Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 42 (6381),
28.02.2019.
OP numurs: 
2019/42.1
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
84
Pieņemts: 
19.02.2019.
Stājas spēkā: 
01.03.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 84
Rīgā 2019. gada 19. februārī (prot. Nr. 9 28. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2011. 
gada 5. jūlija noteikumos
Nr. 545 "
Noteikumi par biodegvielu un 
bioloģisko šķidro
kurināmo ilgtspējas kritērijiem, to ieviešanas 
mehānismu un
uzraudzības un kontroles kārtību
"
Izdoti saskaņā ar likuma "
Par atbilstības 
novērtēšanu
"
7. panta
 pirmo daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2011. gada 5. jūlija noteikumos Nr. 
545 "
Noteikumi par biodegvielu un bioloģisko šķidro
kurināmo 
ilgtspējas kritērijiem, to ieviešanas mehānismu un uzraudzības un 
kontroles kārtību
" (Latvijas Vēstnesis,
2011, 111. nr.) šādus 
grozījumus:
1. Aizstāt noteikumu tekstā vārdu "tirgotājs" (attiecīgā 
locījumā) ar vārdu "piegādātājs" (attiecīgā locījumā).
2. Aizstāt noteikumu tekstā skaitļus un vārdus "5., 6., 7., 8. 
un 9. punktā" ar skaitļiem un vārdiem "5., 6., 7., 8.,
8.
1
, 8.
2
 un 9. punktā".
3. Izteikt 2.1., 2.2. un 2.3. apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.1. biodegviela - no biomasas iegūta šķidra vai gāzveida 
viela, ko var izmantot kā transporta enerģiju;
2.2. bioloģiskais šķidrais kurināmais - no biomasas iegūta 
šķidrā degviela, kuru var izmantot elektroenerģijas un
siltumenerģijas ražošanai vai aukstumapgādei (dzesēšanai) un kuru 
nav paredzēts izmantot kā transporta enerģiju;
2.3. biomasa - lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto 
nozaru (tai skaitā zivsaimniecības un akvakultūras)
produktu, 
bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmas 
frakcijas (tai skaitā augu un dzīvnieku
izcelsmes vielas), kā arī 
rūpniecības un sadzīves atkritumu bioloģiski noārdāmas 
frakcijas;".
4. Svītrot 2.4. apakšpunktu.
5. Izteikt 2.10. un 2.11. apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.10. pirmais savācējs, pārstrādātājs vai pašpārstrādātājs - 
juridiska vai fiziska persona, kura iepērk biodegvielas
vai 
bioloģiskā šķidrā kurināmā ražošanā izmantojamas izejvielas un 
izmanto biomasu ražošanas procesā (tai skaitā
biodegvielas vai 
bioloģiskā šķidrā kurināmā ražošanai) vai to pārdod tālāk;
2.11. brīvprātīgā shēma - shēma, kuras ietvaros tiek 
apliecināta biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo atbilstība
ilgtspējas kritērijiem un par kuras atbilstību ticamības, 
paredzamības un neatkarīga audita standartiem Eiropas
Komisija ir 
pieņēmusi attiecīgu lēmumu;".
6. Izteikt 2.13. apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.13. piegādātājs - šo noteikumu izpratnē komersants, kas 
Latvijas Republikā realizē biodegvielu vai bioloģisko
šķidro 
kurināmo, tai skaitā degvielas mazumtirgotājs, kas realizē no 
degvielas vairumtirgotāja saņemto degvielu,
degvielas 
mazumtirgotājs, kas realizē paša importēto vai no Eiropas 
Savienības dalībvalsts ievesto degvielu, degvielas
vairumtirgotājs, kas realizē degvielu un kuram ir speciāla 
atļauja (licence) degvielas vairumtirdzniecībai vai speciāla
atļauja (licence) apstiprināta noliktavas turētāja darbībai, vai 
speciāla atļauja (licence) reģistrēta saņēmēja darbībai
1
/
9
(izņemot 
realizāciju atliktā akcīzes nodokļa maksāšanas režīmā);".
7. Papildināt noteikumus ar 2.14., 2.15., 2.16., 2.17., 2.18., 
2.19., 2.20., 2.21. un 2.22. apakšpunktu šādā
redakcijā:
"2.14. biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā izejvielas 
audzētājs - juridiska vai fiziska persona, kas
nodarbojas ar 
biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā ražošanā izmantojamo 
izejvielu audzēšanu;
2.15. lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības un 
mežsaimniecības atlikumi - atlikumi, ko tiešā veidā rada
lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības un 
mežsaimniecības nozarēs, neietverot atlikumus, kas radušies
saistītajās nozarēs vai pārstrādē;
2.16. neliela netiešas zemes izmantošanas maiņas riska 
biodegviela un bioloģiskais šķidrais kurināmais -
biodegviela un 
bioloģiskais šķidrais kurināmais, kas ražots saskaņā ar šajos 
noteikumos noteiktajiem biodegvielas un
bioloģiskā šķidrā 
kurināmā ilgtspējas kritērijiem un kam izejvielas ir ražotas 
tādās shēmās, kuras samazina ražošanas
pārvietošanu ar 
biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā ražošanu nesaistītiem 
nolūkiem;
2.17. lignocelulozes materiāls - materiāls, ko veido lignīns, 
celuloze un hemiceluloze (piemēram, mežos iegūta
biomasa, kokaugu 
enerģētiskās kultūras un ar mežsaimniecību saistītu nozaru 
atlikumi un atkritumi);
2.18. nepārtikas celulozes materiāls - izejvielas, kas 
galvenokārt sastāv no celulozes un hemicelulozes un kam ir
zemāks 
lignīna saturs nekā lignocelulozes materiālam, kurš ietver 
pārtikas un lopbarības kultūraugu atlikumus
(piemēram, salmi, 
stublāji, sēnalas un čaumalas), zālaugu enerģētiskos kultūraugus 
ar zemu cietes saturu (piemēram,
airene, klūdziņprosa, miskante, 
Spānijas niedre un virsaugi pirms un pēc galvenajiem 
kultūraugiem), rūpniecības
atlikumus (tostarp no pārtikas un 
lauksaimniecības kultūraugiem pēc augu eļļu, cukuru, cietes un 
proteīnu
ekstrakcijas) un materiālus no bioatkritumiem;
2.19. atkritumi - priekšmeti un vielas, kas uzskatāmi par 
atkritumiem 
Atkritumu apsaimniekošanas likuma
 izpratnē.
Par 
atkritumiem šo noteikumu izpratnē nav uzskatāmas vielas, kas tīši 
pārveidotas vai piesārņotas, lai tās varētu
izmantot biodegvielas 
vai bioloģiskā šķidrā kurināmā ražošanai;
2.20. cieti saturoši kultūraugi - kultūraugi, galvenokārt 
labība (neatkarīgi no tā, vai tiek izmantoti tikai graudi vai 
viss
augs, piemēram, zaļbarības kukurūza), bumbuļi, sakņaugi 
(piemēram, kartupeļi, topinambūri, batātes, manioka un
jamss) un 
bumbuļsīpoli (piemēram, taro un kolokāzija);
2.21. pārstrādes atlikumi - materiāls, kas nav galaprodukts, 
kuru ražošanas procesā tieši vēlas iegūt, tas nav
ražošanas 
procesa pamatmērķis, un process nav apzināti modificēts, lai to 
ražotu;
2.22. no atjaunojamiem energoresursiem iegūta nebioloģiskas 
izcelsmes šķidrā vai gāzveida transporta degviela -
šķidrā vai 
gāzveida degviela, kura nav biodegviela un kuras energoietilpību 
rada atjaunojamie energoresursi, izņemot
biomasu, un kuru var 
izmantot kā transporta enerģiju."
8. Izteikt 3. punkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"3. Biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie, kas tiek 
iegūti Latvijas Republikā, ievesti patēriņam Latvijas
Republikā 
no citas Eiropas Savienības dalībvalsts vai importēti no trešajām 
valstīm un kas var tikt izmantoti valsts
mērķa sasniegšanā - 
panākt, lai no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas 
īpatsvars transporta enerģijas
bruto galapatēriņā Latvijā 2020. 
gadā ir vismaz 10 procenti (turpmāk - valsts mērķis), - vai 
likumā "
Par piesārņojumu
"
noteiktā transporta enerģijas aprites 
cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanā, 
atbilst ilgtspējas
kritērijiem, ja tiek izpildīti šādi 
nosacījumi:".
9. Izteikt 
5. punkta
 ievaddaļu šādā redakcijā:
"5. Biodegvielas, kas tiek izmantotas valsts mērķa sasniegšanā 
vai likumā "
Par piesārņojumu
" noteiktā transporta
enerģijas 
aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes 
samazināšanā, un bioloģiskais šķidrais kurināmais
nedrīkst būt 
ražots no izejvielām, kuras iegūtas zemes platībās ar augstu 
bioloģisko daudzveidību, tas ir, zemē, kurai
bija piešķirts viens 
no turpmāk minētajiem statusiem 2008. gada janvārī vai pēc tam, 
neatkarīgi no tā, vai zeme
joprojām ir šādi klasificēta:".
10. Izteikt 5.3. un 5.4. apakšpunktu šādā redakcijā:
"5.3. īpaši aizsargājamo sugu un īpaši aizsargājamo biotopu 
mikroliegumi un teritorijas, kurās aizsargā reti
sastopamas, 
apdraudētas vai izmirstošas ekosistēmas, biotopus vai sugas, kas 
par tādām ir atzītas starptautiskos
nolīgumos vai iekļautas 
starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās dabas aizsardzības 
organizācijas sastādītajos
sarakstos, un par aizsargājamiem tās 
ir atzītas ar Eiropas Savienības vai Latvijas normatīvajiem 
aktiem;
5.4. pļavas ar augstu bioloģisko daudzveidību, kas ir 
iekļautas Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju
sarakstā 
(
Natura 2000
), vai platības, kas deklarētas atbalstam 
pasākuma "Agrovides maksājumi" apakšpasākumā
"Bioloģiskās 
daudzveidības uzturēšana zālājos" saskaņā ar normatīvajiem aktiem 
par valsts un Eiropas Savienības
lauku attīstības atbalsta 
piešķiršanu vides un lauku ainavas uzlabošanai un kas ir 
klasificējamas vienā no šādiem
2
/
9
veidiem:
5.4.1. dabiskas pļavas - pļavas, kuras arī bez cilvēku 
iejaukšanās būtu pļavas un kuras palīdz saglabāt vietējo sugu
sastāvu, kā arī ekoloģiskos parametrus un procesus;
5.4.2. pļavas, kas nav dabiskas pļavas, - pļavas, kuras bez 
cilvēku iejaukšanās vairs nebūtu pļavas un kuras ir
bagātas ar 
dažādām augu sugām un nav noplicinātas, ja vien nav pierādījumu, 
ka šīm platībām ir nepieciešama
izejvielu novākšana, lai 
saglabātu pļavu statusu."
11. Izteikt 
6. punktu
 un 7. punkta ievaddaļu šādā 
redakcijā:
"6. Šo noteikumu 5. punktā minētās izejvielas var iegūt no 
zemes platībām, kas atrodas šo noteikumu 5.2., 5.3. un
5.4. 
apakšpunktā minētajās teritorijās, ja to ieguve nav pretrunā ar 
īpaši aizsargājamās dabas teritorijas vai
mikroliegumus 
regulējošiem normatīvajiem aktiem un ir nepieciešama bioloģiskās 
daudzveidības uzturēšanai šajās
teritorijās. Dabas aizsardzības 
pārvalde nodrošina atvērtos ģeotelpiskos datus par šo noteikumu 
5.2., 5.3. un 5.4.
apakšpunktā minētajām teritorijām un iesniedz 
tos Lauku atbalsta dienestā pēc pieprasījuma.
7. Biodegvielas, kas tiek izmantotas valsts mērķa sasniegšanā 
vai likumā "
Par piesārņojumu
" noteiktā transporta
enerģijas 
aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes 
samazināšanā, un bioloģiskā šķidrā kurināmā
ražošanā izmantotā 
lauksaimniecības un mežsaimniecības izcelsmes biomasa nedrīkst 
būt iegūta no zemes platībām
ar augstu oglekļa koncentrāciju, tas 
ir, no zemes, kurai līdz 2008. gada 31. janvārim bija piešķirts 
viens no šādiem
statusiem un kurai vairs nav šā statusa:".
12. Svītrot 7.2. apakšpunktā vārdu "meža".
13. Papildināt noteikumus ar 7.3. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"7.3. mitrāji, kas ir zeme, ko klāj ūdens vai kas ir 
piesātināta ar ūdeni nepārtraukti vai ievērojamu gada daļu - ne
mazāk kā deviņus mēnešus gadā."
14. Papildināt noteikumus ar 8.
1
 un 8.
2
 
punktu šādā redakcijā:
"8.
1
 Biodegvielas, kas tiek izmantotas valsts mērķa 
sasniegšanā vai likumā "
Par piesārņojumu
" noteiktā transporta
enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes 
samazināšanā, un bioloģiskā šķidrā kurināmā
ražošanā izmantotā 
lauksaimniecības un mežsaimniecības izcelsmes biomasa nedrīkst 
būt ražota no izejvielām, kas
iegūtas no zemes platībām, kuras 
2008. gada janvārī bija kūdrājs, ja vien nav pierādīts, ka šīs 
izejvielas audzēšanas un
novākšanas laikā nenotiek iepriekš 
nenosusinātas zemes nosusināšana.
8.
2
 Biodegvielas, kas tiek izmantotas valsts mērķa 
sasniegšanā vai likumā "
Par piesārņojumu
" noteiktā transporta
enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes 
samazināšanā, un bioloģiskā šķidrā kurināmā
ražošanā izmantotās 
lauksaimniecības izejvielas, ko audzē Eiropas Savienībā, ir 
jāiegūst saskaņā ar prasībām un
standartiem, kas noteikti Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 
1306/2013
 par
kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, 
pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 
352/78
, (EK)
Nr. 
165/94
, (EK) Nr. 
2799/98
, (EK) Nr. 
814/2000
, (EK) Nr. 
1290/2005
 un (EK) Nr. 
485/2008
 atcelšanu II pielikuma
sadaļā 
"Vide, klimata pārmaiņas, zemes labi lauksaimniecības apstākļi" 
un sadaļas "Sabiedrības veselība, dzīvnieku
veselība un augu 
veselība" pēdējā punktā (SMR 10), un tām jāatbilst 
lauksaimniecības un vides apstākļu prasību
minimumam, kas 
noteikts saskaņā ar minētās regulas 94. pantu."
15. Izteikt 10. punktu šādā redakcijā:
"10. Emisiju ietaupījumam no biodegvielu un bioloģiskā šķidrā 
kurināmā izmantošanas ir jābūt vismaz 60 %, ja
minētās 
biodegvielas un bioloģiskais kurināmais tiek ražots iekārtās, 
kuru ekspluatācija ir sākta pēc 2015. gada 5.
oktobra. Ja iekārta 
bija ekspluatācijā 2015. gada 5. oktobrī vai pirms minētās 
dienas, minētajam emisiju ietaupījumam
no 2018. gada 1. janvāra 
jābūt vismaz 50 %. Iekārta ir ekspluatācijā, ja notikusi fiziska 
biodegvielas vai bioloģiskā
šķidrā kurināmā ražošana."
16. Izteikt 11. punktu šādā redakcijā:
"11. Siltumnīcefekta gāzu emisiju faktisko vērtību un 
siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumu no biodegvielu un
bioloģiskā šķidrā kurināmā izmantošanas aprēķina saskaņā ar šo 
noteikumu 1., 2., 3., 4. un 5. pielikumu, ņemot vērā
šādus 
nosacījumus:
11.1. ja siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumu 
standartvērtība biodegvielas ražošanas metodei ir noteikta šo
noteikumu 2. pielikumā un ja šo noteikumu 1. pielikumā minētā 
e
l
 vērtība šīm biodegvielām vai bioloģiskajiem
šķidrajiem kurināmajiem ir aprēķināta saskaņā ar šo noteikumu 1. 
pielikuma 10. punktu un ir vienāda ar vai mazāka
par nulli, tad 
izmanto šo noteikumu 2. pielikumā minēto standarta 
siltumnīcefekta gāzu emisijas ietaupījuma vērtību;
11.2. izmanto faktisko vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar šo 
noteikumu 1. pielikumā noteikto metodi; vai
3
/
9
11.3. izmanto vērtību, ko aprēķina kā šo noteikumu 1. 
pielikuma 3. punktā minētās formulas vērtību summu, kur šo
noteikumu 3., 4., 5. un 9. pielikumā minētās standarta 
siltumnīcefekta gāzu emisijas vērtības var izmantot kā dažas
formulas vērtības, bet faktiskās vērtības, ko aprēķina saskaņā ar 
šo noteikumu 1. pielikumā izklāstīto metodoloģiju - kā
pārējās 
formulas vērtības."
17. Papildināt noteikumus ar 12.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"12.
1
 Biodegviela un bioloģiskais šķidrais 
kurināmais, kas iegūts saskaņā ar šajos noteikumos noteiktajiem
nosacījumiem, var tikt izmantots valsts mērķa sasniegšanā vai 
likumā "
Par piesārņojumu
" noteiktā transporta enerģijas
aprites 
cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanā, arī 
pamatojoties uz citiem šajos noteikumos
nenoteiktajiem 
pierādījumiem par to atbilstību ilgtspējas kritērijiem."
18. Papildināt III nodaļu ar 13.
1
, 13.
2
, 
13.
3
 un 13.
4
 punktu šādā redakcijā:
"13.
1
 Lai pamatotu, ka piegādes ķēde, kas ietver 
visus biodegvielas aprites posmus, sākot no izejvielu ieguves 
līdz
biodegvielas piejaukšanai degvielai un tās nodošanai 
galapatēriņam transportā, atbilst ilgtspējas kritērijiem, 
izejvielu vai
starpproduktu audzētājs, pirmais savācējs, 
pārstrādātājs, pašpārstrādātājs vai piegādātājs izmanto masas 
bilances
sistēmu, kurā ir iespējams:
13.
1
 1. apvienot sūtījumu partijas ar atšķirīgām 
izejvielu vai biodegvielu ilgtspējas īpašībām;
13.
1
 2. pieprasīt informāciju par šo apvienoto 
sūtījumu partiju ilgtspējas īpašībām un apjomiem, kam aizvien 
jābūt
atkarīgiem no maisījuma;
13.
1
 3. nodrošināt, ka visu no maisījumiem izņemto 
sūtījumu partiju summai ir tādas pašas ilgtspējas īpašības un
tās 
ir tādos pašos daudzumos kā attiecīgajai visu maisījumam 
pievienoto sūtījumu partiju summai.
13.
2
 Lai šo noteikumu 12.2. apakšpunktā minēto 
brīvprātīgo shēmu atzītu par atbilstīgu ticamības, paredzamības
un neatkarīga audita standartiem, Eiropas Komisijā tiek iesniegts 
atzīšanas pieteikums, kurā iekļauj informāciju par
sistēmas 
ietvaros īstenojamo dokumentācijas pārvaldību, piemērotajiem 
neatkarīgā audita standartiem un masu
bilances sistēmas pārbaudi, 
ko veic vienlaikus ar shēmas kritēriju ievērošanas pareizības 
pārbaudi.
13.
3
 Katru gadu līdz 30. aprīlim brīvprātīgās 
shēmas tīmekļvietnē tiek publicēts saraksts ar tām neatkarīgajām
sertificēšanas institūcijām, kuras šo noteikumu 12.2. apakšpunktā 
minētās brīvprātīgās shēmas ietvaros izmanto
neatkarīga audita 
veikšanai, par katru sertifikācijas institūciju norādot, kurā 
Eiropas Savienības dalībvalsts akreditācijas
institūcijā šī 
sertificēšanas institūcija ir akreditēta un kura institūcija 
uzrauga šīs sertificēšanas institūcijas darbību.
13.
4
 Šo noteikumu 12.2. apakšpunktā minētās 
brīvprātīgās shēmas ietvaros katru gadu līdz 30. aprīlim Eiropas
Komisijā iesniedz ziņojumu, kurā iekļauj šādu informāciju:
13.
4
 1. auditu neatkarība, kārtība un biežums, kāds 
norādīts gan shēmas dokumentācijā brīdī, kad Eiropas
Komisija 
pieņēma lēmumu par attiecīgās shēmas atbilstību ticamības, 
paredzamības un neatkarīga audita
standartiem, gan saistībā ar 
nozares paraugpraksi;
13.
4
 2. neatbilstības konstatēšanas un risināšanas 
metožu pieejamība, kā arī pieredze un pārredzamība to
piemērošanā, jo īpaši situācijās, kad shēmas dalībnieki ir 
veikuši vai varētu būt veikuši nopietnus pārkāpumus;
13.
4
 3. pārredzamība, jo īpaši shēmas pieejamība, 
tulkojumu nodrošinājums valodās, ko lieto izejvielu izcelsmes
valstīs un reģionos, sertificētu uzņēmumu saraksta un attiecīgo 
sertifikātu pieejamība, kā arī revidentu ziņojumu
pieejamība;
13.
4
 4. ieinteresēto personu iesaiste, jo īpaši 
apspriešanās ar iedzīvotājiem un vietējām kopienām, ko veic pirms
lēmuma pieņemšanas par shēmas izstrādi un pārskatīšanu, kā arī 
revīzijas laikā, un atbilde uz viņu sniegto
ieguldījumu;
13.
4
 5. vispārējā shēmas stabilitāte, jo īpaši 
ņemot vērā šo noteikumu 13.
2
 punktā minēto auditu 
veicējiem izvirzītās
prasības un attiecīgo shēmas struktūru 
akreditācijas, kvalifikācijas un neatkarības nosacījumus;
13.
4
 6. jaunākā tirgus informācija saistībā ar 
shēmu - sertificētu izejvielu un biodegvielu apjoms, norādot 
sadalījumu
pa izcelsmes valstīm un tipiem, dalībnieku skaits;
13.
4
 7. sertificēšanas institūciju atzīšanas vai 
akreditēšanas kritēriji un nosacījumi, kā veicama sertifikācijas
struktūru uzraudzība;
13.
4
 8. sistēmas apraksts, kā izseko 
apliecinājumiem, ko shēmas dalībniekiem izsniedz par ilgtspējas 
kritēriju
ievērošanu;
4
/
9
13.
4
 9. shēmas nosacījumi sertificēšanas 
institūciju atzīšanai un uzraudzībai."
19. Izteikt 15. un 16. punktu šādā redakcijā:
"15. Apliecinājumu par biodegvielas un bioloģiskā šķidrā 
kurināmā ražošanā izmantoto Latvijas Republikas teritorijā
iegūto 
izejvielu atbilstību ilgtspējas kritērijiem, tas ir, 
apliecinājumu, ka izejvielas nav iegūtas no zemes platībām ar
augstu bioloģisko daudzveidību, zemes platībām ar augstu oglekļa 
koncentrāciju un šo noteikumu 8.
1
 punktā
minētajām 
zemes platībām, izejvielu audzētājam izsniedz Lauku atbalsta 
dienests. Apliecinājumā iekļauj šādu
informāciju: klienta 
nosaukums, Lauku atbalsta dienesta klienta numurs, bloka numurs, 
lauka numurs kārtējā gada
vienotajā iesniegumā, platība, 
kultūraugs un pazīme par kultūrauga ieguvi kurināmā 
ražošanai.
16. Šo noteikumu 15. punktā minēto apliecinājumu var saņemt 
biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā
izejvielas audzētājs, 
kurš katru gadu līdz 15. jūnijam, izmantojot EPS, ir iesniedzis 
iesniegumu apliecinājuma
saņemšanai par biodegvielas vai 
bioloģiskā šķidrā kurināmā izejvielu audzēšanai izmantojamās 
zemes platību
atbilstību ilgtspējas kritērijiem."
20. Izteikt 25. punktu šādā redakcijā:
"25. Šo noteikumu 24. punktā minētā audita veicējs ir 
neatkarīga produktu sertificēšanas institūcija, kas akreditēta
nacionālajā akreditācijas institūcijā atbilstoši normatīvajiem 
aktiem par atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu,
akreditāciju un uzraudzību."
21. Izteikt 27.1. apakšpunktu šādā redakcijā:
"27.1. informācija par to, vai biodegvielas vai bioloģiskie 
šķidrie kurināmie ir sertificēti vai apstiprināti atbilstoši
brīvprātīgajai shēmai vai arī par to ir izsniegts šo noteikumu 
15. punktā minētais apliecinājums;".
22. Papildināt noteikumus ar V
1
 nodaļu šādā 
redakcijā:
"
V
1
. Piegādātāja 
ziņojuma sagatavošana un iesniegšana
"28.
1
 Piegādātājs, ievērojot šo noteikumu 
13.
1
 punktā minētās prasības, katru gadu vispārīgās 
ziņošanas kārtības
ietvaros sagatavo šādu informāciju:
28.
1
 1. biodegvielas ražošanas paņēmiens;
28.
1
 2. biodegvielas apjoms, kas iegūts no 
izejvielām, kuras ir iedalītas šo noteikumu 8. pielikumā 
minētajās
kategorijās, - labība un citi cieti saturoši augi, 
cukuri, eļļas augi;
28.
1
 3. biodegvielas apjoms, kas iegūts no 
izejvielām, kuras ražotas no atkritumiem, atlikumiem, nepārtikas
celulozes materiāla un lignocelulozes materiāla;
28.
1
 4. šo noteikumu 10. pielikumā minētās 
degvielas apjoms un biodegvielas apjoms, kas iegūts no 
izejvielām,
kuras ražotas no šo noteikumu 10. pielikumā minētajām 
izejvielām;
28.
1
 5. biodegvielas aprites cikla siltumnīcefekta 
gāzu emisijas uz enerģijas vienību, ieskaitot aptuvenās vidējās
vērtības netiešas zemes izmantošanas maiņas emisijām no 
biodegvielas;
28.
1
 6. dokumentus, kas pamato un pierāda 
biodegvielas atbilstību šo noteikumu 5., 6., 7., 8.
1
, 
8.
2
 un 10. punktā
minētajiem ilgtspējas 
kritērijiem.
28.
2
 Šo noteikumu 28.
1
 punktā minētās 
informācijas pārbaudi veic vispārīgās ziņošanas kārtības ietvaros 
saskaņā
ar normatīvajiem aktiem par transporta enerģijas 
kvalitātes prasībām, tirgus uzraudzību, patērētājiem sniedzamo
informāciju un vispārīgo ziņošanas kārtību degvielas 
piegādātājiem.
28.
3
 Piegādātājs vispārīgās ziņošanas kārtības 
ietvaros šo noteikumu 28.
1
 punktā minēto informāciju 
kopā ar
informāciju par tā iepriekšējā gadā piegādāto biodegvielu 
un bioloģisko šķidro kurināmo atbilstību ilgtspējas prasībām
iesniedz Ekonomikas ministrijā.
28.
4
 Piegādātājam nav jāiesniedz šo noteikumu 
28.
1
 6. apakšpunktā minētie dokumenti un nav jāinformē 
par šo
noteikumu V nodaļā minētajiem pasākumiem, ja tas iesniedz 
tādus pierādījumus vai informāciju par biodegvielas vai
bioloģiskā šķidrā kurināmā atbilstību ilgtspējas kritērijiem, kas 
iegūti saskaņā ar šo noteikumu 12.1. apakšpunktā
minēto līgumu 
vai šo noteikumu 12.2. apakšpunktā minēto brīvprātīgo shēmu, par 
kuras atbilstību ticamības,
paredzamības un neatkarīga audita 
standartiem Eiropas Komisija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu.
28.
5
 Piegādātājs visus šajos noteikumos noteiktos 
datus un informāciju uzglabā vismaz desmit gadus."
5
/
9
23. Papildināt noteikumus ar 35. punktu šādā redakcijā:
"35. Šo noteikumu 8.
1
 punkts stājas spēkā 2024. 
gada 1. janvārī."
24. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 4. punktu šādā redakcijā:
"4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra 
Direktīvas (ES) 
2015/1513
, ar kuru groza Direktīvu
98/70/EK
, kas 
attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 
2009/28/EK
 par atjaunojamo energoresursu
izmantošanas 
veicināšanu."
25. Izteikt 1. pielikuma 10. punktu šādā redakcijā:
"10. Zemes izmantojuma izmaiņu ietekmē notiekošo oglekļa 
koncentrācijas izmaiņu radīto gada emisiju (e
l
)
aprēķina, kopējo emisiju vienādās daļās sadalot 20 gadu ilgā 
periodā. Minēto emisiju aprēķina, izmantojot šādu
formulu:
e
1
 = 
(
CS
R
 - 
CS
A
) × 3,664 × 1/20 × 
1/
P
 - 
e
B
 , kur:
e
1
 - lauksaimniecības zemes izmantojuma 
izmaiņu ietekmē notiekošo oglekļa koncentrācijas izmaiņu radītā 
gada
emisija (izteikta kā CO
2
 ekvivalenta masa (grami) 
vienā biodegvielas enerģijas vienībā (megadžouli)), kur 
"aramzeme"
un "ilggadīgie stādījumi" tiek uzskatīti par vienu 
zemes izmantojuma veidu. Aramzemes definīcija noteikta Ministru
kabineta 2017. gada 12. decembra noteikumos Nr. 737 
"
Siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas un prognožu
sagatavošanas 
nacionālās sistēmas izveidošanas un uzturēšanas noteikumi
" 
minētajās Apvienoto Nāciju
Organizācijas Vispārējās konvencijas 
par klimata pārmaiņām Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 
vadlīnijās.
Ilggadīgie stādījumi ir daudzgadīgas kultūras, kuru 
stumbrs parasti netiek katru gadu novākts, piemēram, īscirtmeta
atvasāji un eļļas palmas;
CS
R
 - ar atsauces zemes izmantojumu saistītā 
oglekļa koncentrācija vienā platības vienībā (izteikta kā oglekļa
masa (tonnas) vienā platības vienībā, iekļaujot augsni un 
veģetāciju). Atsauces zemes izmantojuma vērtība ir zemes
izmantojums vai nu 2008. gada janvārī, vai 20 gadu pirms 
izejvielu ieguves (izmanto tā datuma vērtību, kurš ir vēlāk);
CS
A
 - ar faktisko zemes izmantojumu saistītā 
oglekļa koncentrācija vienā platības vienībā (izteikta kā oglekļa 
masa
(tonnas) vienā platības vienībā, iekļaujot augsni un 
veģetāciju). Ja oglekļa koncentrācija uzkrājas laikposmā, kas 
ilgāks
par gadu, CS
A
 piešķirto vērtību aprēķina pēc 
oglekļa koncentrācijas vienā platības vienībā pēc 20 gadiem vai 
tad, kad
augi sasnieguši gatavību (atkarībā no tā, kurš 
nosacījums īstenojas agrāk);
P
 - kultūraugu ražība (biodegvielas vai cita bioloģiskā 
šķidrā kurināmā enerģija gadā vienā platības vienībā);
e
B
 - prēmija (29 grami oglekļa dioksīda 
ekvivalenta uz biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā 
enerģētisko
vienību, izteiktu megadžoulos), ko saskaņā ar šā 
pielikuma 11. punktu piešķir par biodegvielu vai bioloģisko 
šķidro
kurināmo, kura biomasu iegūst no atjaunotas noplicinātas 
zemes."
26. Svītrot 
6. pielikumu
.
27. Svītrot 
7. pielikuma
 1. tabulas 1.4. un 2.3. 
apakšpunktu.
28. Svītrot 
7. pielikuma
 2. tabulas 4. un 5. punktu.
29. Papildināt noteikumus ar 8., 9. un 10. pielikumu šādā 
redakcijā:
"8. pielikums
Ministru kabineta
2011. gada 5. jūlija
noteikumiem Nr. 545
Netiešās zemes 
izmantošanas maiņas emisijas no biodegvielas (izteiktas gramos 
CO
2
 ekvivalenta uz
megadžoulu)
1. Netiešās zemes izmantošanas maiņas emisijas vidējās 
vērtības (standartvērtības)
Izejvielu grupa
Vidējā vērtība*
No rezultātu ietekmes analīzes
izrietoša starpprocentiļu amplitūda**
Labība un citi cieti saturoši 
augi
12
8 līdz 16
Cukuri
13
4 līdz 17
Eļļas augi
55
33 līdz 66
Piezīmes.
6
/
9
* Šeit norādītās vidējās vērtības ir atsevišķi modelēto 
izejvielu vērtību svērtais vidējais.
** Šeit iekļautā amplitūda ataino 90 % rezultātu, izmantojot no 
analīzes izrietošas piektās un deviņdesmit piektās
procentiles 
vērtības. Piektā procentile norāda uz vērtību, zem kuras tika 
konstatēti 5 % novērojumu (t. i., 5 % no
kopējiem izmantotajiem 
datiem uzrādīja rezultātus zem 8, 4, un 33 g 
CO
2eq
/MJ). Deviņdesmit piektā procentile norāda
uz 
vērtību, zem kuras tika konstatēti 95 % novērojumu (tas ir, 5 % 
no kopējiem izmantotajiem datiem uzrādīja
rezultātus virs 16, 
17 un 66 g CO
2eq
/MJ).
2. No turpmāk uzskaitītajām izejvielu kategorijām ražotu 
biodegvielu aptuvenās netiešās zemes izmantošanas
maiņas emisijas 
ir nulle:
2.1. tās nav minētas šā pielikuma 1. punktā;
2.2. izejvielas, kuru ražošana ir izraisījusi tiešu zemes 
izmantošanas maiņu, proti, maiņu vienā no Ministru
kabineta 2017. 
gada 12. decembra noteikumos Nr. 737 "
Siltumnīcefekta gāzu 
inventarizācijas un prognožu
sagatavošanas nacionālās sistēmas 
izveidošanas un uzturēšanas noteikumi
" minētajām kategorijām - 
meža zeme,
zālājs, mitrājs, apdzīvota vieta vai cita veida zeme - 
līdz aramzemei vai ilggadīgiem stādījumiem, kas ir daudzgadīgas
kultūras, kuru stumbrs parasti netiek katru gadu novākts 
(piemēram, īscirtmeta atvasāji un eļļas palmas). Šādā
gadījumā 
tiešās zemes izmantošanas maiņas emisiju vērtības (e
l
) 
aprēķinam vajadzētu atbilst šo noteikumu 1.
pielikuma 3. 
punktam.
9. pielikums
Ministru kabineta
2011. gada 5. jūlija
noteikumiem Nr. 545
Nesummētās 
pastāvīgās emisiju vērtības (kopā) audzēšanai, pārstrādāšanai, 
transportēšanai un
tirdzniecībai
Nr.
p.k.
Biodegvielas vai bioloģiskā 
šķidrā kurināmā ražošanas paņēmiens
Tipiskās
siltumnīcefekta
gāzu 
emisijas
(gCO
2eq
/MJ)
Standarta
siltumnīcefekta
gāzu 
emisijas
(gCO
2eq
/MJ)
1.
Cukurbiešu etanols
33
40
2.
Kviešu etanols (izmantotais 
kurināmais nav norādīts)
57
70
3.
Kviešu etanols (koģenerācijas 
stacijās kā procesa kurināmais
izmantots lignīts)
57
70
4.
Kviešu etanols (parastajā tvaika 
katlā kā procesa kurināmais
izmantota dabasgāze)
46
55
5.
Kviešu etanols (koģenerācijas 
stacijās kā procesa kurināmais
izmantota dabasgāze)
39
44
6.
Kviešu etanols (koģenerācijas 
stacijās kā procesa kurināmais
izmantoti salmi)
26
26
7.
Kopienā audzētas kukurūzas 
etanols (koģenerācijas stacijās kā
procesa kurināmais 
izmantota dabasgāze)
37
43
8.
Cukurniedru etanols
24
24
9.
No atjaunojamiem enerģijas 
avotiem iegūts ETBE
Tāds pats kā 
etanola ražošanas
paņēmienam
10.
No atjaunojamiem enerģijas 
avotiem iegūts TAEE
Tāds pats kā 
etanola ražošanas
paņēmienam
11.
Rapšu sēklu 
biodīzeļdegviela
46
52
12.
Saulespuķu biodīzeļdegviela
35
41
13.
Sojas pupu biodīzeļdegviela
50
58
14.
Palmu eļļas biodīzeļdegviela 
(procesa paņēmiens nav norādīts)
54
68
15.
Palmu eļļas biodīzeļdegviela 
(process eļļas spiestuvē ar metāna
uztveršanu)
32
37
16.
Augu vai dzīvnieku izcelsmes 
atkritumeļļas biodīzeļdegviela
10
14
17.
Hidrogenēta augu eļļa no rapšu 
sēklām
41
44
18.
Hidrogenēta augu eļļa no 
saulespuķēm
29
32
19.
Hidrogenēta augu eļļa no palmu 
eļļas (process nav norādīts)
50
62
20.
Hidrogenēta augu eļļa no palmu 
eļļas (process eļļas spiestuvē ar
metāna uztveršanu)
27
29
21.
Tīra augu eļļa no rapšu 
sēklām
35
36
7
/
9
22.
No organiskajiem sadzīves 
atkritumiem iegūta biogāze kā saspiesta
dabasgāze
17
23
23.
No vircas iegūta biogāze kā 
saspiesta dabasgāze
13
16
24.
No sausajiem mēsliem iegūta 
biogāze kā saspiesta dabasgāze
12
15
10. pielikums
Ministru kabineta
2011. gada 5. jūlija
noteikumiem Nr. 545
Izejvielas, kuru 
energoietilpībai piemēro koeficientu 2
Izejvielas un degviela, kuru energoietilpībai piemēro 
koeficientu 2, lai noteiktu to ieguldījumu valsts mērķa
sasniegšanā:
1. Aļģes, kuras audzētas sauszemes dīķos vai 
fotobioreaktoros.
2. Jauktu sadzīves atkritumu biomasas frakcija, izņemot 
šķirotus sadzīves atkritumus, uz kuriem attiecas sadzīves
atkritumu savākšanas un pārstrādes pienākums.
3. Bioloģiskie atkritumi, kas noteikti 
Atkritumu 
apsaimniekošanas likuma
 
1. panta
 4.
1
 punktā un kuru 
izcelsme ir
privātas mājsaimniecības, uz kurām attiecas dalītā 
savākšana, kas noteikta 
Atkritumu apsaimniekošanas likuma
 
1.
panta
 9. punktā.
4. Rūpniecības atkritumu biomasas frakcija, ko nevar izmantot 
pārtikas vai barības ķēdē, tostarp materiāli no
mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības, lauksaimniecības 
pārtikas ražošanas, zvejniecības un akvakultūras
nozares, izņemot 
izejvielas, kas minētas šā pielikuma 21. un 22. punktā.
5. Salmi.
6. Kūtsmēsli un notekūdeņu dūņas.
7. Palmu eļļas ražošanas šķidrās atliekas un tukši palmu augļu 
ķekari.
8. Taleļļas darva.
9. Jēlglicerīns.
10. Cukurniedru rauši.
11. Vīnogu čagas un vīna nogulsnes.
12. Riekstu čaumalas.
13. Sēnalas.
14. Kaceni, kas attīrīti no kukurūzas graudiem.
15. Mežsaimniecības un ar mežsaimniecību saistītu nozaru 
atkritumu un atlikumu biomasas frakcija - mizas, zari,
pirms 
tirgū laišanas veiktas starpcirtes produkti, lapas, skujas, koku 
galotnes, zāģskaidas, ēveļskaidas, melnais
atsārms, brūnais 
atsārms, šķiedru nogulsnes, lignīns un taleļļa.
16. Cits šo noteikumu 2.18. apakšpunktā noteiktais nepārtikas 
celulozes materiāls.
17. Cits šo noteikumu 2.17. apakšpunktā noteiktais 
lignocelulozes materiāls, izņemot zāģbaļķus un finierklučus.
18. No atjaunojamiem energoresursiem iegūta nebioloģiskas 
izcelsmes šķidrā vai gāzveida transporta degviela.
19. Likuma "
Par piesārņojumu
" 
1. panta
 4.
2
 punktā 
minētā oglekļa dioksīda plūsma, kura iegūta no enerģijas
avotiem, 
kas uzskatāmi par atjaunojamiem, un kura modificēta, lai to 
izmantotu transportā.
20. Baktērijas, kuras iegūtas no enerģijas avotiem, kas 
uzskatāmi par atjaunojamiem.
21. Lietota cepamā eļļa.
22. Dzīvnieku tauki, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr.
1069/2009
, ar ko 
nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem un
atvasinātajiem produktiem, kuri nav 
paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 
1774/2002
, klasificē 1.
un 2. kategorijā."
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
8
/
9
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ekonomikas ministrs 
R. Nemiro
9
/
9