Nodaļas nosaukums 
21.05.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.06.2020.
 Nodaļas nosaukuma jaunā
redakcija stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 22. punktu)
24. pants. Ierosinātāja un izstrādātāja pienākumi
17
/
31
(1) Ierosinātāja pienākums ir nodrošināt:
1) iesniegtās informācijas pilnīgumu un patiesumu, kā arī ziņojuma sagatavošanu atbilstoši šā likuma un citu
normatīvo aktu prasībām;
2) ziņojumā ietverto risinājumu īstenošanu, tai skaitā tādu risinājumu īstenošanu, kuri paredzēti, lai novērstu,
nepieļautu vai mazinātu un, ja iespējams, atlīdzinātu paredzētās darbības būtisko negatīvo ietekmi uz vidi.
(2) Izstrādātāja pienākums ir nodrošināt informācijas pilnīgumu un patiesumu, kā arī stratēģiskā novērtējuma
veikšanu atbilstoši šā likuma un citu normatīvo aktu prasībām.
(
21.05.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.06.2020.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk.
Pārejas noteikumu 22. punktu)
25. pants. Pieaicināto ekspertu pienākumi
Pieaicināto ekspertu pienākums ir nodrošināt:
1) kompetentajai institūcijai iesniegto dokumentu izvērtējuma objektivitāti;
2) sava atzinuma kvalitāti un atzinuma sagatavošanas termiņu ievērošanu.
(
21.05.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.06.2020.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk.
Pārejas noteikumu 22. punktu)
26.pants. Lēmumu pārskatīšanas kārtība
(1) Jebkurš saskaņā ar šo likumu pieņemts lēmums, arī darbība vai bezdarbība, nedrīkst pārkāpt vai ignorēt
normatīvajos aktos noteiktās sabiedrības tiesības uz informāciju vai līdzdalību ietekmes uz vidi novērtējuma vai
stratēģiskā novērtējuma procesā.
(2) Ja ietekmes uz vidi novērtējuma vai stratēģiskā novērtējuma procesā ir pārkāptas vai ignorētas normatīvajos
aktos noteiktās sabiedrības tiesības uz informāciju vai līdzdalību, ikvienam ir tiesības iesniegt:
1) kompetentajai institūcijai sūdzību par ierosinātāja vai izstrādātāja rīcību visā ietekmes uz vidi novērtējuma
procesā līdz tam laikam, kad kompetentā institūcija ir sniegusi atzinumu par ziņojumu vai vides pārskatu;
2) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai sūdzību par kompetentās institūcijas lēmumu, izskatot
šīs daļas 
1.punktā
 minēto sūdzību.
(3) Kompetentajai institūcijai un Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai, izskatot sūdzību, ir tiesības
uzdot ierosinātājam vai izstrādātājam nodrošināt normatīvajos aktos noteiktās sabiedrības tiesības uz informāciju vai
līdzdalību ietekmes uz vidi novērtējuma vai stratēģiskā novērtējuma procesā. Ja ierosinātājs vai izstrādātājs neņem vērā
kompetentās institūcijas vai Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas viedokli, kompetentā institūcija,
sagatavojot atzinumu, izvērtē ierosinātāja vai izstrādātāja rīcību un, ja nepieciešams, atzinumā norāda ierosinātāja vai
izstrādātāja pārkāpumus attiecībā uz sabiedrības līdzdalības nenodrošināšanu vai informācijas nesniegšanu.
(4) Lēmumu par paredzētās darbības akceptu vai lēmumu par plānošanas dokumenta pieņemšanu, ja ir pārkāptas
vai ignorētas normatīvajos aktos noteiktās sabiedrības tiesības uz informāciju vai līdzdalību ietekmes uz vidi
novērtējuma vai stratēģiskā novērtējuma procesā, var apstrīdēt un pārsūdzēt normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(
05.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
VII nodaļa
Administratīvie pārkāpumi ietekmes uz vidi novērtējuma jomā un kompetence
administratīvo pārkāpumu procesā
(Nodaļa 
21.05.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.06.2020.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 22. punktu)
27. pants. Administratīvie pārkāpumi ietekmes uz vidi novērtējuma jomā
18
/
31
(1) Par paredzētās darbības veikšanu, neievērojot vides aizsardzības prasības attiecībā uz paredzētās darbības
īstenošanas vietu, tehnoloģiju veidu vai ietekmes novēršanas un samazināšanas pasākumiem, kas noteikti Valsts
vides dienesta izdotos tehniskajos noteikumos, piemēro naudas sodu fiziskajai personai no četrpadsmit līdz simt
četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz piecsimt astoņdesmit naudas
soda vienībām.
(2) Par paredzētās darbības veikšanu, neievērojot prasības attiecībā uz paredzētās darbības īstenošanas vietu,
apjomu un tehnoloģiju veidu vai ietekmes novēršanas, samazināšanas, kompensēšanas un monitoringa prasības, kas
noteiktas kompetentās institūcijas atzinumā par paredzētās darbības ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumu, piemēro
naudas sodu fiziskajai personai no četrpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai —
no astoņdesmit sešām līdz piecsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(3) Par paredzētās darbības veikšanu bez ietekmes sākotnējā izvērtējuma vai bez Valsts vides dienesta izdotiem
tehniskajiem noteikumiem piemēro naudas sodu fiziskajai personai no divdesmit astoņām līdz četrsimt naudas soda
vienībām, bet juridiskajai personai — no astoņdesmit sešām līdz divtūkstoš četrsimt naudas soda vienībām.
(4) Par paredzētās darbības veikšanu bez ietekmes uz vidi novērtējuma vai attiecīgās valsts institūcijas,
pašvaldības, citas likumā noteiktas institūcijas vai Ministru kabineta paredzētās darbības akcepta saņemšanas
piemēro naudas sodu fiziskajai personai no simt četrdesmit līdz četrsimt naudas soda vienībām, bet juridiskajai
personai — no divsimt līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
(
21.05.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.06.2020.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 22. punktu)
28. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
27.
 pantā minētajiem pārkāpumiem veic Valsts vides dienests.
(
21.05.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.06.2020.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 22. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ministru kabinets ne vēlāk kā līdz 1999.gada 1.janvārim izveido kompetento institūciju.
2. Vides valsts ekspertīzes pārvalde pilda kompetentās institūcijas pienākumus līdz dienai, kad darbību uzsāk
kompetentā institūcija.
3. 
(Izslēgts ar 
19.06.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
24.07.2003.
)
4. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē:
1) likums "
Par valsts ekoloģisko ekspertīzi
" (Latvijas Republikas Augstākās Padomes un Valdības Ziņotājs,
1990, 45.nr.);
2) 
Satversmes
 
81.panta
 kārtībā izdotie Ministru kabineta noteikumi nr.278 "
Noteikumi par ietekmes uz vidi
novērtējumu
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1998, 18.nr.).
5. Ministru kabinets līdz 2001.gada 1.oktobrim sagatavo un apstiprina šā likuma 
4.panta
 otrajā daļā minētos
noteikumus.
(
30.05.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
27.06.2001.
)
6. Stratēģiskais novērtējums nav nepieciešams plānošanas dokumentiem, kuru izstrāde noteikta ar normatīvajiem
aktiem līdz 2004.gada 21.jūlijam vai kuru izstrāde uzsākta pirms 2004.gada 21.jūlija, ja izstrādātājs līdz 2004.gada
21.jūlijam ir informējis par šādu plānošanas dokumentu kompetento institūciju un plānošanas dokumentu pieņem līdz
2006.gada 21.jūlijam, izņemot:
19
/
31
1) gadījumus, kad pēc informācijas saņemšanas kompetentā institūcija, ņemot vērā šā likuma 
23.
2
 pantā
minētos stratēģiskā novērtējuma nepieciešamības kritērijus un plānošanas dokumenta izstrādes stadiju,
pieņem lēmumu par stratēģiskā vides novērtējuma nepieciešamību;
2) šo pārejas noteikumu 7.punktā minētos gadījumus.
(
26.02.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.03.2004.
)
7. Plānošanas dokumentiem, kuru īstenošana var būtiski ietekmēt Eiropas nozīmes aizsargājamās dabas
teritorijas, stratēģiskais novērtējums ir nepieciešams, ja tos pieņem pēc 2004.gada 1.maija.
(
19.06.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
24.07.2003.
)
8. Ja izstrādātājs piemēro plānošanas dokumentam stratēģisko novērtējumu pirms šo pārejas noteikumu 6. vai
7.punktā minēto termiņu beigām, stratēģiskais novērtējums piemērojams atbilstoši šā likuma noteikumiem.
(
19.06.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
24.07.2003.
)
9. Ministru kabinets izdod šajā likumā minētos noteikumus līdz 2004.gada 1.martam.
(
19.06.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
24.07.2003.
)
10. Līdz jaunu Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2004.gada 1.martam ir
piemērojami šādi Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) Ministru kabineta 1999.gada 15.jūnija noteikumi nr.213 "Kārtība, kādā novērtējama ietekme uz vidi" (Latvijas
Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1999, 14.nr.);
2) Ministru kabineta 2001.gada 18.decembra noteikumi nr.521 "
Ietekmes uz vidi novērtējuma valsts biroja
nolikums
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2002, 3.nr.).
(
19.06.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
24.07.2003.
)
11. Ministru kabinets līdz 2006.gada 1.maijam izdod šā likuma 
4.
1
 pantā
, 
19.panta
 ceturtajā daļā, 
22.panta
 piektajā
daļā un 
23.
5
 panta
 7.
2
 daļā minētos noteikumus.
(
15.09.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.10.2005.
)
12. Ministru kabinets līdz 2008.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
5.pantā
 minētos noteikumus. Līdz šo noteikumu
spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2008.gada 1.janvārim piemērojami Ministru kabineta 2006.gada 7.februāra
noteikumi Nr.117 "Noteikumi par Valsts vides dienesta sniegto maksas pakalpojumu cenrādi", ciktāl tie nav pretrunā ar
šo likumu.
(
07.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.2007.
)
13. Grozījumi šā likuma 
5.pantā
 attiecībā uz ierosinātāja pienākumu maksāt valsts nodevu par ietekmes uz vidi
sākotnējā izvērtējuma veikšanu stājas spēkā 2008.gada 1.janvārī.
(
07.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.2007.
)
14. Grozījumi šā likuma 
4.
1
 panta
 trešajā daļā, 
14.panta
 pirmajā un trešajā daļā, 
20.
1
 panta
 piektajā, sestajā, 6.
1
un 6.
2
 daļā un 
21.panta
 otrajā daļā, 
26.panta
 otrās daļas 1.punktā, kā arī grozījumi attiecībā uz šā likuma 
15.panta
pirmās daļas, 
16.panta
 ceturtās daļas, 
17.
, 
20.
, 
22.panta
 un 
24.panta
 pirmās daļas izteikšanu jaunā redakcijā, 
3.
1
panta
, 
14.panta
 ceturtās daļas, 
18. 
un 
19.panta
 izslēgšanu un likuma papildināšanu ar 
6.
1
 pantu
 stājas spēkā
2011.gada 1.janvārī.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2010.
)
15. Ministru kabinets ne vēlāk kā līdz 2011.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
17.panta
 piektajā daļā, 
20.panta
piektajā un septītajā daļā, kā arī 
22.panta
 sestajā daļā minētos noteikumus.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2010.
)
20
/
31
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011.gada 13.decembra direktīvas 
2011/92/ES
 par dažu sabiedrisku un privātu
projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (kodificētā redakcija);
2) 
(izslēgts ar 
05.06.2014
. likumu)
;
3) Eiropas Padomes 1992.gada 21.maija direktīvas 
92/43/EEK
 par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras
aizsardzību;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 30.novembra direktīvas 
2009/147/EK
 par savvaļas putnu aizsardzību;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001.gada 27.jūnija direktīvas 
2001/42/EK
 par noteiktu plānu un programmu
ietekmes uz vidi novērtējumu;
6) 
(izslēgts ar 
05.06.2014
. likumu)
;
16. Šā likuma 
1.pielikuma
 31.punkts stājas spēkā 2013.gada 1.janvārī.
(
01.12.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.12.2011.
)
17. Šā likuma grozījumi par 
4.panta
 otrās un 2.
1
 daļas izslēgšanu, 
12. 
un 
13.panta
 izteikšanu jaunā redakcijā, kā
arī grozījumi 
1. 
un 
2.pielikumā
 stājas spēkā 2015.gada 1.janvārī.
(
05.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
18. Ministru kabinets ne vēlāk kā līdz 2015.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
12.panta
 otrajā daļā minētos
noteikumus. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2015.gada 1.janvārim piemērojami Ministru
kabineta 2011.gada 25.janvāra noteikumi Nr.83 "
Kārtība, kādā novērtējama paredzētās darbības ietekme uz vidi
".
(
05.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
19. Ministru kabinets ne vēlāk kā līdz 2015.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
13.panta
 ceturtajā daļā minētos
noteikumus. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2015.gada 1.janvārim piemērojami Ministru
kabineta 2004.gada 24.februāra noteikumi Nr.91 "
Kārtība, kādā reģionālā vides pārvalde izdod tehniskos noteikumus
paredzētajai darbībai, kurai nav nepieciešams ietekmes uz vidi novērtējums
".
(
05.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
)
20. Kompetentās institūcijas lēmumi par ietekmes uz vidi novērtējuma piemērošanu vai nepiemērošanu, kas
pieņemti līdz 2016.gada 31.decembrim saskaņā ar sākotnējo izvērtējumu, ir spēkā.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
21. Kompetentā institūcija atbilstoši sākotnējam izvērtējumam izdod lēmumu par paredzētās darbības ietekmes uz
vidi novērtējuma piemērošanu vai nepiemērošanu, ja Valsts vides dienesta sākotnējā izvērtējuma rezultāts kopā ar
izvērtējumā apkopoto informāciju un paredzētās darbības iesniegumu kompetentajā institūcijā iesniegts līdz 2016.gada
31.decembrim.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
22. Grozījumi par šā likuma VI nodaļas nosaukuma izteikšanu jaunā redakcijā, 
24. 
un 
25.
 panta izteikšanu jaunā
redakcijā, kā arī VII nodaļa stājas spēkā vienlaikus ar Administratīvās atbildības likumu.
(
21.05.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.06.2020.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
15.09.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.06.2010.
, 
01.12.2011.
, 
05.06.2014.
 un 
23.11.2016
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
21
/
31
7) 
(izslēgts ar 
05.06.2014
. likumu)
;
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 16.aprīļa direktīvas 
2014/52/ES
, ar ko groza direktīvu 
2011/92/ES
 par
dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu.
Likums Saeimā pieņemts 1998.gada 14.oktobrī.
Valsts prezidents G.Ulmanis
Rīgā 1998.gada 30.oktobrī
Likuma "Par ietekmes uz vidi novērtējumu" 
1.pielikums
Objekti, kuru ietekmes novērtējums ir nepieciešams
(Pielikums ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.2001.
, 
19.06.2003.
, 
26.02.2004.
, 
15.09.2005.
, 
07.06.2007.
,
10.06.2010.
, 
01.12.2011.
 un 
05.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
 Grozījumi pielikumā stājas spēkā
01.01.2015.
 Sk. Pārejas noteikumu 17.punktu)
1. Iekārtas, kas paredzētas jēlnaftas, ogļu vai degakmens pārstrādei, ja pārstrādes apjoms ir 500 vai vairāk tonnu
diennaktī.
2. Termoelektrostacijas un citas sadedzināšanas iekārtas ar 100 megavatu vai lielāku jaudu.
3. Atomelektrostacijas un kodolreaktori, arī to demontāža vai likvidēšana (izņemot zinātniskās pētniecības darbam
paredzētās iekārtas kodolmateriālu un transformējamo kodolmateriālu ražošanai un konversijai, ja to maksimālā jauda
nepārsniedz vienu kilovatu vidējās siltumspējas). (Atomelektrostacijas vai cita kodolreaktora darbība uzskatāma par
pārtrauktu, kad visa kodoldegviela un citi radioaktīvi piesārņotie elementi ir pilnībā aizvākti no iekārtas atrašanās
vietas.)
4. Iekārtas, kas paredzētas apstarotās kodoldegvielas atkārtotai apstrādei.
5. Iekārtas vai zonas, kas paredzētas:
1) kodoldegvielas ražošanai vai bagātināšanai;
2) apstarotās kodoldegvielas vai augstas radioaktivitātes atkritumu apstrādei;
3) apstarotās kodoldegvielas apglabāšanai;
4) radioaktīvo atkritumu apglabāšanai;
5) apstarotās kodoldegvielas vai radioaktīvo atkritumu uzglabāšanai ilgāk par 10 gadiem ārpus to ražošanas vai
rašanās vietas.
6. Integrētas čuguna vai tērauda ražotnes un iekārtas krāsaino metālu ražošanai no rūdas, koncentrātiem vai
metāllūžņiem, izmantojot metalurģiskos, ķīmiskos vai elektrolītiskos procesus.
7. Iekārtas, kas paredzētas azbesta ieguvei un azbesta vai azbestu saturošu produktu apstrādei un pārstrādei:
1) ja azbestcementa produktu galaprodukcijas apjoms pārsniedz 10 000 tonnu gadā;
2) ja abrazīvo materiālu galaprodukcijas apjoms pārsniedz 50 tonnu gadā;
22
/
31
3) citos gadījumos, ja iekārtas izmanto vairāk nekā 50 tonnu azbesta gadā.
8. Iekārtas, kas paredzētas rūpnieciskai turpmāk minēto vielu ražošanai, izmantojot vairākus secīgus ķīmisko vielu
pārvēršanas procesus:
1) organiskās un neorganiskās ķīmiskās pamatvielas;
2) fosforu, slāpekli vai kāliju saturoši (vienkārši vai salikti) minerālmēsli;
3) augu aizsardzības līdzekļi un biocīdi;
4) farmaceitiskie produkti, kuru ražošanā tiek izmantoti ķīmiskie un bioloģiskie procesi;
5) sprāgstvielas.
9. Jaunu dzelzceļa līniju būvniecība, ja to garums ir 10 kilometru un vairāk.
10. Jaunbūvējamas lidostas ar 2,1 kilometru garu vai vēl garāku skrejceļu.
11. Jaunbūvējamas automaģistrāles un ātrsatiksmes autoceļi.
11.
1
 Jaunbūvējami četru vai vairāku joslu ceļi vai esošie divu vai mazāk joslu ceļi, kas iztaisnoti un/vai paplašināti
par četru vai vairāku joslu ceļiem, ja šāda būvētā, iztaisnotā un/vai paplašinātā autoceļa posms ir 10 kilometrus garš
vai vēl garāks.
11.
2
 Jaunbūvējami autoceļi, ja to garums ir 10 kilometru un vairāk.
12. Iekšējie ūdensceļi un ostas, kas paredzētas iekšzemes ūdenstransportam ar 1350 tonnu un lielāku tilpību.
13. Ostas un piestātnes ārpus ostām, kas paredzētas kravu pārkraušanai (izņemot pasažieru kuģu piestātnes), ja
tās var apkalpot kuģus ar 1350 tonnu un lielāku tilpību.
14. 
Bīstamo atkritumu apglabāšanas vietas, kā arī to sadedzināšanas un ķīmiskās pārstrādes iekārtas.
14.
1
 
Bīstamo atkritumu bioloģiskās, fizikālās un mehāniskās pārstrādes un apstrādes iekārtas, ja to jauda ir 10
000 tonnu gadā un vairāk.
14.
2
 Bīstamo atkritumu šķirošanas iekārtas, ja to jauda ir 20 000 tonnu gadā un vairāk.
15. Sadzīves atkritumu apglabāšanas vietas.
16. Sadzīves atkritumu sadedzināšanas un ķīmiskās pārstrādes iekārtas, ja pārstrādes apjoms ir 10 tonnu un
vairāk diennaktī.
17. Projekti, kas paredz pazemes ūdeņu ieguvi vai mākslīgu pazemes ūdeņu papildināšanu, ja gada kopējā aprite ir
10 miljoni kubikmetru un vairāk.
23
/
31
17.
1
 Projekti, kas paredz ūdens resursu pārdali starp upju baseiniem (izņemot centralizētu dzeramā ūdens ieguvi),
ja šo resursu pārdales mērķis ir novērst iespējamo ūdens trūkumu un ja pārvietotā ūdens daudzums pārsniedz 100
miljonus kubikmetru gadā.
18. Projekti, kas paredz ūdens resursu pārdali starp upju baseiniem (izņemot centralizētu dzeramā ūdens ieguvi),
ja pārvietotā ūdens daudzums pārsniedz 5 procentus no tā plūsmas.
19. Notekūdeņu attīrīšanas iekārtas ar jaudu, kas pārsniedz 150 000 cilvēkekvivalentu.
20. Projekti, kas paredz ogļūdeņražu ieguvi komerciālos nolūkos.
21. Aizsprosti vai citas hidrobūves, kas paredzētas ūdeņu aizturēšanai vai pastāvīgai uzkrāšanai, ja to mākslīgi
uzkrātā ūdens tilpums pārsniedz 10 miljonu kubikmetru.
22. Cauruļvadi, kuru diametrs pārsniedz 800 milimetru un garums — 40 kilometru:
1) naftas, gāzes un ķīmisko produktu transportēšanai;
2) uztvertā oglekļa dioksīda plūsmas transportēšanai uz uzglabāšanas vietu, tai skaitā ar cauruļvadu tīklu
saistītās kompresijas stacijas.
23. Cūku vai mājputnu intensīvās audzēšanas kompleksi ar vairāk nekā:
1) 85 000 vietu broileriem;
2) 60 000 vietu vistām;
3) 3000 vietu cūkām, kuru masa ir lielāka par 30 kilogramiem;
4) 900 vietām sivēnmātēm.
24. Rūpnieciskās iekārtas, kas paredzētas:
1) celulozes ražošanai no koksnes vai līdzīgas šķiedrainas izejvielas;
2) papīra un kartona ražošanai, ja to jauda pārsniedz 50 000 tonnu gadā.
25. Derīgo izrakteņu ieguve 25 hektāru vai lielākā platībā vai kūdras ieguve 150 hektāru vai lielākā platībā.
26. Augstsprieguma elektrolīnijas, kuru garums ir lielāks par 15 kilometriem un spriegums — 110 kilovoltu vai
vairāk.
26.
1
 Vēja elektrostaciju būvniecība, ja to:
1) skaits ir 15 elektrostaciju un vairāk;
2) kopējā jauda ir 15 megavatu un vairāk.
27. Naftas un naftas ķīmijas produktu glabātavas ar kopējo ietilpību 50 000 tonnu un vairāk, kā arī ķīmisko produktu
glabātavas ar kopējo ietilpību 20 000 tonnu un vairāk.
24
/
31
28. 
(Izslēgts ar 
19.06.2003
. likumu)
29. Latvijas dabai neraksturīgo savvaļas sugu ieviešanas (introdukcijas) projekti.
30. 
(Izslēgts ar 
05.06.2014
. likumu)
31. Ģeoloģiskajās struktūrās ierīkotas oglekļa dioksīda uzglabāšanas vietas, kas atrodas Latvijas teritorijā,
ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā un kontinentālajā šelfā. Ietekmes novērtējums nav nepieciešams uzglabāšanas
vietām, kur oglekļa dioksīdu uzglabā jaunu produktu un procesu pētniecības, izstrādes vai testēšanas vajadzībām, ja
kopējais paredzētais oglekļa dioksīda uzglabāšanas apjoms ir mazāks nekā 100 000 tonnu.
(Punkts stājas spēkā 
01.01.2013.
 Sk. Pārejas noteikumu 16.punktu)
32. Oglekļa dioksīda uztveršanai paredzētu iekārtu ierīkošana, lai oglekļa dioksīdu uzglabātu ģeoloģiskajās
struktūrās:
1) ja oglekļa dioksīdu uztver no šajā pielikumā minētajām darbībām (iekārtām);
2) ja gadā uztvertais oglekļa dioksīda apjoms ir 1,5 megatonnas vai lielāks.
Likuma "Par ietekmes uz vidi novērtējumu" 
2.pielikums
Darbības, kurām nepieciešams sākotnējais izvērtējums
(Pielikums 
19.06.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2004.
, 
15.09.2005.
, 
07.06.2007.
,
10.06.2010.
, 
01.12.2011.
 un 
05.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
03.07.2014.
 Grozījumi pielikumā stājas spēkā
01.01.2015.
 Sk. Pārejas noteikumu 17.punktu)
1. Lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība:
1) lauksaimniecībā izmantojamās zemes lietošanas kategorijas maiņa, ja šīs zemes platība ir lielāka par 50
hektāriem;
2) daļēji pārveidotu vai saimnieciskajā darbībā neizmantotu teritoriju pārveidošana par aramzemi, ja zemes
platība ir lielāka par 50 hektāriem;
3) šādi ūdenssaimniecības projekti:
a) jauni ūdenssaimniecības projekti, tai skaitā jaunu meliorācijas un apūdeņošanas sistēmu būvniecība, ja to
zemes platība ir lielāka par 100 hektāriem,
b) esošu meliorācijas vai apūdeņošanas sistēmu pārbūve, ja to zemes platība ir lielāka par 500 hektāriem;
4) apmežošana un atmežošana, ja zemes platība ir lielāka par 50 hektāriem;
5) mājlopu un mājputnu intensīvas audzēšanas kompleksu būvniecība, ja tie paredzēti:
a) vairāk nekā 2000 gaļas cūkām, kuru svars pārsniedz 30 kilogramus,
b) vairāk nekā 750 sivēnmātēm,
c) vairāk nekā 40 000 mājputniem,
d) saimniecībām, kurās ir 500 liellopu,
25
/
31
e) saimniecībām, kurās ir 250 liellopu, ja šajās saimniecībās nav pietiekamas lauksaimniecībā
izmantojamās zemes platības kūtsmēslu izkliedei (nosakot pieļaujamās dzīvnieku vienības — 1,7 dzīvnieku
vienības uz vienu hektāru lauksaimniecībā izmantojamās zemes);
6) zivju audzēšanai paredzētu dīķu ierīkošana, kuru kopējā platība pārsniedz 10 hektārus, zivju audzēšanas
kompleksu ierīkošana dabiskās ūdenstilpēs un ūdenstecēs;
7) jūras teritoriju atgūšana;
8) Eiropas Savienībā atļautu ģenētiski modificētu kultūraugu audzēšana.
2. Ieguves rūpniecība:
1) derīgo izrakteņu ieguve 5 hektāru vai lielākā platībā vai kūdras ieguve 25 hektāru vai lielākā platībā;
2) derīgo izrakteņu ieguve pazemes izstrādnēs;
3) derīgo izrakteņu ieguve, tīrot vai padziļinot virszemes ūdens objektus vai jūru (izņemot ostas akvatorijas
remonta padziļināšanu sākotnējā projektētā dziļuma atjaunošanai), ja kopējais izrakteņu ieguves apjoms ir 1000
kubikmetru un vairāk;
4) šādu dziļurbumu ierīkošana un izmantošana (izņemot urbumus, kas paredzēti inženierģeoloģiskiem
pētījumiem un pazemes ūdeņu monitoringam):
a) ģeotermālie urbumi,
b) urbumi radioaktīvo atkritumu glabāšanai,
c) ūdens ieguves urbumi, kuri ir dziļāki par 250 metriem,
d) ogļūdeņražu izpētes un ieguves urbumi;
5) virszemes rūpniecisko iekārtu uzstādīšana akmeņogļu, naftas, dabasgāzes, rūdu un degakmens iegūšanai.
3. Enerģētiskā rūpniecība:
1) rūpniecisko iekārtu uzstādīšana elektrības, tvaika un karstā ūdens ražošanai, ja to ievadītā siltuma jauda
pārsniedz 50 megavatus;
2) gāzes, tvaika un karstā ūdens pārvades līniju un augstsprieguma elektrolīniju ierīkošana, ja to garums
pārsniedz 5 kilometrus;
3) dabasgāzes virszemes un dabasgāzes un citas degošas gāzes pazemes krātuvju ierīkošana;
4) fosilā kurināmā virszemes krātuvju ierīkošana;
5) ogļu un brūnogļu briketēšanas iekārtu uzstādīšana;
6) radioaktīvo atkritumu apstrādes un glabāšanas iekārtu uzstādīšana (visas darbības, uz kurām neattiecas šā
likuma 
1.pielikums
);
7) hidroelektrostaciju būvniecība, ja:
a) tiek būvēta jauna hidroelektrostacija,
b) tiek rekonstruēta esoša hidroelektrostacija, tādējādi ietekmējot hidroloģisko vai hidroģeoloģisko režīmu;
8) vēja elektrostaciju būvniecība, ja:
26
/
31
a) to skaits ir 5 elektrostacijas un vairāk,
b) to jauda ir 5 megavati un vairāk,
c) tā paredzēta tuvāk nekā 500 metru attālumā no dzīvojamām mājām, izņemot gadījumus, kad vēja
elektrostacija paredzēta dzīvojamās mājas elektroapgādei un tās jauda ir 20 kilovatu un vairāk,
d) būves augstums pārsniedz 30 metrus un tā paredzēta īpaši aizsargājamā dabas teritorijā vai tuvāk nekā 1
kilometra attālumā no īpaši aizsargājamas dabas teritorijas, izņemot dabas pieminekļu 
— aizsargājamu
akmeņu (dižakmeņu) un aizsargājamu koku (dižkoku) — teritoriju, vai no īpaši aizsargājamo putnu sugu
aizsardzībai izveidota mikrolieguma;
9) vēja elektrostaciju būvniecība Latvijas Republikas teritoriālajā jūrā un Latvijas Republikas ekskluzīvajā
ekonomiskajā zonā;
10) tādu oglekļa dioksīda uztveršanai paredzētu iekārtu ierīkošana, kuras nav minētas šā likuma 
1.pielikumā
.
4. Metāla un metāla izstrādājumu ieguve un ražošana:
1) iekārtas čuguna vai tērauda iegūšanai (pirmējā vai otrējā kausēšana), ietverot nepārtraukto metālliešanu, ja
šo iekārtu jauda pārsniedz 2,5 tonnas stundā;
2) iekārtas melno metālu apstrādei:
a) karstās velmētavas, kurās apstrādā vairāk nekā 20 tonnas tērauda stundā,
b) smēdes, kuru enerģija pārsniedz 50 kilodžoulus katram mehānismam, ja patērētā siltuma jauda
pārsniedz 20 megavatus,
c) iekārtas metālu aizsargpārklājumu uzkausēšanai, kurās apstrādā vairāk nekā 2 tonnas tērauda stundā;
3) melno metālu lietuves, kuru ražošanas jauda pārsniedz 20 tonnas diennaktī;
4) krāsaino metālu kausēšanas iekārtas (arī krāsaino metālu sakausējumiem, izņemot dārgmetālus), kuru jauda
pārsniedz 4 tonnas kausēta svina vai kadmija diennaktī vai 20 tonnas jebkura cita kausēta metāla diennaktī (arī
pārstrādes produktu bagātināšanas un metālliešanas iekārtas);
5) metāla un plastmasas izstrādājumu virsmu apstrādes iekārtas, kurās izmanto elektrolītiskos vai ķīmiskos
procesus un kuru elektrolīzes vannu vai ķīmiskās apstrādes tvertnes kopējais tilpums pārsniedz 30
kubikmetrus;
6) mehānisko transportlīdzekļu sērijveida ražošana, montāža un šādu transportlīdzekļu motoru izgatavošana;
7) kuģu būves un remonta rūpnīcas;
8) lidmašīnu būves un remonta rūpnīcas;
9) dzelzceļa konstrukciju ražošana;
10) metālu ieguve ar sprādzienu metodi;
11) rūdu apdedzināšanas un frakcionēšanas iekārtu uzstādīšana.
5. Derīgo izrakteņu pārstrāde:
1) koksēšanas krāšņu (ogļu sausā destilēšana) ierīkošana;
2) cementa ražošana, ja ražošanas jauda pārsniedz 500 tonnas produkcijas diennaktī;
27
/
31
3) iekārtu uzstādīšana azbesta un tādu produktu ražošanai, kuros azbests ir pamatsastāvdaļa (visas darbības,
uz kurām neattiecas šā likuma 
1.pielikums
);
4) iekārtu uzstādīšana stikla un stikla šķiedras ražošanai, ja kausēšanas jauda pārsniedz 20 tonnas diennaktī;
5) iekārtu uzstādīšana minerālvielu kausēšanai, arī minerālšķiedru ražošanai, ja kausēšanas jauda pārsniedz 20
tonnas diennaktī;
6) keramikas izstrādājumu ražošana apdedzinot, kārniņu, ķieģeļu, ugunsizturīgu ķieģeļu, flīžu, māla trauku un
porcelāna ražošana, ja ražošanas jauda pārsniedz 75 tonnas gatavās produkcijas diennaktī vai ja
apdedzināšanas krāsns tilpums ir lielāks par 4 kubikmetriem un apdedzināšanas krāsnī var ievietot vairāk nekā
300 kilogramus produkcijas uz vienu krāsns kubikmetru.
6. Ķīmiskā rūpniecība:
1) ķīmisko vielu rūpnieciska ražošana un starpproduktu pārstrāde (visas darbības, uz kurām neattiecas šā
likuma 
1.pielikums
);
2) pesticīdu, farmācijas produktu, krāsu, laku, elastomēru un peroksīdu rūpnieciska ražošana (visas darbības,
uz kurām neattiecas šā likuma 
1.pielikums
);
3) naftas, naftas ķīmijas produktu un ķīmisko produktu uzglabāšanas iekārtu (ar kopējo ietilpību 10 000 un
vairāk tonnu) uzstādīšana.
7. Pārtikas rūpniecība:
1) augu un dzīvnieku eļļas un tauku rūpnieciska ražošana, ja ražošanas jauda ir 10 000 tonnu gadā vai 25
tonnas diennaktī un vairāk;
2) rūpnieciska augu un dzīvnieku izcelsmes produktu iepakošana un konservēšana, ja ražošanas jauda ir 10
000 tonnu gadā vai 25 tonnas diennaktī un vairāk;
3) piena produktu rūpnieciska ražošana, ja pieņem vairāk nekā 50 tonnu piena diennaktī (ja 50 tonnu diennaktī ir
gada vidējais rādītājs);
4) brūvēšana un iesala rūpnieciska ražošana, ja ražošanas jauda ir 10 000 tonnu gadā vai 25 tonnas diennaktī
un vairāk;
5) konditorejas izstrādājumu un sīrupa rūpnieciska ražošana, ja ražošanas jauda ir 10 000 tonnu gadā vai 25
tonnas diennaktī un vairāk;
6) tādu lopkautuvju būvniecība, kurās pārstrādā vairāk nekā 25 tonnas kautķermeņu diennaktī;
7) cietes rūpnieciska ražošana, ja ražošanas jauda ir 10 000 tonnu gadā vai 25 tonnas diennaktī un vairāk;
8) zivju produktu un zivju eļļas rūpnieciska ražošana uzņēmumos, kuros pārstrādā vairāk nekā 10 tonnu zivju
diennaktī;
9) cukura rūpnieciska ražošana, ja ražošanas jauda ir 10 000 tonnu gadā vai 25 tonnas diennaktī un vairāk.
8. Tekstilrūpniecība, ādas, koka un papīra rūpnieciska ražošana:
1) papīra un kartona ražošana, ja saražo vairāk nekā 20 tonnas produkcijas diennaktī;
2) materiālu pirmapstrāde vai šķiedru un audumu krāsošana, ja apstrādā vairāk nekā 1 tonnu materiāla
diennaktī;
3) ādu miecēšana rūpnieciskos apjomos, ja saražo vairāk nekā 5 tonnas gatavās produkcijas diennaktī;
28
/
31
4) skaidu plākšņu un finiera ražošana, ja ražošanas jauda ir 20 tonnu produkcijas diennaktī;
5) celulozes pārstrādes un ražošanas iekārtu uzstādīšana (visas darbības, uz kurām neattiecas šā likuma
1.pielikums
).
9. Gumijas rūpniecība — uz elastomēru bāzes veidotu produktu rūpnieciska ražošana un pārstrāde.
10. Infrastruktūras projekti:
1) rūpniecisko teritoriju ierīkošana, ja to platība ir 2,5 hektāri un vairāk;
2) pilsētvides attīstības projekti (piemēram, tirdzniecības centri, jaunu ūdensapgādes vai kanalizācijas ārējo tīklu
būvniecība, ja to kopgarums pārsniedz 20kilometrus, vairāk nekā 300automašīnām paredzētas autostāvvietas);
3) dzelzceļa infrastruktūras projekti:
a) jaunu dzelzceļa līniju būvniecība, ja to garums pārsniedz 2,5 kilometrus,
b) kravas pārkraušanas iekārtu un termināļu būvniecība, ja plānotais kravu apjoms ir 10 miljoni tonnu gadā
un vairāk, izņemot minēto objektu atjaunošanu (visas darbības, uz kurām neattiecas šā likuma 
1.pielikums
);
4) lidlauku būvniecība (visas darbības, uz kurām neattiecas šā likuma 
1.pielikums
), izņemot helikopteru
nosēšanās laukumu ierīkošanu medicīnas, glābšanas un militārajām vajadzībām;
5) jauna ceļa būvniecība:
a) ja tā garums ir 1 kilometrs un vairāk,
b) ja tas paredzēts īpaši aizsargājamā dabas teritorijā, robežojas ar īpaši aizsargājamo dabas teritoriju vai
paredzēts 100 metru attālumā no tās;
5
1
) ostu un kuģu piestātņu, arī zvejas ostu, būvniecība (visas darbības, uz kurām neattiecas šā likuma
1.pielikums
);
6) jaunu iekšējo ūdensceļu būvniecība, ja to garums ir 500 metru un vairāk;
7) aizsprostu un citu ūdens uzkrāšanai paredzētu konstrukciju būvniecība, ja ūdens tilpums ūdenskrātuvē
pārsniedz 3 000 000 kubikmetrus;
8) jaunu tramvaja un metro līniju būvniecība vai cita veida sliežu transports pasažieru pārvadāšanai, ja to garums
ir 2 kilometri un vairāk;
9) cauruļvadu ierīkošana naftas un gāzes transportēšanai, ja to garums pārsniedz 20 kilometrus;
10) ūdensvadu ierīkošana, ja to kopgarums pārsniedz 20 kilometrus;
11) dambju, molu un citu būvju būvniecība jūrā, kur iespējamas krasta pārmaiņas, izņemot esošo būvju
uzturēšanu;
12) pazemes ūdeņu ieguve un pazemes ūdeņu mākslīga papildināšana, ja gada kopējais apjoms ir 1 000 000 un
vairāk kubikmetru;
13) mākslīgu ūdensteču un ūdenstilpju izveidošana, ja tās ir garākas par 0,5 kilometriem vai to platība ir lielāka
par 10 hektāriem;
14) projekti, kas paredz ūdens resursu pārdali starp upju baseiniem, ja pārvietojamā ūdens daudzums pārsniedz
2 procentus no tā plūsmas;
15) akveduktu vai maģistrālo ūdens cauruļvadu ierīkošana ūdens padevei lielos attālumos;
29
/
31
16) dambju, molu un citu būvju būvniecība plūdu novēršanai;
17) jūras krastu nostiprināšana;
18) tādu cauruļvadu ierīkošana oglekļa dioksīda plūsmas transportēšanai, kuri nav minēti šā likuma 
1.pielikumā
,
tai skaitā ar cauruļvadu tīklu saistītās kompresijas stacijas.
11. Pārējās darbības:
1) sacīkšu trašu un mehānisko transportlīdzekļu izmēģinājumu poligonu izveidošana, ja tie atrodas ciemu un
pilsētu robežās vai ja to garums ir 1 kilometrs un vairāk;
2) atkritumu apglabāšanas iekārtas (visas darbības, uz kurām neattiecas šā likuma 
1.pielikums
);
2
1
) atkritumu pārstrādes un apstrādes iekārtas, ja to jauda ir 5 tonnas diennaktī (visas darbības, uz kurām
neattiecas šā likuma 
1.pielikums
);
3) notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecība, ja to jauda pārsniedz 20 000 cilvēkekvivalentus;
4) dūņu izvietošanas vietu būvniecība;
5) metāllūžņu glabāšanas vietu (arī teritoriju, kas paredzētas vairāk nekā 300 nolietoto transportlīdzekļu
glabāšanai) ierīkošana;
6) motoru, turbīnu un reaktoru stacionāro izmēģinājumu stendu (laboratoriju) uzstādīšana;
7) mākslīgo minerālšķiedru ražošanas iekārtu uzstādīšana;
8) sprāgstvielu iznīcināšanas vai pārstrādes iekārtu uzstādīšana;
9) kapsētu ierīkošana [arī mājas (istabas) dzīvnieku kapsētu ierīkošana];
10) iekārtu būvniecība tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādei, kuri nav paredzēti izmantošanai
pārtikā;
11) bīstamo atkritumu šķirošanas laukumi;
12) ēku un būvju būvniecība, pārbūve, atjaunošana un restaurācija Baltijas jūras un Rīgas jūras līča piekrastes
krasta kāpu aizsargjoslā;
13) grunts novietņu ierīkošana aizsargājamās jūras teritorijās, izņemot aizsargājamās jūras teritorijas "Nida–
Pērkone" un "Rīgas līča rietumu piekraste.
12. Tūrisms un atpūta:
1) slēpošanas trašu, pacēlāju un gaisa tramvaju ierīkošana un ar to saistītie pasākumi;
2) jahtu un citu mazizmēra kuģošanas līdzekļu piestātņu ierīkošana, ja tās paredzētas vairāk nekā 5 mazizmēra
kuģošanas līdzekļu uzņemšanai vienlaikus;
3) viesnīcu, viesu namu vai viesnīcu kompleksu būvniecība ārpus apdzīvotajām vietām un ar to saistītie attīstības
pasākumi, ja tās var nodrošināt vairāk nekā 25 cilvēku uzņemšanu vienlaikus vai ja tās paredzētas īpaši
aizsargājamā dabas teritorijā;
4) pastāvīgu kempinga vietu ierīkošana, ja tās var nodrošināt vairāk nekā 25 cilvēku uzņemšanu vienlaikus vai ja
tās paredzētas īpaši aizsargājamā dabas teritorijā;
5) tematisko parku ierīkošana.
30
/
31
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
13. 
(Izslēgts ar 
05.06.2014
. likumu)
14. Darbības, kuras paredzētas jaunu metožu un produktu attīstībai (izstrādei) un attiecas uz šā likuma 
1.pielikumā
minētajiem objektiem, un kuras turpinās ne ilgāk kā divus gadus pēc to uzsākšanas.
31
/
31