Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 229,
26.11.2020.
OP numurs: 
2020/229.7
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
686
Pieņemts: 
17.11.2020.
Stājas spēkā: 
27.11.2020.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 686
Rīgā 2020. gada 17. novembrī (prot. Nr. 73 24. §)
Zvejnieku nodarbināšanas noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Jūras kodeksa
 
322.
2
 pantu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka zvejnieku nodarbināšanas kārtību, veselības pārbaužu veikšanas kārtību un darba apstākļus
uz komerciālajā zvejā iesaistītajiem zvejas kuģiem, kā arī darba apstākļu un veselības aprūpes nodrošināšanas
prasības.
2.  Noteikumos lietoti šādi termini:
2.1. zvejas kuģis
 –
 jebkura veida kuģis, kas kuģo ar Latvijas karogu un ko izmanto komerciālajā zvejā;
2.2. jauns zvejas kuģis – zvejas kuģis, kas atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:
2.2.1. līgums par kuģa būvniecību vai nozīmīgu pārbūvi ir noslēgts pēc šo noteikumu spēkā stāšanās;
2.2.2. līgums par kuģa būvniecību vai nozīmīgu pārbūvi ir noslēgts pirms šo noteikumu spēkā stāšanās, bet
kuģa būvniecība vai nozīmīga pārbūve ir pabeigta trīs gadu laikā pēc šo noteikumu spēkā stāšanās;
2.2.3. līguma par kuģa būvniecību nav, bet zvejas kuģis atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:
2.2.3.1. kuģim ir ielikts ķīlis;
2.2.3.2. kuģis ir tādā būvniecības stadijā, kas ļauj kuģubūves vai kuģu drošības speciālistiem to
identificēt;
2.2.3.3. ir sākta kuģa montāža, kas aptver vismaz 50 tonnas vai vienu procentu no aprēķinātās visa
korpusa konstrukciju masas (atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir mazāks);
2.3. zvejas kuģa garums – garums, kas ir 96 procenti no pilna kuģa garuma pa ūdenslīniju ar iegrimi 85 procenti
no teorētiskā sānu augstuma, kuru mēra no ķīļa augšējās malas, vai garums no kuģa priekšvadņa priekšējās
malas līdz stūres vārpstas asij pa to pašu ūdenslīniju (izvēlas garāko). Kuģiem, kas ir projektēti ar konstruktīvo
galsveri, ūdenslīnija, pēc kuras mēra garumu, ir paralēla konstruktīvajai ūdenslīnijai.
3. Šie noteikumi neietekmē no citiem normatīvajiem aktiem izrietošus nosacījumus, kuri paredz labvēlīgākus
zvejnieku sadzīves apstākļus. 
1
/
8
4. Priekšlikumus par zvejnieku nodarbinātību izskata un ierosinājumus par grozījumiem normatīvajos aktos sniedz
Zivsaimniecības konsultatīvā padome, kas izveidota un darbojas saskaņā ar normatīvajiem aktiem par Zivsaimniecības
konsultatīvās padomes darbību.
5. Zvejas kuģa īpašniekam ir pienākums:
5.1. nodrošināt šo noteikumu prasību izpildi;
5.2. nodrošināt kapteini ar nepieciešamajiem resursiem un līdzekļiem, kas nepieciešami šo noteikumu prasību
izpildei.
6. Zvejas kuģa īpašniekam, izmantojot kuģu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, obligāto
apdrošināšanu vai citu koplīgumā paredzētu nodrošinājumu, ir pienākums apdrošināt savu finansiālo atbildību attiecībā
uz zvejnieku medicīnisko aprūpi, ja zvejnieks saslimis vai cietis nelaimes gadījumā uz kuģa, kā arī ja iestājusies
zvejnieka nāve.
7. Papildus citos normatīvajos aktos noteiktajiem kapteiņa pienākumiem zvejas kuģa kapteiņa pienākumos ietilpst
arī:
7.1. zvejnieku darbu vadīšana, nodrošinot darba aizsardzības prasību ievērošanu, kā arī drošus un veselībai
nekaitīgus darba un sadzīves apstākļus;
7.2. darba aizsardzības apmācību organizēšana uz zvejas kuģa.
8. Zvejas kuģa īpašnieks nav tiesīgs atturēt kapteini no tādu lēmumu pieņemšanas, kas pēc kapteiņa profesionālā
viedokļa ir nepieciešami zvejnieku, kā arī navigācijas un kuģa ekspluatācijas drošībai.
9. Minimālais vecums darbam uz zvejas kuģa ir 16 gadu, ja ir iegūta obligātā pamatizglītība saskaņā ar Latvijas
normatīvajiem aktiem. Tādu darbu izpildei, kuri var apdraudēt personas veselību, drošību, attīstību, izglītību vai
tikumību, minimālais vecums ir 18 gadu. Šo darbu veidus, kā arī izņēmumus no tiem nosaka saskaņā ar normatīvajiem
aktiem par pusaudžu nodarbināšanu.
10. Personas līdz 18 gadu vecumam aizliegts nodarbināt nakts laikā – laikposmā no pulksten 22.00 līdz 7.00.
Minētais aizliegums neattiecas uz šo personu plānotu apmācību saskaņā ar atzītām mācību programmām
zvejniekiem.
11. Zvejas kuģa īpašnieks ir atbildīgs par pārtikas un dzeramā ūdens krājumu nodrošināšanu uz kuģa un to
atbilstību šādiem nosacījumiem:
11.1. pārtikas un dzeramā ūdens krājumu daudzums, uzturvērtība, kvalitāte un daudzveidība atbilst zvejnieku
skaitam uz kuģa, viņu reliģiskajai piederībai un kultūras paražām, kā arī reisa ilgumam un veidam;
11.2. zvejniekiem ir pieejams atbilstošs, daudzveidīgs un uzturvielām bagāts ēdiens, kas pagatavots un
pasniegts higiēniskos apstākļos.
12. Zvejas kuģa apkalpes locekļu minimālo skaitu, kas nepieciešams navigācijas drošībai un kuģa drošai
ekspluatācijai, nosaka normatīvie akti par kuģu apkalpes minimālo sastāvu. Par apkalpes locekļu skaita palielināšanu
un to kvalifikāciju lemj zvejas kuģa īpašnieks, izvērtējot zvejnieku atbilstību plānoto zvejas darbību raksturam tā, lai
netiktu apdraudēta zvejnieku drošība un veselība.
II. Darba un sadzīves apstākļi
13. Zvejas kuģa īpašniekam ir pienākums nodrošināt zvejniekiem ēdināšanu, atpūtas iespējas un sanitāro telpu 
2
/
8
pieejamību. 
Noteikumos par jūras zvejas kuģu drošību
 noteiktās īpašās prasības sadzīves apstākļiem un dzīvojamām
telpām piemēro jaunam zvejas kuģim, izņemot gadījumu, ja tas parasti jūrā paliek mazāk par 24 stundām un laikā,
kamēr zvejas kuģis ir ostā, zvejnieki uz tā nedzīvo.
14. Ja uz zvejas palīgkuģa nav zvejniekiem atbilstošu sadzīves apstākļu, tos nodrošina bāzes kuģis.
15. Valsts akciju sabiedrības "Latvijas Jūras administrācija" Kuģošanas drošības inspekcija (turpmāk – Kuģošanas
drošības inspekcija) vai tās atzītā organizācija veic zvejas kuģa pārbaudi, lai pārliecinātos par kuģa un zvejnieku
dzīvojamo telpu atbilstību noteikumiem par jūras zvejas kuģu drošību, ja:
15.1. zvejas kuģis tiek nodots ekspluatācijā;
15.2. tiek būtiski pārveidotas zvejas kuģa apkalpes dzīvojamās telpas;
15.3. zvejas kuģa karogs tiek nomainīts pret Latvijas karogu.
16. Ja zvejas kuģa garums pārsniedz 24 metrus:
16.1. kuģa īpašnieks pirms jauna zvejas kuģa būves uzsākšanas Kuģošanas drošības inspekcijā iesniedz
apstiprināšanai detalizētu zvejnieku izmitināšanas nodrošinājuma plānu;
16.2. Kuģošanas drošības inspekcija vai tās atzīta organizācija ir tiesīga veikt apkalpes dzīvojamo telpu papildu
pārbaudi;
16.3. kapteinis regulāri pārliecinās, vai:
16.3.1. dzīvojamās telpas ir tīras, drošas un labā stāvoklī;
16.3.2. pārtikas un ūdens krājumi ir pietiekami;
16.3.3. kambīzes un pārtikas noliktavu telpas un aprīkojums atbilst noteikumiem par jūras zvejas kuģu
drošību.
17. Šo noteikumu 16.3. apakšpunktā minētos pārbaužu rezultātus un informāciju par pasākumiem, kas īstenoti, lai
novērstu konstatētos trūkumus, dokumentē un pēc pieprasījuma iesniedz Kuģošanas drošības inspekcijā.
III. Darba tiesiskās attiecības
18. Zvejas kuģa īpašnieks slēdz rakstveida darba līgumu ar visiem zvejniekiem, kas tiks nodarbināti uz zvejas kuģa.
Līgumā ietver minimālo informāciju (
pielikums
) un paredz pienācīgus darba un sadzīves apstākļus uz kuģa saskaņā ar
šiem noteikumiem. Darba līgumu sagatavo trijos eksemplāros, no kuriem viens eksemplārs glabājas pie zvejnieka,
otrs – pie zvejas kuģa īpašnieka, bet trešais – uz kuģa.
19. Zvejas kuģa īpašnieka pienākums ir iepazīstināt zvejniekus ar darba līguma noteikumiem un, ja nepieciešams,
pirms darba līguma noslēgšanas izskaidrot tā saturu.
20. Prasību par darba līgumu nepiemēro zvejas kuģa īpašniekam, kas kuģi ekspluatē vienpersoniski.
21. Zvejas kuģa īpašniekam ir pienākums par zvejniekiem veikt valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas
saskaņā ar likumu "
Par valsts sociālo apdrošināšanu
".
22. Zvejas kuģa īpašniekam ir pienākums nodrošināt sociālās garantijas, ja zvejnieks saslimis vai cietis nelaimes
3
/
8
gadījumā uz kuģa, kā arī ja iestājusies zvejnieka nāve, tādā apmērā, kādā to garantētu valsts, kas ir atbildīga par
zvejnieka sociālā nodrošinājuma aizsardzību.
23. Privāto darba tirgus pakalpojumu sniegšanā aizliegts izmantot metodes (līdzekļus vai sarakstus), kas apgrūtina
zvejnieku iesaistīšanos darba tirgū. Par privāto darba tirgus pakalpojumu sniegšanu no zvejnieka netiek pieprasīta un
saņemta nekāda tieša vai netieša, daļēja vai pilna atlīdzība.
24. Par konstatētajiem pārkāpumiem zvejnieks ir tiesīgs vērsties:
24.1. Pārtikas un veterinārajā dienestā – par pārtikas drošību un nekaitīgumu;
24.2. valsts akciju sabiedrībā "Latvijas Jūras administrācija"– par drošību uz zvejas kuģa, kā arī darba un
atpūtas laika uzskaiti;
24.3. Valsts darba inspekcijā – par darba tiesiskajām attiecībām.
IV. Darba un atpūtas laiks
25. Zvejas kuģa īpašnieks nodrošina vienu no šādiem darba režīmiem:
25.1. darba stundu skaits nepārsniedz 14 stundas 24 stundu laikposmā un 72 stundas – septiņās dienās;
25.2. minimālais atpūtas laiks ir 10 stundas 24 stundu laikposmā un 77 stundas – septiņās dienās.
26. Zvejas kuģa īpašnieks nodrošina zvejniekiem atpūtas laiku saskaņā ar darba līgumu, lai zvejnieku darba laiks
vidēji sešu mēnešu periodā nepārsniegtu 48 stundas nedēļā.
27. Atpūtas laiku var sadalīt ne vairāk kā divos posmos, no kuriem viens ir vismaz sešas stundas ilgs, un intervāls
starp diviem secīgiem atpūtas posmiem nepārsniedz 14 stundas.
28. Šajos noteikumos noteikto atpūtas laika ilgumu var neievērot, ja tas nepieciešams kuģa drošībai ārkārtas
situācijā vai dzīvības glābšanai jūrā. Zvejas kuģa kapteinis var norīkot zvejnieku strādāt jebkurā laikā, lai atjaunotu
normālo stāvokli. Pēc normālā stāvokļa atjaunošanas kapteinis katram zvejniekam, kas strādāja plānotajā atpūtas
laikā, nodrošina atpūtas laiku, kas atbilst minētajos izņēmuma apstākļos nostrādātajam laikposmam.
29. Kuģa kapteinis vai viņa pilnvarota persona katru dienu uzskaita zvejnieku darba un atpūtas laiku un katru
mēnesi informē zvejniekus par to. Darba un atpūtas laika uzskaiti kontrolē valsts akciju sabiedrība "Latvijas Jūras
administrācija". Ja uzskaites dokumenti liecina, ka pārkāpti darba un atpūtas laika noteikumi vai par to ir citas
liecības, valsts akciju sabiedrība "Latvijas Jūras administrācija" īsteno atbilstošus pasākumus pārkāpumu novēršanai,
kā arī pārskata kuģa apkalpes minimālo sastāvu, lai novērstu turpmākus pārkāpumus.
V. Zvejnieku veselības aizsardzība
30.
 
Katram zvejniekam, kurš iesaistīts starptautiskajā kuģošanā, ir medicīnas sertifikāts, kas apliecina personas
piemērotību attiecīgo pienākumu veikšanai. Medicīnas sertifikāts nav obligāts zvejniekiem, kuri ir nodarbināti uz
piekrastes zvejas kuģiem, kas jūrā parasti nepaliek ilgāk par 24 stundām.
31. Zvejniekam, kurš nav iesaistīts starptautiskajā kuģošanā un uz kuru nav attiecināmas prasības, kas noteiktas
normatīvajos aktos par jūrnieku veselības atbilstību darbam uz kuģa, pirmreizējo un kārtējo veselības pārbaudi var veikt
sertificēts arodveselības un arodslimību ārsts, kas izsniedz dokumentāru apliecinājumu par zvejnieka veselības
atbilstību darbam uz kuģa. Veselības pārbaudi veic ik pēc 24 mēnešiem.
4
/
8
32. Pamatprasības starptautiskajā kuģošanā iesaistīto zvejnieku veselības pārbaudei, kā arī medicīniskā sertifikāta
formu un saturu nosaka normatīvie akti par jūrnieku veselības atbilstību darbam uz kuģa.
33. Zvejniekam ir tiesības veikt vienu atkārtotu veselības pārbaudi pie cita sertificēta arodveselības un arodslimību
ārsta, bet starptautiskajā kuģošanā iesaistītam zvejniekam – pie cita valsts akciju sabiedrības "Latvijas Jūras
administrācija" Jūrnieku reģistra atzīta jūrnieku ārsta, ja:
33.1. personas veselības stāvoklis ir atzīts par neatbilstošu darbam uz kuģa vai ir noteikti ierobežojumi attiecībā
uz veicamo darbu;
33.2. persona veselības pārbaudes laikā ir norādījusi, ka nespēj pildīt savus pienākumus uz zvejas kuģa, bet
ārsts ir izdevis dokumentāru apliecinājumu par personas veselības stāvokļa atbilstību darbam uz kuģa;
33.3. ir zuduši medicīniskie simptomi, kuru dēļ zvejnieka veselības stāvoklis ir atzīts par neatbilstošu darbam uz
kuģa vai noteikti ierobežojumi attiecībā uz veicamo darbu.
34. Zvejas kuģa īpašnieks nodrošina:
34.1. zvejnieka veselības aizsardzību un medicīnisko aprūpi, kamēr zvejnieks atrodas uz kuģa vai tiek nogādāts
ostā ārpus Latvijas, atbilstoši normatīvajiem aktiem par drošības un veselības aizsardzības prasībām un
medicīnisko aprūpi uz kuģiem;
34.2. zvejnieku nogādāšanu krastā, lai saņemtu neatliekamo medicīnisko palīdzību;
34.3. zvejnieku sociālās garantijas veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanai saskaņā ar normatīvajiem
aktiem 
par valsts sociālo apdrošināšanu
.
35. Papildus normatīvajiem aktiem par drošības un veselības aizsardzības prasībām un medicīnisko aprūpi uz
kuģiem zvejas kuģa īpašnieks:
35.1. atkarībā no kuģošanas rajona nodrošina uz kuģa nepieciešamās zāles un medicīniskās iekārtas;
35.2. organizē speciālās apmācības atbilstoši zvejnieku skaitam uz zvejas kuģa, kuģošanas rajonam un reisa
ilgumam;
35.3. nodrošina, ka medicīniskā aprīkojuma lietošanas pamācība ir speciālās apmācības saņēmušajiem
zvejniekiem saprotamā valodā un formā;
35.4. īsteno pasākumus, kas nepieciešami pirmās palīdzības sniegšanai zvejniekiem atbilstoši darba
aizsardzību regulējošajiem normatīvajiem aktiem.
36. Uz zvejas kuģiem, kas ir garāki par 24 metriem, atrodas Starptautiskās medicīnas rokasgrāmatas kuģiem
(jaunākais izdevums).
37. Zvejas kuģa īpašnieks zvejniekiem, kas atrodas ostā ārpus Latvijas, sedz medicīniskās aprūpes izmaksas tādā
apmērā, kādā to garantētu valsts, kas ir atbildīga par zvejnieka veselības aizsardzību, Eiropas veselības
apdrošināšanas karte vai veselības apdrošināšanas polise.
38. Zvejnieku repatriācijas kārtību regulē 
Jūras kodekss
 un citi normatīvie akti par jūrnieku un zvejnieku repatriāciju.
VI. Darba aizsardzības prasības
39. Darba aizsardzības prasību ievērošanu, tai skaitā darba vides riska novērtēšanu, darba aizsardzības pasākumu
5
/
8
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no Padomes 2016. gada 19. decembra Direktīvas (ES) 
2017/159
,
ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā,
kas noslēgts 2012. gada 21. maijā starp Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējo konfederāciju
(
COGECA
), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (
ETDF
) un Eiropas Savienībā darbojošos Zvejnieku saimniecību
nacionālo organizāciju asociāciju (
Europêche
).
Ministru prezidents 
A. K. Kariņš 
Zemkopības ministrs 
K. Gerhards
īstenošanu un uz kuģa esošo zvejnieku apmācību darba aizsardzības jautājumos, zvejas kuģa īpašnieks organizē
atbilstoši 
Darba aizsardzības likumam
 un normatīvajiem aktiem par jūras zvejas kuģu drošību.
40. Zvejas kuģa īpašnieks, ņemot vērā uz zvejas kuģa esošo zvejnieku skaitu, kuģošanas rajonu un reisa ilgumu:
40.1. atkarībā no iespējamiem apdraudējumiem attiecīgajam zvejas kuģim nosaka pasākumus nelaimes
gadījumu novēršanai darbā un arodslimību profilaksei;
40.2. informē zvejniekus par darba vides riskiem un darba aizsardzības pasākumiem uz zvejas kuģa;
40.3. nodrošina zvejniekiem atbilstošus individuālos aizsardzības līdzekļus;
40.4. nodrošina, lai zvejnieki būtu apguvuši Satiksmes ministrijas sertificētu drošības pamatkursa programmu
vai mācību kursu programmu "Zvejas kuģa personāla pamatkurss drošībā";
40.5. pirms zvejas rīku izmantošanas nodrošina zvejnieku pienācīgu apmācību šā aprīkojuma drošā lietošanā.
VII. Nelaimes gadījumu izmeklēšana
41. Par nelaimes gadījumu uz kuģa kapteinis nekavējoties informē Krasta apsardzes dienestu atbilstoši jūrlietu
pārvaldi un jūras drošību regulējošajiem normatīvajiem aktiem.
42. Zvejas kuģa īpašnieks ir atbrīvots no šo noteikumu 
37.
 punktā minētā pienākuma izpildes, ja:
42.1. nelaimes gadījums nav noticis darbā uz zvejas kuģa vai zvejas kuģa īpašnieks var pierādīt, ka nelaimes
gadījumu ir izraisījis zvejnieka tīšs pārkāpums;
42.2. darba attiecību nodibināšanas laikā slimība vai invaliditāte, kuras dēļ persona nav atzīstama par derīgu
darbam uz zvejas kuģa, ir tīši noklusēta vai zvejas kuģa īpašnieks var pierādīt, ka slimību vai invaliditāti ir
izraisījis zvejnieka tīšs pārkāpums, kas noticis pēc darba tiesisko attiecību nodibināšanas.
43. Šo noteikumu 
42.
 punktā minētais atbrīvojums neattiecas uz gadījumiem, kad zvejas kuģa īpašnieks
zvejniekam izmaksā slimības naudu saskaņā ar likumu "
Par maternitātes un slimības apdrošināšanu
".
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
Pielikums
Ministru kabineta
2020. gada 17. novembra
noteikumiem Nr. 686
Zvejnieka darba līguma obligātās sastāvdaļas
6
/
8
Zvejnieka darba līgumā obligāti iekļaujama šāda informācija (informāciju var nenorādīt, ja tā ir ietverta darba
koplīgumā):
1. Zvejnieka vārds (vārdi), uzvārds, dzimšanas datums un personas kods vai dzimšanas datums un identifikācijas
kods (ja personai nav personas koda).
2. Zvejnieka dzīvesvietas adrese un valstspiederība.
3. Līguma noslēgšanas vieta un datums, darba līguma sākuma datums.
4. Zvejas kuģa (kuģu) vārds un reģistrācijas numurs, uz kura zvejnieks apņemas strādāt.
5. Darba devēja vai zvejas kuģa īpašnieka vai citas ar zvejnieku noslēgtā līguma (uzņēmuma līguma, pakalpojumu
līguma) puses:
5.1. juridiskai personai – nosaukums, reģistrācijas numurs un juridiskā adrese;
5.2. fiziskai personai – vārds, uzvārds, personas kods vai dzimšanas datums un identifikācijas kods un dzīvesvietas
adrese.
6. Noteiktais darba laiks.
7. Paredzētais reiss (reisi) (ja līguma slēgšanas laikā tas jau ir nosakāms).
8. Zvejnieka atgriešanās vieta (osta).
9. Zvejnieka amats.
10. Vieta un datums, kur un kad zvejniekam jāpiesakās uz kuģa, lai uzsāktu darbu (ja iespējams).
11. Uzturs, ar kuru zvejnieks tiks nodrošināts.
12. Alga vai izmaksājamo daļu apmērs un šo daļu aprēķināšanas metode, ja atalgojums ir daļu veidā, vai alga un
izmaksājamo daļu apmērs un to aprēķināšanas metode, ja atalgojums ir konsolidētā veidā, un minimālā darba alga,
par kuru puses ir vienojušās.
13. Alga, no kuras tiks maksātas valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas, un algas izmaksas kārtība.
14. Līguma izbeigšanas nosacījumi:
14.1. līguma beigu datums – ja līgums ir noslēgts uz noteiktu laiku;
14.2. galamērķa osta un laiks, kam jāpaiet pēc nokļūšanas galamērķī, pirms zvejnieks tiek atbrīvots, – ja līgums ir
noslēgts uz reisu;
14.3. ar kādiem nosacījumiem kāda no pusēm līgumu var uzteikt priekšlaikus un cik ilgu laiku iepriekš jāpaziņo par
šādu nodomu ar nosacījumu, ka šis laiks ir tikpat ilgs arī darba devējam vai zvejas kuģa īpašniekam, vai citām
personām, uz kurām attiecas ar zvejnieku noslēgtais līgums, – ja līgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku.
15. Ikgadējā apmaksātā atvaļinājuma ilgums vai – attiecīgā gadījumā – atvaļinājuma aprēķināšanai izmantotā
metode.
16. Minimālais atpūtas laiks saskaņā ar Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem darba tiesību jomā.
17. Veselības un sociālā nodrošinājuma apmērs, kā arī sociālie pabalsti, ko zvejniekam attiecīgā gadījumā
nodrošina darba devējs, zvejas kuģa īpašnieks vai cita persona.
18. Zvejnieka tiesības uz repatriāciju.
19. Atsauce uz darba koplīgumu (ja nepieciešams).
7
/
8
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Zemkopības ministrs 
K. Gerhards
8
/
8