Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 61,
27.03.2019.
OP numurs: 
2019/61.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
14.03.2019.
Stājas spēkā: 
10.04.2019.
Attēlotā redakcija:
 06.03.2020. - 30.06.2020.
Grozījumi:
20.02.2020. likums / LV, 46, 05.03.2020. / Stājas spēkā 06.03.2020.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Ieroču aprites likums
I nodaļa
Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1)
 antīkais šaujamierocis
 — šaujamierocis, kas paredzēts vienīgi neunitārās munīcijas (munīcijas
sastāvdaļas, kas nav apvienotas vienā patronā) izšaušanai un ir izgatavots līdz 1899. gadam;
2)
 aprite
 — ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu izgatavošana (ražošana), remonts,
iegādāšanās, realizēšana, kolekcionēšana, ievešana Latvijā vai izvešana no tās, tostarp ievešana no trešās
valsts un izvešana uz trešo valsti vai pārvietošana caur Latvijas teritoriju no vienas trešās valsts uz citu trešo
valsti, minēto priekšmetu mantošana, uzskaite, eksponēšana izstādēs vai demonstrēšana, izmantošana,
pielietošana, glabāšana, nēsāšana, pārvadāšana, pārsūtīšana, izņemšana un iznīcināšana;
3) 
atkārtotas darbības šaujamierocis
 — šaujamierocis, kurā pēc katra šāviena jaunu patronu no magazīnas
vai cilindra ievada ar roku darbināms mehānisms;
4) 
aukstais ierocis
 — priekšmets, kam piemīt ieroča pazīmes un kas paredzēts bojājumu nodarīšanai,
izmantojot cilvēka muskuļu spēku vai speciālus mehānismus;
5) 
automātiskais šaujamierocis
 — šaujamierocis, kas pēc katra šāviena pats uzlādējas jaunam šāvienam un,
ja vienreiz tiek iedarbināts tā palaišanas mehānisms, spēj izdarīt vairākus šāvienus;
6) 
dienesta šaujamierocis
 — valsts un pašvaldību institūcijām, kurām tiesības iegādāties, glabāt un savā
darbībā izmantot šaujamieročus piešķirtas saskaņā ar likumu, piederošs šaujamierocis, kas paredzēts dienesta
vai darba pienākumu pildīšanai;
7) 
elektrošoka ierīce
 — speciālais līdzeklis, kura augstsprieguma elektriskais lādiņš īslaicīgi paralizējoši
iedarbojas uz cilvēka vai dzīvnieka organismu;
8) 
garstobra šaujamierocis
 — šaujamierocis, kura stobra garums pārsniedz 300 milimetrus vai kura kopējais
garums pārsniedz 600 milimetrus;
1
/
50
9) 
gāzes baloniņš
 — speciālais līdzeklis, kas pildīts ar sašķidrinātu gāzi, kurai ir īslaicīga kairinoša vai
paralizējoša iedarbība;
10)
 
gāzes ierocis un signālierocis 
—
 
ierīce ar patrontelpu, kas paredzēta vienīgi salūtpatronu, kairinošu vielu,
citu aktīvu vielu vai pirotehniskas signālmunīcijas izšaušanai;
11) 
glabāšana
 — ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu turēšana atļautā vietā, ievērojot
noteiktās drošības prasības;
12) 
gludstobra šaujamierocis
 — šaujamierocis, kuram ir gludas vismaz divas trešdaļas no stobra urbuma
garuma, skaitot no patrontelpas;
13) 
iegādāšanās
 — ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu iegūšana īpašumā vai valdījumā;
14)  
ierocis
 — priekšmets vai mehānisms, kas speciāli radīts dzīvu vai nedzīvu mērķu iznīcināšanai vai
bojāšanai vai arī salūtpatronu, kairinošu vielu, citu aktīvu vielu vai pirotehniskas signālmunīcijas izšaušanai;
15) 
ieroča dezaktivēšana
 — šaujamieroča padarīšana par nederīgu šāviena izdarīšanai tā, ka visas
šaujamieroča būtiskās sastāvdaļas ir kļuvušas neatgriezeniski nelietojamas un nav noņemamas, aizvietojamas
vai maināmas tā, ka tas ļautu šaujamieroci jebkādā veidā padarīt derīgu šaušanai, vai lielas enerģijas
pneimatiskā ieroča padarīšana par nederīgu šāviena izdarīšanai;
16) 
ieroča pārvadāšana
 — nepielādēta un atsevišķi no munīcijas iesaiņota ieroča pārvadāšana, pārnēsāšana
vai citāda pārvietošana sev līdzi tādā veidā, ka tā pielietošana nav iespējama;
17) 
ieroča remonts
 — ieroča defektu novēršana vai ieroča pielāgošana īpašnieka individuālajām vajadzībām;
18)
 ieroču brokeris 
— persona, kura ir saņēmusi licenci (bet nav ieroču komersants) un nodarbojas ar
darījumu organizēšanu šaujamieroču, šaujamieroču būtisko sastāvdaļu, šaujamieroču munīcijas pirkšanai,
pārdošanai vai piegādei, kā arī šaujamieroču, šaujamieroču būtisko sastāvdaļu, šaujamieroču munīcijas
nodošanas organizēšanu Eiropas Savienības dalībvalstī no vienas Eiropas Savienības dalībvalsts uz citu Eiropas
Savienības dalībvalsti, no Eiropas Savienības dalībvalsts uz trešo valsti vai no trešās valsts uz Eiropas
Savienības dalībvalsti;
19)
 ieroču komersants 
—
 
persona, kura ir saņēmusi speciālo atļauju (licenci) komercdarbībai ar ieročiem,
munīciju un speciālajiem līdzekļiem, kā arī šaujamieroču būtiskajām sastāvdaļām un šaujamieroču munīcijas
sastāvdaļām;
20) 
īsstobra šaujamierocis
 — šaujamierocis, kura stobra garums nepārsniedz 300 milimetrus vai kura
kopējais garums nepārsniedz 600 milimetrus;
21) 
izgatavošana
 — dažādu veidu ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu rūpnieciska,
amatnieciska vai individuāla ražošana vai montāža;
22) 
kalibrs
 — šaujamieroča stobra iekšējais diametrs, šāviņa vai čaulas nosacītais izmērs;
23) 
klasifikācija
 — ieroču un munīcijas iedalījums kategorijās atbilstoši to tehniskajiem parametriem un
lietojumam;
24) 
kolekcija
 — ieroču, šaujamieroču būtisko sastāvdaļu vai munīcijas krājums, kuram ir vēsturiska, kultūras,
zinātniska, tehniska, izglītojoša, kriminālistiska vai citāda izziņas avota nozīme;
25)
 lāzertaga ierīce
 — priekšmets, kas izskatās kā rūpnieciski ražots šaujamierocis, vai dezaktivēts
šaujamierocis, kas pielāgots šaušanai ar lāzera vai infrasarkano staru;
26) 
lielas enerģijas pneimatiskais ierocis
 — pneimatiskais ierocis, kura šāviņa sākumenerģija ir lielāka par
12 džouliem;
27) 
marķēšana
 — tādu īpašu atzīmju vai numuru iestrādāšana uz ieroča, tā būtiskajām sastāvdaļām un
munīcijas, kas ļauj to atšķirt no citiem ieročiem, to sastāvdaļām un munīcijas;
28) 
mazas enerģijas pneimatiskais ierocis
 — pneimatiskais ierocis, kura šāviņa sākumenerģija nepārsniedz
2
/
50
12 džoulus;
29) 
militārais ierocis un speciālais līdzeklis
 — speciāli militārajām vajadzībām ražots ierocis un speciālais
līdzeklis, kas iekļauts Eiropas Savienības Kopējā militāro preču sarakstā un paredzēts dzīvu vai nedzīvu mērķu
iznīcināšanai vai bojāšanai, kā arī šā ieroča un speciālā līdzekļa munīcija, sastāvdaļas un palīgierīces;
30)  
munīcija
 — priekšmeti, kas konstruktīvi izgatavoti šāviena izdarīšanai, izšaujot ar ieroci;
31) 
nēsāšana
 — pielietošanai gatava ieroča vai speciālā līdzekļa pārnēsāšana sev līdzi ārpus glabāšanas
vietas;
32) 
pārsūtīšana
 — ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu pārvietošana pa pastu, ar bagāžu vai ar
trešo personu starpniecību;
33) 
patrona
 — šaujamieroča vai gāzes ieroča munīcija (ar šāviņu vai bez tā), kurā vienā veselumā apvienots
šaujampulveris vai cits propelents, aizdedzināšanas ierīce (kapsele) un čaula (var nebūt);
34)
 peintbola ierocis 
—
 
ar gāzes spiediena spēku darbināms marķieris, kas izskatās kā šaujamierocis un
šauj ar želatīna vai cita materiāla bumbiņām, kuras pildītas ar krāsvielu un trāpījuma vietā izšķīst, to iezīmējot;
35) 
pneimatiskais ierocis
 — ierocis, no kura lodi, bultu vai citu šāviņu izšauj ar saspiestas gāzes palīdzību;
36) 
pusautomātiskais šaujamierocis
 — šaujamierocis, kas pēc katra šāviena pats uzlādējas jaunam
šāvienam un, ja vienreiz tiek iedarbināts tā palaišanas mehānisms, spēj izdarīt tikai vienu šāvienu;
37) 
realizēšana
 — ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu pārdošana, maiņa, dāvināšana,
pārreģistrēšana vai citāda nodošana citai personai īpašumā vai valdījumā;
38)
 salūtierocis (akustiskais ierocis)
 — šaujamierocis, kas īpaši pārveidots tikai salūtpatronu izšaušanai, lai
izmantotu, piemēram, teātra izrādēs, fotosesijās, filmu un televīzijas ierakstos, vēsturisku notikumu uzvedumos
un parādēs;
39) 
salūtpatrona
 — patrona, kurai nav šāviņa un kura paredzēta šaušanas imitācijai, salutēšanai vai signāla
došanai;
40) 
speciālie līdzekļi
 — ķīmiskās vielas, priekšmeti vai mehānismi, kas paredzēti pašaizsardzībai vai
sabiedriskās kārtības nodrošināšanai, bet nav ieroči;
41) 
straikbola ierocis 
—
 
ar elektromotora, atsperes vai gāzes spiediena spēku darbināms priekšmets, kas
izskatās kā šaujamierocis un paredzēts šaušanai ar plastmasas, dzelzs vai cita materiāla bumbiņām;
42)
 šaujamierocis 
— jebkurš pārnēsājams ierocis ar stobru, kas šaujampulvera vai cita propelenta iedarbības
rezultātā raida šāviņu, ir paredzēts vai var tikt pārveidots, lai raidītu šāviņu;
43) 
šaujamieroča būtiskā sastāvdaļa 
—
 
sastāvdaļa, kas, būdama atsevišķs priekšmets, ir ietverta tā
šaujamieroča kategorijā, kuram šī sastāvdaļa uzliekama vai uzlikta, — stobrs, tostarp kalibra maiņai paredzētie
ieliekamie stobri un adapteri, rāmis, stobra kārba vai nolaidējmehānisma kārba, aizslēgs, patronu cilindrs,
stobra apvalks, kas nostiprina stobru un pilda rāmja funkciju;
44)
 šaujamieroča kopija
 — oriģinālā šaujamieroča precīzs atdarinājums, kas nav derīgs lietošanai un kam ir
tikai izziņas avota vai dekoratīvas funkcijas;
45) 
šaujamieroča maināmās būtiskās sastāvdaļas 
—
 
šaujamieroča maināmais stobrs, šaujamieroča
maināmais stobra un aizslēga komplekts (ja aizslēgs maināms pilnībā), kalibra maiņai paredzētais ieliekamais
stobrs un adapters;
46)
 šaujamieroča munīcija 
— patrona, ko izmanto šaujamierocī, un tās sastāvdaļas;
47) 
šaujamieroča sastāvdaļa 
—
 
jebkurš elements vai tā aizstājējs, kas ir speciāli konstruēts šaujamierocim
un derīgs tā darbināšanai, kā arī ierīce, kas konstruēta vai pielāgota šaujamieroča šāviena skaņas klusināšanai
vai liesmu slāpēšanai;
3
/
50
48) 
šāviņš
 — lode, renkulis, skrots, bulta vai cits priekšmets vai viela, kas paredzēta vai pielāgota šaušanai no
ieroča vai izšauta no ieroča;
49) 
traumatiskais šaujamierocis 
— šaujamierocis, kurš konstruktīvi paredzēts tikai patronām ar samazinātu
šaujampulvera vai cita propelenta daudzumu un kura šāviņš ir izgatavots no tāda materiāla, kas samazina
iespēju nodarīt cilvēka vai dzīvnieka dzīvībai bīstamus miesas bojājumus;
50) 
viena šāviena šaujamierocis
 — šaujamierocis, kuram nav magazīnas vai cilindra un kurā munīciju
(patronu) pirms katra šāviena ieliek ar roku;
51) 
vītņstobra šaujamierocis
 — šaujamierocis, kuram stobra urbumā visā tā garumā izveidotas spirālveida
gropes, kas izraisa lodes rotāciju, izņemot šaujamieročus, kuri paredzēti šaušanai ar gludstobra šaujamieroču
munīciju un Latvijā klasificēti kā gludstobra šaujamieroči.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
09.03.2020.
)
2. pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir noteikt valsts un pašvaldību institūciju un privātpersonu tiesības un pienākumus attiecībā uz
ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu apriti Latvijā, kā arī noteikt šo priekšmetu klasifikāciju,
aizliegumus un ierobežojumus attiecībā uz šiem priekšmetiem, lai garantētu personu un sabiedrības drošību.
3. pants. Likuma darbības joma
(1) Likums attiecas uz ieročiem, munīciju, to sastāvdaļām un speciālajiem līdzekļiem, izņemot:
1) antīkos šaujamieročus;
2) šaujamieroču kopijas;
3) lokus;
4) rūpnieciski ražotus sertificētus ražošanas instrumentus, tehniskus instrumentus, dzīvnieku kaušanas
instrumentus, kuros izmantoti šaujamieroču darbības principi vai konstrukcijas un kurus var izmantot tikai
paredzētajiem mērķiem;
5) rūpnieciski ražotus priekšmetus (ierīces), kuri paredzēti trauksmes radīšanai, signalizēšanai, dzīvības
glābšanai, kuros izmantoti šaujamieroču darbības principi vai konstrukcijas un kurus var izmantot tikai
paredzētajiem mērķiem;
6) zemūdens medību ieročus, ja vien tos var izmantot tikai minētajiem nolūkiem;
7) antīko šaujamieroču atdarinājumus, ja no tiem nevar šaut ar patronu, kas paredzēta aizliegtajiem
šaujamieročiem vai šaujamieročiem, kuru apritei nepieciešama Valsts policijas atļauja.
(2) Par šaujamieroci uzskata arī priekšmetu, kas paredzēts vai var tikt pielāgots, lai šaujampulvera vai cita
propelenta iedarbības rezultātā raidītu šāviņu, ja tas izskatās kā šaujamierocis vai ir maskēts kā cits priekšmets un tā
konstrukcija vai materiāls, no kura šis priekšmets izgatavots, ļauj to pārveidot šāviņa raidīšanai šaujampulvera vai cita
propelenta iedarbības rezultātā, izņemot šā panta pirmajā daļā minētos priekšmetus.
(3) Likums attiecas uz munīciju un tās sastāvdaļām, izņemot:
1) loku un arbaletu bultas;
2) pirotehnisko signālmunīciju;
3) pneimatisko ieroču munīciju;
4) straikbola ieroču munīciju;
5) peintbola ieroču munīciju;
4
/
50
6) zemūdens ieroču munīciju.
II nodaļa
Ieroču un munīcijas klasifikācija
4. pants. Ieroču un munīcijas klasifikācija Latvijā
(1) Latvijā atļauta tikai tādu šaujamieroču un to munīcijas, gāzes ieroču un signālieroču aprite, kuri ir klasificēti
Valsts policijā.
(2) Viena veida, markas (sistēmas), modeļa un kalibra šaujamieroci un munīciju var klasificēt vairākiem lietojuma
veidiem.
(3) Ieroču un munīcijas klasifikācija nav attiecināma uz dienesta un militārajiem ieročiem.
(4) Kārtību, kādā Valsts policija klasificē šaujamieročus un to munīciju, nosaka Ministru kabinets.
(5) Ministru kabinets nosaka:
1) kārtību, kādā klasificē gāzes ieročus un signālieročus, kā arī pārbauda to atbilstību E kategorijas ieroču
tehniskajām specifikācijām;
2) kārtību, kādā pieprasa un saņem gāzes ieroču un signālieroču paraugus pārbaudes veikšanai;
3) E kategorijas ieroču tehniskās specifikācijas.
(6) Ja Valsts policija, klasificējot gāzes ieročus un signālieročus, konstatē, ka attiecīgais gāzes ierocis un
signālierocis nav uzskatāms par E kategorijas ieroci, tā klasificē gāzes ieroci un signālieroci atbilstoši normatīvajos
aktos par šaujamieroču un to munīcijas klasifikāciju noteiktajai kārtībai, izņemot gadījumu, kad gāzes ieroča un
signālieroča aprite Latvijā ir aizliegta.
(7) Valsts policija ir kontaktpunkts, kas nodrošina gāzes ieroču un signālieroču atbilstības pārbaudi E kategorijas
ieroču tehniskajām specifikācijām, sadarbojas ar citām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Eiropas Ekonomikas zonas
valstīm, kā arī pēc pieprasījuma saņemšanas informē citu Eiropas Savienības dalībvalsti un Eiropas Ekonomikas
zonas valsti par minētās atbilstības pārbaudes rezultātiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
09.03.2020.
)
5. pants. Ieroču un munīcijas tehniskā klasifikācija
(1) Ieročus un munīciju atbilstoši to tehniskajiem parametriem iedala A, B, C, D, E un F kategorijā.
(2) A kategorijā šaujamieročus un munīciju iedala šādās apakšgrupās:
1) granātšāvēji un granātmetēji;
2) automātiskie šaujamieroči;
3) šaujamieroči, kas maskēti kā citi priekšmeti;
4) aizdedzinošā (piešaudes) munīcija
 
(šaujamieroča munīcija, kuras lode satur aizdedzinošo ķīmisko
maisījumu, kas uzliesmo pēc kontakta ar mērķi), trasējošā munīcija (šaujamieroča munīcija, kuras lodē
izmantots pirotehniskais sastāvs, kura degšana padara redzamu lodes trajektoriju), bruņusitēja munīcija, kā arī
lodes šādai munīcijai;
5) pistoļu un revolveru patronas ar ekspansīvajām lodēm (šaujamieroča lode, kas, iekļuvusi mērķī, sadalās vai
izplešas) vai lodēm ar novirzītu smaguma centru;
5
/
50
6) automātiskie šaujamieroči, kas pārveidoti par pusautomātiskajiem šaujamieročiem;
7) pusautomātiskie šaujamieroči, kuru munīcijai ir centrālā kapsele un kuri atbilst šādiem parametriem:
a) īsstobra šaujamieroči, ar kuriem var izšaut vairāk nekā 21 patronu bez pārlādēšanas, ja magazīna, kas
pārsniedz 20 patronu ietilpību, ir daļa no minētā šaujamieroča vai šaujamierocim ir pievienota noņemama
magazīna, kas pārsniedz 20 patronu ietilpību,
b) garstobra šaujamieroči, ar kuriem var izšaut vairāk nekā 11 patronas bez pārlādēšanas, ja magazīna, kas
pārsniedz 10 patronu ietilpību, ir daļa no minētā šaujamieroča vai šaujamierocim ir pievienota noņemama
magazīna, kas pārsniedz 10 patronu ietilpību;
8) pusautomātiskie garstobra šaujamieroči (šaujamieroči, kuri sākotnēji bija paredzēti izmantošanai balstā pret
plecu), kuru laidi salokot, sabīdot vai noņemot bez darbarīku izmantošanas var saīsināt šaujamieroci,
nezaudējot tā funkcionalitāti, līdz garumam, kas nepārsniedz 600 milimetrus;
9) jebkurš šīs kategorijas šaujamierocis, kas pārveidots par salūtieroci (akustisko ieroci) vai gāzes ieroci un
signālieroci.
(3) B kategorijā šaujamieročus un munīciju iedala šādās apakšgrupās:
1) atkārtotas darbības īsstobra šaujamieroči;
2) viena šāviena īsstobra šaujamieroči, kuru munīcijai ir centrālā kapsele;
3) viena šāviena īsstobra šaujamieroči, kuru kopējais garums ir mazāks par 280 milimetriem un kuru munīcijai ir
apmales kapsele;
4) pusautomātiskie garstobra šaujamieroči, kuru munīcijai ir apmales kapsele un kuru patrontelpas un
magazīnas kopējā ietilpība var būt lielāka par trim patronām, kā arī pusautomātiskie garstobra šaujamieroči,
kuru munīcijai ir centrālā kapsele un kuru patrontelpas un magazīnas kopējā ietilpība ir lielāka par trim
patronām, bet mazāka par 12 patronām;
5) pusautomātiskie īsstobra šaujamieroči, kuri nav minēti šā panta otrās daļas 7. punkta "a" apakšpunktā;
6) pusautomātiskie garstobra šaujamieroči, kuri minēti šā panta otrās daļas 7. punkta "b" apakšpunktā un kuru
patrontelpas un magazīnas kopējā ietilpība nav lielāka par trim patronām, bet magazīna ir noņemama vai kurus,
izmantojot vienkāršus instrumentus, var pārveidot par tādu ieroci, kura patrontelpas un magazīnas kopējā
ietilpība ir lielāka par trim patronām;
7) atkārtotas darbības un pusautomātiskie gludstobra šaujamieroči, kuru stobra garums nepārsniedz 600
milimetrus;
8) jebkurš šīs kategorijas šaujamierocis, kas pārveidots par salūtieroci (akustisko ieroci) vai gāzes ieroci un
signālieroci;
9) pusautomātiskie šaujamieroči, kuri nav militārie šaujamieroči, bet izskatās kā automātiskie šaujamieroči un
kuri nav iekļauti šā panta otrās daļas 6., 7. vai 8. punktā.
(4) Pusautomātiskos, atkārtotas darbības vai viena šāviena gāzes ieročus un signālieročus, kurus var pārveidot
šaušanai ar lodi vai daudzkomponentu šāviņu izsviešanai no stobra kanāla šaujampulvera vai cita propelenta iedarbības
rezultātā, uzskata par B kategorijas šaujamieročiem un atkarībā no to darbības principa klasificē atbilstošā B
kategorijas apakšgrupā.
(5) C kategorijā šaujamieročus un munīciju iedala šādās apakšgrupās:
1) atkārtotas darbības garstobra šaujamieroči, izņemot šā panta trešās daļas 7. punktā minētos šaujamieročus;
2) viena šāviena garstobra—vītņstobra šaujamieroči;
3) pusautomātiskie garstobra šaujamieroči, izņemot šā panta otrajā un trešajā daļā minētos šaujamieročus;
6
/
50
4) viena šāviena īsstobra šaujamieroči, kuru kopējais garums nav mazāks par 280 milimetriem un kuru munīcijai
ir apmales kapsele;
5) jebkurš šīs kategorijas šaujamierocis, kas pārveidots par salūtieroci (akustisko ieroci) vai gāzes ieroci un
signālieroci;
6) šaujamieroči, kuri klasificēti A vai B kategorijā vai šajā kategorijā un dezaktivēti saskaņā ar Komisijas 2015.
gada 15. decembra īstenošanas regulu (ES) 
2015/2403
, ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par
dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti
neatgriezeniski neizmantojami (turpmāk — regula 
2015/2403
);
7) viena šāviena garstobra—gludstobra šaujamieroči.
(6) D kategorijas ieroči ir lielas enerģijas pneimatiskie ieroči.
(7) E kategorijas ieroči ir gāzes ieroči un signālieroči, kuri atbilst Ministru kabineta noteikumos norādītajām
tehniskajām specifikācijām un kurus nevar pārveidot šaušanai ar lodi vai daudzkomponentu šāviņu izsviešanai no
stobra kanāla šaujampulvera vai cita propelenta iedarbības rezultātā.
(8) F kategorijas ieroči ir mazas enerģijas pneimatiskie ieroči, straikbola ieroči, peintbola ieroči un lāzertaga
ierīces.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
09.03.2020.
)
6. pants. Ieroču un munīcijas klasifikācija atbilstoši to lietojumam
Valsts policija fizisko un juridisko personu ieročus un munīciju atbilstoši to lietojumam iedala šādi:
1) pašaizsardzības ieroči un to munīcija;
2) medību ieroči un to munīcija;
3) sporta ieroči un to munīcija;
4) kolekcijas ieroči;
5) kultūras jomai un vēstures notikumu atveidošanai paredzēti ieroči un to munīcija.
7. pants. Pašaizsardzības ieroči, munīcija un speciālie līdzekļi
(1) Pašaizsardzībai var tikt paredzēti šādi ieroči, munīcija un speciālie līdzekļi:
1) B kategorijas pusautomātiskie, atkārtotas darbības vai viena šāviena īsstobra šaujamieroči (pistoles un
revolveri), kuru kalibrs nav lielāks par deviņiem milimetriem, un to rūpnieciski ražotā munīcija, izņemot minētās
kategorijas traumatiskos šaujamieročus un to munīciju;
2) B un C kategorijas garstobra—gludstobra šaujamieroči un to rūpnieciski ražotā munīcija, kuras patronas
čaulas garums nav lielāks par 76,2 milimetriem, izņemot minēto kategoriju traumatiskos šaujamieročus un to
munīciju;
3) E kategorijas pusautomātiskie, atkārtotas darbības vai viena šāviena īsstobra gāzes ieroči un signālieroči
(pistoles un revolveri), kas rūpnieciski ražoti gāzes ieroču munīcijas izmantošanai, kā arī tiem paredzētās
salūtpatronas;
4) gāzes baloniņi;
5) elektrošoka ierīces, izņemot elektrošoka pistoles vai ierīces ar vadiem un elektrodiem.
(2) Pašaizsardzībai klasificētos E kategorijas gāzes ieročos, signālieročos un gāzes baloniņos atļauts izmantot
šādas kairinošas vielas (lakrimatorus):
7
/
50
1) omega-hloracetofenolu (fenacilhlorīds) CN (CAS numurs 532-27-4);
2) O-hlorobenzilidenemalonitrilu CS (CAS numurs 2698-41-1);
3) Oleoresin Capsicum, Capsaicin OC (piparu gāze) (CAS numurs 8023-77-6);
4) Capsaicin II PAVA (sintētiskā piparu gāze, Nonivamide) (CAS numurs 2444-46-4).
8. pants. Medību ieroči, munīcija un to sastāvdaļas
Medībām var tikt paredzēti šādi ieroči, munīcija un to sastāvdaļas:
1) B un C kategorijas garstobra—gludstobra šaujamieroči un to munīcija;
2) B un C kategorijas garstobra—vītņstobra šaujamieroči un to munīcija;
3) D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskie ieroči un to munīcija;
4) A kategorijas ekspansīvās lodes (šaujamieroča lode, kas, iekļuvusi mērķī, sadalās vai izplešas) vai lodes ar
novirzītu smaguma centru;
5) medību šaujamieroču patronas, kuras komplektē no rūpnieciski ražotām sastāvdaļām vai pašizgatavotām
skrotīm, renkuļiem un lodēm, kā arī šaujampulvera;
6) medību šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas;
7) šāviena trokšņa slāpētāji (klusinātāji) medībām klasificētiem garstobra šaujamieročiem un ar tiem aprīkoti
medībām klasificēti garstobra šaujamieroči, izņemot šāviena trokšņa slāpētājus (klusinātājus) garstobra—
vītņstobra šaujamieročiem ar kalibru līdz 5,6 milimetriem, kuriem tiek izmantota munīcija ar apmales kapselēm,
kā arī tad, ja šāviena izdarīšanai tiek izmantota munīcija ar samazinātu šaujampulvera daudzumu.
9. pants. Sporta ieroči, munīcija un to sastāvdaļas
Sportam var tikt paredzēti šādi ieroči, munīcija un to sastāvdaļas:
1) A kategorijas automātiskie šaujamieroči, kas pārveidoti par pusautomātiskajiem šaujamieročiem, un to
munīcija;
2) A kategorijas pusautomātiskie garstobra šaujamieroči, kuru munīcijai ir centrālā kapsele un ar kuriem var
izšaut vairāk nekā 11 patronas bez pārlādēšanas;
3) A kategorijas pusautomātiskie īsstobra šaujamieroči, kuru munīcijai ir centrālā kapsele un ar kuriem var
izšaut vairāk nekā 21 patronu bez pārlādēšanas;
4) B un C kategorijas garstobra—gludstobra šaujamieroči un to munīcija;
5) B un C kategorijas garstobra—vītņstobra šaujamieroči un to munīcija;
6) B kategorijas pusautomātiskie, atkārtotas darbības vai viena šāviena īsstobra šaujamieroči (pistoles un
revolveri), kuru kalibrs nav lielāks par 11,43 milimetriem, un to munīcija, izņemot minētās kategorijas
traumatiskos šaujamieročus un to munīciju;
7) D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskie un F kategorijas mazas enerģijas pneimatiskie ieroči un to
munīcija;
8) sporta šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas;
9) A kategorijas ekspansīvās lodes (šaujamieroča lode, kas, iekļuvusi mērķī, sadalās vai izplešas) vai lodes ar
novirzītu smaguma centru;
8
/
50
10) sporta šaujamieroču patronas, kuras komplektē no rūpnieciski ražotām sastāvdaļām vai pašizgatavotām
skrotīm, renkuļiem un lodēm, kā arī šaujampulvera;
11) magazīnas, kas pārsniedz 10 patronu ietilpību sportam klasificētiem A kategorijas garstobra
šaujamieročiem, vai magazīnas, kas pārsniedz 20 patronu ietilpību sportam klasificētiem A kategorijas īsstobra
šaujamieročiem;
12) šāviena trokšņa slāpētāji (klusinātāji) sportam klasificētiem garstobra šaujamieročiem un ar tiem aprīkoti
sportam klasificēti garstobra šaujamieroči, izņemot šāviena trokšņa slāpētājus (klusinātājus) garstobra—
vītņstobra šaujamieročiem ar kalibru līdz 5,6 milimetriem, kuriem tiek izmantota munīcija ar apmales kapselēm,
kā arī tad, ja šāviena izdarīšanai tiek izmantota munīcija ar samazinātu šaujampulvera daudzumu.
10. pants. Kolekcijas ieroči un to būtiskās sastāvdaļas
Par kolekcijai paredzētiem ieročiem un to būtiskajām sastāvdaļām uzskata kolekcijai klasificētus A, B, C un D
kategorijas ieročus un kolekcijai klasificētu A, B un C kategorijas šaujamieroču būtiskās sastāvdaļas.
11. pants.
 
Kultūras jomai un vēstures notikumu atveidošanai paredzēti ieroči un munīcija
Par kultūras jomai un vēstures notikumu atveidošanai paredzētiem ieročiem un munīciju uzskata kultūras jomai un
vēstures notikumu atveidošanai klasificētus A kategorijas automātiskos salūtieročus (akustiskos ieročus), B un C
kategorijas salūtieročus (akustiskos ieročus) un tiem paredzētās salūtpatronas.
III nodaļa
Ieroču, munīcijas un to sastāvdaļu, kā arī speciālo līdzekļu aprites aizliegumi
12. pants. Ieroču un munīcijas aprites vispārējie aizliegumi
Latvijā ir aizliegta:
1) Latvijai saistošos starptautiskajos līgumos aizliegto ieroču, munīcijas un speciālo līdzekļu aprite (izņemot to
izņemšanu un iznīcināšanu);
2) neklasificētu ieroču un munīcijas aprite (izņemot dezaktivētus ieročus, pneimatiskos ieročus, straikbola
ieročus, peintbola ieročus, lāzertaga ierīces un aukstos ieročus);
3) tādu šaujamieroču un to būtisko sastāvdaļu un munīcijas, lielas enerģijas pneimatisko ieroču, gāzes ieroču
un signālieroču aprite, kuri nav marķēti saskaņā ar normatīvajos aktos noteikto marķēšanas kārtību;
4) pašizgatavotu šaujamieroču, lielas enerģijas pneimatisko ieroču, gāzes ieroču un signālieroču un
pašizgatavotas munīcijas aprite (izņemot medību un sporta šaujamieroču patronu komplektēšanu no rūpnieciski
ražotām sastāvdaļām vai pašizgatavotām skrotīm, renkuļiem un lodēm);
5) šaujamieroču pārveidošana, kuras rezultātā tiek mainīta šaujamieroču kategorija vai šaujamieroču kategorijas
apakšgrupa (izņemot šaujamieroču pārveidošanu par salūtieročiem (akustiskajiem ieročiem) un šaujamieroču
dezaktivēšanu);
6) tādu ieroču pārveidošana slēptai nēsāšanai, kuri rūpnieciski nav paredzēti nēsāšanai (ieroči ar apzāģētiem vai
pārurbtiem stobriem, apzāģētām laidēm, nomontētām laidēm);
7) šaujamieroču pārveidošana šaušanai ar gāzes ieroču un signālieroču vai traumatisko šaujamieroču munīciju;
8) salūtieroču (akustisko ieroču) pārveidošana šaušanai ar lodi vai daudzkomponentu šāviņu izsviešanai no
stobra kanāla šaujampulvera vai cita propelenta iedarbības rezultātā;
9) šaujamieroču kopiju pārveidošana šaušanai ar lodi vai daudzkomponentu šāviņu izsviešanai no stobra kanāla
šaujampulvera vai cita propelenta iedarbības rezultātā;
9
/
50
10) gāzes ieroču un signālieroču pārveidošana, tostarp konstruktīvi paredzētu stobra ierobežotāju izskrūvēšana,
vai citāda pārveidošana šaušanai ar lodi vai daudzkomponentu šāviņu izsviešanai no stobra kanāla
šaujampulvera vai cita propelenta iedarbības rezultātā;
11) pneimatisko ieroču pārveidošana šaušanai ar šaujamieroču munīciju;
12) dezaktivētu šaujamieroču reaktivēšana šaušanai ar šaujamieroču munīciju vai citāda pārveidošana šaušanai
ar lodi vai daudzkomponentu šāviņu izsviešanai no stobra kanāla šaujampulvera vai cita propelenta iedarbības
rezultātā;
13) regulas 
2015/2403
 prasībām neatbilstošu dezaktivētu šaujamieroču, kā arī līdz 2016. gada 8. aprīlim
dezaktivētu šaujamieroču aprite bez Valsts policijas izziņas, kas apliecina šaujamieroča dezaktivēšanu;
14) dezaktivētu lielas enerģijas pneimatisko ieroču aprite bez Valsts policijas izziņas vai apliecinājuma;
15) A kategorijas ieroču izmantošana, izņemot šajā likumā noteiktajos gadījumos.
13. pants. Aizliegumi fiziskajām un juridiskajām personām
(1) Fiziskajām personām ir aizliegts:
1) iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt, izmantot un pielietot salūtieročus (akustiskos ieročus);
2) iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt un pielietot elektrošoka ierīces ar izšaujamiem vadiem un elektrodiem;
3) iegādāties, glabāt un realizēt munīciju, kuras šāviņš pildīts ar medikamentiem, kas paredzēti dzīvnieku
īslaicīgai iemidzināšanai, paralizēšanai vai nogalināšanai, un šādai munīcijai īpaši paredzētus ieročus;
4) nēsāt tādus aukstos ieročus, kuri īpaši paredzēti miesas bojājumu nodarīšanai, izņemot medniekiem,
zvejniekiem un makšķerniekiem paredzētus aukstos ieročus — medībās, zvejā un makšķerēšanā —,
sportistiem attiecīgajam sporta veidam paredzētos aukstos ieročus — sacensībās vai treniņos — un aukstos
ieročus, kurus izmanto kultūras pasākumu dalībnieki izrādēs, parādēs un citos oficiālos kultūras pasākumos;
5)
 
iegādāties, nēsāt, pārvadāt, izmantot un pielietot šaujamieročus, gāzes ieročus un signālieročus,
pneimatiskos ieročus, straikbola ieročus, peintbola ieročus, lāzertaga ierīces, dezaktivētus ieročus, esot
alkohola ietekmē, ja izelpotā gaisa vai asins pārbaudē konstatētā alkohola koncentrācija asinīs pārsniedz 0,5
promiles, kā arī narkotisko, psihotropo, toksisko vai citu apreibinošo vielu ietekmē;
6) iegādāties un pārvadāt šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas, esot alkohola ietekmē, ja izelpotā
gaisa vai asins pārbaudē konstatētā alkohola koncentrācija asinīs pārsniedz 0,5 promiles, kā arī narkotisko,
psihotropo, toksisko vai citu apreibinošo vielu ietekmē;
7) ar šaujamieročiem, gāzes ieročiem un signālieročiem, pneimatiskajiem ieročiem, straikbola ieročiem,
peintbola ieročiem, lāzertaga ierīcēm, dezaktivētiem ieročiem, aukstajiem ieročiem, munīciju un speciālajiem
līdzekļiem apmeklēt sabiedrībai pieejamus kultūras, svētku, piemiņas, izklaides, sporta vai atpūtas pasākumus
publiskā vietā, kā arī tos demonstrēt publiskā vietā, izņemot gadījumu, kad to atļāvis pasākuma organizators;
8) nēsāt atklātā veidā ieročus un to munīciju, dezaktivētus ieročus un speciālos līdzekļus;
9) iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt, izmantot un pielietot pašaizsardzībai šāviena trokšņa slāpētājus
(klusinātājus), kā arī ar tiem aprīkot pašaizsardzības šaujamieročus;
10) atteikties no medicīniskās pārbaudes alkohola koncentrācijas noteikšanai, narkotisko, psihotropo, toksisko
vai citu apreibinošo vielu ietekmes pārbaudes, lai konstatētu, vai persona nav pārkāpusi šīs daļas 
5. 
un
6.
 punktā noteiktos aizliegumus.
(2) Fiziskajām un juridiskajām personām ir aizliegts:
1) izgatavot, iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt, izmantot un pielietot koncentrētas virzītas enerģijas ieročus
(lāzeru, elementārdaļiņu vai lieljaudas radiofrekvenču staru sistēmas, kas spēj iznīcināt vai paralizēt mērķi);
10
/
50
2) izgatavot, iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt, izmantot un pielietot traumatiskos šaujamieročus un to
munīciju;
3) izgatavot, iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt, izmantot un pielietot automātiskas darbības gāzes ieročus un
signālieročus;
4) izgatavot, iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt, izmantot un pielietot munīciju, kas pildīta ar nervus
paralizējošām gāzēm, vai tādu gāzes ieroču un signālieroču munīciju, kas satur lodi vai daudzkomponentu
šāviņu izsviešanai no stobra kanāla šaujampulvera vai cita propelenta iedarbības rezultātā un var nodarīt miesas
bojājumus vai izraisīt cilvēka nāvi;
5) izgatavot, iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt, izmantot un pielietot gāzes granātas, munīciju, kas pildīta ar
kairinošas vai paralizējošas iedarbības vielām, un psiholoģiskas iedarbības gaismas un skaņu ierīces, kas var
apdraudēt cilvēka veselību vai izraisīt viņa nāvi;
6) izgatavot, iegādāties, glabāt, nēsāt, realizēt, izmantot un pielietot liesmu slāpētājus, kā arī ar tiem aprīkotus
šaujamieročus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
09.03.2020.
)
IV nodaļa
Ieroču atļaujas
14. pants. Fiziskās personas, kurām ir tiesības iegādāties, glabāt, nēsāt un pārvadāt ieročus, to
sastāvdaļas un tiem paredzēto munīciju, kā arī speciālos līdzekļus
(1) Fiziskajai personai, kura sasniegusi 16 gadu vecumu, ir tiesības iegādāties, glabāt, nēsāt un pārvadāt
pašaizsardzībai paredzētus gāzes baloniņus un pielietot tos pašaizsardzībai.
(2) Fiziskajai personai, kura sasniegusi 16 gadu vecumu, bet nav sasniegusi 18 gadu vecumu, kurai ir Valsts meža
dienesta izsniegta mednieka apliecība un uz kuru neattiecas šajā likumā minētie aizliegumi, ar vecāku vai likumisko
pārstāvju rakstveida piekrišanu un Valsts policijas atļauju ieroča īpašnieka tiešā klātbūtnē ir tiesības individuālajās
medībās izmantot medībām klasificētu ieroci (izņemot vītņstobra ieroci). Par drošības prasību un medības
reglamentējošo normatīvo aktu prasību ievērošanu ir atbildīgs ieroča īpašnieks.
(3) Fiziskajai personai, kura sasniegusi 18 gadu vecumu, ir tiesības:
1) iegādāties, glabāt, nēsāt un pārvadāt pašaizsardzībai klasificētus E kategorijas gāzes ieročus un
signālieročus un minētos ieročus un to munīciju pielietot pašaizsardzībai;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt un izmantot F kategorijas mazas enerģijas pneimatiskos ieročus, straikbola
ieročus, kuru šāviņa sākumenerģija nepārsniedz 1,5 džoulus, peintbola ieročus, kuru šāviņa sākumenerģija
nepārsniedz 12 džoulus, un lāzertaga ierīces. F kategorijas mazas enerģijas pneimatiskos ieročus var izmantot
treniņos un sporta sacensībās, bet pārējos F kategorijas ieročus un ierīces — simulācijas spēlēs atbilstoši šā
likuma nosacījumiem;
3) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt aukstos ieročus un izmantot tos treniņos un sporta sacensībās;
4) iegādāties, glabāt un nēsāt pašaizsardzībai elektrošoka ierīces un pielietot tās pašaizsardzībai;
5) iegādāties, glabāt, nēsāt un pārvadāt dezaktivētus šaujamieročus, kas atbilst regulas 
2015/2403
 prasībām,
pēc Valsts policijas izziņas saņemšanas glabāt, nēsāt un pārvadāt dezaktivētus šaujamieročus, kā arī pēc
Valsts policijas izziņas vai apliecinājuma saņemšanas iegādāties, glabāt un pārvadāt dezaktivētus lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus.
(4) Fiziskajai personai, kura sasniegusi 16 gadu vecumu, bet nav sasniegusi 18 gadu vecumu, ar vecāku vai
likumisko pārstāvju atļauju ir tiesības atbilstoši šā likuma nosacījumiem simulācijas spēlēs izmantot:
1) straikbola ieročus, kuru šāviņa sākumenerģija nepārsniedz 1,5 džoulus;
11
/
50
2) peintbola ieročus, kuru šāviņa sākumenerģija nepārsniedz 12 džoulus;
3) lāzertaga ierīces.
(5) Fiziskajai personai, kura sasniegusi 10 gadu vecumu, ar vecāku vai likumisko pārstāvju atļauju ir tiesības
atbilstoši šā likuma nosacījumiem simulācijas spēlēs izmantot peintbola ieročus, kuri neizskatās kā rūpnieciski ražoti
šaujamieroči un kuru šāviņa sākumenerģija nepārsniedz 12 džoulus.
(6) Latvijas pilsonim, Latvijas nepilsonim, Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas
valsts pilsonim, kā arī pastāvīgās uzturēšanās atļauju Latvijas Republikā saņēmušai personai, kurai ir Valsts meža
dienesta izsniegta mednieka apliecība, vai Eiropas Savienības dalībvalsts, Eiropas Ekonomikas zonas valsts vai
Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalsts pilsonim, kuram ir tiesības uzturēties Latvijas Republikā un kuram ir
Valsts meža dienesta izsniegta atļauja medīt Latvijas teritorijā, ja sasniegts 18 gadu vecums un uz viņu neattiecas
šajā likumā minētie aizliegumi, ir tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt medībām klasificētus B un C kategorijas garstobra—gludstobra
šaujamieročus un to munīciju un izmantot šos šaujamieročus medībās, treniņšaušanā, šaušanas sacensībās,
kā arī lauksaimniecības dzīvnieku nogalināšanai normatīvajos aktos par kaušanai paredzēto lauksaimniecības
dzīvnieku aizsardzību noteiktajā kārtībā;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt medībām klasificētus D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos
ieročus un izmantot šos ieročus medībās, treniņšaušanā un šaušanas sacensībās;
3) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izmantot šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas.
(7) Latvijas pilsonim, Latvijas nepilsonim, Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas
valsts pilsonim, kā arī pastāvīgās uzturēšanās atļauju Latvijas Republikā saņēmušai personai, kura sasniegusi 18 gadu
vecumu, ir reģistrētas ar šaušanas sportu saistītas sporta organizācijas biedrs un kurai ir vismaz otrā sporta klase ar
šaušanu saistītā sporta veidā, ja uz šo personu neattiecas šajā likumā minētie aizliegumi, ir tiesības ar Valsts policijas
atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt sportam klasificētus B un C kategorijas garstobra—gludstobra
šaujamieročus un to munīciju un izmantot šos šaujamieročus treniņšaušanā un šaušanas sporta sacensībās;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt sportam klasificētus B un C kategorijas garstobra—vītņstobra
šaujamieročus un to munīciju un izmantot šos šaujamieročus treniņšaušanā un šaušanas sporta sacensībās;
3) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt sportam klasificētus B kategorijas īsstobra šaujamieročus, kuru
kalibrs nav lielāks par 5,6 milimetriem, un to munīciju un izmantot šos šaujamieročus treniņšaušanā un
šaušanas sporta sacensībās;
4) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt sportam klasificētus D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos
ieročus un izmantot šos ieročus treniņšaušanā un šaušanas sporta sacensībās;
5) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izmantot sportam klasificētu šaujamieroču maināmās būtiskās
sastāvdaļas.
(8) Latvijas pilsonim, Latvijas nepilsonim, Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas
valsts pilsonim, kā arī pastāvīgās uzturēšanās atļauju Latvijas Republikā saņēmušai personai, kura sasniegusi 18 gadu
vecumu, ja uz šo personu neattiecas šajā likumā minētie aizliegumi, ir tiesības ar Valsts policijas atļauju iegādāties,
glabāt, pārvadāt un pārsūtīt pašaizsardzībai klasificētus B un C kategorijas garstobra—gludstobra šaujamieročus un to
munīciju un izmantot tos pašaizsardzībai, treniņšaušanā un šaušanas sacensībās.
(9) Latvijas pilsonim, Latvijas nepilsonim, Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas
valsts pilsonim, kā arī pastāvīgās uzturēšanās atļauju Latvijas Republikā saņēmušai personai, kurai ir Valsts meža
dienesta izsniegta mednieka apliecība, vai Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim, Eiropas Ekonomikas zonas valsts
pilsonim vai Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalsts pilsonim, kurš saņēmis pastāvīgās uzturēšanās atļauju
Latvijas Republikā un kuram ir Valsts meža dienesta izsniegta atļauja medīt Latvijas teritorijā, ja sasniegts 21 gada
vecums un uz viņu neattiecas šajā likumā minētie aizliegumi, ir tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt medībām klasificētus B un C kategorijas garstobra—vītņstobra
šaujamieročus un to munīciju un izmantot šos šaujamieročus medībās, treniņšaušanā, šaušanas sacensībās,
kā arī lauksaimniecības dzīvnieku nogalināšanai normatīvajos aktos par kaušanai paredzēto lauksaimniecības
12
/
50
dzīvnieku aizsardzību noteiktajā kārtībā;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izmantot medību šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas.
(10) Latvijas pilsonim, pastāvīgās uzturēšanās atļauju Latvijas Republikā saņēmušam Eiropas Savienības
dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonim, kurš sasniedzis 21 gada vecumu, ja uz viņu
neattiecas šajā likumā minētie aizliegumi, ir tiesības ar Valsts policijas atļauju iegādāties, glabāt, pārvadāt, nēsāt un
pārsūtīt pašaizsardzībai klasificētus B kategorijas pusautomātiskos, atkārtotas darbības un viena šāviena īsstobra
šaujamieročus, kuru kalibrs nav lielāks par deviņiem milimetriem, un to munīciju un izmantot šos ieročus
treniņšaušanā un šaušanas sacensībās, kā arī pielietot pašaizsardzībai.
(11) Latvijas pilsonim, pastāvīgās uzturēšanās atļauju Latvijas Republikā saņēmušam Eiropas Savienības
dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonim, kurš sasniedzis 21 gada vecumu, vismaz 12
mēnešus ir reģistrētas ar šaušanas sportu saistītas sporta organizācijas biedrs un kuram ir vismaz otrā sporta klase ar
šaušanu saistītā sporta veidā, ja uz viņu neattiecas šajā likumā minētie aizliegumi, ir tiesības ar Valsts policijas
atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt sportam klasificētus A kategorijas garstobra—vītņstobra
šaujamieročus un to munīciju, kā arī tiem paredzētas šaujamieroču magazīnas, kas pārsniedz 10 patronu
ietilpību, un izmantot šos ieročus treniņšaušanā un šaušanas sporta sacensībās;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt un pārsūtīt sportam klasificētus A kategorijas īsstobra šaujamieročus, kuru
kalibrs nav lielāks par 11,43 milimetriem, un to munīciju, kā arī tiem paredzētas šaujamieroču magazīnas, kas
pārsniedz 20 patronu ietilpību, un izmantot šos ieročus treniņšaušanā un šaušanas sporta sacensībās;
3) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izmantot sportam klasificētu šaujamieroču maināmās būtiskās
sastāvdaļas.
(12) Fiziskajai personai ir tiesības iegādāties vai glabāt ne vairāk kā 10 šaujamieročus un lielas enerģijas
pneimatiskos ieročus, neskaitot šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas.
15. pants. Juridiskās personas, kurām ir tiesības iegādāties, glabāt un pārvadāt ieročus, to sastāvdaļas
un tiem paredzēto munīciju
(1) Apsardzes komersantiem un iekšējās drošības dienestiem apsardzes darbības veikšanai, ja to dalībnieki,
komercsabiedrības pārvaldes (pārstāvības) amatpersonas, kā arī darbinieki, kuriem saskaņā ar darba pienākumiem
pieejami ieroči un munīcija, atbilst šā likuma 
14. panta
 desmitās daļas nosacījumiem un uz viņiem neattiecas šā
likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi (izņemot tā 12. punktā minēto aizliegumu attiecībā uz dalībniekiem un vadītājiem),
ir tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt nēsāšanai darba vajadzībām pašaizsardzībai klasificētus B
kategorijas pusautomātiskos, atkārtotas darbības un viena šāviena īsstobra šaujamieročus un to munīciju, kā
arī izmantot un pielietot minētos šaujamieročus apsardzes darbības tiesiskajā regulējumā noteiktajā kārtībā;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt nēsāšanai darba vajadzībām pašaizsardzībai klasificētus B
un C kategorijas garstobra—gludstobra šaujamieročus un to munīciju, kā arī izmantot un pielietot minētos
šaujamieročus apsardzes darbības tiesiskajā regulējumā noteiktajā kārtībā.
(2) Latvijā atzītām sporta federācijām, kas nodarbojas ar sporta veidiem, kuri saistīti ar šaušanu (turpmāk — sporta
federācijas), un to kolektīvajiem biedriem, ja šo sporta federāciju vadītāji un darbinieki, kuriem saskaņā ar darba
pienākumiem pieejami ieroči un munīcija, atbilst šā likuma 
14. panta
 desmitās daļas nosacījumiem un uz viņiem
neattiecas šā likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi (izņemot tā 12. punktā minēto aizliegumu attiecībā uz vadītājiem), ir
tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai sportam klasificētus A, B un C kategorijas
šaujamieročus un to munīciju, kā arī šo šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai sportam klasificētus D kategorijas lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus;
3) iegādāties, glabāt, pārvadāt un izsniegt izmantošanai ar šāviena trokšņa slāpētājiem (klusinātājiem) aprīkotus
sportam klasificētus garstobra šaujamieročus, izņemot šāviena trokšņa slāpētājus (klusinātājus) garstobra—
13
/
50
vītņstobra šaujamieročiem ar kalibru līdz 5,6 milimetriem, kuriem tiek izmantota munīcija ar apmales kapselēm,
kā arī tad, ja šāviena izdarīšanai tiek izmantota munīcija ar samazinātu šaujampulvera daudzumu.
(3) Juridiskajām personām, kuras saņēmušas pašvaldības atļauju otrās vai trešās kategorijas šautuves darbībai, ja
to dalībnieki, komercsabiedrības pārvaldes (pārstāvības) amatpersonas, kā arī darbinieki, kuriem saskaņā ar darba
pienākumiem pieejami ieroči un munīcija, atbilst šā likuma 
14. panta
 desmitās daļas nosacījumiem un uz viņiem
neattiecas šā likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi (izņemot tā 12. punktā minēto aizliegumu attiecībā uz dalībniekiem
un vadītājiem), ir tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai sportam un medībām klasificētus A, B un C
kategorijas šaujamieročus un to munīciju, kā arī šo šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai ar šāviena trokšņa slāpētājiem (klusinātājiem)
aprīkotus sportam un medībām klasificētus garstobra šaujamieročus, izņemot šāviena trokšņa slāpētājus
(klusinātājus) garstobra—vītņstobra šaujamieročiem ar kalibru līdz 5,6 milimetriem, kuriem tiek izmantota
munīcija ar apmales kapselēm, kā arī tad, ja šāviena izdarīšanai tiek izmantota munīcija ar samazinātu
šaujampulvera daudzumu;
3) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai sportam klasificētus D kategorijas lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus.
(4) Juridiskajām personām, kuras saņēmušas atļauju savvaļas sugu dzīvnieku turēšanai savā īpašumā vai valdījumā
esošajās iežogotajās platībās, ja to dalībnieki, komercsabiedrības pārvaldes (pārstāvības) amatpersonas, kā arī
darbinieki, kuriem saskaņā ar darba pienākumiem pieejami ieroči un munīcija, atbilst šā likuma 
14. panta
 desmitās
daļas nosacījumiem un uz viņiem neattiecas šā likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi (izņemot tā 12. punktā minēto
aizliegumu attiecībā uz dalībniekiem un vadītājiem), ir tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai medībām klasificētus B un C kategorijas
garstobra šaujamieročus un to munīciju;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai ar šāviena trokšņa slāpētājiem (klusinātājiem)
aprīkotus medībām klasificētus garstobra šaujamieročus, izņemot šāviena trokšņa slāpētājus (klusinātājus)
garstobra—vītņstobra šaujamieročiem ar kalibru līdz 5,6 milimetriem, kuriem tiek izmantota munīcija ar apmales
kapselēm, kā arī tad, ja šāviena izdarīšanai tiek izmantota munīcija ar samazinātu šaujampulvera daudzumu.
(5) Juridiskajām personām, kuras īsteno savu profesionālo darbību kultūras jomā vai vēstures notikumu
atveidošanā, ja to dalībnieki, komercsabiedrības pārvaldes (pārstāvības) amatpersonas, kā arī darbinieki, kuriem
saskaņā ar darba pienākumiem pieejami ieroči un munīcija, atbilst šā likuma 
14. panta
 desmitās daļas nosacījumiem
un uz viņiem neattiecas šā likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi (izņemot tā 12. punktā minēto aizliegumu attiecībā uz
dalībniekiem un vadītājiem), ir tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai kultūras jomai un vēstures notikumu
atveidošanai klasificētus A kategorijas automātiskos salūtieročus (akustiskos ieročus), B un C kategorijas
salūtieročus (akustiskos ieročus) un tiem paredzētās salūtpatronas;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai pašaizsardzībai klasificētus gāzes ieročus un
signālieročus un tiem paredzētās salūtpatronas un pirotehnisko signālmunīciju.
(6) Valsts un pašvaldību dibinātām izglītības iestādēm (izņemot Iekšlietu ministrijas sistēmā esošās koledžas un
Latvijas Nacionālo aizsardzības akadēmiju), kurās paredzētas nodarbības ar šaušanu saistītos sporta veidos,
jaunsargu vai militārās apmācības programmas, ja izglītības iestādes vadītāji, kā arī darbinieki, kuriem saskaņā ar
darba pienākumiem pieejami ieroči un munīcija, atbilst šā likuma 
14. panta
 desmitās daļas nosacījumiem un uz viņiem
neattiecas šā likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi (izņemot tā 12. punktā minēto aizliegumu attiecībā uz vadītājiem), ir
tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai sportam klasificētus A, B un C kategorijas
šaujamieročus un to munīciju, kā arī šo šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un izsniegt izmantošanai sportam klasificētus D kategorijas lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus;
3) iegādāties, glabāt, pārvadāt un izsniegt izmantošanai šāviena trokšņa slāpētājus (klusinātājus) sportam
klasificētiem garstobra šaujamieročiem un ar tiem aprīkotus sportam klasificētus garstobra šaujamieročus,
izņemot šāviena trokšņa slāpētājus (klusinātājus) garstobra—vītņstobra šaujamieročiem ar kalibru līdz 5,6 
14
/
50
izņemot šāviena trokšņa slāpētājus (klusinātājus) garstobra—vītņstobra šaujamieročiem ar kalibru līdz 5,6
milimetriem, kuriem tiek izmantota munīcija ar apmales kapselēm, kā arī tad, ja šāviena izdarīšanai tiek
izmantota munīcija ar samazinātu šaujampulvera daudzumu.
(7) Valsts, pašvaldību un privātajiem muzejiem, ja to vadītāji, kā arī darbinieki, kuriem saskaņā ar darba
pienākumiem pieejami ieroči un munīcija, atbilst šā likuma 
14. panta
 desmitās daļas nosacījumiem un uz viņiem
neattiecas šā likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi (izņemot tā 12. punktā minēto aizliegumu attiecībā uz vadītājiem), ir
tiesības ar Valsts policijas atļauju:
1) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un eksponēt izstādēs kolekcijai klasificētus A, B un C kategorijas
šaujamieročus, kā arī šo šaujamieroču būtiskās sastāvdaļas;
2) iegādāties, glabāt, pārvadāt, pārsūtīt un eksponēt izstādēs kolekcijai klasificētus D kategorijas lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus.
16. pants. Ieroča atļaujas izsniegšana
(1) Valsts policija izsniedz:
1) atļaujas sportam klasificētu A, B un C kategorijas šaujamieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu, kā arī
munīcijas iegādei, glabāšanai, realizēšanai, pārvadāšanai Latvijas teritorijā, iepriekšējās piekrišanas dokumentu
pārvadāšanai vai pārsūtīšanai Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, Eiropas šaujamieroču
apliecību ieroču pārvadāšanai Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, pārvadāšanai vai
pārsūtīšanai no Latvijas uz Eiropas Savienības un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm,
pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Eiropas Savienības un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm
uz Latviju, pārvietošanai caur Latvijas teritoriju no vienas trešās valsts uz citu trešo valsti;
2) atļaujas medībām klasificētu B un C kategorijas šaujamieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu, kā arī
munīcijas iegādei, glabāšanai, realizēšanai, iepriekšējās piekrišanas dokumentu pārvadāšanai vai pārsūtīšanai
Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, Eiropas šaujamieroču apliecību ieroču pārvadāšanai
Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Latvijas uz Eiropas
Savienības un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Eiropas
Savienības un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm uz Latviju, pārvietošanai caur Latvijas
teritoriju no vienas trešās valsts uz citu trešo valsti;
3) atļaujas sportam un medībām klasificētu D kategorijas lielas enerģijas pneimatisko ieroču iegādei,
glabāšanai, realizēšanai, pārvadāšanai Latvijas teritorijā, iepriekšējās piekrišanas dokumentu pārvadāšanai vai
pārsūtīšanai Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Latvijas
uz Eiropas Savienības un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai
no Eiropas Savienības un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm uz Latviju, pārvietošanai caur
Latvijas teritoriju no vienas trešās valsts uz citu trešo valsti;
4) atļaujas kolekcijai klasificētu A, B un C kategorijas šaujamieroču un to būtisko sastāvdaļu, kā arī kolekcijai
klasificētu D kategorijas lielas enerģijas pneimatisko ieroču iegādei, glabāšanai, realizēšanai, pārvadāšanai
Latvijas teritorijā, iepriekšējās piekrišanas dokumentu pārvadāšanai vai pārsūtīšanai Eiropas Savienībā un
Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Latvijas uz Eiropas Savienības un Eiropas
Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Eiropas Savienības un Eiropas
Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm uz Latviju, pārvietošanai caur Latvijas teritoriju no vienas trešās
valsts uz citu trešo valsti;
5) atļaujas pašaizsardzībai klasificētu B un C kategorijas šaujamieroču, kā arī munīcijas iegādei, glabāšanai,
nēsāšanai, realizēšanai, iepriekšējās piekrišanas dokumentu pārvadāšanai vai pārsūtīšanai Eiropas Savienībā
un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Latvijas uz Eiropas Savienības un
Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Eiropas Savienības un
Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm uz Latviju, pārvietošanai caur Latvijas teritoriju no vienas
trešās valsts uz citu trešo valsti;
6) atļaujas kultūras jomai vai vēstures notikumu atveidošanai klasificētu A kategorijas automātisko salūtieroču
(akustisko ieroču), B un C kategorijas salūtieroču (akustisko ieroču), kā arī munīcijas iegādei, glabāšanai,
realizēšanai, iepriekšējās piekrišanas dokumentu pārvadāšanai vai pārsūtīšanai Eiropas Savienībā un Eiropas
Ekonomikas zonas valstīs, Eiropas šaujamieroču apliecību ieroču pārvadāšanai Eiropas Savienībā un Eiropas
Ekonomikas zonas valstīs, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Latvijas uz Eiropas Savienības un Eiropas
Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm, pārvadāšanai vai pārsūtīšanai no Eiropas Savienības un Eiropas
Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm uz Latviju, pārvietošanai caur Latvijas teritoriju no vienas trešās
15
/
50
valsts uz citu trešo valsti.
(2) Valsts policija izsniedz ieroča glabāšanas atļaujas, nēsāšanas atļaujas, ieroču kolekcijas atļaujas, Eiropas
šaujamieroču apliecības uz pieciem gadiem, bet medību un sporta lietojumam — uz nenoteiktu laiku, nodrošinot
atļauju periodisku pārskatīšanu ne retāk kā reizi piecos gados.
(3) Prasības atļauju saņemšanai un kārtību, kādā Valsts policija izsniedz ieroču atļaujas, to dublikātus un
atkārtotas atļaujas, pārskata atļaujas, pagarina to darbības termiņu, aptur un anulē atļaujas, kā arī prasības, kas
jāievēro atļauju darbības laikā, nosaka Ministru kabinets.
(4) Par jebkāda veida ieroča atļaujas, atkārtotas atļaujas, atļaujas dublikāta, Eiropas šaujamieroču apliecības
izsniegšanu, ieroča atļaujas un Eiropas šaujamieroču apliecības derīguma termiņa pagarināšanu maksājama valsts
nodeva. Valsts nodevas apmēru, atvieglojumus un maksāšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
17. pants. Ieroča iegādāšanās atļauja
(1) Ieroča iegādāšanās atļauja ir derīga trīs mēnešus no dienas, kad Valsts policija pieņēmusi lēmumu par tās
izsniegšanu. Atļauja dod tiesības:
1) iegādāties tajā norādītos šaujamieročus, to munīciju, šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas un lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus Latvijā no ieroču komersantiem, kuri saņēmuši speciālo atļauju (licenci) ieroču
izgatavošanai vai realizēšanai, vai, saņemot atļauju ieroča ievešanai Latvijā, — no ārvalstu ieroču izgatavotājiem
un tirdzniecības komersantiem saskaņā ar attiecīgās valsts likumiem;
2) iegādāties tajā norādītos šaujamieročus, to munīciju, šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas un lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus Latvijā vai ārvalstīs no personām;
3) glabāt un pārvadāt tajā norādītos šaujamieročus, to munīciju, šaujamieroču maināmās būtiskās sastāvdaļas
un lielas enerģijas pneimatiskos ieročus līdz to reģistrācijai Valsts policijā;
4) šajā likumā noteiktajā kārtībā sporta federācijai iegādāties ieročus no šā likuma 
94. panta
 pirmajā daļā
minētās valsts vai pašvaldību institūcijas, glabāt un pārvadāt šos ieročus, to munīciju un šaujamieroču
maināmās būtiskās sastāvdaļas līdz to reģistrācijai Valsts policijā.
(2) Ieroča iegādāšanās atļauja nav nepieciešama, ja persona, kurai ir ieroča nēsāšanas atļauja, glabāšanas atļauja
vai ieroču kolekcijas atļauja, iegādājas tādas pašas kategorijas un lietojuma šaujamieroci, tā maināmās būtiskās
sastāvdaļas vai lielas enerģijas pneimatisko ieroci Latvijā no citas personas.
18. pants. Ieroča glabāšanas atļauja
(1) Ieroča glabāšanas atļauja dod tiesības ieroča īpašniekam:
1) glabāt atļaujā norādīto šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas, lielas enerģijas pneimatisko ieroci
atļaujā norādītajā adresē: fiziskajai personai — savā deklarētajā dzīvesvietā, deklarācijā norādītajā papildu
adresē un nekustamajā īpašumā, kā arī kopīpašumā (dzīvoklī, dzīvojamā mājā), bet juridiskajai personai — īpaši
ierīkotā ieroču glabātavā;
2) pārvadāt atļaujā norādīto šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas, kā arī lielas enerģijas pneimatisko
ieroci;
3) iegādāties atļaujā norādītajam ierocim paredzēto munīciju un glabāt to;
4) iegādāties medībām vai sportam klasificētam šaujamierocim šaujampulveri un glabāt to;
5) iegādāties atļaujā norādītajam medībām vai sportam klasificētam garstobra—vītņstobra šaujamierocim
paredzēto šāviena trokšņa slāpētāju (klusinātāju) un glabāt, kā arī pārvadāt to;
6) izmantot un pielietot atļaujā norādīto šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas un lielas enerģijas
pneimatisko ieroci atbilstoši tā lietojuma veidam šajā likumā vai citos ieroču apriti reglamentējošos normatīvajos
aktos noteiktajos gadījumos un kārtībā.
16
/
50
(2)
 
Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonim, kuram ir savas valsts
kompetentās iestādes izsniegta šaujamieroča glabāšanas atļauja vai Eiropas šaujamieroču apliecība, kā arī citas
ārvalsts pilsonim, kuram ir savas valsts kompetentās iestādes izsniegta šaujamieroča glabāšanas atļauja, ir tiesības
medībās izmantot tādai juridiskajai personai reģistrētos medību šaujamieročus un to munīciju, kā arī šo šaujamieroču
maināmās būtiskās sastāvdaļas un tiem paredzēto šāviena trokšņa slāpētāju (klusinātāju), kura saņēmusi atļauju
savvaļas sugu dzīvnieku turēšanai savā īpašumā vai valdījumā esošajās iežogotajās platībās.
19. pants. Ieroča nēsāšanas atļauja
(1) Ieroča nēsāšanas atļauju izsniedz fiziskajām personām B kategorijas īsstobra pašaizsardzības šaujamieroču
nēsāšanai.
(2) Ieroča nēsāšanas atļauja dod fiziskajai personai tiesības:
1) glabāt šaujamieroci atļaujā norādītajā ieroča īpašnieka deklarētajā dzīvesvietā, deklarācijā norādītajā papildu
adresē un nekustamajā īpašumā, kā arī kopīpašumā (dzīvoklī, dzīvojamā mājā);
2) pārvadāt atļaujā norādīto B kategorijas īsstobra pašaizsardzības šaujamieroci;
3) iegādāties atļaujā norādītajam B kategorijas īsstobra pašaizsardzības šaujamierocim paredzēto rūpnieciski
ražoto munīciju un glabāt to;
4) izmantot un pielietot B kategorijas īsstobra pašaizsardzības šaujamieroci šajā likumā vai citos normatīvajos
aktos noteiktajos gadījumos un kārtībā.
(3) Valsts policija izsniedz apsardzes darbiniekiem ieroča nēsāšanas atļauju darba vajadzībām, ja apsardzes
komersantam vai iekšējās drošības dienestam, kas ir darba devējs attiecīgajam apsardzes darbiniekam, ir reģistrēti
pašaizsardzībai klasificēti B un C kategorijas šaujamieroči izmantošanai darba vajadzībām. Ieroča nēsāšanas atļauja
darba vajadzībām dod apsardzes darbiniekiem tiesības saņemt un nēsāt darba pienākumu pildīšanai apsardzes
komersantam vai iekšējās drošības dienestam reģistrēto pašaizsardzības šaujamieroci darba vajadzībām, kā arī
izmantot un pielietot to apsardzes darbību regulējošos normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos un kārtībā.
20. pants. Ieroča realizēšanas atļauja
(1) Ieroča realizēšanas atļauja dod personai tiesības tajā norādītos šaujamieročus, to maināmās būtiskās
sastāvdaļas, munīciju un lielas enerģijas pneimatisko ieroci pārdot ar tāda ieroču komersanta starpniecību, kurš
saņēmis speciālo atļauju (licenci) ieroču realizēšanai. Ieroča realizēšanas atļauja ir derīga trīs mēnešus no dienas, kad
Valsts policija pieņēmusi lēmumu par tās izsniegšanu.
(2) Ieroča realizēšanas atļauja nav nepieciešama, ja persona realizē Latvijā reģistrētu šaujamieroci, tā maināmās
būtiskās sastāvdaļas vai lielas enerģijas pneimatisko ieroci citai personai, kurai ir Latvijā izsniegta tādas pašas
kategorijas un lietojuma ieroča glabāšanas atļauja, nēsāšanas atļauja vai ieroču kolekcijas atļauja.
21. pants. Ieroču kolekcijas atļauja
Ieroču kolekcijas atļauja dod tiesības glabāt tajā norādītos šaujamieročus, to būtiskās sastāvdaļas un lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus atļaujā norādītajā adresē, kā arī tos pārvadāt un eksponēt izstādēs.
22. pants. Eiropas šaujamieroču apliecība
Eiropas šaujamieroču apliecība dod tiesības A, B un C kategorijas šaujamieročus un to maināmās būtiskās
sastāvdaļas ievest Latvijā un izvest no tās, lai ceļotu ar šaujamieročiem, to maināmām būtiskajām sastāvdaļām
Eiropas Savienības dalībvalstīs un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs un izmantotu tos atbilstoši klasificētajam
lietojuma veidam medībās, treniņšaušanā un šaušanas sporta sacensībās, kā arī profesionālajai darbībai kultūras jomā
vai vēstures notikumu atveidošanā.
23. pants. Ieroča atļaujas izsniegšanas aizliegumi
17
/
50
Šaujamieroča vai lielas enerģijas pneimatiskā ieroča iegādāšanās atļauju, glabāšanas atļauju, nēsāšanas atļauju
un ieroču kolekcijas atļauju aizliegts izsniegt fiziskajai personai:
1) kura sodīta par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, — pirms sodāmības dzēšanas vai noņemšanas;
2) kura kriminālprocesā ir apsūdzētais;
3) kura atbrīvota no kriminālatbildības saskaņā ar 
Krimināllikuma
 
58. pantu
, — kamēr nav pagājis gads pēc
attiecīgā lēmuma stāšanās spēkā;
4) kura nosacīti atbrīvota no kriminālatbildības saskaņā ar 
Krimināllikuma
 
58.
1
 pantu
, — pirms pārbaudes laika
beigām;
5) kura atbrīvota no soda saskaņā ar 
Krimināllikuma
 
59. pantu
, — kamēr nav pagājis gads pēc nolēmuma par
atbrīvošanu no soda stāšanās spēkā;
6) kura kriminālprocesā atzīta par aizdomās turēto nozieguma izdarīšanā;
7) kura administratīvi sodīta par alkohola, narkotisko, psihotropo, toksisko vai citu apreibinošo vielu ietekmē
izdarītiem pārkāpumiem, par atteikšanos no medicīniskās pārbaudes alkohola koncentrācijas noteikšanai, no
narkotisko vai citu apreibinošo vielu ietekmes pārbaudes, par sīko huligānismu, par maznozīmīga miesas
bojājuma tīšu nodarīšanu vai par ļaunprātīgu nepakļaušanos policijas darbinieka, robežsarga, zemessarga vai
karavīra likumīgajam rīkojumam vai prasībai, — kamēr nav pagājis gads pēc administratīvā soda izpildes;
8) kurai par pārkāpumiem ieroču un munīcijas aprites jomā ierobežotas (atņemtas uz laiku) ieroču iegādāšanās,
glabāšanas vai nēsāšanas tiesības vai tiesības nodarboties ar komercdarbību ieroču aprites jomā, — pirms
tiesību ierobežojuma termiņa beigām;
9) par kuru Valsts policijai ir pamatotas ziņas, ka tā ieroci var pielietot ļaunprātīgi, apdraudēt sevi, sabiedrisko
kārtību vai drošību;
10) par kuru Valsts policijai vai valsts drošības iestādēm ir ziņas, kas apliecina šīs personas piederību pie
aizliegta militarizēta vai bruņota grupējuma, biedrības, nodibinājuma, politiskās partijas vai politisko partiju
apvienības;
11) kurai diagnosticēti psihiski traucējumi, alkohola, narkotisko, psihotropo vai toksisko vielu atkarība vai
uzvedības traucējumi, kas dod pamatu apšaubīt tās spēju ievērot ieroču aprites nosacījumus;
12) kura fizisku trūkumu dēļ nav spējīga lietot šaujamieroci vai lielas enerģijas pneimatisko ieroci;
13) kurai nav deklarētas (reģistrētas) dzīvesvietas;
14) kuras norādītajā ieroča glabāšanas adresē nav nodrošināti ieroču apriti reglamentējošos normatīvajos aktos
noteiktie ieroča glabāšanas apstākļi;
15) kura minējusi nepamatotus ieroča iegādāšanās iemeslus;
16) kura neatbilst šā likuma 
14. panta
 nosacījumiem.
24. pants. Ieroča atļauju anulēšana, to darbības apturēšana un darbības atjaunošana
(1) Valsts policija anulē ieroča atļaujas vai nepagarina to derīguma termiņu, ja:
1) uz personu attiecas šā likuma 
23. panta
 1., 3., 4., 5., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15. un 16. punktā
minētie aizliegumi;
2) persona neatbilst šā likuma 
27. panta
 pirmajā daļā minētajām medicīniskajām pretindikācijām;
3) personai atņemtas medīšanas tiesības vai tās mednieka apliecība atzīta par nederīgu (medību šaujamieroča
iegādāšanās atļauja un glabāšanas atļauja);
18
/
50
4) atļaujas saņemšanai sniegtas nepatiesas ziņas vai iesniegti nederīgi dokumenti;
5) fiziskā persona administratīvi sodīta par A kategorijas garstobra šaujamieročiem paredzēto magazīnu, kas
pārsniedz 10 patronu ietilpību, vai A kategorijas īsstobra šaujamieročiem paredzēto magazīnu, kas pārsniedz 20
patronu ietilpību, aprites noteikumu pārkāpšanu;
6) juridisko personu, kurai reģistrēti ieroči, likvidē vai tās darbību aptur;
7) fiziskā vai juridiskā persona, kurai reģistrēti šaujamieroči vai lielas enerģijas pneimatiskie ieroči, atsakās
uzrādīt valsts iestādes amatpersonai, kuras kompetencē ietilpst ieroču aprites kontrole, ieročus, munīciju un
attiecīgo ieroča atļauju, izvairās vai citādi traucē Valsts policijas amatpersonai pārbaudīt šaujamieroču,
munīcijas un to sastāvdaļu vai lielas enerģijas pneimatisko ieroču glabāšanas apstākļus ieroču atļaujā
norādītajā adresē;
8) to nosaka tiesas nolēmums;
9) šā likuma 
94. panta
 pirmajā daļā minētā valsts vai pašvaldības institūcija informē Valsts policiju par to, ka ir
zudis tiesiskais pamats šīs iestādes īpašumā esošo ieroču nodošanai lietošanā sporta federācijai;
10) ieroča īpašnieks, nododot šā likuma 
14. panta
 otrajā daļā minētajai personai šaujamieroci, nav nodrošinājis
drošības prasību un medības reglamentējošo normatīvo aktu prasību ievērošanu.
(2) Valsts policija aptur ieroča atļaujas darbību personai, kura kriminālprocesā atzīta par aizdomās turēto
nozieguma izdarīšanā, vai personai, kura kriminālprocesā saukta pie kriminālatbildības par noziedzīga nodarījuma
izdarīšanu (apsūdzētais).
(3) Ja attiecībā uz personu, kurai apturēta ieroča atļaujas darbība, tiek pieņemts lēmums par kriminālprocesa
izbeigšanu uz reabilitējoša pamata vai stājas spēkā attaisnojošs tiesas spriedums, Valsts policija, pamatojoties uz
personas iesniegumu, atjauno atļaujas darbību un atdod atļauju, ja netiek konstatēti citi ieroča atļaujas izsniegšanas
aizliegumi. Ja ieroča atļaujas derīguma termiņš beidzies, izsniedz jaunu atļauju.
(4) Ja ir saņemts 
Uzturlīdzekļu garantiju fonda likumā
 noteiktajā kārtībā pieņemts Uzturlīdzekļu garantiju fonda
administrācijas lēmums par medību, sporta, kolekcijas un pašaizsardzības šaujamieroču atļauju darbības apturēšanu,
Valsts policija veic attiecīgu ierakstu Ieroču reģistrā.
(5) Ja Uzturlīdzekļu garantiju fonda administrācija ir lēmusi par medību, sporta, kolekcijas un pašaizsardzības
šaujamieroču atļauju darbības atjaunošanu, Valsts policija uz personas iesnieguma pamata veic attiecīgu ierakstu
Ieroču reģistrā un atdod atļauju, ja netiek konstatēti citi ieroča atļaujas izsniegšanas aizliegumi. Ja ieroča atļaujas
derīguma termiņš beidzies, izsniedz jaunu atļauju.
(6) Šā panta otrā un trešā daļa piemērojama arī attiecībā uz juridiskās personas ieroču atļaujām gadījumos, kad
kriminālprocesā par aizdomās turēto vai apsūdzēto ir atzīti juridiskās personas darbinieki, kuriem saskaņā ar darba
pienākumiem pieejami ieroči un munīcija, kā arī dalībnieki, komercsabiedrības pārvaldes (pārstāvības) amatpersonas
vai vadītāji, attiecībā uz kuriem likumā paredzēti ierobežojumi.
(7) Valsts policija īsteno informācijas apmaiņu ar Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas
valsts kompetentajām iestādēm par atteiktām, apturētām vai anulētām ieroču atļaujām.
25. pants. Lēmuma pārsūdzēšana
(1) Lēmumu par atteikumu izsniegt šaujamieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu vai lielas enerģijas pneimatiskā
ieroča atļauju, lēmumu par atļaujas darbības apturēšanu vai lēmumu par atļaujas anulēšanu fiziskā un juridiskā
persona var apstrīdēt un pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(2) Lēmuma par atļaujas darbības apturēšanu vai lēmuma par atļaujas anulēšanu apstrīdēšana un pārsūdzēšana
neaptur tā darbību.
26. pants. Ieroču atļauju, ieroču un to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas nodošana Valsts
policijai
(1) Ja šaujamieroča vai lielas enerģijas pneimatiskā ieroča atļauju anulē, aptur tās darbību vai ieroča atļaujas
19
/
50
derīguma termiņš nav pagarināts, ieroci, munīciju, šaujampulveri un šaujamieroča maināmās būtiskās sastāvdaļas
piecu darbdienu laikā pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas nodod Valsts policijai.
(2) Ja lēmumu par medību, sporta, kolekcijas un pašaizsardzības šaujamieroča atļaujas apturēšanu ir pieņēmusi
Uzturlīdzekļu garantiju fonda administrācija, šaujamieroci, munīciju, šaujampulveri un šaujamieroča maināmās
būtiskās sastāvdaļas piecu darbdienu laikā pēc lēmuma paziņošanas nodod Valsts policijai.
(3) Nododot šā panta pirmajā un otrajā daļā minētos priekšmetus, persona nodod Valsts policijai arī attiecīgo ieroča
atļauju.
V nodaļa
Veselības un kvalifikācijas pārbaudes, praktiskais eksāmens šaušanā ar
garstobra—vītņstobra medību šaujamieroci
27. pants. Veselības pārbaude personai, kas glabā (nēsā) ieročus un veic darbu ar ieročiem
(1) Veselības pārbaudi veic, lai izvērtētu fiziskās personas veselības stāvokļa atbilstību ieroču glabāšanai
(nēsāšanai) vai darbam ar ieročiem un noteiktu, vai personai nav diagnosticēti psihiski traucējumi, alkohola, narkotisko,
psihotropo vai toksisko vielu atkarība, uzvedības traucējumi, fiziski trūkumi, kuru dēļ persona nav spējīga lietot
šaujamieroci vai lielas enerģijas pneimatisko ieroci (turpmāk — medicīniskās pretindikācijas).
(2) Pirmreizējo veselības pārbaudi veic:
1) fiziskajām personām, kuras vēlas saņemt ieroča atļauju vai šaušanas instruktora vai šaušanas trenera
sertifikātu;
2) to juridisko personu dalībniekiem un vadītājiem, kuri vēlas saņemt ieroča iegādāšanās atļauju un kuri
saņēmuši ieroča glabāšanas atļauju vai ieroču kolekcijas atļauju, kā arī minēto juridisko personu darbiniekiem,
kuriem saskaņā ar darba pienākumiem pieejami ieroči, munīcija vai to sastāvdaļas;
3) to komersantu dalībniekiem un vadītājiem, kuri vēlas saņemt vai ir saņēmuši speciālo atļauju (licenci)
komercdarbībai ar ieročiem, munīciju vai speciālajiem līdzekļiem, kā arī šo komersantu darbiniekiem, kuriem
saskaņā ar darba pienākumiem pieejami ieroči, munīcija un to sastāvdaļas vai speciālie līdzekļi.
(3) Kārtējo veselības pārbaudi personām, kuras saņēmušas ieroča glabāšanas atļauju, nēsāšanas atļauju vai ieroču
kolekcijas atļauju, atļauju darbam ar ieročiem vai šaušanas instruktora vai šaušanas trenera sertifikātu, veic ik pēc
viena līdz pieciem gadiem atkarībā no personas veselības stāvokļa.
(4) Uz pirmstermiņa veselības pārbaudi šā panta trešajā daļā minētās personas ir tiesīga nosūtīt ārstniecības
persona vai Valsts policija, ja radušās pamatotas aizdomas, ka attiecīgajai personai ir medicīniskās pretindikācijas
ieroču glabāšanai (nēsāšanai) vai darbam ar ieročiem.
(5) Ārstniecības iestāde ziņas par personas veselības stāvokļa atbilstību ieroču glabāšanai (nēsāšanai) vai darbam
ar ieročiem ievada Ieroču reģistrā un Licenču un sertifikātu reģistrā.
(6) Ministru kabinets nosaka:
1) medicīniskās pretindikācijas ieroču glabāšanai (nēsāšanai) un darbam ar ieročiem, kārtību, kādā tiek veiktas
veselības pārbaudes, kā arī kārtību, kādā nosakāms kārtējās veselības pārbaudes termiņš;
2) prasības un kārtību, kādā persona nosūtāma uz pirmstermiņa veselības pārbaudi;
3) informācijas apjomu un kārtību, kādā ārstniecības iestādes iekļauj Ieroču reģistrā un Licenču un sertifikātu
reģistrā ziņas par personas veselības stāvokļa atbilstību ieroču glabāšanai (nēsāšanai) un darbam ar ieročiem.
(7) Lēmumu par medicīnisko pretindikāciju esību persona var apstrīdēt mēneša laikā no tā spēkā stāšanās dienas,
iesniedzot attiecīgu iesniegumu Veselības inspekcijai. Veselības inspekcijas lēmumu mēneša laikā var pārsūdzēt
tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
20
/
50
(8) Veselības inspekcija informē ārstniecības iestādi, kuras lēmums apstrīdēts Veselības inspekcijā, par pieņemto
galīgo lēmumu attiecībā uz personas medicīniskajām pretindikācijām.
28. pants. Kvalifikācijas pārbaudījums pirms pirmreizējas šaujamieroča iegādes
(1) Pirms šaujamieroča (izņemot medību šaujamieroci) vai lielas enerģijas pneimatiskā ieroča pirmreizējas iegādes
fiziskā persona nokārto kvalifikācijas pārbaudījumu par ieroču un munīcijas aprites kārtību un apliecina prasmi rīkoties
ar ieroci. Kvalifikācijas pārbaudījuma saturu un norises kārtību nosaka Ministru kabinets.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto kvalifikācijas pārbaudījumu atkārtoti kārto personas, kurām ieroča (izņemot
medību šaujamieroci) glabāšanas atļauja vai nēsāšanas atļauja anulēta par ieroča vai munīcijas iegādāšanās,
reģistrēšanas, glabāšanas, nēsāšanas, pārvadāšanas vai realizēšanas noteikumu pārkāpumiem.
(3) Par kvalifikācijas pārbaudījuma kārtošanu, kā arī par kvalifikācijas pārbaudījuma apliecības dublikāta
izsniegšanu maksājama valsts nodeva. Valsts nodevas apmēru un maksāšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(4) Valsts policija reģistrē Licenču un sertifikātu reģistrā ziņas par personām, kuras nokārtojušas šā panta pirmajā
un otrajā daļā minēto kvalifikācijas pārbaudījumu.
29. pants. Praktiskais eksāmens šaušanā ar garstobra—vītņstobra medību šaujamieroci
(1) Pirms pirmreizējas garstobra—vītņstobra medību šaujamieroča iegādāšanās fiziskā persona Valsts meža
dienestā kārto praktisko eksāmenu šaušanā ar garstobra—vītņstobra medību šaujamieroci.
(2) Valsts meža dienests reģistrē Licenču un sertifikātu reģistrā ziņas par personām, kuras nokārtojušas šā panta
pirmajā daļā minēto praktisko eksāmenu.
VI nodaļa
Personiskais apbalvojuma ierocis
30. pants. Personiskā apbalvojuma ieroča piešķiršana
(1) Valsts prezidentam un Ministru prezidentam ir tiesības par īpašiem nopelniem Latvijas labā piešķirt fiziskajai
personai personisko apbalvojuma ieroci, ievērojot šā likuma 
14. panta
 nosacījumus.
(2) Aizsardzības ministram, iekšlietu ministram, tieslietu ministram, finanšu ministram un valsts drošības iestādes
vadītājam ir tiesības par priekšzīmīgu dienesta vai darba pienākumu pildīšanu apbalvot darbiniekus ar personiskajiem
apbalvojuma ieročiem, ievērojot šā likuma 
14. panta
 nosacījumus.
(3) Par personiskajiem apbalvojuma ieročiem var būt B, C un D kategorijas ieroči un aukstie ieroči.
(4) Pirms personiskā apbalvojuma — vītņstobra šaujamieroča — piešķiršanas šā panta pirmajā un otrajā daļā
minētās institūcijas vai personas nodrošina kontrolšāvienu izdarīšanu no attiecīgā šaujamieroča Valsts policijā.
(5) Ja šā panta otrajā daļā minētās iestādes un personas vēlas pasniegt apbalvojumā dezaktivētu ieroci, šo iestāžu
vai personu pārstāvamās iestādes ir tiesīgas dezaktivēt ieroci atbilstoši regulas 
2015/2403
 prasībām, lai saņemtu
Valsts policijas izsniegtu apliecinājumu par attiecīgā ieroča dezaktivēšanu.
31. pants. Paziņošanas un personiskā apbalvojuma ieroča reģistrēšanas pienākums
(1) Šā likuma 
30. panta
 pirmajā un otrajā daļā minētās institūcijas vai personas piecu darbdienu laikā pēc lēmuma
pieņemšanas informē Valsts policiju par personas apbalvošanu ar B, C vai D kategorijas ieroci.
(2) Apbalvotajai personai ir pienākums 10 darbdienu laikā pēc apbalvošanas dienas personisko apbalvojumu — B,
C vai D kategorijas ieroci — reģistrēt Valsts policijā un saņemt attiecīgo ieroča atļauju.
(3) Personiskā apbalvojuma ieroča īpašniekam Valsts policija izsniedz ieroča glabāšanas atļauju vai nēsāšanas
21
/
50
atļauju.
VII nodaļa
Ieroču un munīcijas kolekcijas
32. pants. Valsts, pašvaldību un privāto muzeju ieroču kolekcijas
(1) Valsts, pašvaldību un privātie muzeji šaušanai derīgu A, B un C kategorijas šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu
un D kategorijas lielas enerģijas pneimatisko ieroču kolekcijas ārpus ieroču kolekcijas atļaujā norādītās kolekcijas
glabāšanas un izstādes vai ekspozīcijas vietas var izstādīt vai eksponēt citā muzejā, saņemot Valsts policijā
pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju.
(2) Valsts, pašvaldību un privātie muzeji šaušanai derīgu šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas
pneimatisko ieroču kolekcijas pārvadāšanai Latvijas teritorijā nodrošina bruņotu apsardzi, izmantojot darbiniekus,
kuriem ir apsardzes sertifikāts, vai noslēdzot attiecīgu līgumu ar apsardzes komersantu, ja pārvadājamo šaujamieroču,
to būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas pneimatisko ieroču kopējais skaits ir lielāks par 10 vienībām.
(3) Prasības valsts, pašvaldību un privāto muzeju šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas
pneimatisko ieroču kolekcijas glabātavai un izstādes telpai nosaka Ministru kabinets.
33. pants. Fiziskās personas šaujamieroču kolekcija
(1) Latvijas pilsonim, citas Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonim,
kā arī pastāvīgās uzturēšanās atļauju Latvijas Republikā saņēmušai personai, kura sasniegusi 21 gada vecumu, ja uz
to neattiecas šā likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi (izņemot tā 12. punktā minēto aizliegumu), ir tiesības ar Valsts
policijas atļauju veidot kolekcijai klasificētu A, B un C kategorijas šaušanai derīgu šaujamieroču, to maināmo būtisko
sastāvdaļu un D kategorijas lielas enerģijas pneimatisko ieroču kolekciju.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajām personām aizliegts veidot A, B un C kategorijas šaušanai derīgu
šaujamieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un D kategorijas lielas enerģijas pneimatisko ieroču kolekcijas
publiskās izstādes vai ekspozīcijas, kā arī izmantot un pielietot kolekcijā esošus šaujamieročus un to maināmās
būtiskās sastāvdaļas.
(3) Fiziskās personas šaušanai derīgu šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas pneimatisko ieroču
kolekcijas pārvadāšanai Latvijas teritorijā nodrošina bruņotu apsardzi, noslēdzot attiecīgu līgumu ar apsardzes
komersantu, ja pārvadājamo šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas pneimatisko ieroču kopējais skaits
ir lielāks par 10 vienībām.
(4) Prasības fiziskās personas šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas pneimatisko ieroču
kolekcijas glabātavai, kā arī prasības šaujamieroču kolekcijas reģistra izveidei un uzturēšanai nosaka Ministru
kabinets.
34. pants. Valsts nozīmes ieroču un munīcijas kolekcijas
(1) Valsts policija veido valsts nozīmes ieroču un munīcijas kolekciju dienesta lietošanai.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā veido:
1) ieroču kolekciju salīdzinošās izpētes vajadzībām, ieskaitot pašizgatavotus, nelikumīgi pārveidotus un
aizliegtus ieročus;
2) to Latvijā reģistrēto vītņstobra šaujamieroču (izņemot Nacionālo bruņoto spēku šaujamieročus) ložu un čaulu
kontrolkolekciju, kuru kalibrs nav lielāks par 12,7 milimetriem (0,5 collām);
3) Latvijā klasificētu un neklasificētu šaujamieroču, to sastāvdaļu un munīcijas paraugu kolekciju.
(3) Nacionālie bruņotie spēki un Latvijas Kara muzejs veido Latvijā klasificētu un neklasificētu ieroču un to
sastāvdaļu, munīcijas un speciālo līdzekļu kolekcijas, kā arī veic to apriti atbilstoši šo institūciju darbību
22
/
50
reglamentējošiem normatīvajiem aktiem.
VIII nodaļa
A, B, C un D kategorijas ieroču, to būtisko sastāvdaļu un munīcijas aprites
speciālie nosacījumi fiziskajām personām
35. pants. Ieroču, to būtisko sastāvdaļu un munīcijas iegāde, reģistrēšana, glabāšana, pārvadāšana un
pārsūtīšana
(1) Fiziskā persona piecu darbdienu laikā pēc šaujamieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas
pneimatiskā ieroča iegādāšanās vai ievešanas Latvijā reģistrē to Valsts policijā.
(2) Fiziskā persona ieroča atļaujā norādīto šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju un tās
sastāvdaļas, kā arī lielas enerģijas pneimatisko ieroci glabā ieroča atļaujā norādītajā adresē slēgtā metāla seifā,
metāla skapī (metāla kastē) vai rūpnieciski ražotā speciāli šaujamieroča glabāšanai paredzētā cita materiāla seifā,
nodrošinot tādus glabāšanas apstākļus, kas nepieļauj nejaušu ieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu, munīcijas un
tās sastāvdaļu nokļūšanu nepiederošu personu rokās.
(3) Fiziskajai personai ir tiesības nodot šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju un
šaujampulveri, lielas enerģijas pneimatiskos ieročus uz laiku glabāšanā ieroču glabātavās juridiskajām personām,
kuras saņēmušas ieroču glabāšanas atļauju, vai nodot ieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju un
šaujampulveri, lielas enerģijas pneimatiskos ieročus uz laiku glabāšanā Valsts policijai par maksu saskaņā ar Valsts
policijas sniegto maksas pakalpojumu cenrādi.
(4) Fiziskajai personai, kurai šaujamieroči vai lielas enerģijas pneimatiskie ieroči reģistrēti medībām vai sportam,
īstenojot ar medībām vai sportu saistītās aktivitātes, ir tiesības īslaicīgi glabāt šaujamieroci, tā maināmās būtiskās
sastāvdaļas un munīciju ārpus glabāšanas atļaujā norādītās glabāšanas vietas, nodrošinot tādus glabāšanas
apstākļus, kas nepieļauj, ka kāds no minētajiem priekšmetiem tiek nozaudēts vai to iegūst cita persona.
(5) Fiziskajai personai, kurai šaujamieroči reģistrēti medībām vai sportam, ir tiesības iegādāties medību un sporta
šaujamieroču patronu komplektēšanai atbilstošas rūpnieciski ražotas patronu sastāvdaļas un glabāt tās ieroču
glabāšanas atļaujā norādītajā šaujamieroča glabāšanas vietā.
(6) Fiziskajai personai, kurai šaujamieroči reģistrēti medībām vai sportam, ir tiesības ar Valsts policijas izsniegtu
ieroču glabāšanas atļauju iegādāties līdz trim kilogramiem šaujampulvera, pārvadāt to pēc iegādes uz glabāšanas vietu
un glabāt ieroču glabāšanas atļaujā norādītajā šaujamieroča glabāšanas vietā slēgtā metāla seifā, metāla skapī
(metāla kastē) vai rūpnieciski ražotā speciāli šaujamieroča glabāšanai paredzētā cita materiāla seifā.
(7) Fiziskajai personai, kurai A kategorijas šaujamieroči reģistrēti sportam, ir tiesības ar Valsts policijas izsniegtu
ieroču glabāšanas atļauju iegādāties tiem paredzētas A kategorijas garstobra—vītņstobra šaujamieroču magazīnas,
kas pārsniedz 10 patronu ietilpību, kā arī A kategorijas īsstobra šaujamieroču magazīnas, kas pārsniedz 20 patronu
ietilpību.
(8) Nosacījumus un kārtību, kādā fiziskās personas iegādājas, reģistrē, glabā, pārvadā un pārsūta šaujamieroci, tā
maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju un lielas enerģijas pneimatisko ieroci, nosaka Ministru kabinets.
36. pants. Ieroču un munīcijas nēsāšana
(1) Fiziskajai personai, kurai izsniegta ieroča nēsāšanas atļauja B kategorijas īsstobra šaujamieročiem, ir aizliegts:
1) vienlaikus nēsāt vairāk nekā divus šaujamieročus un vairāk nekā 40 katram šaujamierocim paredzētas
patronas;
2) nēsāt pistoli ar patronu patrontelpā;
3) vienlaikus katrai pistolei nēsāt vairāk nekā vienu pielādētu rezerves magazīnu vai katram revolverim — vienu
pielādētu rezerves cilindru.
(2) Fiziskā persona, kurai izsniegta ieroča nēsāšanas atļauja, tajā norādīto īsstobra šaujamieroci un munīciju nēsā
23
/
50
speciālā kabatā (makstī) tā, lai ierocis nevar izkrist un nepiesaista citu personu uzmanību, nodrošinot, lai šis ierocis
nejauši nenonāk nepiederošas personas rokās. Nēsājot šaujamieroci un tā munīciju, līdzi jābūt attiecīgai ieroča
nēsāšanas atļaujai.
(3) Ja, nēsājot šaujamieroci un tā munīciju, ieroča īpašniekam nepieciešams izmantot īslaicīgas apmešanās vietu,
šaujamieroci un munīciju glabā slēgtā seifā vai metāla skapī (metāla kastē), nodrošinot tādus glabāšanas apstākļus,
kas nepieļauj ieroča vai munīcijas nejaušu nokļūšanu nepiederošu personu rokās, vai šajā likumā minētajā kārtībā
nodod glabāšanā uz īslaicīgās apmešanās laiku juridiskās personas ieroču glabātavā.
(4) Nēsājot šaujamieroci, to atļauts izvilkt no speciālās kabatas (maksts) un sagatavot šaušanai, ja ir pamats
uzskatīt, ka konkrētajā situācijā iestāsies vai ir iestājušies šajā likumā noteiktie šaujamieroča izmantošanas vai
pielietošanas nosacījumi.
37. pants. Ieroču remonts
(1) Lai nomainītu šaujamieroča būtiskās sastāvdaļas, fiziskā persona nodod to ieroču komersantam, kas saņēmis
speciālo atļauju (licenci) šaujamieroču izgatavošanai vai remontam.
(2) Nosacījumus un kārtību, kādā fiziskās personas nodod šaujamieroci vai lielas enerģijas pneimatisko ieroci
remontā, nosaka Ministru kabinets.
38. pants. Ieroču realizēšana
(1) Fiziskajai personai ir tiesības realizēt savā īpašumā esošo rūpnieciski ražoto pašaizsardzības, medību vai
sporta šaujamieroča munīciju citām fiziskajām personām, kurām ir attiecīgo šaujamieroču glabāšanas atļauja vai
nēsāšanas atļauja, ja šādai realizēšanai nav komerciāla rakstura.
(2) Nosacījumus un kārtību, kādā fiziskās personas realizē šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas, kā arī
lielas enerģijas pneimatisko ieroci un munīciju, nosaka Ministru kabinets.
39. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas mantošana un dāvināšana
(1) Personu īpašumā esošos ieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju manto saskaņā ar 
Civillikumu
un šo likumu.
(2) Personu īpašumā esošos šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju vai lielas enerģijas
pneimatiskos ieročus var saņemt mantojumā vai dāvinājumā tikai persona, kurai ir attiecīgo ieroču iegādāšanās atļauja.
Mantotos vai dāvinātos šaujamieročus un lielas enerģijas pneimatiskos ieročus piecu darbdienu laikā pēc mantojuma
vai dāvinājuma saņemšanas dienas reģistrē Valsts policijā.
(3) Ja šaujamieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu, munīcijas vai lielas enerģijas pneimatiskā ieroča mantinieks
nevar vai nevēlas saņemt attiecīgā ieroča iegādāšanās atļauju, šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas,
munīciju vai lielas enerģijas pneimatisko ieroci saskaņā ar mantinieka iesniegumu viņa labā realizē ar tāda ieroču
komersanta starpniecību, kurš saņēmis speciālo atļauju (licenci) šaujamieroču, lielas enerģijas pneimatisko ieroču un
munīcijas realizēšanai, vai Valsts policijā pārreģistrē citai personai, kura ir saņēmusi ieroča iegādāšanās atļauju, vai arī
to dezaktivē vai iznīcina.
IX nodaļa
A, B, C un D kategorijas ieroču, to sastāvdaļu un munīcijas aprites speciālie
nosacījumi juridiskajām personām
40. pants. Ieroču un munīcijas iegādāšanās un reģistrācija
(1) Pirms ieroča iegādāšanās atļaujas saņemšanas juridiskās personas vadītājs nodrošina ieroču glabātavas
ierīkošanu un norīko par ieroču un munīcijas iegādi, glabāšanu, uzskaiti un izsniegšanu atbildīgo personu.
(2) Juridiskā persona piecu darbdienu laikā pēc šaujamieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu, kā arī lielas
24
/
50
enerģijas pneimatiskā ieroča iegādāšanās vai piecu darbdienu laikā pēc attiecīgā šaujamieroča ievešanas Latvijā
reģistrē to Valsts policijā.
(3) Nosacījumus un kārtību, kādā juridiskās personas iegādājas un reģistrē šaujamieroci, tā maināmās būtiskās
sastāvdaļas, kā arī lielas enerģijas pneimatisko ieroci, nosaka Ministru kabinets.
41. pants. Ieroču un munīcijas glabāšana, pārvadāšana un pārsūtīšana
(1) Juridiskā persona ieroča atļaujā norādīto šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju un lielas
enerģijas pneimatisko ieroci glabā ieroča atļaujā norādītajā adresē normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā ierīkotā ieroču
glabātavā, nodrošinot tādus glabāšanas apstākļus, kas nepieļauj nejaušu ieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu un
munīcijas nokļūšanu nepiederošu personu rokās.
(2) Sporta federācijām un to kolektīvajiem biedriem, kā arī juridiskajām personām, kuras saņēmušas atļauju
savvaļas sugu dzīvnieku turēšanai savā īpašumā vai valdījumā esošajās iežogotajās platībās, ir tiesības, informējot
Valsts policiju, uz laiku pieņemt glabāšanā sportistu un mednieku personiskos šaujamieročus, to maināmās būtiskās
sastāvdaļas, munīciju un lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, ja tās ir ierīkojušas ieroču glabātavu un saņēmušas
Valsts policijas izsniegtu ieroču glabāšanas atļauju.
(3) Nosacījumus un kārtību, kādā juridiskās personas pieņem glabāšanā, glabā, pārvadā un pārsūta šaujamieroci,
tā maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju un lielas enerģijas pneimatisko ieroci, kā arī prasības ieroču glabātavām
nosaka Ministru kabinets.
42. pants. Ieroču un munīcijas izsniegšana darba vajadzībām, sportam, medībām, darbībai kultūras jomā
un vēstures notikumu atveidošanai
(1) Apsardzes komersantam un iekšējās drošības dienestam ir tiesības ieroču glabāšanas atļaujā norādītos
šaujamieročus un munīciju izsniegt apsardzes darbiniekiem darba pienākumu pildīšanai, ja viņi ir saņēmuši ieroča
nēsāšanas atļauju darba vajadzībām. Šaujamieroci un munīciju darba vajadzībām izsniedz tikai uz darba pienākumu
pildīšanas laiku.
(2) Sporta federācijām, to kolektīvajiem biedriem un juridiskajām personām, kuras saņēmušas atļauju šautuves
darbībai, ir tiesības Valsts policijā reģistrētos šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju izsniegt
izmantošanai treniņšaušanā un šaušanas sporta sacensībās sertificēta trenera vai instruktora uzraudzībā.
(3) Juridiskajām personām, kuras saņēmušas atļauju savvaļas sugu dzīvnieku turēšanai savā īpašumā vai valdījumā
esošajās iežogotajās platībās, ir tiesības tām reģistrētos medību šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas
un munīciju, nodrošinot ieroča un munīcijas aprites noteikumu ievērošanu, izsniegt fiziskajai personai, kurai ir
kompetentās institūcijas izsniegta attiecīgas kategorijas medību šaujamieroča glabāšanas atļauja, lai šo medību
šaujamieroci izmantotu medībām pielīdzināmās darbībās iežogotās platībās un medībās ārpus tām. Šādās medībās
vai medībām pielīdzināmās darbībās piedalās medību šaujamieroci izsniegušās juridiskās personas darbinieks, kurš ir
saņēmis atļauju darbam ar ieročiem un uzrauga ieroča un munīcijas apriti reglamentējošo normatīvo aktu ievērošanu.
(4) Juridiskajām personām ir tiesības dzīvnieku īslaicīgai iemidzināšanai, paralizēšanai vai nogalināšanai
paredzētos šaujamieročus, munīciju un lielas enerģijas pneimatiskos ieročus izsniegt darba pienākumu pildīšanai tiem
darbiniekiem, kuriem ir Valsts policijas izsniegta ieroča glabāšanas atļauja vai nēsāšanas atļauja. Šie nosacījumi
attiecas arī uz individuālā darba veicējiem.
(5) Juridiskajām personām, kuras īsteno savu profesionālo darbību kultūras jomā, ir tiesības ieroču glabāšanas
atļaujā norādītos salūtieročus (akustiskos ieročus) un munīciju, gāzes ieročus un signālieročus un tiem paredzētās
salūtpatronas, kā arī pirotehnisko signālmunīciju izsniegt darbiniekiem darba pienākumu pildīšanai juridiskās personas
noteiktās atbildīgās personas uzraudzībā. Minētos ieročus un munīciju darba vajadzībām izsniedz tikai uz darba
pienākumu pildīšanas laiku.
(6) Biedrībām, kas īsteno vēstures notikumu atveidošanu, ir tiesības ieroču glabāšanas atļaujā norādītos
salūtieročus (akustiskos ieročus) un munīciju, gāzes ieročus un signālieročus un tiem paredzētās salūtpatronas, kā arī
pirotehnisko signālmunīciju izsniegt biedriem tikai uz vēstures notikumu atveidošanas treniņu laiku vai pasākumu laiku
biedrības norīkotās atbildīgās personas uzraudzībā.
(7) Nosacījumus un kārtību, kādā šajā pantā minētās personas izsniedz fiziskajām personām ieročus, to
sastāvdaļas un munīciju darba vajadzībām, sportam un medībām, profesionālajai darbībai kultūras jomā un vēstures
notikumu atveidošanai, nosaka Ministru kabinets.
25
/
50
43. pants. Šaujamieroču nodošana remontam
(1) Lai nomainītu šaujamieroča būtiskās sastāvdaļas, juridiskā persona nodod to ieroču komersantam, kas
saņēmis speciālo atļauju (licenci) šaujamieroču remontam.
(2) Nosacījumus un kārtību, kādā juridiskās personas nodod šaujamieroci remontam, nosaka Ministru kabinets.
44. pants. Ieroču un munīcijas realizēšana
Nosacījumus un kārtību, kādā juridiskās personas realizē šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas,
munīciju un lielas enerģijas pneimatisko ieroci, nosaka Ministru kabinets.
45. pants. Juridisko personu tiesības noteikt ieroču un speciālo līdzekļu nēsāšanas ierobežojumus
 
savās
telpās vai teritorijā
(1) Juridiskajām personām ir tiesības pēc saskaņošanas ar Valsts policiju noteikt fiziskajām personām
šaujamieroču nēsāšanas ierobežojumus savās telpās vai teritorijā, ierīkot ieroču glabātavas un minēto vietu
apmeklējuma laikā pieņemt glabāšanā šaujamieročus un munīciju, ja darbinieki, kuri saskaņā ar darba pienākumiem ir
atbildīgi par šaujamieroču un munīcijas glabāšanu, atbilst šā likuma 
14. panta
 desmitās daļas nosacījumiem, turklāt
uz viņiem neattiecas šā likuma 
23. pantā
 minētie aizliegumi un to apliecina Valsts policija.
(2) Juridiskajām personām ir tiesības bez saskaņošanas ar Valsts policiju noteikt fiziskajām personām gāzes
ieroču un signālieroču, auksto ieroču un speciālo līdzekļu nēsāšanas ierobežojumus savās telpās vai teritorijā, nosakot
pienākumu fiziskajām personām nodot gāzes ieročus un signālieročus, aukstos ieročus un speciālos līdzekļus uz
apmeklējuma laiku juridiskās personas darbiniekam, kas saskaņā ar darba pienākumiem ir atbildīgs par gāzes ieroču
un signālieroču, auksto ieroču un speciālo līdzekļu glabāšanu. Juridiskās personas gāzes ieroču un signālieroču,
auksto ieroču un speciālo līdzekļu glabāšanas vietai jābūt ierīkotai tādā veidā, kas nepieļauj nejaušu ieroča, tā būtisko
sastāvdaļu un munīcijas nokļūšanu nepiederošu personu rokās.
X nodaļa
A, B, C un D kategorijas ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas
ievešana Latvijā, izvešana no Latvijas, kā arī iegāde un realizēšana Eiropas
Savienības dalībvalstīs vai Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, vai trešās
valstīs
46. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas izvešana uz laiku no Latvijas uz Eiropas
Savienības dalībvalstīm un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm
(1) Personas var pārvadāt un pārsūtīt uz citu Eiropas Savienības dalībvalsti vai Eiropas Ekonomikas zonas valsti:
1) Eiropas šaujamieroču apliecībā ierakstītus sportam klasificētus A kategorijas šaujamieročus un to maināmās
būtiskās sastāvdaļas, ja ir pamatojums ieroču ievešanai attiecīgajā galamērķa valstī treniņšaušanai vai šaušanai
sporta sacensībās, kā arī A kategorijas garstobra—vītņstobra šaujamieroču munīciju un magazīnas, kas
pārsniedz 10 patronu ietilpību, vai A kategorijas īsstobra šaujamieroču munīciju un magazīnas, kas pārsniedz
20 patronu ietilpību, ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība;
2) A kategorijas automātiskas darbības salūtieročus (akustiskos ieročus) un salūtpatronas, ja saņemts Eiropas
Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes iepriekšējās piekrišanas
dokuments šaujamieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un ir Valsts policijas atļauja šaujamieroču
pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība;
3) Eiropas šaujamieroču apliecībā ierakstītus sportam klasificētus B kategorijas šaujamieročus, to maināmās
būtiskās sastāvdaļas, ja ir pamatojums ieroču ievešanai attiecīgajā galamērķa valstī treniņšaušanai vai šaušanai
sporta sacensībās, kā arī šo šaujamieroču munīciju, ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība;
4) medībām klasificētus B kategorijas šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un patronas, ja
26
/
50
saņemts Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes
iepriekšējās piekrišanas dokuments šaujamieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un ir Valsts
policijas atļauja šaujamieroču pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība;
5) B kategorijas salūtieročus (akustiskos ieročus) un salūtpatronas, ja saņemts Eiropas Savienības dalībvalsts
vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes iepriekšējās piekrišanas dokuments šaujamieroču
un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un ir Valsts policijas atļauja šaujamieroču pārvadāšanai vai
pārsūtīšanai un ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība;
6) Eiropas šaujamieroču apliecībā ierakstītus sportam un medībām klasificētus C kategorijas šaujamieročus, to
maināmās būtiskās sastāvdaļas, ja ir pamatojums ieroču ievešanai attiecīgajā galamērķa valstī atbilstoši to
lietojuma veidam treniņšaušanai vai šaušanai sporta sacensībās un medībās, kā arī šo šaujamieroču munīciju,
ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība;
7) Eiropas šaujamieroču apliecībā ierakstītus C kategorijas salūtieročus (akustiskos ieročus), ja ir pamatojums
ieroču ievešanai attiecīgajā galamērķa valstī izmantošanai profesionālai darbībai kultūras jomā vai vēsturisku
notikumu atveidošanai, kā arī šo ieroču salūtpatronas, ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība;
8) D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus un munīciju, ja saņemts Eiropas Savienības dalībvalsts
vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes iepriekšējās piekrišanas dokuments ieroču un
munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un ir Valsts policijas atļauja šaujamieroču pārvadāšanai vai pārsūtīšanai
un ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība.
(2) Valsts policija par katru šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā izsniegto atļauju šaujamieroču pārvadāšanai vai
pārsūtīšanai informē attiecīgo Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetento iestādi.
47. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas izvešana uz laiku no Latvijas uz trešām
valstīm
Personas var uz laiku izvest no Latvijas uz trešo valsti medībām un sportam klasificētus A, B un C kategorijas
šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un patronas, kā arī D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos
ieročus un munīciju, ja saņemta trešās valsts kompetentās iestādes attiecīgā atļauja minēto ieroču, to maināmo
būtisko sastāvdaļu un munīcijas ievešanai un ir Valsts policijas atļauja ieroču pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un ja
attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība.
48. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas izvešana no Latvijas uz Eiropas
Savienības dalībvalstīm un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm, kā arī uz trešām valstīm pastāvīgai
glabāšanai vai nēsāšanai
Fiziskās personas, kuras ir saņēmušas citas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts,
vai trešās valsts pastāvīgās uzturēšanās atļauju vai pilsonību, var izvest no Latvijas uz attiecīgo valsti pastāvīgai
glabāšanai vai nēsāšanai medībām, sportam, pašaizsardzībai vai kolekcijai klasificētus šaujamieročus, to maināmās
būtiskās sastāvdaļas un patronas, kā arī D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus un to munīciju, ja
saņemta attiecīgās valsts kompetentās iestādes ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas iegādes atļauja
un ieroča ievešanas atļauja, kā arī Valsts policijas izsniegta ieroču pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauja un ja
attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība.
49. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas ievešana uz laiku Latvijā no Eiropas
Savienības dalībvalstīm un Eiropas Ekonomikas zonas valstīm
(1) Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonis un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonis, ja viņam ir Eiropas
šaujamieroču apliecība un pamatojums šaujamieroča ievešanai Latvijā vai pārvietošanai caur Latvijas teritoriju, ir tiesīgs
ievest Latvijā Eiropas šaujamieroču apliecībā norādīto A, B vai C kategorijas medību vai sporta šaujamieroci, tā
maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju vai C kategorijas salūtieroci (akustisko ieroci) profesionālai darbībai
kultūras jomā vai vēsturisku notikumu atveidošanai un tā munīciju, kā arī sportam klasificētam A kategorijas garstobra
—vītņstobra šaujamierocim paredzētās magazīnas, kas pārsniedz 10 patronu ietilpību, un sportam klasificētam A
kategorijas īsstobra šaujamierocim paredzētās magazīnas, kas pārsniedz 20 patronu ietilpību, minēto ieroču
maināmās būtiskās sastāvdaļas, magazīnas un munīciju, izmantot šos ieročus atbilstoši to lietojuma veidam medībās,
treniņšaušanā vai šaušanas sporta sacensībās un iegādāties ierocim atbilstošu munīciju, kā arī pārvadāt ieročus un
munīciju caur Latvijas teritoriju.
27
/
50
(2) Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonim, kas vēlas ievest Latvijā
uz laiku kultūras jomai un vēstures notikumu atveidošanai klasificētus A un B kategorijas salūtieročus (akustiskos
ieročus), medībām klasificētus B kategorijas šaujamieročus un to maināmās būtiskās sastāvdaļas, sportam un
medībām klasificētus D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, kā arī minētajiem ieročiem paredzēto
munīciju un izmantot tos atbilstoši šo ieroču lietojuma veidam kultūras jomā un vēstures notikumu atveidošanā,
medībās, treniņšaušanā vai šaušanas sporta sacensībās, ir jāsaņem Valsts policijā iepriekšējās piekrišanas
dokuments ieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai.
(3) Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonis un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonis ir tiesīgs šķērsot Latvijas
teritoriju, ja viņam līdzi ir Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts izsniegti dokumenti, kas
apliecina šaujamieroču un to munīcijas likumīgu pārvadāšanu.
(4) Valsts policija par katru šā panta otrajā daļā minētajā kārtībā izsniegto iepriekšējās piekrišanas dokumentu
ieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai informē attiecīgo Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas
Ekonomikas zonas valsts kompetento iestādi.
50. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas ievešana uz laiku Latvijā no trešām
valstīm
(1) Trešo valstu pilsoņi pēc Valsts policijas izsniegtas ieroču pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļaujas saņemšanas,
ja viņiem ir pamatots ielūgums iebraukšanai Latvijā un savas valsts kompetentās iestādes izsniegta atļauja, ir tiesīgi uz
laiku līdz trim mēnešiem ievest Latvijā:
1) sportam klasificētus B un C kategorijas šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju,
sportam klasificēta B kategorijas īsstobra šaujamieroča magazīnas, kas nepārsniedz 20 patronu ietilpību, un
sportam klasificētus D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus izmantošanai sporta sacensībās;
2) medībām klasificētus C kategorijas šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju un
medībām klasificētus D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus izmantošanai medībās;
3) C kategorijas salūtieročus (akustiskos ieročus) un munīciju, kas nepieciešama profesionālai darbībai kultūras
jomā vai vēsturisku notikumu atveidošanai.
(2) Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstu pilsoņi pēc Valsts policijas izsniegtas ieroču pārvadāšanas vai
pārsūtīšanas atļaujas saņemšanas, ja viņiem ir pamatots ielūgums iebraukšanai Latvijā un savas valsts kompetentās
iestādes izsniegta atļauja, ir tiesīgi uz laiku līdz trim mēnešiem ievest Latvijā sportam klasificētus A kategorijas
šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju izmantošanai sporta sacensībās.
(3) Trešo valstu pilsoņi, tostarp Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstu pilsoņi, pēc attiecīgās atļaujas
saņemšanas ir tiesīgi pārvadāt caur Latvijas teritoriju atļaujā norādītos ieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un
munīciju, kā arī iegādāties ierocim atbilstošu munīciju.
51. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas ievešana Latvijā no Eiropas Savienības
dalībvalstīm, Eiropas Ekonomikas zonas valstīm vai trešām valstīm pastāvīgai glabāšanai un nēsāšanai
Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonis, Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonis un trešās valsts pilsonis,
saņēmis pastāvīgās uzturēšanās atļauju Latvijas Republikā, ir tiesīgs Latvijā ievest un pastāvīgi glabāt medībām,
sportam, pašaizsardzībai vai kolekcijai klasificētus A, B un C kategorijas šaujamieročus, to maināmās būtiskās
sastāvdaļas, munīciju, nēsāt pašaizsardzībai klasificētus B kategorijas īsstobra šaujamieročus, kā arī sportam
klasificēta A kategorijas garstobra—vītņstobra šaujamieroča magazīnas, kas pārsniedz 10 patronu ietilpību, sportam
klasificēta A kategorijas īsstobra šaujamieroča magazīnas, kas pārsniedz 20 patronu ietilpību, un D kategorijas lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus un munīciju, ja Valsts policija ir izsniegusi ieroča iegādāšanās atļauju, kā arī ieroča
pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju un pēc ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas ievešanas Latvijā,
pamatojoties uz Eiropas Savienības dalībvalsts, Eiropas Ekonomikas zonas valsts vai trešās valsts kompetentās
iestādes izsniegto ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas izvešanas atļauju, Valsts policija ir izsniegusi
ieroča glabāšanas atļauju, nēsāšanas atļauju vai ieroču kolekcijas atļauju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
09.03.2020.
)
52. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas iegāde Eiropas Savienības dalībvalstīs un
Eiropas Ekonomikas zonas valstīs
28
/
50
(1) Lai Eiropas Savienības dalībvalstī vai Eiropas Ekonomikas zonas valstī iegādātos un ievestu Latvijā A, B un C
kategorijas šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju, kā arī D kategorijas lielas enerģijas
pneimatiskos ieročus, fiziskajai un juridiskajai personai ir nepieciešams Valsts policijā saņemt ieroču iegādāšanās
atļauju un iepriekšējās piekrišanas dokumentu ieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai, kā arī attiecīgās
Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes pārvadāšanas vai
pārsūtīšanas atļauju, ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība.
(2) Valsts policija par katru šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā izsniegto iepriekšējās piekrišanas dokumentu
ieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai starp Eiropas Savienības dalībvalstīm vai Eiropas Ekonomikas zonas
valstīm informē attiecīgo Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetento iestādi.
53. pants. Nosacījumi ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas iegādei un ievešanai no
trešām valstīm
(1) Lai iegādātos un ievestu Latvijā no trešām valstīm A, B un C kategorijas šaujamieročus, to maināmās būtiskās
sastāvdaļas un munīciju, kā arī D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, fiziskajai un juridiskajai personai ir
nepieciešams Valsts policijā saņemt ieroču iegādāšanās atļauju un pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju.
(2) Muitas iestādes informē Valsts policiju par katru gadījumu, kad A, B un C kategorijas šaujamieročus, to
maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju, kā arī D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus ieved Latvijā no
trešās valsts vai izved no Latvijas uz trešo valsti.
54. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas iegādes nosacījumi Eiropas Savienības
dalībvalstu pilsoņiem un Eiropas Ekonomikas zonas valstu pilsoņiem Latvijā
(1) Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonis un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonis, ja viņam ir savas valsts
kompetentās iestādes izsniegts iepriekšējās piekrišanas dokuments ieroču un munīcijas pārvadāšanai vai
pārsūtīšanai, kas dod tiesības iegādāties šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju, kā arī lielas
enerģijas pneimatisko ieroci Latvijā, ieroča iegādāšanās atļauju un pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju saņem
Valsts policijā personīgi vai ar ieroču komersanta starpniecību, kas realizē šaujamieroci, tā maināmās būtiskās
sastāvdaļas un munīciju vai lielas enerģijas pneimatisko ieroci.
(2) Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonis un Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonis, kas personīgi veic
šaujamieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas vai lielas enerģijas pneimatiskā ieroča iegādi Latvijā, piecu
darbdienu laikā pēc šaujamieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas vai lielas enerģijas pneimatiskā ieroča
iegādes Valsts policijā uzrāda iegādāto šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju vai lielas
enerģijas pneimatisko ieroci un saņem ieroču pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju.
(3) Ieroču komersants pārsūta Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim un Eiropas Ekonomikas zonas valsts
pilsonim uz distances līguma pamata iegādātos šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju vai
lielas enerģijas pneimatiskos ieročus kopā ar Valsts policijas izsniegto ieroču iegādāšanās atļauju un pārvadāšanas
vai pārsūtīšanas atļauju.
(4) Valsts policija par katras šā panta pirmajā daļā minētās atļaujas izsniegšanu informē attiecīgo Eiropas
Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetento iestādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
09.03.2020.
)
55. pants. Ieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas iegādes nosacījumi trešo valstu pilsoņiem
Latvijā
(1) Trešās valsts pilsonis, ja viņam ir savas valsts kompetentās iestādes izsniegtā atļauja, kas dod tiesības
iegādāties šaujamieroci, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas un munīciju, kā arī D kategorijas lielas enerģijas
pneimatisko ieroci Latvijā, Valsts policijā var saņemt ieroča iegādāšanās atļauju.
(2) Piecu darbdienu laikā pēc šaujamieroča, tā maināmo būtisko sastāvdaļu un munīcijas vai lielas enerģijas
pneimatiskā ieroča iegādes Latvijā trešās valsts pilsonis Valsts policijā uzrāda iegādāto šaujamieroci, tā maināmās
būtiskās sastāvdaļas un munīciju vai lielas enerģijas pneimatisko ieroci un saņem atļauju šā ieroča, tā maināmo
būtisko sastāvdaļu un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai.
56. pants. Latvijā reģistrētu šaujamieroču un to maināmo būtisko sastāvdaļu realizēšanas nosacījumi
29
/
50
Eiropas Savienības dalībvalstīs, Eiropas Ekonomikas zonas valstīs un trešās valstīs
(1) Fiziskās personas Eiropas Savienības dalībvalstīs un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs var realizēt Latvijā
reģistrētus un tām piederošus A, B un C kategorijas šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas, kā arī D
kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, saņemot attiecīgajā Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas
Ekonomikas zonas valsts kompetentajā iestādē iepriekšējās piekrišanas dokumentu ieroču un munīcijas pārvadāšanai
vai pārsūtīšanai, un pēc minētās atļaujas saņemšanas saņemt Valsts policijā ieroču realizēšanas atļauju un
pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju.
(2) Fiziskās personas trešās valstīs var realizēt Latvijā reģistrētus un tām piederošus A, B un C kategorijas
šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas, kā arī D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus,
saņemot attiecīgajā trešās valsts kompetentajā iestādē ieroča ievešanas atļauju, un pēc minētās atļaujas saņemšanas
saņemt Valsts policijā ieroču realizēšanas atļauju un pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju.
57. pants. Nosacījumi šaujamieroču, to maināmo būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas pneimatisko
ieroču pārvadāšanai un pārsūtīšanai pāri Latvijas Republikas valsts robežai
Šaujamieročus, to maināmās būtiskās sastāvdaļas un lielas enerģijas pneimatiskos ieročus atļauts pārvadāt un
pārsūtīt pāri Latvijas Republikas valsts robežai tikai nepielādētus, speciālā futrālī vai citādā iesaiņojumā, turklāt ieročus
atsevišķi no munīcijas, ievērojot normatīvos aktus muitas un robežšķērsošanas jomā. Šaujamieročus, to maināmās
būtiskās sastāvdaļas un munīciju, kā arī lielas enerģijas pneimatiskos ieročus muitas kontroles vai robežkontroles
laikā no iesaiņojuma izņem tikai pēc muitas vai robežsardzes darbinieka pieprasījuma.
XI nodaļa
Ieroča dezaktivēšana un dezaktivētu ieroču aprites speciālie nosacījumi
58. pants. Ieroča dezaktivēšana
(1) Valsts policija ir iestāde, kas verificē, vai šaujamieroča dezaktivēšana veikta saskaņā ar regulā 
2015/2403
noteiktajām tehniskajām specifikācijām.
(2) Valsts policija ir iestāde, kas reģistrē Ieroču reģistrā šaujamieročus, kuri dezaktivēti saskaņā ar regulā
2015/2403
 noteiktajām tehniskajām specifikācijām.
(3) Par šaujamieroča un lielas enerģijas pneimatiskā ieroča dezaktivēšanas apliecinājuma izsniegšanu maksājama
valsts nodeva.
(4) Šaujamieroču un lielas enerģijas pneimatisko ieroču dezaktivēšanas apliecinājuma izsniegšanas kārtību,
dezaktivētā šaujamieroča reģistrēšanas kārtību, kā arī kārtību un apmēru, kādā maksājama valsts nodeva par
šaujamieroča un lielas enerģijas pneimatiskā ieroča dezaktivēšanas apliecinājuma izsniegšanu, nosaka Ministru
kabinets.
59. pants. Dezaktivētu ieroču iegāde, realizēšana, izvešana, ievešana un pārreģistrācija
(1) Personām ir tiesības iegādāties un realizēt dezaktivētus lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, ja ir Valsts
policijas izziņa vai apliecinājums, ka šāds ierocis ir dezaktivēts.
(2) Personām ir tiesības realizēt, pārvadāt vai pārsūtīt uz Eiropas Savienības dalībvalstīm, Eiropas Ekonomikas
zonas valstīm un trešām valstīm dezaktivētus lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, ja ir Valsts policijas izziņa vai
apliecinājums, ka šāds ierocis ir dezaktivēts, un ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība.
(3) Personām ir tiesības Latvijā iegādāties un realizēt tikai Valsts policijā reģistrētus dezaktivētus šaujamieročus, ja
ir Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes apliecinājums, ka
šaujamierocis dezaktivēts saskaņā ar regulu 
2015/2403
. Piecu darbdienu laikā attiecīgo šaujamieroci pārreģistrē
Valsts policijā.
(4) Personām, kuras vēlas iegādāties Eiropas Savienības dalībvalstī vai Eiropas Ekonomikas zonas valstī saskaņā
ar regulu 
2015/2403
 dezaktivētus šaujamieročus, ir nepieciešams Valsts policijā saņemt iepriekšējās piekrišanas
dokumentu šaujamieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai, kā arī attiecīgajā Eiropas Savienības dalībvalsts 
30
/
50
dokumentu šaujamieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai, kā arī attiecīgajā Eiropas Savienības dalībvalsts
vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentajā iestādē — pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju, ja attiecīgajā
valstī nav noteikta cita kārtība, un piecu darbdienu laikā pēc minētā ieroča ievešanas Latvijā pārreģistrēt to Valsts
policijā.
(5) Personām, kuras vēlas realizēt Eiropas Savienības dalībvalstīs un Eiropas Ekonomikas zonas valstīs saskaņā
ar regulu 
2015/2403
 dezaktivētus šaujamieročus, ir nepieciešams attiecīgajā Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas
Ekonomikas zonas valsts kompetentajā iestādē saņemt iepriekšējās piekrišanas dokumentu šaujamieroču un
munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un pēc minētā dokumenta saņemšanas saņemt Valsts policijas izsniegtu
pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju, ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība.
(6) Personām, kuras vēlas pārvadāt vai pārsūtīt uz citu Eiropas Savienības dalībvalsti vai Eiropas Ekonomikas
zonas valsti saskaņā ar regulu 
2015/2403
 dezaktivētu šaujamieroci, ir nepieciešams saņemt attiecīgās Eiropas
Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes iepriekšējās piekrišanas
dokumentu šaujamieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai un Valsts policijas izsniegtu atļauju šaujamieroču
pārvadāšanai vai pārsūtīšanai, ja attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība.
(7) Citas Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonim vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts pilsonim, kurš vēlas ievest
Latvijā saskaņā ar regulu 
2015/2403
 dezaktivētu šaujamieroci, ir nepieciešams saņemt Valsts policijā iepriekšējās
piekrišanas dokumentu šaujamieroču un munīcijas pārvadāšanai vai pārsūtīšanai.
(8) Personām, kuras vēlas realizēt, pārvadāt vai pārsūtīt uz trešām valstīm saskaņā ar regulu 
2015/2403
dezaktivētus šaujamieročus, ir nepieciešams attiecīgās trešās valsts kompetentajā iestādē saņemt ieroča ievešanas
atļauju un pēc minētās atļaujas saņemšanas saņemt Valsts policijā pārvadāšanas vai pārsūtīšanas atļauju, ja
attiecīgajā valstī nav noteikta cita kārtība.
(9) Nosacījumus un kārtību, kādā personas pārreģistrē saskaņā ar regulu 
2015/2403
 dezaktivētus šaujamieročus,
nosaka Ministru kabinets.
60. pants. Dezaktivēta ieroča glabāšana, nēsāšana un pārvadāšana
Personām ir tiesības Latvijā:
1) glabāt un pārvadāt dezaktivētu lielas enerģijas pneimatisko ieroci, ja ir Valsts policijas izziņa vai
apliecinājums, ka šāds ierocis dezaktivēts;
2) glabāt un pārvadāt šaujamieročus, kas dezaktivēti līdz 2016. gada 8. aprīlim, ja ir Valsts policijas izziņa par
attiecīgā šaujamieroča dezaktivēšanu;
3) nēsāt īsstobra šaujamieročus, kas dezaktivēti līdz 2016. gada 8. aprīlim, ja ir Valsts policijas izziņa par
attiecīgā šaujamieroča dezaktivēšanu;
4) glabāt un pārvadāt dezaktivētus šaujamieročus, kas reģistrēti Valsts policijā, ja ir Valsts policijas
apliecinājums vai citas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās
iestādes apliecinājums, ka šaujamierocis dezaktivēts saskaņā ar regulu 
2015/2403
;
5) nēsāt dezaktivētus īsstobra šaujamieročus, kas reģistrēti Valsts policijā, ja ir Valsts policijas apliecinājums
vai citas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes
apliecinājums, ka šaujamierocis dezaktivēts saskaņā ar regulu 
2015/2403
.
61. pants. Dezaktivēta ieroča mantošana
(1) Mantotos šaujamieročus, kas dezaktivēti saskaņā ar regulu 
2015/2403
, piecu darbdienu laikā pēc mantojuma
saņemšanas dienas reģistrē Valsts policijā.
(2) Ja dezaktivēta ieroča mantinieks nevēlas vai nevar pieņemt dezaktivētu ieroci, Valsts policija saskaņā ar viņa
iesniegumu pārreģistrē to citai personai vai iznīcina.
XII nodaļa
E kategorijas gāzes ieroču un signālieroču aprites speciālie nosacījumi
31
/
50
62. pants. E kategorijas gāzes ieroču un signālieroču iegāde, realizēšana, reģistrācija un nodošana
remontā
(1) Personām ir tiesības Latvijā no ieroču komersanta, kas saņēmis attiecīgu speciālo atļauju (licenci) ieroču
realizēšanai, vai no citas personas iegādāties Valsts policijā reģistrētus un pašaizsardzībai klasificētus E kategorijas
gāzes ieročus un signālieročus. Piecu darbdienu laikā pēc attiecīgā ieroča iegādes persona to pārreģistrē Valsts
policijā vai pārreģistrācijai izmanto Iekšlietu ministrijas Informācijas centra sniegto elektronisko pakalpojumu.
(2) Personām ir tiesības
 
Eiropas Savienības dalībvalstīs, Eiropas Ekonomikas zonas valstīs un trešās valstīs
saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem iegādāties šā likuma prasībām atbilstoši marķētus gāzes ieročus un
signālieročus, kas Latvijā klasificēti pašaizsardzībai E kategorijā. Piecu darbdienu laikā pēc minēto ieroču ievešanas
Latvijā persona tos reģistrē Valsts policijā vai reģistrācijai izmanto Iekšlietu ministrijas Informācijas centra sniegto
elektronisko pakalpojumu.
(3) Fiziskajai personai, kurai ir reģistrēts E kategorijas gāzes ierocis un signālierocis, ir tiesības nodot minēto ieroci
remontā ieroču komersantam, kas saņēmis attiecīgu speciālo atļauju (licenci) ieroču remontam.
63. pants.
 
E kategorijas
 
gāzes ieroču un signālieroču glabāšana, nēsāšana un pārvadāšana
(1) Personas, glabājot un pārvadājot gāzes ieroci un signālieroci, nodrošina tādus apstākļus, kas nepieļauj nejaušu
ieroča un munīcijas nokļūšanu nepiederošu personu rokās.
(2) Fiziskajai personai ir aizliegts:
1) vienlaikus nēsāt vairāk nekā divus pašaizsardzībai klasificētus E kategorijas gāzes ieročus un signālieročus;
2) nēsāt vairāk nekā vienu pielādētu rezerves magazīnu vai cilindru.
(3) Pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroci un signālieroci
 
nēsā speciālā kabatā (makstī) tā, lai
ierocis nevar izkrist un nepiesaista citu personu uzmanību, kā arī nejauši nenonāk nepiederošas personas rokās.
(4) Fiziskajai personai ir tiesības izvilkt ieroci no speciālās kabatas (maksts) un sagatavot to šaušanai, ja ir pamats
uzskatīt, ka konkrētajā situācijā iestāsies vai ir iestājušies šajā likumā noteiktie E kategorijas pašaizsardzībai
klasificētu gāzes ieroču un signālieroču izmantošanas vai pielietošanas nosacījumi.
64. pants. Gāzes ieroču un signālieroču mantošana
(1) Mantotos gāzes ieročus un signālieročus piecu darbdienu laikā pēc mantojuma saņemšanas dienas reģistrē
Valsts policijā.
(2) Ja gāzes ieroča un signālieroča mantinieks nevēlas vai nevar pieņemt ieroci, Valsts policija saskaņā ar viņa
iesniegumu pārreģistrē to citai personai vai iznīcina.
XIII nodaļa
Ieroču un speciālo līdzekļu izmantošanas un pielietošanas nosacījumi un
kārtība
65. pants. Šaujamieroču, pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroču un signālieroču un
speciālo līdzekļu izmantošanas un pielietošanas nosacījumi
(1) Šaujamieroča pielietošana ir tēmēts šāviens (izņemot šaušanu medībās, sporta sacensībās vai treniņšaušanu),
kā arī šāviens, kas izraisa cilvēka nāvi, nodara kaitējumu viņa veselībai vai zaudējumus mantai vai padara nekaitīgu
dzīvnieku.
(2) Gāzes baloniņu atļauts pielietot pašaizsardzībai nepieciešamās aizstāvēšanās situācijā, lai ar gāzes palīdzību
iedarbotos uz cilvēka vai dzīvnieka organismu.
32
/
50
(3) Elektrošoka ierīci atļauts pielietot pašaizsardzībai nepieciešamās aizstāvēšanās situācijā, lai ar
augstsprieguma elektriskā lādiņa palīdzību iedarbotos uz cilvēka vai dzīvnieka organismu.
(4) Persona drīkst pielietot šaujamieroci kā galējo līdzekli vai pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroci
un signālieroci, lai:
1) aizsargātu sevi vai citas personas no uzbrukuma, kas reāli apdraud dzīvību vai veselību;
2) novērstu nelikumīgu mēģinājumu vardarbīgi atņemt šaujamieroci;
3) aizturētu personu, kura pārsteigta nozieguma izdarīšanas brīdī un izrāda pretošanos;
4) padarītu nekaitīgu dzīvnieku, kas apdraud cilvēka dzīvību, veselību vai mantu.
(5) Šaujamieroci vai pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroci un signālieroci drīkst izmantot, lai
izsauktu palīdzību, brīdinātu par ieroča pielietošanu vai aizbaidītu dzīvniekus.
(6) Pielietojot šaujamieroci, pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroci un signālieroci vai speciālo
līdzekli, nedrīkst pārkāpt nepieciešamās aizstāvēšanās robežas.
66. pants. Šaujamieroču un pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroču un signālieroču
izmantošanas un pielietošanas kārtība
(1) Pirms šaujamieroča vai pašaizsardzībai klasificēta E kategorijas gāzes ieroča un signālieroča pielietošanas
brīdina par nodomu to pielietot vai izdara brīdinājuma šāvienu.
(2) Bez brīdinājuma šaujamieroci vai pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroci un signālieroci pielieto,
ja:
1) uzbrukums, kas apdraud cilvēka dzīvību vai veselību, ir pēkšņs;
2) uzbrukumā pielieto ieročus vai priekšmetus, ar kuriem tiek apdraudēta cilvēka dzīvība vai veselība, vai
izmanto mehāniskos transportlīdzekļus;
3) aizturamā persona pretojas, pielietojot ieročus vai priekšmetus, ar kuriem tiek apdraudēta cita cilvēka dzīvība
vai veselība.
(3) Persona, kura izmanto vai pielieto šaujamieroci vai pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroci un
signālieroci, dara visu iespējamo, lai mazinātu kaitējumu un garantētu citu personu drošību.
(4) Aizliegts izmantot un pielietot šaujamieroci un pašaizsardzībai klasificētu E kategorijas gāzes ieroci un
signālieroci, ja to izmantošanas vai pielietošanas dēļ var ciest citas personas, pret kurām ierocis nav vērsts.
(5) Par katru šaujamieroča vai pašaizsardzībai klasificēta E kategorijas gāzes ieroča un signālieroča pielietošanas
gadījumu persona, kura to pielietojusi, nekavējoties ziņo Valsts policijai. Šī persona saglabā notikuma vietas apstākļus
un paliek notikuma vietā, bet, ja ir cietušie, sniedz viņiem pirmo medicīnisko palīdzību un nekavējoties nodrošina
neatliekamās medicīniskās palīdzības izsaukšanu.
67. pants. Straikbola ieroču, peintbola ieroču un lāzertaga ierīču izmantošanas un pielietošanas
nosacījumi
Fiziskajām un juridiskajām personām atļauts izmantot straikbola ieroci, peintbola ieroci un lāzertaga ierīci tām
piederošā vai šo personu valdījumā vai turējumā esošā nekustamajā īpašumā, to norobežojot un nodrošinot tādus
izmantošanas apstākļus, lai nepieļautu vides, dzīvnieku un cilvēku dzīvības un veselības vai citām personām
piederošās mantas apdraudējumu, kā arī neapdraud sabiedrisko drošību un nerada sabiedriskās kārtības traucējumus.
68. pants. Salūtieroču (akustisko ieroču) izmantošanas nosacījumi
33
/
50
Juridiskajām personām, kuras veic savu profesionālo darbību kultūras jomā, un biedrībām, kuras īsteno vēstures
notikumu atveidošanu, ir atļauts izmantot salūtieročus (akustiskos ieročus) tādos apstākļos, kas neapdraud
sabiedrisko drošību un nerada sabiedriskās kārtības traucējumus.
XIV nodaļa
Šautuvju izveidošana, treniņšaušanas un šaušanas sporta sacensību
noteikumi
69. pants. Šautuvju kategorijas
Šautuves atbilstoši izmantojamo ieroču veidam iedala šādās kategorijās:
1) pirmās kategorijas šautuves, kurās atļauts izmantot lokus un arbaletus, kā arī metamos nažus, cirvjus, F
kategorijas mazas enerģijas pneimatiskos ieročus un to munīciju;
2) otrās kategorijas šautuves, kurās atļauts izmantot A, B un C kategorijas šaujamieročus, kas klasificēti
sportam, medībām un pašaizsardzībai, un to munīciju, D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskos ieročus un to
munīciju, F kategorijas mazas enerģijas pneimatiskos ieročus un to munīciju;
3) trešās kategorijas šautuves, kurās atļauts izmantot A kategorijas automātiskos šaujamieročus un to
munīciju, kā arī pirmās un otrās kategorijas šautuvēs atļauto veidu ieročus un to munīciju.
70. pants. Šautuvju izveidošana
(1) Fiziskajām un juridiskajām personām ir tiesības izveidot šautuves tām piederošā vai to valdījumā vai turējumā
esošā nekustamajā īpašumā.
(2) Otrās un trešās kategorijas šautuves izveidei un darbībai nepieciešama pašvaldības atļauja. Atļauju anulē, ja tās
saņēmējs pārkāpj šā likuma prasības.
(3) Prasības šautuvju izveidošanai un darbībai, kā arī kārtību, kādā izsniedzama un anulējama atļauja šautuves
izveidošanai un darbībai, nosaka Ministru kabinets.
71. pants. Treniņšaušanas un šaušanas sporta sacensību noteikumi
(1) Par treniņšaušanas nodarbību un šaušanas sporta sacensību vispārējo drošības noteikumu ievērošanu, kā arī
par tehniskajiem un organizatoriskajiem pasākumiem dalībnieku, skatītāju un citu personu drošības garantēšanai
treniņšaušanas nodarbību laikā ir atbildīgs šautuves īpašnieks. Par drošības noteikumu ievērošanu konkrēta šāvēja vai
šāvēju grupas treniņos ir atbildīgs treneris vai šaušanas instruktors, kas vada treniņu. Par konkrētām darbībām ar ieroci
treniņos un sacensībās ir atbildīgs ieroča lietotājs.
(2) Šaušanas sporta sacensību laikā par dalībnieku, skatītāju un citu personu drošību, kā arī par medicīniskās
palīdzības nodrošināšanu ir atbildīgs sacensību organizators un normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā atzītās sporta
federācijas sertificēts sacensību galvenais tiesnesis.
(3) Šaujamieročus, lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, kā arī aukstos ieročus (lokus un arbaletus) atļauts
izmantot treniņšaušanā un šaušanas sporta sacensībās tikai atbilstošas kategorijas šautuvēs. Par treniņšaušanu
neuzskata medību šaujamieroču vai medībām klasificētu lielas enerģijas pneimatisko ieroču pārbaudi medību platībās
medību laikā. Minēto medību ieroču pārbaudes laikā ievēro drošības prasības, lai novērstu kaitējumu cilvēkiem,
dzīvniekiem, mantai un videi, kā arī neapdraudētu sabiedrisko drošību un neradītu sabiedriskās kārtības traucējumus.
(4) Mazas enerģijas pneimatiskos ieročus, kā arī metamos aukstos ieročus un lokus, kuru bultām nav medību
uzgaļu, atļauts izmantot norobežotā vietā, ievērojot drošības prasības, lai novērstu kaitējumu cilvēkiem, dzīvniekiem,
mantai un videi, kā arī neapdraudētu sabiedrisko drošību un neradītu sabiedriskās kārtības traucējumus.
(5) Treniņšaušana otrās kategorijas šautuvēs notiek tikai sertificēta šaušanas instruktora vai trenera uzraudzībā.
Instruktora un trenera likumīgās prasības šautuvē personām ir obligātas.
34
/
50
(6) Šautuvēs tiek noteikts šāds treniņšaušanas vai šaušanas sporta sacensību dalībnieku minimālais vecums:
1) pirmās kategorijas šautuvēs — neierobežots;
2) šaušanai ar mazkalibra B vai C kategorijas vītņstobra šaujamieročiem, kuru munīcijai ir apmales kapsele, ar
C kategorijas viena šāviena garstobra—gludstobra šaujamieroci, kā arī ar D kategorijas lielas enerģijas
pneimatiskajiem ieročiem — 12 gadu;
3) šaušanai ar B un C kategorijas šaujamieročiem — 16 gadu;
4) šaušanai ar A kategorijas šaujamieročiem — 18 gadu.
(7) Personas, kurām nav attiecīgo šaujamieroču glabāšanas atļaujas vai nēsāšanas atļaujas, treniņšaušanu vai
šaušanu sporta sacensībās veic tikai sertificēta šaušanas instruktora vai trenera vadībā.
(8) Nepilngadīgām personām, kuras sasniegušas šā panta sestajā daļā minēto vecumu, atļauts šautuvēs izmantot
attiecīgās kategorijas šaujamieročus vai lielas enerģijas pneimatiskos ieročus tikai tad, ja treniņšaušanu organizē ar
šaušanas sportu saistīta juridiskā persona vai izglītības iestāde vai ja nepilngadīgā persona šautuvi apmeklē vecāku vai
likumisko pārstāvju pavadībā.
(9) Šautuvēs aizliegts izmantot ieroci, kā arī uzturēties personām, kuras ir alkohola, narkotisko, psihotropo,
toksisko vai citu apreibinošo vielu ietekmē. Minētajām personām aizliegts izsniegt ieročus un munīciju.
(10) Kārtību, kādā Latvijā notiek treniņšaušana un šaušanas sporta sacensības, kā arī šautuvēs ievērojamos
drošības noteikumus nosaka Ministru kabinets.
72. pants. Šaušanas instruktoru un treneru sertificēšana
(1) Šaušanas instruktorus, izņemot tos šaušanas instruktorus, kas ir tādu valsts un pašvaldību iestāžu darbinieki,
kurām tiesības iegādāties, glabāt un savā darbībā izmantot šaujamieročus piešķirtas saskaņā ar likumu, sertificē
biedrība "Latvijas Sporta federāciju padome". Tā var izveidot komisiju, kura lemj par sertifikātu izsniegšanu un
anulēšanu.
(2) Šaušanas trenerus sertificē tādā normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā, kādā sertificē sporta speciālistus,
papildus ņemot vērā šā panta trešajā daļā minētās prasības.
(3) Šaušanas instruktoru un treneri sertificē, ja uz viņu neattiecas kāds no šā likuma 
23. pantā
 minētajiem
aizliegumiem (izņemot tā 14. un 15. punktā minētos aizliegumus). Pārbaudi par to, vai uz personu attiecas kāds no
minētajiem aizliegumiem, veic Valsts policija.
(4) Šaušanas instruktora sertifikātu anulē, ja:
1) šaušanas instruktors ir pārkāpis treniņšaušanas vai šaušanas sporta sacensību noteikumus vai drošības
noteikumus šautuvē;
2) attiecībā uz šaušanas instruktoru ir konstatēts kāds no šā likuma 
23. pantā
 minētajiem aizliegumiem
(izņemot tā 14. un 15. punktā minētos aizliegumus).
(5) Šaušanas instruktora sertifikātu var anulēt, ja sertificēts šaušanas instruktors ir pārkāpis sporta nozari
regulējošos normatīvos aktus.
(6) Biedrība "Latvijas Sporta federāciju padome", pildot šā panta pirmajā, ceturtajā un piektajā daļā noteiktos
uzdevumus, ir tiesīga izdot administratīvos aktus.
(7) Lēmumu par šaušanas instruktora sertifikāta izsniegšanu vai par atteikumu izsniegt šādu sertifikātu pieņem triju
mēnešu laikā no dienas, kad saņemts iesniegums par šaušanas instruktora sertificēšanu.
(8) Lēmumu par šaušanas instruktora sertifikāta izsniegšanu, par atteikumu izsniegt šaušanas instruktora
sertifikātu vai par šaušanas instruktora sertifikāta anulēšanu var apstrīdēt Izglītības un zinātnes ministrijā. Izglītības un
zinātnes ministrijas lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
35
/
50
(9) Lēmuma par šaušanas instruktora sertifikāta izsniegšanu, par atteikumu izsniegt šaušanas instruktora
sertifikātu vai par šaušanas instruktora sertifikāta anulēšanu apstrīdēšana un pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
(10) Ziņas par izsniegtajiem šaušanas instruktoru sertifikātiem biedrība "Latvijas Sporta federāciju padome" reģistrē
Licenču un sertifikātu reģistrā. Licenču un sertifikātu reģistrā reģistrējamo ziņu apjomu, to iekļaušanas, izmantošanas
un dzēšanas kārtību, kā arī institūcijas, kurām piešķirama piekļuve šajā reģistrā iekļautajām ziņām, nosaka Ministru
kabinets.
(11) Šaušanas instruktoru sertificēšanas kārtību un kritērijus, kā arī maksu par šaušanas instruktoru sertificēšanu
nosaka Ministru kabinets.
XV nodaļa
Speciālo atļauju (licenču) izsniegšana, apturēšana un anulēšana
komercdarbībai ar ieročiem, munīciju un to sastāvdaļām
73. pants. Speciālās atļaujas (licences)
(1) Fiziskajai un juridiskajai personai ir nepieciešama speciālā atļauja (licence) (turpmāk — licence) komercdarbībai
ar:
1) militārajiem ieročiem un speciālajiem līdzekļiem, kas minēti Eiropas Savienības Kopējā militāro preču
sarakstā;
2) medībām, sportam, pašaizsardzībai un kolekcijai klasificētiem A, B un C kategorijas šaujamieročiem,
munīciju un to sastāvdaļām (ieskaitot šaujampulveri);
3) D kategorijas lielas enerģijas pneimatiskajiem ieročiem un to sastāvdaļām;
4) E kategorijas gāzes ieročiem un signālieročiem un to munīciju, F kategorijas mazas enerģijas
pneimatiskajiem ieročiem;
5) gāzes baloniņiem, elektrošoka ierīcēm un aukstajiem ieročiem.
(2) Militāro ieroču un speciālo līdzekļu ievešana Latvijā atļauta to valsts iestāžu vajadzībām, kuras savā darbībā
drīkst šos ieročus un līdzekļus izmantot un pielietot. Militāro ieroču un speciālo līdzekļu ievešana Latvijā, izvešana no
tās un pārvietošana caur Latvijas teritoriju atļauta tiem komersantiem, kuri saņēmuši Aizsardzības ministrijas licenci
komercdarbībai ar Eiropas Savienības Kopējā militāro preču sarakstā iekļautajām precēm. Minēto licenci izsniedz
stratēģiskas nozīmes preču apriti regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(3) Valsts policijas licencēšanas komisija izsniedz šādas licences:
1) licenci A, B un C kategorijas medību, sporta, pašaizsardzības un kolekcijas šaujamieroču, munīcijas un to
sastāvdaļu (ieskaitot šaujampulveri) un D kategorijas lielas enerģijas pneimatisko ieroču un to sastāvdaļu
realizēšanai. Šī licence dod tiesības iegādāties, glabāt, eksponēt izstādēs, pārvadāt, pārsūtīt un realizēt, izvest
uz trešo valsti un ievest no trešās valsts licencē norādītos ieročus, munīciju un to sastāvdaļas (ieskaitot
šaujampulveri);
2) licenci A, B un C kategorijas medību, sporta, pašaizsardzības un kolekcijas šaujamieroču, D kategorijas
lielas enerģijas pneimatisko ieroču, E kategorijas gāzes ieroču un signālieroču un F kategorijas mazas
enerģijas pneimatisko ieroču remontēšanai. Šī licence dod tiesības iegādāties un glabāt ieroču remontam
nepieciešamās sastāvdaļas, remontēt un remonta laikā glabāt licencē norādītos ieročus;
3) licenci A, B un C kategorijas medību, sporta un pašaizsardzības šaujamieroču, munīcijas un to sastāvdaļu
(izņemot šaujampulveri) un D kategorijas lielas enerģijas pneimatisko ieroču un to sastāvdaļu izgatavošanai. Šī
licence dod tiesības izgatavot tajā norādītos ieročus, munīciju un to sastāvdaļas (izņemot šaujampulveri), kā arī
tos glabāt, eksponēt izstādēs, pārvadāt, pārsūtīt, realizēt un izvest uz trešo valsti, veikt izgatavoto ieroču,
munīcijas un to sastāvdaļu (izņemot šaujampulveri) kvalitātes pārbaudes (testus) un izgatavoto ieroču remontu;
4) licenci A, B, C un D kategorijas ieroču dezaktivēšanai un A, B un C kategorijas ieroču pārveidošanai par
salūtieročiem (akustiskajiem ieročiem). Šī licence dod tiesības iegādāties A kategorijas automātiskos
36
/
50
šaujamieročus, B un C kategorijas ieročus dezaktivēšanai vai pārveidošanai par salūtieročiem (akustiskajiem
ieročiem), iegādāties D kategorijas ieročus dezaktivēšanai, dezaktivēt ieročus, pārveidot šaujamieročus par
salūtieročiem (akustiskajiem ieročiem), kā arī minētos ieročus glabāt, eksponēt izstādēs, pārvadāt, pārsūtīt un
realizēt;
5) ieroču brokera licenci komercdarījumiem ar A, B un C kategorijas medību, sporta, pašaizsardzības un
kolekcijas šaujamieročiem un to būtiskajām sastāvdaļām, munīciju un tās sastāvdaļām (ieskaitot
šaujampulveri);
6) licenci E kategorijas gāzes ieroču un signālieroču un to munīcijas, F kategorijas mazas enerģijas
pneimatisko ieroču, gāzes baloniņu, elektrošoka ierīču un auksto ieroču realizēšanai. Šī licence dod tiesības
iegādāties, glabāt, eksponēt izstādēs, pārvadāt, pārsūtīt, realizēt, izvest uz trešo valsti un ievest no trešās
valsts licencē norādītos ieročus, munīciju un speciālos līdzekļus, kā arī remontēt E kategorijas gāzes ieročus
un signālieročus un F kategorijas mazas enerģijas pneimatiskos ieročus;
7) licenci E kategorijas gāzes ieroču un signālieroču un to munīcijas, F kategorijas mazas enerģijas
pneimatisko ieroču, gāzes baloniņu, elektrošoka ierīču un auksto ieroču izgatavošanai. Šī licence dod tiesības
izgatavot tajā norādītos ieročus, munīciju un speciālos līdzekļus, kā arī tos glabāt, eksponēt izstādēs, pārvadāt,
pārsūtīt, realizēt un izvest uz trešo valsti, veikt izgatavoto ieroču un speciālo līdzekļu kvalitātes pārbaudes
(testus) un remontu.
(4) Licenci komercdarbībai ar A kategorijas šaujamieročiem un to sastāvdaļām, A kategorijas munīciju un tās
sastāvdaļām izsniedz uz pieciem gadiem.
(5) Komersants saņem licences dublikātu, ja licence bojāta, nozaudēta vai nolaupīta, bet, ja mainījušies tajā
norādītie dati par komersantu vai ierīkota cita ieroču, munīcijas un to sastāvdaļu vai speciālo līdzekļu izgatavošanas,
remonta, glabāšanas vai realizēšanas vieta, — atkārtotu licenci.
(6) Par licences izsniegšanu, tās derīguma termiņa pagarināšanu, dublikāta un atkārtotas licences izsniegšanu
maksājama valsts nodeva.
(7) Prasības licences saņemšanai un prasības, kas jāievēro ieroču komersantam un ieroču brokerim licences
darbības laikā, kārtību, kādā komersantam izsniedz licenci un pagarina tās derīguma termiņu, izsniedz licences
dublikātu vai atkārtotu licenci, anulē licenci, aptur licences darbību, kā arī kārtību un apmēru, kādā maksājama valsts
nodeva par licences, tās dublikāta un atkārtotas licences izsniegšanu un tās derīguma termiņa pagarināšanu, nosaka
Ministru kabinets.
(8) Ziņas par licencēm, ieroču komersantiem, ieroču brokeriem, personām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt
komercsabiedrību, tās dalībniekiem, kā arī darbiniekiem, kuriem šajā likumā ir noteikti ierobežojumi, Valsts policija
reģistrē Licenču un sertifikātu reģistrā. Minētā reģistra turētājs un pārzinis ir Iekšlietu ministrijas Informācijas centrs.
(9) Licenču un sertifikātu reģistrā iekļaujamo ziņu apjomu, to iekļaušanas, izmantošanas un dzēšanas kārtību, kā
arī institūcijas, kurām piešķirama piekļuve reģistrā iekļautajām ziņām, nosaka Ministru kabinets.
74. pants. Licences izsniegšanas ierobežojumi
(1) Licenci komercdarbībai ar ieročiem, munīciju un speciālajiem līdzekļiem, ar šaujamieroču un munīcijas
sastāvdaļām (ieskaitot šaujampulveri) izsniedz individuālajiem komersantiem un komercsabiedrībām, ja individuālais
komersants, komercsabiedrības dalībnieki, vadītāji un darbinieki, kuriem saskaņā ar darba pienākumiem pieejami
ieroči, munīcija un to sastāvdaļas (ieskaitot šaujampulveri) vai speciālie līdzekļi, ir vismaz 21 gada vecumu sasnieguši
Latvijas pilsoņi vai Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi, vai Eiropas Ekonomikas zonas valstu pilsoņi un uz viņiem un
komersantu neattiecas šā panta otrajā daļā noteiktie ierobežojumi.
(2) Licenci aizliegts izsniegt:
1) ja individuālais komersants, komercsabiedrības dalībnieks, vadītājs vai darbinieks, kuram saskaņā ar darba
pienākumiem pieejami ieroči, munīcija un to sastāvdaļas (ieskaitot šaujampulveri) vai speciālie līdzekļi:
a) sodīts par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, — pirms sodāmības dzēšanas vai noņemšanas,
b) ir persona, kurai kriminālprocesā piemērots apsūdzētā statuss,
37
/
50
c) atbrīvots no kriminālatbildības saskaņā ar 
Krimināllikuma
 
58. pantu
, — kamēr nav pagājis gads pēc
attiecīgā lēmuma stāšanās spēkā,
d) nosacīti atbrīvots no kriminālatbildības saskaņā ar 
Krimināllikuma
 
58.
1
 pantu
, — pirms pārbaudes laika
beigām,
e) atbrīvots no soda saskaņā ar 
Krimināllikuma
 
59. pantu
, — kamēr nav pagājis gads pēc nolēmuma par
atbrīvošanu no soda stāšanās spēkā,
f) tiek turēts aizdomās par nozieguma izdarīšanu,
g) administratīvi sodīts par alkohola, narkotisko, psihotropo, toksisko vai citu apreibinošo vielu ietekmē
izdarītiem pārkāpumiem, par atteikšanos no medicīniskās pārbaudes alkohola koncentrācijas noteikšanai,
no narkotisko vai citu apreibinošo vielu ietekmes pārbaudes, par sīko huligānismu, par maznozīmīga miesas
bojājuma tīšu nodarīšanu vai par ļaunprātīgu nepakļaušanos policijas darbinieka, robežsarga, zemessarga
vai karavīra likumīgajam rīkojumam vai prasībai, — kamēr nav pagājis gads pēc administratīvā soda izpildes;
2) ja par individuālo komersantu, komercsabiedrības dalībnieku, vadītāju vai darbinieku, kuram saskaņā ar darba
pienākumiem pieejami ieroči, munīcija, to sastāvdaļas vai speciālie līdzekļi:
a) Valsts policijai ir pamatotas ziņas, ka viņš ieroci vai speciālo līdzekli var izmantot ļaunprātīgi, apdraudēt
sevi, sabiedrisko kārtību vai drošību,
b) valsts drošības iestādēm ir ziņas, kas apliecina šīs fiziskās personas piederību pie aizliegta militarizēta
vai bruņota grupējuma, aizliegtas sabiedriskās organizācijas (partijas) vai sabiedrisko organizāciju (partiju)
apvienības;
3) ja individuālajam komersantam, komercsabiedrības dalībniekam, vadītājam vai darbiniekam, kuram saskaņā
ar darba pienākumiem pieejami ieroči, munīcija un to sastāvdaļas vai speciālie līdzekļi:
a) konstatētas medicīniskās pretindikācijas darbam ar ieročiem,
b) ierobežotas (atņemtas uz laiku) ieroča iegādāšanās, glabāšanas vai nēsāšanas tiesības vai tiesības
nodarboties ar komercdarbību ieroču aprites jomā, — pirms tiesību ierobežojuma termiņa beigām;
4) komersantam, kuram anulēta licence komercdarbībai ar Eiropas Savienības Kopējā militāro preču sarakstā
minētajām precēm, ieročiem, munīciju, speciālajiem līdzekļiem, sprāgstvielām, spridzināšanas ietaisēm vai
pirotehniskajiem izstrādājumiem, — kamēr nav pagājis gads pēc tās anulēšanas;
5) komersantam, kura dalībnieks ir juridiskā persona, kurai pēdējā gada laikā anulēta licence komercdarbībai ar
ieročiem, munīciju, speciālajiem līdzekļiem, sprāgstvielām, spridzināšanas ietaisēm vai pirotehniskajiem
izstrādājumiem;
6) komersantam, kura dalībnieks vai vadītājs ir fiziskā persona, kas bijusi tāds individuālais komersants vai
komersanta dalībnieks, kuram pēdējā gada laikā anulēta licence komercdarbībai ar ieročiem, munīciju,
speciālajiem līdzekļiem, sprāgstvielām, spridzināšanas ietaisēm vai pirotehniskajiem izstrādājumiem, vai kas
bijusi šāda komersanta vadītājs;
7) komersantam, par kuru valsts drošības iestādēm ir ziņas, ka tā darbība ir vērsta pret Latvijas valsts drošību;
8) komersantam, kas nav ierīkojis noteiktajām prasībām atbilstošu ieroču, munīcijas vai speciālo līdzekļu
izgatavošanas, remonta, glabāšanas vai realizēšanas vietu.
(3) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minētie ierobežojumi attiecas arī uz komersanta pilnvarotām personām.
(4) Lēmumu par atteikumu izsniegt licenci var apstrīdēt un pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā. Lēmuma apstrīdēšana un pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
75. pants. Licences darbības apturēšana un licences anulēšana
(1) Valsts policija ir tiesīga apturēt licences darbību uz laiku līdz 60 dienām, ja:
38
/
50
1) ir pamats uzskatīt, ka komersanta darbība vērsta pret Latvijas valsts drošību, — lai veiktu pārbaudi un
saņemtu kompetento institūciju atzinumus;
2) komersants ir pārkāpis ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu vai speciālo līdzekļu izgatavošanas, remonta,
glabāšanas, pārvadāšanas, realizēšanas noteikumus vai citus ieroču aprites noteikumus, — lai pārtrauktu un
novērstu pārkāpumu.
(2) Valsts policija ir tiesīga licenci anulēt, ja:
1) konstatēti šā likuma 
74. pantā
 minētie licences izsniegšanas ierobežojumi;
2) komersants pārkāpj šā likuma 
76.
, 
77.
, 
78.
, 
79.
, 
80.
, 
81.
, 
82.
, 
83. 
un 
84. panta
 prasības;
3) komersants nav novērsis šā panta pirmās daļas 2. punktā minēto pārkāpumu;
4) ir atklājušies fakti par to, ka komersanta darbība apdraud valsts drošību, stabilitāti, starptautisko saistību
izpildi, sabiedrisko drošību vai kārtību, vidi, cilvēka dzīvību, veselību vai mantu;
5) komersants apzināti sniedzis nepatiesas ziņas licences saņemšanai;
6) komersantu likvidē vai tā darbību aptur uz laiku, ilgāku par 60 dienām;
7) to nosaka cits likums vai tiesas nolēmums.
(3) Lēmumu par licences darbības apturēšanu vai par licences anulēšanu var apstrīdēt un pārsūdzēt 
Administratīvā
procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Lēmuma apstrīdēšana un pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
XVI nodaļa
Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu komerciālās aprites
nosacījumi
76. pants. Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu iegādes nosacījumi
(1) Ieroču komersantam ir tiesības iegādāties tikai rūpnieciski ražotus ieročus, munīciju un to sastāvdaļas.
(2) Ieroču komersantam, kas saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 2. un 3. punktā minēto licenci, ir atļauts
iegādāties ieroču sastāvdaļas (tostarp arī būtiskās sastāvdaļas) ieroču remontam.
(3) Ieroču komersantam, kas saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 3. punktā minēto licenci, ir atļauts
iegādāties A, B un C kategorijas medību, sporta un pašaizsardzības šaujamieročus, D kategorijas lielas enerģijas
pneimatiskos ieročus, to sastāvdaļas (tostarp arī būtiskās sastāvdaļas) un ieroču sastāvdaļu sagataves (tostarp arī
būtisko sastāvdaļu sagataves), kā arī munīciju un tās sastāvdaļas, kas nepieciešamas produkcijas izgatavošanai un
izgatavotās produkcijas kvalitātes pārbaudei (testēšanai).
(4) Ieroču komersantam, kas saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 7. punktā minēto licenci, ir atļauts
iegādāties E kategorijas gāzes ieročus un signālieročus, F kategorijas mazas enerģijas pneimatiskos ieročus, gāzes
baloniņus, elektrošoka ierīces un aukstos ieročus, ieroču sastāvdaļas un to sagataves, kā arī munīciju un tās
sastāvdaļas, kas nepieciešamas produkcijas izgatavošanai un izgatavotās produkcijas kvalitātes pārbaudei
(testēšanai).
(5) Ieroču komersantam, kas saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 4. punktā minēto licenci, ir atļauts
iegādāties A kategorijas automātiskos šaujamieročus to dezaktivēšanai vai pārveidošanai par salūtieročiem
(akustiskajiem ieročiem) tikai pēc tam, kad no Valsts policijas saņemts saskaņojums par A kategorijas automātisko
šaujamieroču iegādi.
(6) Ieroču komersantam, kas saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 6. punktā minēto licenci, papildus tajā
norādītajiem speciālajiem līdzekļiem ir atļauts iegādāties stekus un roku dzelžus apsardzes komersantu vai iekšējās
drošības dienestu vajadzībām, kā arī speciālos līdzekļus, kas paredzēti sabiedriskās kārtības nodrošināšanai tādu
39
/
50
valsts un pašvaldību institūciju vajadzībām, kurām tiesības iegādāties, glabāt un savā darbībā izmantot speciālos
līdzekļus piešķirtas saskaņā ar likumu.
(7) Ieroču brokerim ir tiesības sniegt ieroču komersantam starpniecības pakalpojumus A, B un C kategorijas
medību, sporta, pašaizsardzības un kolekcijas šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu, munīcijas un tās sastāvdaļu
(ieskaitot šaujampulveri) iegādē.
77. pants. Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu realizēšanas nosacījumi
(1) Ieroču komersantam ir tiesības realizēt rūpnieciski ražotus ieročus, munīciju un to sastāvdaļas, šaujampulveri,
gāzes ieročus un signālieročus un to munīciju, pneimatiskos ieročus un to munīciju, speciālos līdzekļus un aukstos
ieročus tikai īpaši iekārtotās nekustamo īpašumu telpās, kuru adrese norādīta licencē, kā arī, pamatojoties uz
distances līgumu, pēc Valsts policijas izsniegtās atļaujas saņemšanas pārsūtīt šaujamieročus, to maināmās būtiskās
sastāvdaļas, munīciju un lielas enerģijas pneimatiskos ieročus uz citām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Eiropas
Ekonomikas zonas valstīm.
(2) Ieroču komersantam, kas saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 1. punktā minēto licenci, ir atļauta tikai
tādu vītņstobra šaujamieroču realizēšana, ar kuriem izdarīti kontrolšāvieni Valsts policijā.
(3) Ieroču komersantam, kas saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 1. punktā minēto licenci, ir atļauta tikai
medību un sporta šaujamieroču maināmo būtisko sastāvdaļu realizēšana.
(4) Ieroču komersantam, kas saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 6. punktā minēto licenci, ir atļauts realizēt
stekus un roku dzelžus tikai apsardzes komersantiem vai iekšējās drošības dienestiem, kā arī speciālos līdzekļus,
kas paredzēti sabiedriskās kārtības nodrošināšanai tām valsts un pašvaldību institūcijām, kurām tiesības iegādāties,
glabāt un savā darbībā izmantot speciālos līdzekļus piešķirtas saskaņā ar likumu.
(5) Ieroču brokerim ir tiesības sniegt ieroču komersantam starpniecības pakalpojumus A, B un C kategorijas
medību, sporta, pašaizsardzības šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu un munīcijas un tās sastāvdaļu (ieskaitot
šaujampulveri) realizēšanā.
78. pants. Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu pārvadāšana, pārsūtīšana, izvešana uz
trešo valsti, ievešana no trešās valsts un pārvietošana caur Latvijas teritoriju no vienas trešās valsts uz citu
trešo valsti
(1) Lai šaujamieročus, to būtiskās sastāvdaļas, munīciju, kā arī lielas enerģijas pneimatiskos ieročus pārvadātu un
pārsūtītu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm, ieroču komersantam nepieciešams iepriekšējās piekrišanas
dokuments. Iepriekšējās piekrišanas dokumentu izsniedz Valsts policija stratēģiskas nozīmes preču apriti regulējošos
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(2) Eiropas Savienības Kopējā militāro preču sarakstā minētos ieročus, munīciju, to sastāvdaļas un speciālos
līdzekļus komersants izved uz trešo valsti, ieved no trešās valsts vai pārvieto caur Latvijas teritoriju no vienas trešās
valsts uz citu trešo valsti, pārvieto un pārsūta starp Eiropas Savienības dalībvalstīm, arī uz laiku eksponēšanai
izstādēs, demonstrēšanai vai remontam stratēģiskas nozīmes preču apriti regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā.
(3) Šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu un munīcijas, kā arī lielas enerģijas pneimatisko ieroču pārvadājumiem
Latvijas teritorijā ieroču komersants vai ieroču brokeris nodrošina bruņotu apsardzi, ja pārvadājamo šaujamieroču, to
būtisko sastāvdaļu un lielas enerģijas pneimatisko ieroču kopējais skaits ir lielāks par 10 vai šaujamieroča patronu
skaits ir lielāks par 100 000, izmantojot darbiniekus (iekšējās drošības dienesta darbiniekus), kuriem ir apsardzes
sertifikāts, vai noslēdzot attiecīgu līgumu ar apsardzes komersantu.
79. pants. Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu izgatavošanas nosacījumi
(1) Ieroču komersantam ir tiesības izgatavot ieročus, munīciju, to sastāvdaļas (izņemot šaujampulveri) un speciālos
līdzekļus tikai īpaši iekārtotās nekustamo īpašumu telpās, kuru adrese norādīta licencē.
(2) Šaujampulvera izgatavošana notiek civilajām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu apriti
regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(3) Ieroču komersants ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu izgatavošanas vietā nodrošina tādus
40
/
50
apstākļus, kas nepieļauj vides, cilvēku dzīvības, veselības vai mantas apdraudējumu.
(4) Militāros ieročus un speciālos līdzekļus ir tiesīgs izgatavot ieroču komersants, kuram ir Aizsardzības ministrijas
izsniegts militārā ražotāja sertifikāts stratēģiskas nozīmes preču apriti regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā, ievērojot šā panta trešās daļas nosacījumus. Militārā ražotāja sertifikāta izsniegšanai izveidotā Aizsardzības
ministrijas komisija šā sertifikāta īpašajos nosacījumos iekļauj prasības tajā norādītā konkrētā militārā ieroča vai
speciālā līdzekļa izgatavošanai.
80. pants. Ieroču, munīcijas un to sastāvdaļu glabāšanas nosacījumi
(1) Ieroču komersantam ir tiesības glabāt ieročus, munīciju un to sastāvdaļas, šaujampulveri, gāzes ieročus un
signālieročus un to munīciju, pneimatiskos ieročus un to munīciju, speciālos līdzekļus un aukstos ieročus, kā arī
ieroču remontam nepieciešamās ieroču sastāvdaļas tikai īpaši iekārtotās nekustamo īpašumu telpās, kuru adrese
norādīta licencē.
(2) Ieroču komersantam, kurš saņēmis šā likuma 
73. panta
 trešās daļas 1. punktā minēto licenci, ir tiesības,
informējot Valsts policiju, pieņemt glabāšanā atbilstošas kategorijas un veida fizisko personu personiskos
šaujamieročus un to maināmās būtiskās sastāvdaļas, munīciju un tās sastāvdaļas (ieskaitot šaujampulveri), sportam
klasificētu A kategorijas garstobra—vītņstobra šaujamieroča magazīnas, kas pārsniedz 10 patronu ietilpību, sportam
klasificētu B kategorijas īsstobra šaujamieroča magazīnas, kas pārsniedz 20 patronu ietilpību, lielas enerģijas
pneimatiskos ieročus un to munīciju ne ilgāk par ieroča glabāšanas atļaujā, nēsāšanas atļaujā un ieroču kolekcijas
atļaujā norādīto derīguma termiņu, kā arī komersanta licences darbības termiņu.
(3) Ieroču komersantam, kuram izsniegts militārā ražotāja sertifikāts, ir tiesības glabāt militāros ieročus un
speciālos līdzekļus, kā arī to izgatavošanai vai remontam nepieciešamās sastāvdaļas tikai īpaši iekārtotās nekustamo
īpašumu telpās, kuru adrese norādīta militārā ražotāja sertifikātā.
81. pants. Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu izgatavošanas, iegādāšanās,
reģistrēšanas, glabāšanas, pārvadāšanas, pārsūtīšanas, eksponēšanas izstādēs, ievešanas no trešās valsts,
izvešanas uz trešo valsti un realizēšanas kārtība
(1) Kārtību, kādā ieroču komersants izgatavo, iegādājas, reģistrē, pieņem glabāšanā, glabā, pārvadā, pārsūta,
eksponē izstādēs un realizē ieročus, munīciju, to sastāvdaļas un speciālos līdzekļus, nosaka Ministru kabinets.
(2) Militārā ražotāja sertifikāta izsniegšanai izveidotā Aizsardzības ministrijas komisija šā sertifikāta īpašajos
nosacījumos iekļauj prasības tajā norādītā konkrētā militārā ieroča vai speciālā līdzekļa iegādei, reģistrēšanai,
pieņemšanai glabāšanā, glabāšanai, pārvadāšanai, pārsūtīšanai un eksponēšanai izstādēs.
82. pants. Kārtība, kādā remontē un dezaktivē ieročus un pārveido šaujamieročus par salūtieročiem
(akustiskajiem ieročiem)
Kārtību, kādā ieroču komersants remontē un dezaktivē ieročus un pārveido šaujamieročus par salūtieročiem
(akustiskajiem ieročiem), nosaka Ministru kabinets.
83. pants. Ieroču, šaujamieroču būtisko sastāvdaļu un munīcijas uzskaite
(1) Ieroču komersantam licences darbības termiņā ir pienākums vienas darbdienas laikā ievadīt Ieroču reģistrā
ziņas, kas ļauj identificēt un izsekot visus tā:
1) izgatavotos, iegādātos un realizētos šaujamieročus, to būtiskās sastāvdaļas, munīciju, kā arī iegādāto un
realizēto šaujampulveri;
2) izgatavotos, iegādātos un realizētos lielas enerģijas pneimatiskos ieročus;
3) izgatavotos, iegādātos un realizētos gāzes ieročus un signālieročus;
4) remonta laikā nomainītās šaujamieroču būtiskās sastāvdaļas;
5) dezaktivētus šaujamieročus un lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, kā arī dezaktivētu šaujamieroču
41
/
50
realizēšanu;
6) šaujamieročus, kuri pārveidoti par salūtieročiem (akustiskajiem ieročiem);
7) glabāšanai pieņemtos šaujamieročus, munīciju, šaujampulveri.
(2) Ieroču komersants, kuram ir izsniegts militārā ražotāja sertifikāts, šā sertifikāta īpašajos nosacījumos noteiktajā
kārtībā sniedz Aizsardzības ministrijai informāciju, kas ļauj identificēt un izsekot visus tā izgatavotos, iegādātos un
realizētos militāros ieročus un speciālos līdzekļus.
(3) Informācijas apjomu un kārtību, kādā ieroču komersants iekļauj šā panta pirmajā daļā minētās ziņas Ieroču
reģistrā, nosaka Ministru kabinets.
(4) Ieroču brokerim licences darbības termiņā ir pienākums vienas darbdienas laikā ievadīt Ieroču reģistrā ziņas,
kas ļauj identificēt un izsekot visus ar tā starpniecību iegādātos un realizētos šaujamieročus, to būtiskās sastāvdaļas,
munīciju un šaujampulveri.
(5) Informācijas apjomu un kārtību, kādā ieroču brokeris iekļauj šā panta ceturtajā daļā minētās ziņas Ieroču
reģistrā, nosaka Ministru kabinets.
84. pants. Šaujamieroču un to būtisko sastāvdaļu laišana tirgū
Ieroču komersants laiž tirgū tikai tādus šaujamieročus un to būtiskās sastāvdaļas, kuras ir marķētas un reģistrētas
atbilstoši šā likuma prasībām.
85. pants. Ziņošana par aizdomīgiem darījumiem
Ieroču komersantam un ieroču brokerim ir pienākums ziņot Valsts policijai par aizdomīgiem darījumiem vai
mēģinājumiem veikt aizdomīgu darījumu ar šaujamieročiem, to būtiskajām sastāvdaļām, munīciju un tās sastāvdaļām
(ieskaitot šaujampulveri), gāzes ieročiem un signālieročiem.
XVII nodaļa
Ieroču, to būtisko sastāvdaļu un munīcijas marķēšana un vienotā uzskaite
86. pants. Ieroču, to būtisko sastāvdaļu un munīcijas marķēšana
(1) Ieroču komersants izgatavošanas laikā marķē šaujamieročus, visas to būtiskās sastāvdaļas, šaujamieroču
munīcijas iepakojumus, lielas enerģijas pneimatiskos ieročus, gāzes ieročus un signālieročus ar skaidru un
neizdzēšamu marķējumu.
(2) Ieroču komersants, laižot brīvā apgrozībā Latvijā šaujamieročus, to būtiskās sastāvdaļas un munīciju, lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus, gāzes ieročus un signālieročus, nodrošina, ka šaujamieroči, visas to būtiskās
sastāvdaļas, munīcijas iepakojumi, lielas enerģijas pneimatiskie ieroči, gāzes ieroči un signālieroči ir marķēti ar
skaidru un neizdzēšamu marķējumu, izņemot šaujamieročus vai to būtiskās sastāvdaļas, kurām ir īpaša vēsturiska
nozīme.
(3) Valsts un pašvaldību institūcijas, kurām tiesības iegādāties, glabāt un savā darbībā izmantot šaujamieročus
piešķirtas saskaņā ar likumu, nodrošina, ka pirms šaujamieroču vai to būtisko sastāvdaļu realizēšanas privātpersonai,
izņemot šaujamieročus vai to būtiskās sastāvdaļas, kurām ir īpaša vēsturiska nozīme, tie tiek marķēti atbilstoši šā
likuma prasībām.
(4) Šaujamieroču, to būtisko sastāvdaļu un munīcijas, lielas enerģijas pneimatisko ieroču, gāzes ieroču un
signālieroču marķēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(5) Militārā ražotāja sertifikāta izsniegšanai izveidotā Aizsardzības ministrijas komisija šā sertifikāta īpašajos
nosacījumos iekļauj prasības tajā norādītā konkrētā militārā ieroča vai speciālā līdzekļa marķēšanai.
42
/
50
87. pants. Ieroču un to būtisko sastāvdaļu vienotā uzskaite
(1) Ieroču reģistrā reģistrē Latvijas fizisko un juridisko personu, valsts un pašvaldību institūciju (izņemot Nacionālo
bruņoto spēku un valsts drošības iestāžu) šaujamieročus, to būtiskās sastāvdaļas un munīciju, lielas enerģijas
pneimatiskos ieročus, gāzes ieročus un signālieročus, par salūtieročiem (akustiskajiem ieročiem) pārveidotus
šaujamieročus, dezaktivētus šaujamieročus, iznīcinātus šaujamieročus un personas, kurām Valsts policija izsniegusi
ieroču atļaujas, kā arī šaujamieroču un to būtisko sastāvdaļu piegādātājus.
(2) Ieroču reģistra turētājs un pārzinis ir Iekšlietu ministrijas Informācijas centrs.
(3) Iekšlietu ministrijas Informācijas centrs Ieroču reģistrā iekļautās ziņas par šaujamieročiem un to būtiskajām
sastāvdaļām dzēš no reģistra, kad pagājuši 30 gadi no šaujamieroču un to būtisko sastāvdaļu iznīcināšanas dienas.
(4) Ieroču reģistrā iekļaujamo ziņu apjomu, iekļaušanas, izmantošanas un dzēšanas kārtību, kā arī institūcijas,
kurām piešķirama piekļuve minētajā reģistrā iekļautajām ziņām, nosaka Ministru kabinets.
88. pants. Ložu un čaulu kontrolkolekcija
(1) Ar visiem Latvijā apritē esošajiem A, B un C kategorijas vītņstobra šaujamieročiem (izņemot Nacionālo bruņoto
spēku un valsts drošības iestāžu šaujamieročus), kuros lodei šāviena brīdī ir tiešs kontakts ar stobru, Valsts policijā
izdarāmi kontrolšāvieni. Kārtību, kādā Valsts policija glabā ložu un čaulu kontrolkolekciju, nosaka Ministru kabinets.
(2) Fiziskā un juridiskā persona iesniedz Valsts policijai vītņstobra šaujamieroci (arī tā maināmo stobru) un tam
paredzēto munīciju (trīs patronas) kontrolšāvienu izdarīšanai ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc šaujamieroča vai tā
maināmā stobra ievešanas Latvijas Republikā (izņemot ārvalsts pilsoņus, kuru uzturēšanās laiks Latvijas Republikā ar
vītņstobra šaujamieročiem nav ilgāks par trim mēnešiem). Vītņstobra šaujamieroča maināmo stobru un aizslēga
komplektu iesniedz kontrolšāvienu izdarīšanai ar to šaujamieroci, kuram tas paredzēts. Kontrolšāvienu izdarīšanas
kārtību nosaka Ministru kabinets.
(3) Ja ir veikts vītņstobra šaujamieroča remonts un tā rezultātā mainās pēdas uz izšautajām lodēm un čaulām,
remonta veicējs piecu darbdienu laikā pēc remonta šaujamieroci nogādā Valsts policijā kontrolšāvienu izdarīšanai.
(4) Šaujamieroču remonta veidus, kuru dēļ mainās pēdas uz izšautajām lodēm un čaulām, nosaka Ministru
kabinets.
(5) Par kontrolšāvienu izdarīšanu maksājama valsts nodeva. Valsts nodevas apmēru un maksāšanas kārtību, kā arī
atbrīvojumus no valsts nodevas maksāšanas nosaka Ministru kabinets.
XVIII nodaļa
Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu aprites uzraudzība
89. pants. Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu aprites kontrole
(1) Valsts policija kontrolē, kā fiziskās un juridiskās personas, kurām Valsts policija izsniegusi šajā likumā minētās
atļaujas un licences komercdarbībai ar ieročiem, munīciju, to sastāvdaļām un speciālajiem līdzekļiem, ievēro ieroču,
munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu aprites noteikumus.
(2) Fiziskajai un juridiskajai personai pēc policijas darbinieka vai tādas iestādes amatpersonas pieprasījuma, kuras
kompetencē ietilpst ieroču aprites kontrole, ir jāuzrāda ierocis, munīcija, to sastāvdaļas, speciālais līdzeklis un
attiecīgā ieroča atļauja.
(3) Valsts policijas darbiniekam ir tiesības, iepriekš nebrīdinot, pārbaudīt šaujamieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un
lielas enerģijas pneimatisko ieroču glabāšanas apstākļus ieroču atļaujā vai licencē norādītajā adresē.
(4) Ja nozaudēts vai nolaupīts šaujamierocis, tā būtiskā sastāvdaļa vai munīcija, lielas enerģijas pneimatiskais
ierocis vai gāzes ierocis un signālierocis, par to nekavējoties ziņo tuvākajai Valsts policijas iestādei.
(5) Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu pārvadāšanu vai pārsūtīšanu pāri Latvijas Republikas valsts
robežai uz trešo valsti un no trešās valsts atbilstoši savai kompetencei kontrolē Valsts robežsardze un muitas
43
/
50
iestādes.
90. pants. Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu izņemšana
(1) Fizisko un juridisko personu ieročus, munīciju, to sastāvdaļas un speciālos līdzekļus atbilstoši savai
kompetencei ir tiesīgs izņemt Valsts policijas darbinieks vai citas valsts pārvaldes iestādes amatpersona, ja:
1) pārkāpta ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu vai speciālo līdzekļu aprites kārtība;
2) tas nepieciešams administratīvo pārkāpumu procesā vai kriminālprocesā;
3) fiziskā vai juridiskā persona, kurai anulēta ieroča atļauja vai apturēta tās darbība vai kurai beidzies ieroča
atļaujas derīguma termiņš, nenodod ieroci, munīciju un to sastāvdaļas Valsts policijai šā likuma 
26. panta
pirmajā un otrajā daļā noteiktajā termiņā;
4) beidzies licences derīguma termiņš vai licence anulēta;
5) šaujamieroča vai lielas enerģijas pneimatiskā ieroča, vai gāzes ieroča un signālieroča īpašnieks miris vai ir
bezvēsts prombūtnē;
6) juridiskā persona, kurai reģistrēti ieroči, tiek likvidēta vai pārtrauc darbību;
7) to nosaka tiesas nolēmums.
(2) Ja persona tiek turēta aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu vai saukta pie administratīvās atbildības
par šā likuma 
23. panta
 7. punktā minēto administratīvo pārkāpumu, Valsts policija ir tiesīga uz laiku izņemt ieroci,
munīciju un to sastāvdaļas, kā arī ieroča atļauju un glabāt to, kamēr nav pieņemts lēmums par atļaujas anulēšanu vai
tās darbības apturēšanu vai personu attaisnojošs nolēmums.
(3) Valsts policijai ir tiesības uz laiku izņemt un glabāt ieroci un munīciju, ja persona cietusi ceļu satiksmes
negadījumā un nav spējīga nodrošināt to tālāku pārvadāšanu vai nēsāšanu vai ir pamatotas aizdomas, ka personai
iestājušās medicīniskās pretindikācijas, kā arī citos gadījumos, lai novērstu iespēju ieroci vai munīciju pazaudēt,
nolaupīt vai izmantot ļaunprātīgi.
(4) Mirušā ieroču īpašnieka radinieki vai personas, kuras dzīvo attiecīgajā ieroču atļaujā norādītajā adresē un gāzes
ieroču un signālieroču glabāšanas adresē, nodrošina, lai Valsts policija varētu izņemt ieročus un munīciju.
(5) Kārtību, kādā Valsts policija izņem ieročus, munīciju un to sastāvdaļas, nosaka Ministru kabinets.
91. pants. Rīcība ar izņemtajiem ieročiem, munīciju un speciālajiem līdzekļiem
(1) Ja pieņemts lēmums par ieroča iegādāšanās, glabāšanas un nēsāšanas tiesību atņemšanu vai atļaujas
anulēšanu, vai tās derīguma termiņa nepagarināšanu un šis lēmums stājies spēkā vai persona pēc atļaujas derīguma
termiņa beigām nav to pagarinājusi vai nav saņēmusi jaunu atļauju, nodoto vai izņemto šaujamieroci, lielas enerģijas
pneimatisko ieroci, munīciju un to sastāvdaļas Valsts policija glabā ne ilgāk par 60 dienām.
(2) Ja personai ir anulēta personiskā apbalvojuma ieroča glabāšanas atļauja vai nēsāšanas atļauja, tās nodoto vai
tai izņemto personisko apbalvojuma šaujamieroci, lielas enerģijas pneimatisko ieroci un munīciju Valsts policija,
pamatojoties uz ieroča īpašnieka iesniegumu, var glabāt līdz ieroču iegādāšanās, glabāšanas vai nēsāšanas tiesību
ierobežojuma beigām, bet ne ilgāk par gadu pēc lēmuma spēkā stāšanās dienas.
(3) Ja personai ir apturēta ieroča iegādāšanās atļaujas, glabāšanas atļaujas, nēsāšanas atļaujas vai ieroču
kolekcijas atļaujas darbība, tās nodoto vai tai izņemto ieroci, munīciju un to sastāvdaļas Valsts policija glabā, līdz
atļaujas darbība tiek atjaunota vai atļauja tiek anulēta.
(4) Ja attiecīgās ieroča atļaujas darbība tiek atjaunota, ieroča īpašnieka nodoto vai viņam izņemto ieroci, munīciju
un to sastāvdaļas Valsts policija glabā, līdz ieroča īpašnieks tos saņem, bet ne ilgāk par 30 dienām no dienas, kad
paziņots lēmums par attiecīgās atļaujas darbības atjaunošanu.
(5) Šaujamieroča vai lielas enerģijas pneimatiskā ieroča, vai gāzes ieroča un signālieroča īpašnieka nāves vai
bezvēsts prombūtnes gadījumā Valsts policija nodoto vai izņemto ieroci, munīciju un to sastāvdaļas glabā līdz 
44
/
50
bezvēsts prombūtnes gadījumā Valsts policija nodoto vai izņemto ieroci, munīciju un to sastāvdaļas glabā līdz
mantinieku noskaidrošanai vai bezvēsts prombūtnē esošās personas atrašanai, bet ne ilgāk par 18 mēnešiem no
ieroča nodošanas vai izņemšanas dienas.
(6) Šā likuma 
90. panta
 trešajā daļā minētajā gadījumā uz laiku izņemto ieroci, munīciju un to sastāvdaļas Valsts
policija glabā, līdz tos saņem ieroča īpašnieks, bet ne ilgāk par 90 dienām no izņemšanas dienas.
(7) Pēc šā panta pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā un sestajā daļā minēto termiņu beigām Valsts policija
ieročus, munīciju un to sastāvdaļas nodod realizēšanai ieroču komersantam, kas saņēmis licenci šaujamieroču
realizēšanai, vai, pamatojoties uz attiecīgu iesniegumu, pārreģistrē citai iesniegumā norādītajai personai, kura
saņēmusi ieroča iegādāšanās atļauju, vai nodod ieroču komersantam dezaktivēšanai, vai glabā saskaņā ar Valsts
policijas sniegto maksas pakalpojumu cenrādi, vai pieņem lēmumu par to iznīcināšanu.
(8) Ieroču komersantam ir pienākums pieņemt realizēšanai šaujamieročus, munīciju un to sastāvdaļas vai lielas
enerģijas pneimatiskos ieročus, kurus izņēmusi Valsts policija, un pēc realizēšanas izmaksāt atlīdzību to īpašniekam.
(9) Ja realizēšanai nodoto ieroci vai munīciju pēc nocenošanas nevar realizēt 12 mēnešu laikā, ieroču komersants
to nodod Valsts policijai, kas pieņem lēmumu par šā ieroča vai munīcijas iznīcināšanu vai iekļaušanu valsts nozīmes
ieroču un munīcijas kolekcijā.
92. pants. Ieroču, munīcijas un speciālo līdzekļu iznīcināšana
(1) Valsts policija pieņem lēmumu par tādu nodoto vai izņemto, kā arī konfiscēto ieroču, to sastāvdaļu un
dezaktivētu ieroču iznīcināšanu, kuri nav realizēti vai nav tehniskā kārtībā, vai nav marķēti, kuriem mainīta tehniskā
klasifikācija vai kuri pārveidoti šaušanai kārtām vai slēptai nēsāšanai, un nemarķētas munīcijas vai speciālo līdzekļu
iznīcināšanu, ja tos nav lietderīgi iekļaut valsts nozīmes ieroču un munīcijas kolekcijā.
(2) Nodotos vai izņemtos, kā arī konfiscētos ieročus, to sastāvdaļas, munīciju, dezaktivētus ieročus, kā arī
speciālos līdzekļus iznīcina Nodrošinājuma valsts aģentūra.
(3) Ieroču, munīcijas un to sastāvdaļu, kā arī dezaktivētu ieroču un speciālo līdzekļu iznīcināšanas kārtību nosaka
Ministru kabinets.
93. pants. Šaujamieroča pārveidošana par salūtieroci (akustisko ieroci)
(1) Valsts policija ir iestāde, kura verificē, vai šaujamierocis ir pārveidots par salūtieroci (akustisko ieroci) atbilstoši
noteiktajām tehniskajām specifikācijām. Tehnisko specifikāciju šaujamieroča pārveidošanai par salūtieroci (akustisko
ieroci) nosaka Ministru kabinets.
(2) Par salūtieroča (akustiskā ieroča) apliecinājuma izsniegšanu maksājama valsts nodeva. Kārtību, kādā tiek
izsniegts un reģistrēts salūtieroča (akustiskā ieroča) apliecinājums, kā arī kārtību un apmēru, kādā maksājama valsts
nodeva par salūtieroča (akustiskā ieroča) apliecinājuma izsniegšanu, nosaka Ministru kabinets.
XIX nodaļa
Valsts un pašvaldību institūciju, ārvalstu diplomātisko un konsulāro institūciju
ieroču aprites nosacījumi
94. pants. Ieroču, munīcijas un speciālo līdzekļu iegādāšanās, izmantošanas, pielietošanas, glabāšanas,
nēsāšanas, realizēšanas, pārvadāšanas un pārsūtīšanas kārtība
(1) Nacionālo bruņoto spēku, Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu, valsts drošības iestāžu, Latvijas Bankas
Aizsardzības pārvaldes, Valsts ieņēmumu dienesta, Ieslodzījuma vietu pārvaldes, Korupcijas novēršanas un
apkarošanas biroja, Jaunsardzes centra, Nodrošinājuma valsts aģentūras, ostas policijas un pašvaldības policijas
valdījumā esošo ieroču, munīcijas un speciālo līdzekļu iegādāšanās, izmantošanas, pielietošanas, glabāšanas,
nēsāšanas, realizēšanas, pārvadāšanas un pārsūtīšanas, treniņšaušanas, remonta, kā arī apmācībām nepieciešamo
ieroču pārveidošanas kārtību nosaka šo institūciju darbību reglamentējošie normatīvie akti.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētās valsts vai pašvaldību institūcijas var nodot sporta federācijai, kas atbilst šā
likuma 
15. panta
 otrajā daļā noteiktajiem kritērijiem, bezatlīdzības lietošanā uz laiku šo institūciju valdījumā esošus
45
/
50
ieročus, kuri atbilst šā likuma 
15. panta
 otrajā daļā noteiktajai ieroču klasifikācijai. Valsts un pašvaldību institūcijas
nodod ieročus sporta federācijai saskaņā ar 
Publiskas personas finanšu līdzekļu un mantas izšķērdēšanas novēršanas
likumu
.
95. pants. Valsts un pašvaldību institūciju šautuves
Šā likuma 
94. pantā
 minētajām valsts un pašvaldību institūcijām ir tiesības izveidot šautuves bez pašvaldības
atļaujas atbilstoši šo institūciju darbību reglamentējošiem normatīvajiem aktiem.
96. pants. Kārtība, kādā militārpersonas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki pārvadā ieročus un
munīciju pāri Latvijas Republikas valsts robežai
Kārtību, kādā Latvijas Republikas valsts robežu ar ieročiem vai munīciju šķērso valsts iestāžu un Nacionālo bruņoto
spēku personālsastāvs un ārvalstu bruņoto spēku personas, lai pildītu ar Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem
saskaņotus dienesta uzdevumus, kā arī ārvalstu iekšlietu vai drošības dienestu darbinieki, kas ieradušies veikt ar
Iekšlietu ministriju saskaņotus dienesta uzdevumus, nosaka attiecīgo valsts institūciju un Nacionālo bruņoto spēku
darbību reglamentējošie normatīvie akti.
97. pants. Ārvalstu diplomātisko un konsulāro pārstāvniecību darbinieku, augstu ārvalsts amatpersonu un
to apsardzes dienestu darbinieku tiesības Latvijā ievest, iegādāties, glabāt, nēsāt, izmantot un pielietot
ieročus un munīciju
(1) Latvijā akreditētas ārvalstu diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības un Latvijā akreditēti ārvalstu
diplomātisko un konsulāro pārstāvniecību darbinieki pēc saskaņošanas ar Ārlietu ministriju un Valsts policijas atļaujas
saņemšanas drīkst iegādāties, glabāt, nēsāt, izmantot un pielietot dienesta uzdevumu veikšanai saskaņā ar šā likuma
65. 
un 
66. pantu
 B kategorijas pusautomātiskos, atkārtotas darbības vai viena šāviena īsstobra šaujamieročus.
(2) Latvijā akreditēti ārvalstu diplomātisko un konsulāro pārstāvniecību darbinieki drīkst ievest Latvijā un izvest no
tās šaujamieročus un to munīciju pēc tam, kad saņemta Valsts policijas izsniegta ieroču pārvadāšanas vai
pārsūtīšanas atļauja. Ievestos šaujamieročus piecu darbdienu laikā pēc ievešanas dienas reģistrē Valsts policijā.
Latvijā akreditēta ārvalstu diplomātiskā vai konsulārā pārstāvniecība šaujamieročus un munīciju glabā savā ieroču
glabātavā ieroču glabāšanas atļaujā norādītajā adresē, bet darbinieki, kuri saņēmuši atļauju šo ieroču nēsāšanai, —
minētajā ieroču glabātavā vai savā dienesta ieroča nēsāšanas atļaujā norādītajā dzīvesvietā.
(3) Kārtību, kādā Valsts policija izsniedz ieroču atļaujas Latvijā akreditētiem ārvalstu diplomātisko un konsulāro
pārstāvniecību darbiniekiem, nosaka Ministru kabinets.
(4) Ārvalstu diplomātisko un konsulāro pārstāvniecību amatpersonu, augstu ārvalsts amatpersonu vai starptautisko
organizāciju amatpersonu vizīšu laikā amatpersonām un to apsardzes dienestu darbiniekiem pēc Ārlietu ministrijas
saskaņojuma saņemšanas atļauts Latvijā dienesta uzdevumu veikšanas laikā un vietā nēsāt B kategorijas
pusautomātiskos, atkārtotas darbības vai viena šāviena īsstobra šaujamieročus, kā arī tos izmantot un pielietot
saskaņā ar šā likuma 
65. 
un 
66. pantu
. Valsts policija pēc Ārlietu ministrijas pieprasījuma sniedz informāciju par
ārvalstu diplomātisko un konsulāro pārstāvniecību amatpersonu, augstu ārvalsts amatpersonu vai starptautisko
organizāciju amatpersonu pieteikto ievedamo un izvedamo ieroču atbilstību B kategorijas pusautomātiskā, atkārtotas
darbības vai viena šāviena īsstobra šaujamieroča kategorijai.
XX nodaļa
Administratīvie pārkāpumi ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo
līdzekļu aprites jomā un kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
(Nodaļa stājas spēkā 
01.07.2020.
 un iekļauta likuma redakcijā uz 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 18. punktu)
98. pants. Ieroču, munīcijas, to sastāvdaļu un speciālo līdzekļu aprites noteikumu pārkāpšana
(Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 18. punktu)
99. pants. Darbības ar ieročiem,
 
atrodoties alkohola, narkotisko vai citu apreibinošo vielu ietekmē
(Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 18. punktu)
46
/
50
100. pants. Šaušanas instruktoru un šaušanas treneru darbība bez sertifikāta
(Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 18. punktu)
101. pants. Ieroču, munīcijas un speciālo līdzekļu komerciālās aprites kārtības pārkāpšana
(Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 18. punktu)
102. pants. Komercdarbība bez speciālās atļaujas (licences) ieroču aprites jomā
(Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 18. punktu)
103. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
(Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 18. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē 
Ieroču un speciālo līdzekļu aprites likums
 (Latvijas Vēstnesis, 2010,
183. nr.; 2011, 112. nr.; 2012, 18. nr.; 2013, 128. nr.; 2014, 38. nr.; 2015, 64. nr.; 2016, 117. nr.).
2. Ministru kabinets līdz 2019. gada 31. decembrim izdod šā likuma 
27. panta
 
sestajā daļā,
 
28. panta
 pirmajā un
trešajā daļā, 
34. panta
 otrajā daļā, 
70. panta
 trešajā daļā, 
71. panta
 desmitajā daļā, 
72. panta
 vienpadsmitajā daļā, 
88.
panta
 pirmajā, otrajā, ceturtajā un piektajā daļā minētos noteikumus. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā
stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2019. gada 31. decembrim ir spēkā šādi Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie
nav pretrunā ar šo likumu:
1) Ministru kabineta 2011. gada 1. novembra noteikumi Nr. 840
 
"
Šautuvju (šaušanas stendu) izveidošanas un
darbības, kā arī treniņšaušanas un šaušanas sporta sacensību norises un drošības noteikumi
";
2) Ministru kabineta 2012. gada 24. janvāra noteikumi Nr. 80
 
"
Noteikumi par ieroču un munīcijas aprites un
prasmju rīkoties ar ieroci kvalifikācijas pārbaudījuma pieņemšanas kārtību un valsts nodevas maksāšanas
kārtību un apmēru
";
3) Ministru kabineta 2014. gada 22. jūlija noteikumi Nr. 418
 
"
Noteikumi par veselības pārbaudēm personām, kas
glabā (nēsā) ieročus un veic darbu ar ieročiem
";
4) Ministru kabineta 2014. gada 2. decembra noteikumi Nr. 743 "
Kārtība, kādā izdara kontrolšāvienu, kā arī
valsts nodevas apmērs un maksāšanas kārtība
";
5) Ministru kabineta 2015. gada 30. jūnija noteikumi Nr. 348 "
Kārtība, kādā Valsts policija veido valsts nozīmes
ieroču kolekciju, ložu un čaulu kontrolkolekciju un ieroču un munīcijas paraugu kolekciju
";
6) Ministru kabineta 2016. gada 2. augusta noteikumi Nr. 502 "
Šaušanas instruktoru sertificēšanas noteikumi
".
3. Ministru kabinets līdz 2019. gada 13. decembrim izdod šā likuma 
27. panta
 sestās daļas 3. punktā, 
72. panta
desmitajā daļā, 
73. panta
 devītajā daļā, 
83. panta
 trešajā un piektajā daļā un 
87. panta
 ceturtajā daļā paredzētos
noteikumus. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2019. gada 13.
decembrim ir piemērojami šādi Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) Ministru kabineta 2011. gada 27. decembra noteikumi Nr. 1012 "
Šaujamieroču, lielas enerģijas pneimatisko
ieroču un gāzes pistoļu (revolveru) vienotās uzskaites kārtība
";
2) Ministru kabineta 2015. gada 10. februāra noteikumi Nr. 63
 
"
Licenču un sertifikātu reģistra noteikumi
".
4. Šā likuma 
58. panta
 otrajā daļā ietvertais tiesiskais regulējums attiecībā uz šaujamieroču, kas dezaktivēti
saskaņā ar regulā 
2015/2403
 noteiktajām tehniskajām specifikācijām, reģistrēšanu Ieroču reģistrā stājas spēkā 2019.
gada 14. decembrī.
47
/
50
5. Šā likuma 
73. panta
 astotajā daļā ietvertais tiesiskais regulējums attiecībā uz ieroču brokeru un komersantu,
kas saņēmuši licenci A, B, C un D kategorijas ieroču dezaktivēšanai un A, B un C kategorijas ieroču pārveidošanai par
salūtieročiem (akustiskajiem ieročiem), reģistrēšanu Licenču un sertifikātu reģistrā stājas spēkā 2019. gada 14.
decembrī.
6. Šā likuma 
83. panta
 pirmajā un ceturtajā daļā ietvertais tiesiskais regulējums attiecībā uz ziņu ievadīšanu Ieroču
reģistrā stājas spēkā 2019. gada 14. decembrī. Līdz 2019. gada 13. decembrim:
1) ieroču komersants par katra šaujamieroča, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas, lielas enerģijas pneimatiskā
ieroča, gāzes ieroča un signālieroča iegādi piecu darbdienu laikā sniedz Iekšlietu ministrijas Informācijas
centram šādas ziņas:
a) datumu, kad ierocis vai šaujamieroča maināmā būtiskā sastāvdaļa iegādāta vai ievesta Latvijā, un valsti,
kurā ierocis iegādāts,
b) ziņas par juridisko personu, no kuras prece iegādāta: tās nosaukumu, vienoto reģistrācijas numuru,
juridisko adresi, ieroču komersanta licences numuru vai ieroča realizēšanas atļaujas numuru un
izsniegšanas datumu, attaisnojuma dokumenta numuru un datumu,
c) ziņas par fizisko personu, no kuras prece iegādāta: tās vārdu, uzvārdu un personas kodu vai dzimšanas
datumu; ja personas kods nav piešķirts, — ieroča realizēšanas atļaujas numuru un izsniegšanas datumu,
d) tās ieroču komersanta ieroču glabātavas adresi, kurā glabājas iegādātais ierocis vai atsevišķa
šaujamieroča maināmā būtiskā sastāvdaļa,
e) iegādāto ieroču un šaujamieroču maināmo būtisko sastāvdaļu skaitu, veidu un kategoriju,
f) ziņas par lielas enerģijas pneimatiskā ieroča vai gāzes ieroča un signālieroča izgatavotāja nosaukumu vai
izgatavotāja zīmolu un sērijas numuru,
g) ziņas par šaujamieroča marķējumu, norādot katru šaujamieroča būtisko sastāvdaļu (atsevišķu tā
maināmo būtisko sastāvdaļu) izgatavotāja nosaukumu vai izgatavotāja zīmolu, izgatavošanas valsti vai
izgatavošanas vietas (pilsētas vai novada) nosaukumu, sērijas numuru, vismaz pēdējos divus izgatavošanas
gada ciparus, ja tas nav sērijas numura daļa, modeli ar burtu un ciparu apzīmējumu (ja tas norādīts). Ja
būtiskā sastāvdaļa ir pārāk maza un uz tās nav norādīta visa minētā informācija, ziņas sniedz vismaz par šīs
sastāvdaļas sērijas numuru vai burtciparu kodu,
h) ziņas par šaujamieroča (tā maināmā stobra vai ieliekamā stobra, vai adaptera) kalibru (izmanto
izgatavotājvalstī lietotos apzīmējumus);
2) ieroču komersants par katra šaujamieroča, tā maināmās būtiskās sastāvdaļas, lielas enerģijas pneimatiskā
ieroča, gāzes ieroča un signālieroča realizēšanu piecu darbdienu laikā sniedz Iekšlietu ministrijas Informācijas
centram šādas ziņas:
a) ieroča vai šaujamieroča maināmā stobra realizācijas datumu,
b) ziņas par juridisko personu, kurai prece realizēta: tās nosaukumu, vienoto reģistrācijas numuru, juridisko
adresi, ieroču komersanta licences numuru vai ieroča iegādāšanās atļaujas numuru un izsniegšanas
datumu, attaisnojuma dokumenta numuru un datumu,
c) ziņas par fizisko personu, kurai prece realizēta: tās vārdu, uzvārdu un personas kodu vai dzimšanas
datumu; ja personas kods nav piešķirts, — ieroča iegādāšanās atļaujas numuru un izsniegšanas datumu,
d) realizētā ieroča veidu un kategoriju,
e) ziņas par lielas enerģijas pneimatiskā ieroča vai gāzes ieroča un signālieroča vai izgatavotāja nosaukumu
vai izgatavotāja zīmolu un sērijas numuru,
f) ziņas par šaujamieroča marķējumu, norādot katru šaujamieroča būtisko sastāvdaļu (atsevišķu tā maināmo
būtisko sastāvdaļu) izgatavotāja nosaukumu vai izgatavotāja zīmolu, izgatavošanas valsti vai izgatavošanas
48
/
50
vietas (pilsētas vai novada) nosaukumu, sērijas numuru, vismaz pēdējos divus izgatavošanas gada ciparus,
ja tas nav sērijas numura daļa, modeli ar burtu un ciparu apzīmējumu (ja tas ir norādīts). Ja būtiskā
sastāvdaļa ir pārāk maza un uz tās nav norādīta visa minētā informācija, ziņas sniedz vismaz par šīs
sastāvdaļas sērijas numuru vai burtciparu kodu,
g) ziņas par šaujamieroča (tā maināmā stobra vai ieliekamā stobra, vai adaptera) kalibru (izmanto
izgatavotājvalstī lietotos apzīmējumus).
7. Personas, kuru īpašumā ir šaujamieroči, kas izgatavoti līdz 1899. gadam, paredzēti unitārās munīcijas
izšaušanai un atbilstoši šajā likumā minētajām prasībām klasificējami kolekcijai, līdz 2019. gada 31. decembrim
reģistrē tos Valsts policijā, uzrādot šaujamieroci un iesniedzot iesniegumu, kurā norāda savus personas datus un
informāciju par attiecīgo šaujamieroci (veidu, marku, modeli, marķējumu), un saņem ieroču kolekcijas atļauju, ievērojot
šajā likumā noteiktās prasības, vai pārreģistrē tos citai personai, kurai ir ieroču kolekcijas atļauja, vai nodod Valsts
policijai vai Latvijas Kara muzejam.
8. Ieroča glabāšanas atļauja, nēsāšanas atļauja un ieroču kolekcijas atļauja, kas līdz šā likuma spēkā stāšanās
dienai tika izsniegta uz nenoteiktu laiku, ir derīga līdz 2023. gada 14. septembrim.
9. Ieroča nēsāšanas atļauja, kas līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai tika izsniegta uz 10 gadiem, ir derīga līdz
atļaujā norādītajam termiņam, bet ne ilgāk kā līdz 2023. gada 14. septembrim.
10. Personām, kurām pirms šā likuma spēkā stāšanās dienas ir izsniegta ieroča glabāšanas atļauja vai nēsāšanas
atļauja pašaizsardzībai, medībām vai sportam klasificētiem B vai C kategorijas pusautomātiskajiem šaujamieročiem,
kas atbilstoši šā likuma prasībām tiek klasificēti kā A kategorijas ieroči, kuri nav paredzēti pašaizsardzībai, medībām
vai sportam, ir tiesības attiecīgos šaujamieročus un to magazīnas glabāt, nēsāt, pārvadāt un atsavināt, ievērojot šā
likuma un citu likumu prasības.
11. Juridiskās personas, kuru profesionālā darbība tiek īstenota kultūras jomā vai vēsturisku notikumu atveidošanā
un kuru īpašumā ir salūtieroči (akustiskie ieroči), kas atbilstoši šajā likumā noteiktajām prasībām klasificējami kultūras
jomai vai vēstures notikumu atveidošanai, līdz 2019. gada 31. decembrim reģistrē tos Valsts policijā, uzrādot
salūtieroci (akustisko ieroci) un iesniedzot iesniegumu, kurā norāda savus personas datus un informāciju par attiecīgo
salūtieroci (akustisko ieroci) (veidu, marku, modeli, marķējumu, kā arī Valsts policijas izsniegta apliecinājuma numuru
un izdošanas datumu), un saņem ieroča glabāšanas atļauju, ievērojot šajā likumā noteiktās prasības, vai pārreģistrē to
citai juridiskajai personai, kuras profesionālā darbība tiek īstenota kultūras jomā vai vēsturisku notikumu atveidošanā
un kurai ir ieroča glabāšanas atļauja, vai nodod Valsts policijai.
12. Personas, kuras pirms šā likuma spēkā stāšanās dienas iegādājušās un reģistrējušas gāzes pistoles
(revolverus) vai iegādājušās signālieročus, kas atbilstoši šajā likumā noteiktajām prasībām klasificējami
pašaizsardzībai vai kolekcijai, līdz 2023. gada 14. septembrim reģistrē tos Valsts policijā, uzrādot attiecīgos ieročus
un iesniedzot iesniegumu, kurā norāda savus personas datus un informāciju par attiecīgo ieroci (veidu, marku, modeli,
marķējumu), un saņem ieroča glabāšanas atļauju, nēsāšanas atļauju vai ieroču kolekcijas atļauju, ievērojot šajā likumā
noteiktās prasības, vai pārreģistrē to citai personai, kurai ir attiecīgā ieroča atļauja, vai realizē ar Latvijas Republikas
ieroču komersanta starpniecību, vai nodod Valsts policijai.
13. Līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai ieroču komersantiem izsniegto speciālo licenču (atļauju) derīguma
termiņš ir 2023. gada 14. septembris.
14. Ieroču komersanti, kuriem līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai ir izsniegta speciālā atļauja (licence), kas dod
tiesības veikt komercdarbību ar gāzes pistolēm (revolveriem) un munīciju, komercdarbību ar šā likuma 
5. panta
ceturtajā daļā noteiktajiem gāzes ieročiem līdz 2020. gada 17. janvārim veic atbilstoši šajā likumā noteiktajām
prasībām, kas attiecas uz E kategorijas gāzes ieročiem un signālieročiem.
15. Ieroču komersanti, kuriem līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai ir izsniegta speciālā atļauja (licence), kas dod
tiesības veikt komercdarbību ar gāzes pistolēm (revolveriem) un munīciju, komercdarbību ar šā likuma 
5. panta
ceturtajā daļā noteiktajiem gāzes ieročiem pēc 2020. gada 17. janvāra veic, ja ir saņemta licence komercdarbībai ar B
kategorijas šaujamieročiem atbilstoši šā likuma prasībām. Līdz 2023. gada 14. septembrim jauna licence nav
nepieciešama ieroču komersantiem, kuri līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai ir saņēmuši speciālo licenci (atļauju),
49
/
50
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1991. gada 18. jūnija direktīvas 
91/477/EEK
 par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija direktīvas 
2008/51/EK
, ar ko groza Padomes direktīvu
91/477/EEK
 par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija direktīvas (ES) 
2017/853
, ar ko groza Padomes direktīvu
91/477/EEK
 par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli;
4) Komisijas 2019. gada 16. janvāra Īstenošanas direktīvas (ES) 
2019/69
, ar ko nosaka trauksmes un signālieroču
tehniskās specifikācijas saskaņā ar Padomes direktīvu 
91/477/EEK
 par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli.
Likums Saeimā pieņemts 2019. gada 14. martā.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
Rīgā 2019. gada 27. martā
kas dod tiesības veikt komercdarbību ar šaujamieročiem un munīciju.
16. Valsts policijas izsniegtās izziņas, ka ieroči dezaktivēti, ir derīgas dezaktivētu ieroču glabāšanai un nēsāšanai,
dezaktivēta šaujamieroča pārvadāšanai Latvijas teritorijā, kā arī dezaktivēta lielas enerģijas pneimatiskā ieroča
glabāšanai un pārvadāšanai. Dezaktivētus šaujamieročus, attiecībā uz kuriem ir Valsts policijas izsniegtas izziņas par
to dezaktivēšanu, var izvest no Latvijas, ievest tajā, iegādāties vai realizēt atbilstoši šā likuma prasībām, ja ir saņemts
regulā 
2015/2403
 noteiktais dezaktivēšanas apliecinājums.
17. Regulējums šā likuma 
24. 
un 
26. pantā
 attiecībā uz medību, sporta, kolekcijas un pašaizsardzības
šaujamieroča iegādāšanās, realizēšanas, glabāšanas un nēsāšanas atļauju apturēšanu, pamatojoties uz Uzturlīdzekļu
garantiju fonda administrācijas lēmumu, stājas spēkā vienlaikus ar grozījumu spēkā stāšanos 
Uzturlīdzekļu garantiju
fonda likumā
 attiecībā uz medību, sporta, kolekcijas un pašaizsardzības šaujamieroča iegādāšanās, realizēšanas,
glabāšanas un nēsāšanas atļauju apturēšanu.
18. Šā likuma
 XX nodaļa
 stājas spēkā vienlaikus ar Administratīvās atbildības likumu.
(
20.02.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.03.2020.
 Nodaļa iekļauta likuma redakcijā uz 
01.07.2020.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
09.03.2020.
)
50
/
50