Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 35 (3403),
01.03.2006.
Izdevējs: 
Finanšu un
kapitāla tirgus komisija
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
46
Pieņemts: 
24.02.2006.
Stājas spēkā: 
02.03.2006.
Attēlotā redakcija:
 05.12.2017. - ...
Grozījumi:
FKTK 21.12.2007. noteikumi 
Nr.187 / LV, 208 (3784), 29.12.2007. / Stājas spēkā 30.12.2007.
FKTK 25.09.2009. noteikumi 
Nr.114 / LV, 156 (4142), 01.10.2009. / Stājas spēkā 02.10.2009.
FKTK 17.10.2013. noteikumi 
Nr.236 / LV, 206 (5012), 22.10.2013. / Stājas spēkā 23.10.2013.
FKTK 05.12.2014. noteikumi 
Nr.291 / LV, 246 (5306), 10.12.2014. / Stājas spēkā 11.12.2014.
FKTK 29.11.2016. noteikumi 
Nr.200 / LV, 236 (5808), 05.12.2016. / Stājas spēkā 06.12.2016.
FKTK 28.11.2017. noteikumi 
Nr.194 / LV, 240 (6067), 04.12.2017. / Stājas spēkā 05.12.2017.
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteikumi Nr.46
 
Rīgā 2006.gada 24.februārī 
(Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padomes sēdes protokols Nr. 10, 2.p.)
Kredītiestāžu, ieguldījumu brokeru sabiedrību un
ieguldījumu pārvaldes sabiedrību gada pārskata un
konsolidētā gada pārskata sagatavošanas normatīvie
noteikumi
(Noteikumu nosaukums FKTK 
17.10.2013.
 noteikumu Nr.236 redakcijā)
Izdoti saskaņā ar 
Kredītiestāžu likuma
 
50. panta
 trešo daļu un 
76. pantu
, 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
114. panta
 pirmo daļu un 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma
 
75.
1
 panta
 trešo daļu
(FKTK 
05.12.2014.
 noteikumu Nr.291 redakcijā)
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi ir saistoši kredītiestādēm, kas darbojas saskaņā ar 
Kredītiestāžu likumu
, ieguldījumu brokeru
sabiedrībām, kas darbojas saskaņā ar 
Finanšu instrumentu tirgus likumu
, un ieguldījumu pārvaldes sabiedrībām, kas
darbojas saskaņā ar 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumu
, (tālāk tekstā visas kopā – banka), sagatavojot gada
pārskatu, konsolidēto gada pārskatu un kārtojot grāmatvedību.
(FKTK 
29.11.2016.
 noteikumu Nr. 200 redakcijā)
2. Banka par katru darbības gadu sagatavo gada pārskatu vai konsolidēto gada pārskatu. Gada pārskats
(konsolidētais gada pārskats) kā vienots kopums sastāv no:
2.1. finanšu pārskatiem (konsolidētajiem finanšu pārskatiem);
2.2. vadības (padomes un valdes) ziņojuma (grupas mātes sabiedrības vadības ziņojuma) un nefinanšu
paziņojuma (konsolidētā nefinanšu paziņojuma), ja to ir pienākums sagatavot saskaņā ar šo noteikumu
 III
1
1
/
33
nodaļā
 minēto;
2.3. paziņojuma par vadības atbildību.
(Grozīts ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
3. Finanšu pārskatiem (konsolidētajiem finanšu pārskatiem) jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par bankas
finansiālo stāvokli, tās darbības rezultātiem un naudas plūsmu. Finanšu pārskatu (konsolidēto finanšu pārskatu)
sagatavošanu veic, pamatojoties uz Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes izdotajiem Starptautiskajiem
grāmatvedības standartiem, Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un Starptautisko finanšu pārskatu
interpretāciju komitejas standartu interpretācijām, kuras apstiprinājusi Eiropas Komisija un kuras ir publicētas “Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (tālāk tekstā — Starptautiskie finanšu pārskatu standarti). Informācija par Eiropas
Komisijas apstiprinātajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem pieejama interneta mājas lapā —
www.europa.eu.int/comm/internal_market/accounting/ias_en.htm, kā arī Latvijas Republikas Finanšu ministrijas
interneta mājas lapā — www.fm.gov.lv. Sagatavojot finanšu pārskatus (konsolidētos finanšu pārskatus), var izmantot
arī tādus Starptautiskos finanšu pārskatu standartus, kuri publicēti “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” pēc
pārskata perioda beigu datuma, bet līdz gada pārskata apstiprināšanai. Informācija par Starptautisko finanšu pārskatu
standartu apstiprināšanas gaitu Eiropas Komisijā un paredzamo publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”
pieejama interneta mājas lapā www.efrag.org.
(Grozīts ar FKTK 
25.09.2009.
 noteikumiem Nr.114)
4. Finanšu pārskati (konsolidētie finanšu pārskati) ietver:
4.1. pārskatu par finanšu stāvokli pārskata perioda beigu datumā (tālāk tekstā – bilance vai konsolidētā
bilance);
4.2. pārskata perioda visaptverošo ienākumu pārskatu vai pārskata perioda visaptverošo ienākumu konsolidēto
pārskatu, kurā visus pārskata perioda ienākumus un izdevumus uzrāda atsevišķā visaptverošo ienākumu
pārskatā vai divos pārskatos, kuros uzrāda atsevišķu aprēķinu par peļņas vai zaudējumu aprēķina
komponentēm un atsevišķu visaptverošo ienākumu pārskatu (aprēķinu, kas ietver arī pārējās peļņas vai
zaudējumu aprēķinā neatzītās ienākumu komponentes);
4.3. pārskata perioda naudas plūsmas pārskatu (tālāk tekstā – naudas plūsmas pārskats vai konsolidētais
naudas plūsmas pārskats);
4.4. pārskata perioda kapitāla un rezervju izmaiņu pārskatu (tālāk tekstā – kapitāla un rezervju izmaiņu pārskats
vai konsolidētais kapitāla un rezervju izmaiņu pārskats);
4.5. pielikumu;
4.6. pārskatu par finanšu stāvokli agrākajā salīdzināmajā pārskata perioda sākuma datumā, ja banka
retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu finanšu pārskatu posteņu korekciju, vai
pārklasificē finanšu pārskatu posteņus;
4.7. salīdzinošu informāciju par iepriekšējo periodu.
(FKTK 
25.09.2009.
 noteikumu Nr.114 redakcijā, kas grozīta ar FKTK 
17.10.2013.
 noteikumiem Nr.236)
5. Paraugs bilances, ārpusbilances un peļņas vai zaudējumu aprēķina posteņu izkārtojumam norādīts šo
noteikumu 
15. 
un 
21. punktā
, bet naudas plūsmas pārskata un kapitāla un rezervju izmaiņu pārskata paraugs — 
2. 
un
3. pielikumā
. Banka var neuzrādīt atsevišķus finanšu pārskatu posteņus, ja tie ir nebūtiski vai to neuzrādīšana padara
finanšu pārskatu pārskatāmāku, kā arī izveidot minēto pārskatu posteņu citādu izkārtojumu vai iekļaut papildu
posteņus, taču jebkurā gadījumā posteņos atspoguļojamajai informācijai jāatbilst Starptautisko finanšu pārskatu
standartu prasībām.
6. Pielikumā iekļauj paskaidrojošu informāciju par bilances, ārpusbilances, peļņas vai zaudējumu aprēķina, naudas
plūsmas pārskata, kapitāla un rezervju izmaiņu pārskata (konsolidētās bilances, konsolidētā peļņas vai zaudējumu
aprēķina, konsolidētā naudas plūsmas pārskata, konsolidētā kapitāla un rezervju izmaiņu pārskata) posteņu saturu,
komentārus par to risku kontroli un pārvaldīšanu, kas saistīti ar bankas darbību, kā arī atklāj citu informāciju, kas ir
būtiski ietekmējusi vai var būtiski ietekmēt bankas finansiālā stāvokļa, darbības rezultātu un naudas plūsmas
novērtēšanu.
2
/
33
7. Gada pārskatā (konsolidētajā gada pārskatā) lietojamā naudas vienība ir Latvijas Republikas naudas vienība.
Gada pārskatā (konsolidētajā gada pārskatā) norāda finanšu pārskatos uzrādīto skaitļu precizitātes pakāpi.
8. Noteikumos lietoto terminu skaidrojums sniegts 
1. pielikumā
.
II. Gada pārskata iesniegšana un publicēšana
(Nodaļa izslēgta ar FKTK 
21.12.2007.
 noteikumiem Nr.187)
III. Ziņojumi
11. Bankas vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) ziņojumā:
11.1. norāda bankas nosaukumu, juridisko adresi un reģistrācijas numuru, licences numuru un izsniegšanas
datumu;
11.2. norāda valdes un padomes priekšsēdētāja un valdes un padomes locekļu vārdu, uzvārdu, ieņemamo
amatu. Šīs ziņas sniedz arī par tām personām, kuras pārskata gadā atstājušas minētos amatus;
11.3. sniedz skaidru bankas (grupas) attīstības, tās darbības rezultātu un vietas tirgū apskatu, kā arī ietver tai
piemītošo būtisko risku un nenoteiktību aprakstu. Apskatu sagatavo kā bankas (grupas) attīstības, tās darbības
rezultātu un vietas tirgū līdzsvarotu un visaptverošu analīzi, ņemot vērā tās darbības apjomu un sarežģītību;
11.4. cik nepieciešams, lai izprastu bankas (grupas) attīstību, tās finansiālo stāvokli vai darbības rezultātus, šo
noteikumu 
11.3
. punktā minētajā analīzē iekļauj:
11.4.1. finanšu rādītājus,
11.4.2. galvenos attiecīgo banku (grupu) un tās darbību raksturojošos nefinanšu rādītājus, kā arī informāciju
par vides aizsardzības prasībām un nodarbinātības jautājumiem vai citu informāciju, ja tas ir piemēroti,
11.4.3. pēc nepieciešamības – atsauces uz finanšu pārskatos (konsolidētajos finanšu pārskatos)
norādītajām summām un papildu skaidrojumus par tām;
11.5. sniedz informāciju par turpmākās attīstības prognozi, t.sk. plānus attiecībā uz ārkārtas dividendēm, ja tādi
pastāv;
11.6. sniedz ziņas par pārskata gadā īstenotajiem pasākumiem pētniecības un attīstības jomā;
11.7. par bankas (grupas mātes sabiedrības) pašu akcijām norāda šādu informāciju:
11.7.1. pašu akciju iegādes iemeslus pārskata gadā,
11.7.2. pārskata gadā atpirkto vai pārdoto pašu akciju skaitu un to nominālvērtības apmēru, kā arī pašu
akciju īpatsvaru procentos no parakstītā pamatkapitāla, to atpirkšanas vai pārdošanas apmēru,
11.7.3. iegūto un turēto pašu akciju skaitu un to nominālvērtības apmēru, kā arī šā apmēra īpatsvaru
parakstītajā pamatkapitālā pārskata gada beigās;
11.8. norāda ziņas par filiālēm un pārstāvniecībām (to skaitu sadalījumā pa valstīm);
11.9. sniedz informāciju par finanšu instrumentiem, ja tas ir būtiski bankas (grupas) aktīvu, saistību, finansiālā
stāvokļa un peļņas vai zaudējumu novērtēšanai, norādot:
11.9.1. finanšu riska vadības mērķus un politiku, t.sk. politiku attiecībā uz katru nozīmīgu tādu prognozēto
nākotnes darījuma veidu, kuram tiek piemērota riska ierobežošanas uzskaite,
3
/
33
11.9.2. pakļautību tirgus riskam, kredītriskam un likviditātes (naudas plūsmas) riskam;
11.10. norāda informāciju par jebkādiem svarīgiem notikumiem no pārskata gada beigām līdz gada pārskata
(konsolidētā gada pārskata) apstiprināšanas dienai, kas nozīmīgi finansiālā stāvokļa un darbības rezultātu
izpratnei;
11.11. sniedz priekšlikumus par peļņas sadali, dividenžu lielumu, ņemot vērā arī pārskata periodā aprēķinātās
un izmaksātās ārkārtas dividendes, vai zaudējumu segšanu.
(FKTK 
29.11.2016.
 noteikumu Nr. 200 redakcijā)
11.
1
 
(Svītrots ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
12. Papildus šo noteikumu 
11. punktā
 minētajam ieguldījumu pārvaldes sabiedrības vadības (grupas mātes
sabiedrības vadības) ziņojumā norāda pārvaldījumā esošo ieguldījumu fondu nosaukumus un fondu veidus, kā arī
informāciju par privāto pensiju fondu izveidoto pensiju plānu, valsts fondēto pensiju shēmas līdzekļu un individuālo
klientu finanšu instrumentu portfeļu pārvaldi un apmēru, kā arī informāciju par ieguldījumu konsultāciju sniegšanu.
(FKTK 
29.11.2016.
 noteikumu Nr. 200 redakcijā)
13. Paziņojumā par vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) atbildību norāda:
13.1. ka vadībai (grupas mātes sabiedrības vadībai) ir pienākums saskaņā ar Latvijas Republikā spēkā esošo
normatīvo aktu prasībām sagatavot finanšu pārskatus (konsolidētos finanšu pārskatus), kas skaidri un patiesi
atspoguļo bankas (grupas) finansiālo stāvokli pārskata gada beigās, kā arī tās pārskata gada darbības
rezultātus un naudas plūsmu;
13.2. ka vadība (grupas mātes sabiedrības vadība) atbild par atbilstošas grāmatvedības kārtošanu, par bankas
(grupas) līdzekļu saglabāšanu, kā arī par krāpšanas un citas negodīgas darbības novēršanu;
13.3. vai finanšu pārskati (konsolidētie finanšu pārskati) sagatavoti saskaņā ar konsekventi lietotajiem
Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem;
13.4. vai vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) lēmumi un pieņēmumi par finanšu pārskatu (konsolidēto
finanšu pārskatu) sagatavošanu ir bijuši piesardzīgi un saprātīgi.
(Grozīts ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
14. Ja kāds padomes vai valdes loceklis uzskata, ka gada pārskats (konsolidētais gada pārskats) nav
apstiprināms, vai arī izvirza iebildumus, kurus viņš grib paziņot sapulcei, tas īpaši jānorāda paziņojumā par vadības
atbildību.
III.
1 
Nefinanšu paziņojums (konsolidētais nefinanšu paziņojums)
(Nodaļa FKTK 
29.11.2016.
 noteikumu Nr. 200 redakcijā; prasību piemērošana kredītiestādēm stājas spēkā
01.01.2017.
, un ir attiecināma uz gada pārskatiem un konsolidētajiem gada pārskatiem par pārskata periodu, kurš
sākas 01.01.2017. vai vēlāk, sk. 96.
6
 punktu)
14.
1
 Kredītiestāde tās vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) ziņojumā iekļauj nefinanšu paziņojumu
(konsolidēto nefinanšu paziņojumu), ja tā divus gadus pēc kārtas (gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā) atbilst
šādiem kritērijiem:
14.
1
1. vidējais darbinieku skaits pārsniedz 500;
14.
1
2. aktīvu kopsumma bilances datumā pārsniedz (konsolidācijas līmenī) 20 miljonus 
euro 
vai gada neto
apgrozījums pārsniedz (konsolidācijas līmenī) 40 miljonus 
euro
. Neto apgrozījumu nosaka, summējot 21.1.,
21.3., 21.4., 21.8. un 21.13. postenī uzrādītās vērtības un citu peļņu vai zaudējumus no darījumiem ar
tirdzniecības portfelī iekļautajiem finanšu instrumentiem. Tirdzniecības portfelis šo noteikumu izpratnē atbilst
Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulas (ES) Nr. 
575/2013
 par prudenciālajām prasībām
4
/
33
attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 
648/2012
 4.
panta 1. punkta 86. apakšpunktā noteiktajam.
14.
2
 Kredītiestāde (grupa), kas atbilst šo noteikumu 
14.
1
 punktā
 minētajiem kritērijiem, var izdarīt izvēli neiekļaut
kredītiestādes vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) ziņojumā nefinanšu paziņojumu (konsolidēto nefinanšu
paziņojumu), bet sagatavot atsevišķu nefinanšu paziņojumu, kurā sniedz informāciju atbilstoši šajā nodaļā minētajam,
un to publicēt kopā ar kredītiestādes vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) ziņojumu kā gada pārskata
(konsolidētā gada pārskata) sastāvdaļu.
14.
3
 Ja kredītiestāde (grupa), kas atbilst šo noteikumu 
14.
1
 punktā
 minētajiem kritērijiem, nefinanšu paziņojumu
(konsolidēto nefinanšu paziņojumu) ir iekļāvusi kredītiestādes vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) ziņojumā vai
to sagatavojusi kā šo noteikumu 
14.
2
 punktā
 minēto atsevišķo nefinanšu paziņojumu, tā ir atbrīvota no šo noteikumu
11.4
. punktā minēto nefinanšu rādītāju sniegšanas un analīzes vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) ziņojumā.
14.
4
 Kredītiestāde, kas ir meitas sabiedrība, ir atbrīvota no pienākuma sagatavot nefinanšu paziņojumu, ja tajā
sniedzamā informācija (gan par šo kredītiestādi, gan tās meitas sabiedrībām) ir iekļauta attiecīgās kredītiestādes
mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķā dokumentā, kas ietilpst mātes sabiedrības
konsolidētajā gada pārskatā, kurš sagatavots, ņemot vērā šajā nodaļā minēto. Kredītiestāde, kas ir mātes sabiedrība
un vienlaikus citas sabiedrības meitas sabiedrība, ir atbrīvota no pienākuma sagatavot konsolidēto nefinanšu
paziņojumu, ja tajā sniedzamā informācija (gan par šo mātes sabiedrību, gan tās meitas sabiedrībām) ir iekļauta
attiecīgās kredītiestādes mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķā dokumentā, kas ietilpst
attiecīgās kredītiestādes mātes sabiedrības konsolidētajā gada pārskatā, kurš sagatavots, ņemot vērā šajā nodaļā
minēto.
14.
5
 Cik nepieciešams, lai iegūtu izpratni par kredītiestādes (grupas) attīstību, darbības rezultātiem, finansiālo
stāvokli un tās darbības ietekmi, nefinanšu paziņojumā (konsolidētajā nefinanšu paziņojumā) sniedz informāciju vismaz
par vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītajiem jautājumiem, kā arī par cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas
un kukuļošanas novēršanas pasākumiem (tālāk tekstā – korporatīvās sociālās atbildības jomas), t.sk.:
14.
5
1. kredītiestādes (grupas) komercdarbības modeļa īsu aprakstu, kas ietver vispārīgu informāciju par
kredītiestādes (grupas) galvenajiem saimnieciskās darbības veidiem un ģeogrāfiskajiem tirgiem, sadarbības
partneriem, klientiem, svarīgākajiem izmantojamajiem resursiem, izdevumu un ienākumu plūsmu un citu tās
darbību raksturojošu informāciju;
14.
5
2. aprakstu par politikām, kuras īsteno kredītiestāde (grupa) attiecībā uz korporatīvās sociālās atbildības
jomām, t.sk. aprakstu par to, kādas uzticamības pārbaudes (
due diligence
) procedūras ir ieviestas;
14.
5
3. aprakstu par šo noteikumu 14.
5
2. punktā
 minēto politiku īstenošanas rezultātiem;
14.
5
4. informāciju par galvenajiem ar korporatīvās sociālās atbildības jomām saistītajiem riskiem, kuri raksturīgi
kredītiestādes (grupas) darījumiem, t.sk., kad tas ir būtiski un samērīgi, informāciju par riskiem, kas izriet no
tās darbības ietvaros noslēgtajiem tiesiskajiem darījumiem vai sniegtajiem pakalpojumiem un var radīt negatīvas
sekas korporatīvās sociālās atbildības jomās, un par to, kā šādi riski tiek pārvaldīti;
14.
5
5. galvenos attiecīgās kredītiestādes (grupas) un tās nozares darbību raksturojošos nefinanšu rādītājus.
14.
6
 Nefinanšu paziņojumā (konsolidētajā nefinanšu paziņojumā) iekļauj arī atsauces uz finanšu pārskatos
(konsolidētajos finanšu pārskatos) uzrādītajām summām un papildu skaidrojumus par tām, ja finanšu pārskatos
(konsolidētajos finanšu pārskatos) uzrādītās summas attiecas uz kādu no korporatīvās sociālās atbildības jomām.
14.
7
 Lai sniegtu informāciju par korporatīvās sociālās atbildības jomām, kredītiestāde (grupa) var izmantot Latvijas
Republikas vai Eiropas Savienības izdotajos dokumentos iekļautās pamatnostādnes vai ieteikumus (piemēram, vides
aizsardzību reglamentējošajos normatīvajos aktos minēto par brīvprātīgu piedalīšanos Eiropas Kopienas vides vadības
un audita sistēmā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulai (EK) Nr. 
1221/2009
, ar
ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties kopienas vides vadības un audita sistēmā) vai citu starptautisko
organizāciju izdotajos dokumentos (piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālajā līgumā, Ekonomiskās
5
/
33
sadarbības un attīstības organizācijas pamatnostādnēs daudznacionālajiem uzņēmumiem, Ekonomiskās sadarbības
un attīstības organizācijas rokasgrāmatā par pretkorupcijas standartiem, Starptautiskās Standartizācijas organizācijas
ISO 
standartā Nr. 2600, Starptautiskās Darba organizācijas trīspusējā deklarācijā par principiem attiecībā uz
daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, Globālajā ziņošanas iniciatīvā) iekļautās pamatnostādnes vai
ieteikumus (tālāk tekstā – LR, ES vai citu starptautisko organizāciju izdotajos dokumentos iekļautās pamatnostādnes
vai ieteikumi). Nefinanšu paziņojumā (konsolidētajā nefinanšu paziņojumā) norāda, kuras LR, ES vai citu starptautisko
organizāciju izdotajos dokumentos iekļautās pamatnostādnes vai ieteikumus kredītiestāde (grupa) izmanto.
14.
8
 Ja kredītiestāde (grupa) neīsteno politiku attiecībā uz vienu vai vairākām korporatīvās sociālās atbildības
jomām, nefinanšu paziņojumā (konsolidētajā nefinanšu paziņojumā) sniedz skaidru un argumentētu pamatojumu par
iemesliem, kādēļ tas netiek veikts.
14.
9
 Izņēmuma gadījumā kredītiestāde (grupa) var nesniegt informāciju par notikumiem, kuru iestāšanās ir
sagaidāma tuvākā gada laikā, vai sarunu procesā esošiem jautājumiem, ja ir izpildīti abi uzskaitītie nosacījumi:
14.
9
1. kredītiestādes valde (grupas mātes sabiedrības vadība) rakstveida ziņojumā akcionāru pilnsapulcei
sniedz skaidrojumu par apstākļiem, kuru dēļ minētās informācijas sniegšana nopietni kaitētu kredītiestādes
(grupas) darbībai;
14.
9
2. minētās informācijas nesniegšana nav šķērslis skaidras izpratnes gūšanai par kredītiestādes (grupas)
attīstību, darbības rezultātiem, finansiālo stāvokli un tās darbības ietekmi uz korporatīvās sociālās atbildības
jomām.
14.
10
 Zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība (tālāk tekstā – zvērināts revidents) pārbauda, vai
ir sagatavots nefinanšu paziņojums (konsolidētais nefinanšu paziņojums), kā arī to, vai nefinanšu paziņojums
(konsolidētais nefinanšu paziņojums) ir iekļauts vadības (grupas mātes sabiedrības vadības) ziņojumā vai šo noteikumu
14.
2
 punktā
 minētajā atsevišķajā dokumentā, bet šo noteikumu 
14.
4
 punktā
 minētajā gadījumā – vai no nefinanšu
paziņojuma sagatavošanas atbrīvotās kredītiestādes nefinanšu paziņojumā (konsolidētajā nefinanšu paziņojumā)
sniedzamā informācija ir iekļauta mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķā dokumentā.
IV. Bilances un ārpusbilances posteņi
15. Bilances un ārpusbilances posteņu izkārtojuma paraugs
15.1. Aktīvi
15.1.1. Kase un prasības uz pieprasījumu pret centrālajām bankām
15.1.2. Prasības uz pieprasījumu pret kredītiestādēm
15.1.3. Tirdzniecības nolūkā turēti finanšu aktīvi
15.1.3.1. Parāda vērtspapīri un citi vērtspapīri ar fiksētu ienākumu
15.1.3.2. Akcijas un citi vērtspapīri ar nefiksētu ienākumu
15.1.3.3. Atvasinātie finanšu instrumenti
15.1.4. Klasificēti kā patiesajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu
aprēķinā
15.1.4.1. Parāda vērtspapīri un citi vērtspapīri ar fiksētu ienākumu
15.1.4.2. Akcijas un citi vērtspapīri ar nefiksētu ienākumu
15.1.5. Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi
6
/
33
15.1.5.1. Parāda vērtspapīri un citi vērtspapīri ar fiksētu ienākumu
15.1.5.2. Akcijas un citi vērtspapīri ar nefiksētu ienākumu
15.1.6. Kredīti un debitoru parādi
15.1.7. Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi
15.1.
8. 
Pret procentu risku ierobežotās portfeļa daļas patiesās vērtības izmaiņas
15.1.9. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi
15.1.10. Pamatlīdzekļi
15.1.11. Ieguldījumu īpašums
15.1.12. Nemateriālie aktīvi
15.1.13. Ieguldījumi radniecīgo un asociēto sabiedrību pamatkapitālā
15.1.14. Nodokļu aktīvi
15.1.15. Pārējie aktīvi
15.1.16. Kopā aktīvi
15.2. Saistības
15.2.1. Saistības pret centrālajām bankām
15.2.2. Saistības uz pieprasījumu pret kredītiestādēm
15.2.3. Tirdzniecības nolūkā turētas finanšu saistības
15.2.3.1. Kapitāla instrumenti
15.2.3.2. Parāda instrumenti
15.2.3.3. Atvasinātie finanšu instrumenti
15.2.4. Klasificētas kā patiesajā vērtībā novērtētas finanšu saistības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu
aprēķinā
15.2.5. Amortizētajā iegādes vērtībā vērtētās finanšu saistības
15.2.5.1. Noguldījumi
15.2.5.2. Pakārtotās saistības
15.2.6. Finanšu aktīvu nodošanas rezultātā radušās finanšu saistības
15.2.7. Pret procentu risku ierobežotās portfeļa daļas patiesās vērtības izmaiņas
15.2.8. Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi
15.2.9. Uzkrājumi
15.2.9.1. Uzkrājumi pensijām un tamlīdzīgām saistībām
7
/
33
15.2.9.2. Pārējie uzkrājumi
15.2.10. Nodokļu saistības
15.2.11. Pārējās saistības
15.2.12. Kopā saistības
15.3. Kapitāls un rezerves
15.3.1. Apmaksātais pamatkapitāls
15.3.2. Akciju emisijas uzcenojums
15.3.3. Pašas akcijas
15.3.4. Rezerves kapitāls un pārējās rezerves
15.3.5. Pārvērtēšanas rezerves
15.3.6. Iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa/zaudējumi
15.3.7. Pārskata gada peļņa/zaudējumi
15.3.8. Kopā kapitāls un rezerves
15.3.9. Kopā saistības un kapitāls un rezerves
15.4. Ārpusbilances posteņi
15.4.1. Iespējamās saistības
15.4.1.1. Galvojumi (garantijas)
15.4.1.2. Pārējās iespējamās saistības
15.4.2. Ārpusbilances saistības pret klientiem
15.4.2.1. Saistības no aktīvu pārdošanas darījumiem ar atpārdošanas iespēju
15.4.2.2. Pārējās ārpusbilances saistības
(Grozīts ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
V. Paskaidrojumi par bilances un ārpusbilances posteņiem
16. Aktīvi
16.1. Kase un prasības uz pieprasījumu pret centrālajām bankām
Skaidrā nauda kasē ietver likumīgus maksāšanas līdzekļus, t.sk. Latvijas Republikas naudas vienības, kā arī citu
dalībvalstu un ārvalstu valūtas (tālāk tekstā — ārvalstu valūta), kā banknotēs, tā arī monētās.
Šajā postenī uzrāda arī līdzekļus norēķinu kontos Latvijas Bankā un citas prasības pret Latvijas Banku uz
pieprasījumu. Pārējās prasības pret Latvijas Banku uzrāda bilances aktīvu 15.1.3., 15.1.4., 15.1.5., 15.1.6. vai 15.1.7.
postenī.
Šajā postenī uzrāda arī prasības uz pieprasījumu pret to dalībvalstu un ārvalstu centrālajām bankām, kurās bankai
8
/
33
ir filiāles, kā arī pret Eiropas Centrālo banku.
16.2. Prasības uz pieprasījumu pret kredītiestādēm
Šajā postenī uzrāda visas prasības, kas radušās darījumos ar dalībvalstu un ārvalstu kredītiestādēm, kuras var tikt
apmierinātas bez iepriekšēja pieprasījuma vai pieprasījuma termiņš ir 24 stundas vai viena darba diena. Kredītiestāde
šo noteikumu izpratnē atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija regulas (ES) Nr. 
575/2013
 par
prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES)
Nr. 
648/2012
 (tālāk tekstā – Regula Nr. 
575/2013
) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā noteiktajam.
16.3. Tirdzniecības nolūkā turēti finanšu aktīvi
Šajā postenī atspoguļo to daļu no patiesajā vērtībā novērtētajiem finanšu aktīviem ar atspoguļojumu peļņas vai
zaudējumu aprēķinā, kuru, ievērojot 39. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto, banka var klasificēt kā
tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus, piemēram, parāda instrumentus, kapitāla instrumentus un atvasinātos
finanšu instrumentus.
16.4. Klasificēti kā patiesajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā
Šajā postenī atspoguļo to daļu no patiesajā vērtībā novērtētajiem finanšu aktīviem ar atspoguļojumu peļņas vai
zaudējumu aprēķinā, kuru, ievērojot 39. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto, banka var klasificēt kā
klasificētus kā patiesajā vērtībā novērtētos finanšu aktīvus ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, piemēram,
parāda un kapitāla instrumentus.
16.5. Kredīti un debitoru parādi
Šajā postenī uzrāda prasības, kas radušās darījumos ar klientiem, t.sk. aizdevumus, finanšu līzingu un citus
finanšu aktīvus ar fiksētu termiņu, kurus klasificē kā kredītus un debitoru parādus.
16.6. Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi
Šajā postenī uzrāda regulētā tirgū tirgotus parāda vērtspapīrus un citus finanšu ieguldījumus ar fiksētu termiņu,
kurus klasificē kā līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus, kā arī pārējās prasības pret kredītiestādēm un centrālajām
bankām, ja tās nav jāuzrāda citos bilances aktīvu posteņos.
16.7. Pret procentu risku ierobežotās portfeļa daļas patiesās vērtības izmaiņas
Šajā postenī uzrāda pret procentu risku ierobežotā finanšu instrumentu portfeļa daļas attiecīgo finanšu aktīvu
patiesās vērtības pieauguma vai finanšu saistību samazinājuma daļu saskaņā ar 39. Starptautiskajā grāmatvedības
standartā noteikto.
16.8. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi
Šajā postenī uzrāda ienākumus, kas attiecas uz pārskata gadu un iepriekšējiem gadiem, bet kuru saņemšanas
termiņš pārskata perioda beigu datumā vēl nav iestājies, piemēram, vēl nesaņemto, taču aprēķināto komisijas naudu,
nomas maksu, procentu ienākumus, izņemot tādus, kurus saskaņā ar Starptautiskajos finanšu pārskatu standartos
noteikto iekļauj attiecīgā finanšu aktīva patiesajā vērtībā vai amortizētajā iegādes vērtībā.
Šajā postenī uzrāda arī izdevumus, kuri radušies līdz pārskata gada beigām, bet attiecas uz nākamajiem
periodiem.
16.9. Pamatlīdzekļi
Šajā postenī uzrāda bankai piederošos (t.sk. bez izpirkuma tiesībām iznomātos un finanšu līzinga darījumu
rezultātā iegūtos) pamatlīdzekļus, t.i., materiālos aktīvus, kurus banka izmanto pakalpojumu sniegšanā,
administratīvos nolūkos vai iznomā un paredz lietot ilgāk par vienu gadu, piemēram, zemesgabalus, ēkas,
transportlīdzekļus, iekārtas u.tml. aktīvus.
Šeit uzrādāms arī programmnodrošinājums, kas ir attiecīgo elektronisko iekārtu vai ierīču neatņemama sastāvdaļa,
bankai piederošo un bez izpirkuma tiesībām nomāto pamatlīdzekļu rekonstrukcijas, uzlabošanas vai atjaunošanas
izmaksas, kuras uzlabojušas attiecīgo pamatlīdzekļu ekonomiskos rādītājus, ja pamatlīdzekļu nomas līgumā nav
paredzēta šo izmaksu kompensācija.
9
/
33
Šajā postenī uzrāda nepabeigtās būvniecības izmaksas un avansa maksājumus par šajā punktā minētajiem
pamatlīdzekļiem.
16.10. Nemateriālie aktīvi
Šajā postenī uzrāda nemateriālos aktīvus, t.i., aktīvus, kam nav materiālas formas, kas tiek turēti pakalpojumu
sniegšanai vai citiem mērķiem, ja ir sagaidāms, ka banka nākotnē saņems ekonomiskos labumus, kas ir attiecināmi
uz šiem aktīviem, piemēram, par samaksu iegūtas tiesības, t.sk. koncesijas, patentus, licences, tiesības lietot
tirdzniecības zīmi, nomas tiesības u.tml. tiesības, programmnodrošinājumu, kas nav elektronisko iekārtu vai ierīču
neatņemama sastāvdaļa un citus pēc būtības līdzīgus pret atlīdzību iegūtus aktīvus. Šeit uzrāda arī avansa
maksājumus par nemateriālajiem aktīviem.
16.11. Nodokļu aktīvi
Šajā postenī uzrāda atliktā uzņēmumu ienākuma nodokļa aktīvus, kā arī tekošos uzņēmumu ienākuma nodokļa
aktīvus saskaņā ar 12. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto.
16.12. Pārējie aktīvi
Šajā postenī uzrāda aktīvus, kuru saturs neatbilst citiem bilances aktīvu posteņiem (t.sk. dārgmetāli, dārgakmeņi,
kustamais un nekustamais īpašums, kas pārņemts kā neatmaksāto kredītu un citu prasību nodrošinājums, ja banka
paredz to pārdot, kā arī citi materiālie aktīvi, kurus banka nelieto un plāno atsavināt).
Šeit uzrādāmas arī bez izpirkuma tiesībām nomāto pamatlīdzekļu rekonstrukcijas, uzlabošanas vai atjaunošanas
izmaksas, ja pamatlīdzekļu nomas līgumā paredzēta šo izmaksu kompensācija.
(Grozīts ar FKTK 
25.09.2009.
 noteikumiem Nr.114; FKTK 
17.10.2013.
 noteikumiem Nr.236; grozījumi
16.2.apakšpunktā stājas spēkā 
01.01.2014.
, sk. 
96.
2
 punktu
)
17. Saistības
17.1. Saistības pret centrālajām bankām
Šajā postenī uzrāda visas saistības, kas radušās darījumos ar Latvijas Banku, dalībvalstu un ārvalstu centrālajām
bankām, izņemot parāda vērtspapīru emisijas rezultātā izveidojušās saistības, kuras uzrāda bilances saistību 15.2.3.–
15.2.5. postenī.
17.2. Saistības uz pieprasījumu pret kredītiestādēm
Šajā postenī uzrāda visas saistības, kas radušās darījumos ar dalībvalstu un ārvalstu kredītiestādēm, kuras
atmaksājamas bez iepriekšēja pieprasījuma vai kuru pieprasījuma termiņš ir 24 stundas vai viena darba diena.
17.3. Tirdzniecības nolūkā turētas finanšu saistības
Šajā postenī uzrāda finanšu saistības pret kredītiestādēm un citiem klientiem no tirdzniecības nolūkā turētajiem
atvasinātajiem finanšu instrumentiem, īsās pozīcijas citu komercsabiedrību kapitāla instrumentiem un parāda
instrumentiem un pārējās saistības, kuras banka klasificē kā tirdzniecības nolūkā turētas finanšu saistības.
17.4. Klasificētas kā patiesajā vērtībā novērtētas finanšu saistības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu
aprēķinā
Šajā postenī uzrāda finanšu saistības par pakārtotajām saistībām un pārējās saistības, kuras banka klasificē kā
patiesajā vērtībā novērtētās finanšu saistības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, izņemot saistības pret
centrālajām bankām un kredītiestādēm, kuras uzrāda bilances saistību 15.2.1. un 15.2.2. postenī. Šajā postenī uzrāda
arī finanšu saistības par pašas bankas emitētajiem finanšu instrumentiem, kuras klasificētas kā patiesajā vērtībā
novērtētās finanšu saistības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā.
17.5. Amortizētajā iegādes vērtībā vērtētās finanšu saistības
Šajā postenī uzrāda finanšu saistības pret kredītiestādēm un citiem klientiem par norēķinu kontiem un
noguldījumiem, pakārtotajām saistībām un pārējām saistībām, kuras banka klasificē kā amortizētajā iegādes vērtībā
vērtētās finanšu saistības, izņemot saistības pret centrālajām bankām un kredītiestādēm, kuras uzrāda bilances
10
/
33
saistību 15.2.1. un 15.2.2. postenī.
17.6. Finanšu aktīvu nodošanas rezultātā radušās finanšu saistības
Šajā postenī uzrāda saņemtās atlīdzības apmēru par finanšu aktīviem, kuri nodoti kādai citai personai, taču banka
saglabā būtisku riska un ieguvumu daļu, kas izriet no nodotā finanšu aktīva saskaņā ar 
39. 
Starptautiskā
grāmatvedības standarta 
29. punktā
 noteikto, kā arī bankas saglabāto saistību apmēru par nodotajiem finanšu aktīviem
saskaņā ar 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 31. punktā noteikto. Pielikumā sniedz informāciju par
attiecīgajiem finanšu aktīvu veidiem un tiem atbilstošajām finanšu saistībām.
17.7. Pret procentu risku ierobežotās portfeļa daļas patiesās vērtības izmaiņas
Šajā postenī uzrāda pret procentu risku ierobežotā finanšu instrumentu portfeļa daļas attiecīgo finanšu aktīvu
patiesās vērtības samazinājuma vai finanšu saistību palielinājuma daļu saskaņā ar 39. Starptautiskajā grāmatvedības
standartā noteikto.
17.8. Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi
Šajā postenī uzrāda izdevumus, kuri attiecas uz pārskata gadu un iepriekšējiem gadiem, bet to samaksas termiņš
pārskata perioda beigu datumā vēl nav iestājies, izņemot tādus, kurus saskaņā ar Starptautiskajos finanšu pārskatu
standartos noteikto iekļauj attiecīgo finanšu saistību patiesajā vērtībā vai amortizētajā iegādes vērtībā. Šajā postenī
uzrāda arī saskaņā ar 17. Starptautisko grāmatvedības standartu aprēķinātos uzkrātos nomas maksājumus.
Šajā postenī uzrāda arī ienākumus, kurus banka ir saņēmusi līdz pārskata gada beigām, bet kuri attiecas uz
nākamo pārskata gadu.
17.9. Uzkrājumi
Šajā postenī uzrāda uzkrājumus paredzamajām pensijām u.tml. saistībām, kas attiecas uz pārskata gadu un
iepriekšējiem gadiem, kuras atbilst 37. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteiktajam.
17.10. Nodokļu saistības
Šajā postenī uzrāda uzkrājumus atliktā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistībām, kā arī tekošās uzņēmumu
ienākuma nodokļa saistības saskaņā ar 12. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto.
17.11. Pārējās saistības
Šajā postenī uzrāda visas pārējās saistības, kas nav jāuzrāda citos bilances saistību posteņos, piemēram,
piešķirtās, bet neizmaksātās dividendes.
(Grozīts ar FKTK 
25.09.2009.
 noteikumiem Nr.114)
18. Kapitāls un rezerves
18.1. Šajā postenī uzrāda visus akcionāriem piederošos līdzekļus, kas ieguldīti bankas pamatkapitālā un
uzkrāti (zaudēti) tās darbības rezultātā.
18.1.1. Apmaksātais pamatkapitāls
Šajā postenī uzrāda apmaksāto akciju nominālvērtību kopsummu.
18.1.2. Akciju emisijas uzcenojums
Šajā postenī uzrāda akciju pārdošanas cenas pārsniegumu pār to nominālvērtību, izņemot papildmaksu uzkrātā
rezerves kapitāla apmaksai.
18.1.3. Pašas akcijas
Šajā postenī ar mīnusa zīmi uzrāda atgūtās pašas akcijas.
11
/
33
18.1.4. Rezerves kapitāls un pārējās rezerves
Šajā postenī uzrāda rezerves kapitālu, kas izveidots no pārskata gada un iepriekšē
jo gadu peļņas, iemaksām pašu
kapitāla atjaunošanai, papildiemaksām uzkrātā rezerves kapitāla apmaksai jauna akciju laidiena gadījumā. Šeit uzrāda
arī vispārējo risku rezervi un pārējās rezerves, kas izveidotas no pārskata gada un iepriekšējo gadu peļņas.
18.1.5. Pārvērtēšanas rezervēs uzrāda:
18.1.5.1. pamatlīdzekļu pārvērtēšanas rezervi, kurā iekļauj pamatlīdzekļu pārvērtēšanas patiesajā vērtībā
rezultātu saskaņā ar Starptautiskajos finanšu pārskatu standartos noteikto,
18.1.5.2. pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu pārvērtēšanas rezervi, kurā iekļauj peļņu/zaudējumus no
pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām,
18.1.5.3. neto ārvalstu valūtas izmaiņu starpību un šādu izmaiņu starpības gada sākumā un beigās
izlīdzinošo summu saskaņā ar 21. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto,
18.1.5.4. riska ierobežošanas instrumentu pārvērtēšanas rezervi, kurā iekļauj riska ierobežošanas
instrumentu patiesās vērtības izmaiņas, ja banka lieto naudas plūsmas riska ierobežošanu,
18.1.5.5. riska ierobežošanas instrumentu pārvērtēšanas rezervi, ja banka lieto tīrā ieguldījuma ārvalstu
uzņēmumā riska ierobežošanu,
18.1.5.6. nemateriālo aktīvu pārvērtēšanas rezervi saskaņā ar 38. Starptautiskajā grāmatvedības
standartā noteikto.
18.1.6. Iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa/zaudējumi
Šajā postenī uzrāda iepriekšējo darbības gadu nesadalīto peļņu, kas palikusi bankas rīcībā pēc pamatkapitāla,
rezerves kapitāla un citu rezervju papildināšanas un dividenžu sadales. Šeit iekļaujami arī iepriekšējo gadu zaudējumi.
18.1.7. Pārskata gada peļņa/zaudējumi
Šajā postenī uzrāda pārskata gada peļņu pirms tās sadales saskaņā ar akcionāru sapulces lēmumu vai
zaudējumus.
19. Ārpusbilances posteņi
19.1. Iespējamās saistības (
contingent liabilities
)
Šajā postenī uzrāda bankas iespējamās saistības saskaņā ar 37. Starptautiskajā grāmatvedības standartā
noteikto, kuras tai rodas dažādu darījumu rezultātā.
19.1.1. Galvojumi (garantijas)
Šajā postenī uzrāda galvojumus (garantijas) un aktīvus, kas ieķīlāti kā trešo personu saistību izpildes
nodrošinājums.
19.1.2. Pārējās iespējamās saistības
Šajā postenī uzrāda indosamentus, akceptus, izņemot pašu akceptus, saistības par apstiprinātiem
neatsaucamiem akreditīviem u.tml. iespējamās saistības.
19.2. Ārpusbilances saistības pret klientiem (
commitments
)
Šajā postenī ietver visas neatsaucamās bankas ārpusbilances saistības pret klientiem, kuras var radīt risku.
19.2.1. Saistības no aktīvu pārdošanas darījumiem ar atpārdošanas iespēju
Šajā postenī uzrāda saistības no aktīvu pārdošanas darījumiem ar atpārdošanas iespēju, kuras netiek atzītas
12
/
33
bilancē.
19.2.2. Pārējās ārpusbilances saistības
Šajā postenī uzrāda saistības par kredītu izsniegšanu, līgumus par aktīvu pirkšanu nākotnē, līgumus par
noguldījumu izvietošanu nākotnē, saistības par atvērtiem akreditīviem, saistības par pamatlīdzekļu un nemateriālo
aktīvu iegādi, nomas saistības u.tml. saistības.
20. Speciālie nosacījumi
20.1. Bankas aktīvus uzrāda attiecīgajā bilances postenī pat tad, ja banka ir ieķīlājusi tos kā savu saistību vai
trešo personu saistību nodrošinājumu vai citādi nodevusi tos, saglabājot kontroli pār šiem aktīviem, trešajām
personām kā nodrošinājumu.
20.2
. Banka nedrīkst ietvert savā bilancē tai ieķīlātos vai kā nodrošinājumu nodotos aktīvus, ja vien tie nav
radušies, izvietojot noguldījumus šajā bankā.
20.3. Ja vairākas bankas kopīgi izsniedz vienu kredītu (tālāk tekstā — sindicētais kredīts), tad katra banka
uzrāda bilancē tikai to sindicētā kredīta daļu, kuru tā pati ir izsniegusi. Ja bankas garantētā sindicētā kredīta
summa pārsniedz summu, kuru banka izsniegusi, pārsniegumu uzrāda ārpusbilances sadaļā “Iespējamās
saistības”.
20.4
. Aktīvus, kurus banka pārvalda savā vārdā klientu labā, ja banka ieguvusi šādu aktīvu īpašuma tiesību
juridisku apstiprinājumu, un no tiem izrietošās saistības neuzrāda bankas bilancē, bet norāda pielikumā,
sadalot pa attiecīgiem aktīvu un saistību veidiem.
20.5. Aktīvus, kuri iegūti klientu vārdā klientu uzdevumā, neuzrāda bankas bilancē.
20.6. Ja banka iesaistīta vienošanās par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu vai ar atpārdošanas iespēju, tad šādus
darījumus uzrāda saskaņā ar 39. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto.
VI. Peļņas vai zaudējumu aprēķins
21. Peļņas vai zaudējumu aprēķina posteņu izkārtojuma paraugs
21.1. Procentu ienākumi
21.2. Procentu izdevumi
21.3. Dividenžu ienākumi
21.4. Komisijas naudas ienākumi
21.5. Komisijas naudas izdevumi
21.6. Neto realizētā peļņa/zaudējumi no amortizētajā iegādes vērtībā vērtētajiem finanšu aktīviem un finanšu
saistībām
21.7. Neto realizētā peļņa/zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem
21.8. Neto peļņa/zaudējumi no tirdzniecības nolūkā turētajiem finanšu aktīviem un finanšu saistībām
21.9. Neto peļņa/zaudējumi no klasificētiem kā patiesajā vērtībā vērtētajiem finanšu aktīviem un finanšu
saistībām ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā
21.10. Patiesās vērtības izmaiņas riska ierobežošanas uzskaitē
21.11. Ārvalstu valūtu tirdzniecības un pārvērtēšanas peļņa/zaudējumi
13
/
33
21.12. Īpašuma, iekārtu un aprīkojuma, ieguldījumu īpašuma un nemateriālo aktīvu atzīšanas pārtraukšanas
peļņa/zaudējumi
21.13. Pārējie ienākumi
21.14. Pārējie izdevumi
21.15. Administratīvie izdevumi
21.16. Nolietojums
21.17. Uzkrājumu veidošanas rezultāts
21.17.1. 
(svītrots ar FKTK 
21.12.2007.
 noteikumiem Nr.187)
21.17.2. 
(svītrots ar FKTK 
21.12.2007.
 noteikumiem Nr.187)
21.18. Vērtības samazināšanās zaudējumi
21.18.1. Amortizētajā iegādes vērtībā vērtēto, iegādes vērtībā vērtēto un pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu
vērtības samazināšanās zaudējumi
21.18.2. Īpašuma, iekārtu un aprīkojuma, ieguldījumu īpašuma un nemateriālo aktīvu vērtības
samazināšanās
21.19. Peļņa/zaudējumi pirms uzņēmumu ienākuma nodokļa aprēķināšanas
21.20. Uzņēmumu ienākuma nodoklis
21.21. Pārskata gada peļņa/zaudējumi
21.22. Peļņa/zaudējumi uz vienu akciju
(Grozīts ar FKTK 
21.12.2007.
 noteikumiem Nr.187)
VII. Paskaidrojumi par peļņas vai zaudējumu aprēķina posteņiem
22. Procentu ienākumi
Šajā postenī uzrāda pārskata gadā radušos procentu ienākumus un līdzīgus ienākumus no bankas darbības,
ieskaitot visus ienākumus no aktīviem, kas uzrādīti bilances 15.1.1.–15.1.7. postenī, neatkarīgi no ienākumu
aprēķināšanas metodes, t.sk. ienākumus, kas radušies, amortizējot diskontu par aktīviem, kuri iegūti vērtībā, kas
mazāka nekā nominālvērtība, kuru banka saņems, pienākot šo aktīvu atmaksas termiņam. Kā procentu ienākumu
samazinājumu iekļauj izdevumus, kas rodas, amortizējot prēmiju par aktīviem, kuri iegūti vērtībā, kas lielāka nekā
nominālvērtība, kuru banka saņems, pienākot šo aktīvu atmaksas termiņam.
Kā procentu ienākumus uzrāda ienākumus, kas radušies vienošanās par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu (repo)
rezultātā aktīvu pircējam, amortizējot pozitīvo starpību starp nopirkto aktīvu pārdošanas cenu un pirkšanas cenu.
Kā procentu ienākumus uzrāda riska ierobežošanas nolūkā noslēgto nākotnes līgumu ienākumus, kuri sadalīti
atbilstoši faktiskajam līguma termiņam un pēc būtības līdzīgi procentiem.
Šajā postenī ietver arī procentiem līdzīgu komisijas naudu un maksu par pakalpojumiem, kuru aprēķina,
pamatojoties uz līgumā noteikto prasību summu un/vai līguma termiņu.
23. Procentu izdevumi
Šajā postenī uzrāda pārskata gadā radušos procentu izdevumus un līdzīgus izdevumus no bankas darbības,
14
/
33
ieskaitot visus izdevumus par saistībām, kas uzrādītas bilances 15.2.1.–15.2.5. postenī, neatkarīgi no izdevumu
aprēķināšanas metodes, t.sk. izdevumus, kas radušies, amortizējot diskontu par saistībām, kuras iegūtas vērtībā, kas
mazāka nekā nominālvērtība, kuru banka samaksās, pienākot šo saistību samaksas termiņam. Kā procentu izdevumu
samazinājumu iekļauj ienākumus, kas rodas, amortizējot prēmiju par saistībām, kuras iegūtas vērtībā, kas lielāka
nekā nominālvērtība, kuru banka samaksās, pienākot šo saistību samaksas termiņam.
Kā procentu izdevumus uzrāda izdevumus, kas radušies vienošanās par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu (repo)
rezultātā aktīvu pārdēvējam, amortizējot pozitīvu starpību starp pārdoto aktīvu pirkšanas cenu un pārdošanas cenu.
Kā procentu izdevumus uzrāda riska ierobežošanas nolūkā noslēgto nākotnes līgumu izdevumus, kuri sadalīti
atbilstoši faktiskajam līguma termiņam un pēc būtības līdzīgi procentiem.
Šajā postenī ietver arī procentiem līdzīgu komisijas naudu un maksu par pakalpojumiem, kuru aprēķina,
pamatojoties uz līgumā noteikto saistību summu un/vai līguma termiņu.
24. Dividenžu ienākumi
Šajā postenī uzrāda no ieguldījumiem, kas atspoguļoti bilances 15.1.3.–15.1.5. un 15.1.13. postenī, saņemtās un
saņemamās dividendes un citus līdzīgus ienākumus.
25. Komisijas naudas ienākumi un izdevumi
Šajos posteņos iekļauj pārskata gadā radušās komisijas naudas un citus līdzīgus ienākumus (izdevumus) par
sniegtajiem (saņemtajiem) pakalpojumiem, t.sk. komisijas naudu par galvojumu (garantiju) izsniegšanu, kredītu
pārvaldīšanu citu aizdevēju uzdevumā, operācijām ar finanšu instrumentiem klientu uzdevumā, par veiktajām
maksājumu operācijām, finanšu instrumentu pārvaldīšanu un vērtību glabāšanu, kā arī komisijas naudu par ārvalstu
valūtas maiņas darījumiem, monētu un dārgmetālu pirkšanu/pārdošanu klientu uzdevumā u.tml.
26. Neto realizētā peļņa/zaudējumi no amortizētajā iegādes vērtībā vērtētajiem finanšu aktīviem un finanšu
saistībām
Šajā postenī uzrāda peļņu/zaudējumus no līdz termiņa beigām turēto ieguldījumu un citu amortizētajā iegādes
vērtībā vērtēto finanšu aktīvu pārdošanas vai cita veida izslēgšanas no bilances, kā arī amortizētajā iegādes vērtībā
vērtēto finanšu saistību realizācijas.
27. Neto realizētā peļņa/zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem
Šajā postenī uzrāda iepriekšējos pārskata periodos bilances postenī “Pārvērtēšanas rezerves” atspoguļoto
peļņu/zaudējumus no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām, ja šādi pārdošanai pieejamie
finanšu aktīvi tiek pārdoti vai citādā veidā izslēgti no bilances.
28. Neto peļņa/zaudējumi no tirdzniecības nolūkā turētajiem finanšu aktīviem un finanšu saistībām
Šajā postenī uzrāda pārvērtēšanas rezultātā radušos peļņu/zaudējumus un realizēto peļņu/zaudējumus no
minētajiem finanšu instrumentiem.
29. Neto peļņa/zaudējumi no klasificētiem kā patiesajā vērtībā vērtētajiem finanšu aktīviem un finanšu saistībām ar
atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā
Šajā postenī uzrāda patiesās vērtības izmaiņas finanšu aktīviem un finanšu saistībām, kuras klasificē kā patiesajā
vērtībā novērtētas ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Šajā postenī uzrāda arī realizēto
peļņu/zaudējumus no minētajiem finanšu instrumentiem.
30. Patiesās vērtības izmaiņas riska ierobežošanas uzskaitē
Šajā postenī atspoguļo pārvērtēšanas patiesajā vērtībā rezultātu atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kurus lieto
riska ierobežošanas uzskaitē, un pret risku ierobežoto posteņu pārvērtēšanas patiesajā vērtībā rezultātu, izņemot
15
/
33
bilances 15.1.8. un 15.2.7. postenī uzrādītās izmaiņas.
31. Ārvalstu valūtu tirdzniecības un pārvērtēšanas peļņa/zaudējumi
Šajā postenī uzrāda peļņu/zaudējumus no tirdzniecības ar ārvalstu valūtu un ārvalstu valūtās denominēto aktīvu un
saistību pārvērtēšanas peļņu/zaudējumus.
32. Īpašuma, iekārtu un aprīkojuma, ieguldījumu īpašuma un nemateriālo aktīvu atzīšanas pārtraukšanas
peļņa/zaudējumi
Šajā postenī uzrāda peļņu/zaudējumus no īpašuma, iekārtu un aprīkojuma, ieguldījumu īpašuma un nemateriālo
aktīvu atzīšanas pārtraukšanas, t.i., aktīvus atsavinot vai gadījumos, kad no attiecīgo aktīvu lietošanas vai
atsavināšanas nav sagaidāmi nākotnes saimnieciskie labumi.
33. Pārējie ienākumi/izdevumi
Šajos posteņos uzrāda ienākumus un izdevumus, kas saistīti ar bankas pamatdarbību, bet nav uzrādāmi atbilstoši
22.
–
32. punkta
 prasībām. Kā citus ienākumus uzrāda saņemto soda naudu. Kā citus izdevumus uzrāda samaksāto
soda naudu, bankas dalības maksu un tai pielīdzināmos izdevumus (t.sk. Latvijas Komercbanku asociācijas biedra
maksa un maksājumi Finanšu un kapitāla tirgus komisijai (tālāk tekstā – Komisija)).
(Grozīts ar FKTK 
21.12.2007.
 noteikumiem Nr.187)
34. Administratīvie izdevumi
Šajā postenī uzrāda personāla atalgojumu, sociālās apdrošināšanas izdevumus, nodokļus (t.sk. nekustamā
īpašuma nodoklis un pārējie nodokļi, izņemot uzņēmumu ienākuma nodokli) un pārējos administratīvos izdevumus.
35. Nolietojums
Šajā postenī uzrāda īpašuma, iekārtu un aprīkojuma, ieguldījumu īpašuma un nemateriālo aktīvu amortizāciju.
36. Uzkrājumu veidošanas rezultāts
Šajā postenī uzrāda uzkrājumu veidošanas rezultātu saskaņā ar 37. Starptautiskajā grāmatvedības standartā
noteikto, ņemot vērā arī iepriekšējos periodos atzīto uzkrājumu apvērstās summas.
(FKTK 
21.12.2007.
 noteikumu Nr.187 redakcijā)
37. Vērtības samazināšanās zaudējumi
Šajā postenī uzrāda amortizētajā iegādes vērtībā vērtēto, iegādes vērtībā vērtēto un pārdošanai pieejamo finanšu
aktīvu vērtības samazināšanās zaudējumus, kas samazināti par iepriekšējos periodos atzīto zaudējumu no vērtības
samazināšanās apvērstajām summām.
Šajā postenī uzrāda arī īpašuma, iekārtu un aprīkojuma, ieguldījumu īpašuma un nemateriālo aktīvu vērtības
samazinājumu, kas samazināti par iepriekšējos periodos atzīto zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērstajām
summām.
(FKTK 
21.12.2007.
 noteikumu Nr.187 redakcijā)
38. Uzņēmumu ienākuma nodoklis
Šajā postenī uzrāda uzņēmumu ienākuma nodokli, kas attiecas uz pārskata gadu.
39. Pārskata gada peļņa/zaudējumi
16
/
33
Šajā postenī uzrāda pārskata gada peļņu pirms tās sadales saskaņā ar akcionāru sapulces lēmumu vai
zaudējumus.
40. Peļņa/zaudējumi uz vienu akciju
Šajā postenī banka, kuras akcijas ir publiskajā apgrozībā, uzrāda gan pamata, gan koriģēto peļņu/zaudējumus uz
vienu parasto akciju saskaņā ar 33. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto.
VIII. Naudas plūsmas pārskats
41. Naudas plūsmas pārskatā uzrāda naudas un tās ekvivalentu ienākumus un izmaksas pārskata gadā, lai
novērtētu bankas spēju gūt naudu un tās ekvivalentus saistību izpildei.
42. Par naudu uzskatāms skaidras naudas atlikums bankas kasē, prasības uz pieprasījumu un prasības ar
atlikušo atmaksas termiņu līdz trim mēnešiem pret centrālajām bankām un kredītiestādēm. Naudas atlikumu
samazina par saistībām pret šajā punktā minētajām institūcijām uz pieprasījumu un ar atlikušo atmaksas termiņu līdz
trim mēnešiem.
43. Par naudas ekvivalentiem uzskatāmi augsti likvīdi īstermiņa ieguldījumi, t.i., tie, kurus īsā laika periodā var
pārvērst naudā un pastāv maza iespēja, ka to vērtība būtiski mainīsies. Parasti ieguldījumu uzskata par naudas
ekvivalentu tikai tad, ja, skaitot no iegādes datuma, līdz dzēšanai (atpirkšanai) tā atlikušais termiņš ir īss, piemēram,
trīs mēneši vai mazāk.
44. Banka gada pārskata pielikumā uzrāda un paskaidro naudas plūsmas pārskatā iekļautos naudas un tās
ekvivalentu komponentu veidus.
45. Naudas plūsmas pārskatā atsevišķi uzrāda naudas plūsmu bankas pamatdarbības, ieguldījumu un
finansēšanas darbības rezultātā saskaņā ar 7. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto.
46. Naudas plūsmas pārskata paraugs, lietojot netiešo metodi, sniegts 
2. pielikumā
. Banka var piemērot arī tiešo
metodi, sagatavojot naudas plūsmas pārskatu.
IX. Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskats
47. Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskatā, kas raksturo izmaiņas bankas tīrajos aktīvos, uzrāda:
47.1. bankas pārskata gada visaptverošo ienākumu kopējo apmēru, kā arī iepriekšējos periodos uzkrāto
visaptverošo ienākumu apmēru;
47.2. saskaņā ar 
8. 
Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto veiktās retrospektīvas grāmatvedības
politikas piemērošanas vai retrospektīvas finanšu pārskatu posteņu korekcijas ietekmi uz katru pārskata
sastāvdaļu;
47.3. darījumus ar akcionāriem, kas saistīti ar akciju emisiju un dzēšanu, pašas akciju atpirkšanu un
pārdošanu, kā arī dividenžu izmaksas;
47.4. katras pārskata sastāvdaļas uzskaites vērtības salīdzinājumu pārskata gada sākumā un beigās, atklājot
katru izmaiņu pārskata gadā.
(FKTK 
25.09.2009.
 noteikumu Nr. 114 redakcijā, kas grozīta ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
47.
1
 Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskatā vai pielikumā uzrāda bankas akcionāriem dividendēs izmaksājamās
17
/
33
peļņas apmēru, kā arī dividenžu apmēru uz vienu akciju.
(FKTK 
25.09.2009.
 noteikumu Nr.114 redakcijā)
48. Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskata paraugs sniegts 
3. pielikumā
.
X. Novērtēšanas noteikumi
49. Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar šādiem vispārējiem principiem:
49.1. pieņemot, ka banka darbosies arī turpmāk (darbības turpināšanas princips);
49.2. lietojot tās pašas uzskaites un novērtēšanas metodes, kas izmantotas, sagatavojot iepriekšējo gada
pārskatu (saskaņotības vai pastāvīguma princips);
49.3. novērtēšanu visos gadījumos veicot ar pienācīgu piesardzību (piesardzības princips), ievērojot šādus
nosacījumus:
49.3.1. iekļauj tikai pārskata gadā gūto peļņu, t.i., ienākumus/izdevumus uzrāda, ņemot vērā apstākļus, kuri
pastāvējuši pārskata perioda beigu datumā,
49.3.2. ņem vērā visas saistības, kas attiecas uz pārskata gadu un iepriekšējo pārskata gadu,
49.3.3. ņem vērā visas vērtības samazināšanas un amortizācijas/nolietojuma summas neatkarīgi no tā, vai
pārskata gads noslēgts ar peļņu vai zaudējumiem;
49.4. pārskatā atspoguļojot ienākumus un izdevumus, kas attiecas uz pārskata gadu, neatkarīgi no
saņemšanas vai maksājuma datuma (uzkrāšanas princips);
49.5. pārskatā atspoguļojot visu būtisko informāciju par darījumiem un notikumiem pārskata gadā (būtiskuma
princips). Informācija ir būtiska, ja tās neatspoguļošana var ietekmēt gada pārskata lietotāju tālāko lēmumu
pieņemšanu;
49.6
. novērtējot aktīvu un saistību posteņus un to sastāvdaļas atsevišķi;
49.7. katra pārskata gada sākuma bilance saskan ar iepriekšējā pārskata gada slēguma bilanci. Pārskata gada
sākuma bilance var atšķirties no akcionāru sapulcē apstiprinātās iepriekšējā gada bilances, ja saskaņā ar
Starptautiskajos finanšu pārskatu standartos noteikto tiek veiktas korekcijas iepriekšējos pārskata periodos.
(Grozīts ar FKTK 
25.09.2009.
 noteikumiem Nr.114)
50. Ja, lietojot 
49. punktā
 minētos principus, starp dažiem no tiem rodas pretrunas, atsevišķu darījumu vai
notikumu novērtēšanu un uzskaiti veic, dodot priekšroku piesardzības un būtiskuma principam.
51. Sagatavojot finanšu pārskatus, bankas vadība drīkst atkāpties no 
49. punktā
 minētajiem principiem tikai
pamatotu iemeslu dēļ, kuru būtību un ietekmi uz bankas finansiālo stāvokli, tās darbības rezultātiem un naudas
plūsmu paskaidro pielikumā.
52. Darījumus un notikumus bankas darbībā atspoguļo finanšu pārskatos, ņemot vērā to ekonomisko saturu un
būtību, nevis tikai juridisko formu.
53. Aktīvus un saistības uzrāda vērtībā, kuru nedrīkst samazināt, atskaitot no aktīvu vērtības saistību vērtību vai
atskaitot no saistību vērtības aktīvu vērtību, izņemot gadījumus, kad to pieprasa vai atļauj attiecīgie Starptautiskie
finanšu pārskatu standarti.
54. Peļņas vai zaudējumu aprēķinā ienākumus un izdevumus nedrīkst savstarpēji ieskaitīt, izņemot gadījumus, kad
18
/
33
to pieprasa vai atļauj attiecīgie Starptautiskie finanšu pārskatu standarti.
55. Aktīvus un ārpusbilances saistības, ja tiem ir izveidoti uzkrājumi nedrošiem parādiem un ārpusbilances
saistībām, uzrāda, atskaitot šo uzkrājumu vērtību.
56. Aktīvus, saistības un ārpusbilances posteņus ārvalstu valūtā pārvērtē Latvijas naudas vienībās saskaņā ar
grāmatvedībā izmantojamo ārvalstu valūtas kursu pārskata gada pēdējā dienā. Ar ārvalstu valūtas kursa izmaiņām
saistītās aktīvu un saistību vērtības izmaiņas Latvijas naudas vienībās atspoguļo peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai
bilances postenī “Pārvērtēšanas rezerves” saskaņā ar 21. Starptautiskajā grāmatvedības standartā noteikto.
(Grozīts ar FKTK 
17.10.2013.
 noteikumiem Nr.236; grozījumi punktā stājas spēkā 
01.01.2014.
, sk. 
96.
2
 punktu
)
57. Novērtējot bankas finansiālo stāvokli un tās darbības rezultātus, ņem vērā iespējamos zaudējumus, kuri var
rasties neparedzētu notikumu dēļ, ja tos var novērtēt. Neparedzēti notikumi ir nosacījumi vai situācijas, kuru rezultāti
(peļņa vai zaudējumi) būs zināmi tikai tad, kad šie nosacījumi vai situācijas nākotnē īstenosies vai neīstenosies.
Banku darbībā tas galvenokārt ir saistīts ar ārpusbilances saistību īstenošanos nākotnē. Ja neparedzēto notikumu
rezultātus nav iespējams novērtēt un iekļaut bilancē, kā arī peļņas vai zaudējumu aprēķinā, tad šo notikumu esamību
paskaidro pielikumā, t.sk. sniedz informāciju par tādu notikumu būtību un tiem faktoriem, kuri var nākotnē negatīvi
ietekmēt bankas darbību, un iespējamajiem zaudējumiem.
58. Ja starp pārskata gada beigām un dienu, kad gada pārskats apstiprināts publiskošanai, ir saņemta informācija,
kura sniedz pierādījumus par apstākļiem, kuri pastāvējuši pārskata perioda beigu datumā, tad šādus notikumus ņem
vērā, veicot attiecīgo aktīvu un saistību novērtēšanu.
(Grozīts ar FKTK 
25.09.2009.
 noteikumiem Nr.114)
59. Grāmatvedības politikā banka nosaka katra finanšu instrumentu veida vērtēšanas metodi un to konsekventi
piemēro. Finanšu instrumentus klasificē šādi:
59.1. patiesajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi vai finanšu saistības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu
aprēķinā:
59.1.1. tirdzniecības nolūkā turētie finanšu aktīvi vai finanšu saistības,
59.1.2. klasificēti kā patiesajā vērtībā novērtēti finanšu aktīvi vai finanšu saistības ar atspoguļojumu peļņas
vai zaudējumu aprēķinā;
59.2. pārdošanai pieejami finanšu aktīvi;
59.3. kredīti un debitoru parādi;
59.4. līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi.
60. Visu finanšu pārskatu posteņu vērtēšanu veic, pamatojoties uz Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem,
ciktāl tas nav pretrunā ar 
3. punkta
 nosacījumiem.
XI. Pielikuma saturs
61. Pielikumā iekļauj šādu, kā arī citos šo noteikumu punktos par pielikuma saturu norādīto un Starptautiskajos
finanšu pārskatu standartos pieprasīto informāciju.
62. Grāmatvedības politiku skaidrojumā sniedz skaidrojumu par visām svarīgākajām grāmatvedības politikām, kas
lietotas, sagatavojot finanšu pārskatus, t.sk.:
62.1. kritērijiem un pieņēmumiem, kas piemēroti bilances posteņu atzīšanai bilancē vai izslēgšanai no tās;
19
/
33
62.2. bilances un ārpusbilances posteņu novērtēšanas principiem;
62.3. ienākumu un izdevumu uzkrāšanas un atzīšanas politiku;
62.4
. kritērijiem, pēc kuriem notiek finanšu instrumentu klasifikācija 
59. punktā
 minētajās kategorijās, kā arī
kritērijiem un ierobežojumiem šādu aktīvu iespējamai pārklasifikācijai;
62.5. metodēm un nozīmīgākajiem pieņēmumiem, kas izmantoti finanšu instrumentu patiesās vērtības
noteikšanai;
62.6. riska ierobežošanas attiecību atzīšanas un pārtraukšanas politiku un uzskaites principiem;
62.7. uzkrājumu nedrošiem parādiem veidošanas principiem, neatgūstamo parādu norakstīšanas kārtību;
62.8. būtisku kļūdu, kas attiecas uz iepriekšējiem pārskata periodiem, labojumu kārtību;
62.9. grāmatvedības politiku izmaiņu atspoguļošanas principiem;
62.10. posteņiem, kas izteikti ārvalstu valūtā, uzrāda pārrēķināšanai Latvijas naudas vienībās lietoto kursu.
63. Kredītrisks
Sniedz šādu informāciju par bankas pakļautību kredītriskam:
63.1. ja ir pieejama informācija par to, ka finanšu aktīva uzskaites vērtība neatspoguļo tā reālo pakļautību
kredītriskam, tad banka uzrāda šāda finanšu aktīva uzskaites vērtību un vērtību, kas atspoguļo reālo finanšu
aktīva pakļautību kredītriskam, t.i., finanšu aktīva vērtību, kura nav samazināta par nodrošinājuma patieso vērtību
vai par citu vērtību, kuru nosaka, ņemot vērā vai nu juridiski pamatoto savstarpējo prasību un saistību ieskaites
vienošanos, vai citus kredītrisku samazinošus faktorus. Atsevišķi uzrāda nodrošinājuma patieso vērtību;
63.2. ja banka kredītriska novērtēšanai izmanto iekšējos modeļus vai citas metodes, piemēram, iekšējo vai
ārējo reitingu sistēmu darījuma partnera novērtēšanai, tad tā sniedz informāciju par minēto modeļu vai citu
metožu būtību un bankas pakļautību kredītriskam, kas noteikta, lietojot attiecīgo modeli vai citu metodi;
63.3. atklāj būtisku bilances un ārpusbilances posteņu kredītriska koncentrāciju ģeogrāfisko reģionu (t.i., valstu,
valstu grupu, atsevišķu valsts reģionu u.tml.), klientu grupu (t.i., centrālā valdība, pašvaldības, valsts
kapitālsabiedrības, privātās komercsabiedrības, privātpersonas u.tml.) un tautsaimniecības nozaru dalījumā.
(Grozīts ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
64. Aktīvu, saistību un ārpusbilances posteņu sadalījums pēc valūtām
Uzrāda aktīvu, saistību un ārpusbilances posteņu sadalījumu pēc ārvalstu valūtām, ievērojot būtiskuma principu, kā
arī būtisku ārvalstu valūtu tīro atklāto pozīciju, t.sk. zelta tīrās pozīcijas, attiecību pret pašu kapitālu un bankas ārvalstu
valūtas kopējās tīrās pozīcijas un zelta tīras pozīcijas kopsummas attiecību pret kapitālu un rezervēm.
65. Bankas likviditāte
Bankas likviditātes novērtēšanai aktīvu, saistību un ārpusbilances posteņu atlikumus uzrāda atbilstoši to
atlikušajiem atmaksas, izpildes vai dzēšanas termiņiem šādos termiņu intervālos: uz pieprasījumu, līdz vienam
mēnesim (ieskaitot), no viena mēneša līdz trim mēnešiem, no trim mēnešiem līdz sešiem mēnešiem, no sešiem
mēnešiem līdz vienam gadam, no viena gada līdz pieciem gadiem, pieci gadi un vairāk. Banka var lietot citus termiņu
intervālus, sadalot vai apvienojot minētos termiņu intervālus, ņemot vērā būtiskuma principu. Papildus skaidro aktīvu un
saistību ar nenoteiktu atmaksas, izpildes vai dzēšanas termiņu iekļaušanai attiecīgajā termiņa intervālā lietotos
kritērijus un pieņēmumus.
66. Procentu likmju risks
Lai novērtētu iespējamos zaudējumus, kas bankai var rasties, mainoties procentu likmēm, uzrāda aktīvu, saistību
20
/
33
un ārpusbilances posteņu sadalījumu atbilstoši īsākajam no atlikušā atmaksas, izpildes, dzēšanas termiņa vai termiņa
līdz nākamajam procentu likmju izmaiņu datumam šādos termiņu intervālos: uz pieprasījumu, līdz vienam mēnesim
(ieskaitot), no viena mēneša līdz trim mēnešiem, no trim mēnešiem līdz sešiem mēnešiem, no sešiem mēnešiem līdz
vienam gadam, no viena gada līdz pieciem gadiem, pieci gadi un vairāk. Banka var lietot citus termiņu intervālus,
sadalot vai apvienojot minētos termiņu intervālus, ņemot vērā būtiskuma principu.
67. Finanšu aktīvi, kuru uzskaites vērtība atšķiras no to patiesās vērtības
Par tiem finanšu aktīviem, kuru uzskaites vērtība atšķiras no to patiesās vērtības, sniedz šādu informāciju:
67.1. ja finanšu aktīvi jānovērtē to patiesajā vērtībā, bet tas netiek darīts, šo faktu atklāj, paskaidrojot, kādu
iemeslu dēļ šādi finanšu aktīvi netiek novērtēti to patiesajā vērtībā;
67.2. ja finanšu aktīvi jānovērtē to amortizētajā iegādes vērtībā un to uzskaites vērtība ir lielāka nekā to patiesā
vērtība, paskaidro iemeslus, kāpēc netika atzīti finanšu aktīvu vērtības samazināšanās zaudējumi, kā arī sniedz
objektīvus pierādījumus, ka finanšu aktīvi tiks atgūti vismaz to uzskaites vērtības apmērā;
67.3
. uzrāda 
67.1
. un 
67.2
. punktā minēto finanšu aktīvu uzskaites vērtību un patieso vērtību, norādot attiecīgo
bilances posteni, kurā iekļauts šis finanšu aktīvs.
68. Ieķīlātie aktīvi
Sniedz informāciju par aktīviem, kurus banka ir ieķīlājusi kā nodrošinājumu savām vai trešo personu saistībām,
uzrādot nodrošināto saistību kopsummu, kā arī katram saistību un katram ārpusbilances postenim uzrāda tos aktīvus,
kuri ieķīlāti kā nodrošinājums.
69. Aktīvi un saistības pārvaldīšanā klientu uzdevumā
Ja uzticības operāciju apmērs ir būtisks, sniedz informāciju par tiem aktīvu veidiem, kurus banka pārvalda savā
vārdā klientu labā, un atbilstošajām saistībām.
70. Darījumi ar saistītām personām
Atklāj to darījumu veidus, būtību, apmēru, kurus banka ir veikusi ar saistītām personām, t.sk. galvojumus
(garantijas), kas izsniegti šo personu saistību izpildes nodrošināšanai.
71. Kase un prasības uz pieprasījumu pret centrālajām bankām
Atsevišķi uzrāda naudu kasē un to naudas līdzekļu atlikumu norēķinu kontā un citos kontos centrālajās bankās,
kurš bankai ir brīvi pieejams.
72. Kredīti
Sniedz informāciju par kredītu veidiem, t.sk. par finanšu līzingu, uzrādot kredītu vērtību pirms tās samazinājuma par
izveidotajiem uzkrājumiem nedrošiem parādiem, izveidotos uzkrājumus nedrošiem parādiem, kā arī citu informāciju,
kas atļauj novērtēt kredīta atgūstamības iespēju.
73. Atvasinātie finanšu instrumenti
Sniedz informāciju par atvasināto finanšu instrumentu nosacīto pamatvērtību un uzskaites vērtību, norādot, vai tā ir
iekļauta bilances aktīvos vai saistībās. Sniedzot minēto informāciju, atvasinātos finanšu instrumentus sadala pēc to
veidiem (procentu, ārvalstu valūtas un zelta, kapitāla vērtspapīru, dārgmetālu (izņemot zeltu) un citu preču atvasinātie
finanšu instrumenti), savukārt katru atvasināto finanšu instrumentu veidu sadala šādi:
73.1. ārpus regulētā tirgus tirgotie atvasinātie finanšu instrumenti:
21
/
33
73.1.1. nākotnes līgumi 
(forwards),
73.1.2. mijmaiņas līgumi 
(swaps),
73.1.3. nopirktie iespējas līgumi 
(options),
73.1.4. pārdotie iespējas līgumi 
(options);
73.2. regulētā tirgū tirgotie atvasinātie finanšu instrumenti:
73.2.1. nopirktie nākotnes līgumi 
(futures),
73.2.2. pārdotie nākotnes līgumi 
(futures),
73.2.3. nopirktie iespējas līgumi 
(options),
73.2.4. pārdotie iespējas līgumi 
(options).
Papildus sniedz informāciju par katra atvasināto finanšu instrumentu veida raksturu, tajā skaitā par būtiskiem
nosacījumiem un līgumā noteiktiem termiņiem, kas var ietekmēt turpmāko naudas plūsmas apmēru, laiku un
noteiktību.
74. Emitētie parāda vērtspapīri
Uzrāda pārskata gadā emitēto parāda vērtspapīru skaitu, nominālvērtību un dzēšanas termiņus, minēto parāda
vērtspapīru uzskaites vērtību pārskata gada sākumā un beigās. Atsevišķi uzrāda pārskata gada laikā atpirktos parāda
vērtspapīrus. Ja banka emitē hipotekārās ķīlu zīmes, tad šeit sniedz pārskatu par hipotekāro ķīlu zīmju seguma
reģistru, iekļaujot tajā Komisijas “Noteikumos par hipotekāro ķīlu zīmju seguma reģistru” pieprasīto informāciju.
75. Kapitāls un rezerves
Atspoguļo reģistrētā un apmaksātā pamatkapitāla lielumu, uzrādot akciju veidus un nominālvērtību, kā arī katra
akciju veida atpirkto pašu akciju daudzumu un nominālvērtību. Ja pārskata gadā notikušas apmaksātā pamatkapitāla
izmaiņas, atklāj tos akcionārus, kas veica būtiskus ieguldījumus pamatkapitālā vai būtiski samazināja savus
ieguldījumus tajā. Šeit norāda bankas akcionāru skaitu un sniedz informāciju par tiem akcionāriem un savstarpēji
saistītām akcionāru grupām (vārds, uzvārds vai nosaukums, individuālais ieguldījums), kuras tieši vai netieši kontrolē
10 un vairāk procentus pamatkapitāla vai balsstiesību.
76. Pakārtotās saistības
Par katru saņemto pakārtoto aizdevumu, kura apmērs pārsniedz 10 procentus no pakārtoto saistību kopsummas,
atklāj aizdevuma apmēru, aizdevēju, procentu likmi, valūtu, aizņēmuma līguma noslēgšanas datumu un atmaksas
termiņu, apstākļus, kas ļauj pieprasīt aizdevuma pirmstermiņa atmaksu, pakārtotības noteikumus, iespēju pārvērst
attiecīgās pakārtotās saistības ieguldījumā pamatkapitālā vai cita veida saistībās un šādas iespējas pamatnostādnes.
Papildus atklāj pārējo saņemto pakārtoto aizdevumu pamatnosacījumus.
77. Ārpusbilances posteņi
Ārpusbilances saistības sagrupē atbilstoši to būtībai un raksturam, atsevišķi uzrādot saistības trešo personu
saistību nodrošināšanai, kā arī sniedz informāciju par katru bilancē neiekļautu vienošanos, norādot tās veidu, mērķi un
finansiālo ietekmi, ja ar šādu vienošanos saistītie riski vai ieguvumi ir būtiski un ja informācija par šiem riskiem vai
ieguvumiem ir nepieciešama, lai novērtētu bankas finansiālo stāvokli. Saistībām, kas radušās no darījumiem par aktīvu
pārdošanu ar atpārdošanas iespēju, uzrāda arī aktīvu iespējamo atpirkšanas termiņu.
Šādas bilancē neatspoguļotas vienošanās ir, piemēram, vienošanās par risku un ieguvumu sadali vai tādas
līgumsaistības, kuras izriet no parādu faktoringa, vērtspapirizēšanas, ārpakalpojumiem un tamlīdzīgi.
(FKTK 
21.12.2007.
 noteikumu Nr.187 redakcijā)
22
/
33
78. Procentu ienākumi un izdevumi
Atspoguļo procentu ienākumus pēc to veidiem (procentu ienākumi no prasībām pret kredītiestādēm un centrālajām
bankām, no prasībām pārējiem klientiem par izsniegtajiem kredītiem, no parāda un citiem vērtspapīriem ar fiksētu
ienākumu un pārējie līdzīgie ienākumi) un procentu izdevumus pēc to veidiem (procentu izdevumi par saistībām pret
kredītiestādēm un centrālajām bankām, par pārējo klientu noguldījumiem, par bankas emitētajiem parāda
vērtspapīriem, pakārtotajām saistībām un pārējie līdzīgie izdevumi).
79. Komisijas naudas ienākumi un izdevumi
Uzrāda komisijas naudas ienākumus un izdevumus un maksu par sniegtajiem un saņemtajiem pakalpojumiem pēc
to veidiem.
80. Administratīvie izdevumi
Uzrāda administratīvo izdevumu veidus, t.sk. personāla atalgojumu, sociālās apdrošināšanas izdevumus, nodokļus
un pārējos administratīvos izdevumus.
81. Zaudējumi no nedrošiem parādiem
Uzrāda izmaiņas uzkrājumos nedrošiem parādiem pārskata perioda laikā, t.i., to atlikumu pārskata gada sākumā,
papildu uzkrājumu veidošanu, uzkrājumu samazināšanu, t.sk. norakstīšanu zaudēto parādu dzēšanai, atlikumu
pārskata perioda beigās, atsevišķi uzrādot darījumiem ar saistītām personām izveidotos uzkrājumus. Sniedz
informāciju par to kredītu, kuriem ir pārtraukta procentu uzkrāšana, kopsummu un skaidro šo kredītu vērtības
noteikšanai lietotās metodes. Uzrāda pārskata gadā norakstīto neatgūstamo parādu kopsummu.
82. Nodokļi
Sniedz informāciju par pārskata gadā samaksātajām nodokļu un nodevu summām sadalījumā pa nodokļu un
nodevu veidiem un saņemtajiem nodokļu atvieglojumiem un atliktajiem nodokļiem. Bilances posteņos ietvertās nodokļu
un nodevu saistību summas, aprēķinātās kavējumu naudas, soda naudas un citas valsts budžetam un pašvaldību
budžetiem maksājamās vai pārmaksātās summas uzrāda atbilstoši nodokļu un nodevu veidiem.
83. Ienākumu sadalījums pēc ģeogrāfiskajiem reģioniem
Sniedz informāciju par peļņas vai zaudējumu aprēķina posteņos uzrādīto ienākumu sadalījumu pēc tiem
ģeogrāfiskajiem reģioniem, kuros banka veic darbību ar ārvalstu filiāļu palīdzību. Šādu informāciju sniedz, ja ienākumu
apmērs attiecīgajos reģionos ir būtisks.
84. Kapitāla pietiekamība
Uzrāda kapitāla pietiekamības aprēķina, kas veikts saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 trešajā sadaļā noteikto,
kopsavilkumu.
(FKTK 
17.10.2013.
 noteikumu Nr.236 redakcijā; punkta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2014.
, sk. 
96.
2
punktu
)
84.
1
 Aktīvu atdeve
Kredītiestāde un ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai saistošas Regulas Nr. 
575/2013
 prasības, uzrāda aktīvu
atdeves rādītāju, kuru aprēķina kā pārskata gada peļņas/zaudējumu (pēc nodokļiem) attiecību pret vidējo bilances
aktīvu apmēru.
(FKTK 
17.10.2013.
 noteikumu Nr.236 redakcijā; punkts stājas spēkā 
01.01.2014.
, sk. 
96.
3
 punktu
)
85. Vidējais darbinieku skaits
23
/
33
Uzrāda pārskata gada vidējo darbinieku skaitu sadalījumā pa personāla kategorijām.
85.
1
 Atlīdzība zvērinātam revidentam
Uzrāda pārskata gadā bankas zvērinātam revidentam aprēķinātās atlīdzības apmēru sadalījumā pa katru no šādiem
zvērināta revidenta sniegtajiem pakalpojumiem:
85.
1
1. gada pārskata (konsolidētā gada pārskata) revīzija;
85.
1
2. citu revīzijas uzdevumu veikšana;
85.
1
3. konsultācijas nodokļu jautājumos;
85.
1
4. citu lietpratēja uzdevumu veikšana.
(FKTK 
29.11.2016.
 noteikumu Nr. 200 redakcijā)
86. Atlīdzība bankas padomes un valdes locekļiem un darījumi ar viņiem
Uzrāda padomes un valdes locekļiem izmaksāto kopējo atalgojumu, t.sk. atalgojumu par citu funkciju veikšanu, kā
arī padomes un valdes locekļiem izsniegto avansu, aizdevumu, galvojumu (garantiju) u.tml. darījumu kopsummas, kā
arī visas saistības, kas attiecas uz pensiju maksājumiem bijušajiem valdes un padomes locekļiem.
(Grozīts ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
86.
1
 Informācijas atklāšana sadalījumā pa valstīm
Kredītiestāde un ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai saistošas Regulas Nr. 
575/2013
 prasības, apkopotā veidā un
sadalījumā pa katru dalībvalsti un pa katru ārvalsti, kurā tā veic komercdarbību, sniedz šādu informāciju:
86.
1
1. kredītiestādes vai tās filiāles un ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tās filiāles nosaukums, darbības
veids un ģeogrāfiskā atrašanās vieta;
86.
1
2. apgrozījums;
86.
1
3. darbinieku skaits, kas izteikts pilnas slodzes ekvivalenta vienībā;
86.
1
4. peļņas/zaudējumu apmērs pirms ienākuma nodokļa aprēķina;
86.
1
5. ienākuma nodokļa apmērs;
86.
1
6. subsīdiju apmērs, kas saņemts no attiecīgās valsts publiskā sektora.
(FKTK 
17.10.2013.
 noteikumu Nr.236 redakcijā; punkts stājas spēkā 
01.01.2014.
, sk. 96.
4
 un 
96.
5
 punktu
)
86.
2
 Ieguldījumu pārvaldes sabiedrība papildus šo noteikumu 
86. punktā
 minētajam par atalgojumu uzrāda:
86.
2
1. pārskata gadā izmaksātā atalgojuma kopsummu, kas sadalīta atalgojuma nemainīgajā daļā un
atalgojuma mainīgajā daļā, kā arī attiecīgo daļu saņēmēju skaitu un jebkuru summu, kuru izmaksā no
sabiedrības pārvaldē esoša ieguldījumu fonda mantas atbilstoši fonda prospekta noteikumiem, ieskaitot maksu
par gūtajiem rezultātiem (
performance fee
);
86.
2
2. pārskata gadā izmaksātā atalgojuma kopsummu, kas sadalīta riska profilu ietekmējošo amatu
kategorijās saskaņā ar Komisijas "Normatīvajos noteikumos par ieguldījumu pārvaldes sabiedrību un alternatīvo
ieguldījumu fondu pārvaldnieka atalgojuma politikas pamatprincipiem" 3.9. punktā minēto;
86.
2
3. aprakstu par atalgojuma un citu saņemamo labumu aprēķina kārtību;
24
/
33
86.
2
4. informāciju par atalgojuma politikas pamatprincipu regulāras pārskatīšanas rezultātiem un pārbaužu par
atalgojuma politikas īstenošanas atbilstību apstiprinātajai atalgojuma politikai rezultātiem pārskata gadā
saskaņā ar Komisijas "Normatīvajos noteikumos par ieguldījumu pārvaldes sabiedrību un alternatīvo ieguldījumu
fondu pārvaldnieka atalgojuma politikas pamatprincipiem" 7.5. un 7.6. punktā minēto;
86.
2
5. informāciju par būtiskām izmaiņām apstiprinātajā atalgojuma politikā pārskata gadā.
(FKTK 
28.11.2017.
 noteikumu Nr. 194 redakcijā)
87. Ja starp pārskata gada beigām un dienu, kad gada pārskats apstiprināts publiskošanai, ir bijuši notikumi, kuri
norāda uz apstākļiem, kas radušies pēc pārskata perioda beigu datuma, un tie ir tik nozīmīgi, ka, nesniedzot
informāciju par tiem, tiktu ietekmēta finanšu pārskatu lietotāju spēja novērtēt šos pārskatus un pieņemt lēmumus, tad
pielikumā sniedz informāciju par katra šāda notikuma raksturu un finansiālo seku aplēsi vai arī paziņojumu, ka šādu
aplēsi nav iespējams veikt.
(Grozīts ar FKTK 
25.09.2009.
 noteikumiem Nr.114)
88. Pielikumā skaidri norāda faktu, ka finanšu pārskati sagatavoti saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu
standartiem, kurus apstiprinājusi Eiropas Komisija, kā arī atklāj informāciju, ja veidojas būtiskas atšķirības starp šādi
sagatavotajiem finanšu pārskatiem un finanšu pārskatiem, kuri pilnībā sagatavoti saskaņā ar Starptautiskās
grāmatvedības standartu padomes izdotajiem Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, Starptautiskajiem finanšu
pārskatu standartiem un Starptautisko finanšu pārskatu interpretāciju komitejas standartu interpretācijām. Būtisku
atšķirību gadījumā sniedz katras šādas atšķirības aprakstu un finansiālo atšķirību aplēsi.
XII. Papildu prasības konsolidētā gada pārskata sagatavošanas un
iesniegšanas kārtībai
89. 
(Svītrots ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
90. 
(Svītrots ar FKTK 
21.12.2007.
 noteikumiem Nr.187)
91. Konsolidēto bilanci, ārpusbilanci un konsolidēto peļņas vai zaudējumu aprēķinu var sagatavot, pamatojoties uz
šo noteikumu 
15. 
un 
21. punktā
 doto paraugu. Konsolidēto naudas plūsmas pārskatu un konsolidēto kapitāla un
rezervju izmaiņu pārskatu sagatavo saskaņā ar šo noteikumu
 VIII 
un
 IX nodaļas
 prasībām. Mazākuma akcionāru
līdzdalības daļu atspoguļo kapitāla un rezervju sastāvā atsevišķi no mātes sabiedrības kapitāla un rezervēm.
Konsolidācijas rezultātā iegūto negatīvo nemateriālo vērtību nekavējoties atzīst konsolidētā peļņas vai zaudējumu
aprēķina atsevišķā postenī. Banka var neuzrādīt atsevišķus posteņus, ja tie ir nebūtiski vai to neuzrādīšana padara
konsolidēto finanšu pārskatu posteņus pārskatāmākus, kā arī izveidot minēto pārskatu posteņu citādu izkārtojumu,
taču jebkurā gadījumā posteņos atspoguļojamajai informācijai jāatbilst Starptautisko finanšu pārskatu standartu
prasībām.
(Grozīts ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
92. Pamatojoties uz Komisijas normatīvajiem noteikumiem, banka, kas sagatavo konsolidētos finanšu pārskatus,
izstrādā un apstiprina konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanas kārtību, kā arī izveido iekšējās kontroles sistēmu,
kas nodrošina patiesas informācijas savlaicīgu saņemšanu par grupas sabiedrībām.
(Grozīts ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
93. Sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, ievēro lietoto konsolidācijas metožu saskaņotības principus un tos
lieto konsekventi no gada gadā. Atkāpties no šā principa drīkst tikai izņēmuma gadījumos. Ikvienu šādu gadījumu, kā
arī konsolidācijas metodes maiņas iemeslu un šīs maiņas ietekmi uz konsolidēto finanšu pārskatu posteņiem skaidro
konsolidētā gada pārskata pielikumā.
XIII. Konsolidētā gada pārskata pielikums
25
/
33
94. Konsolidētā gada pārskata pielikumā iekļauj skaidrojošu informāciju atsevišķi par grupu un banku. Informāciju
par banku un grupu sagatavo atbilstoši šo noteikumu
 XI nodaļas
 prasībām. Ja informācija par grupu būtiski neatšķiras
no attiecīgās informācijas par banku, šādu informāciju par grupu var atsevišķi neuzrādīt.
95. Pielikumā iekļauj šādu, kā arī citos šo noteikumu punktos par pielikuma saturu norādīto un Starptautiskajos
finanšu pārskatu standartos pieprasīto informāciju:
95.1. lietotās konsolidācijas metodes, to noteikšanas kritērijus;
95.2. grupas sabiedrību nosaukumus un reģistrācijas adreses, katras meitas sabiedrības darbības veidu, kā arī
katras meitas sabiedrības pamatkapitāla daļu (balsstiesību daļa katrā meitas sabiedrībā), kuru ieguvušas
grupas sabiedrības un personas, kas darbojas savā vārdā, bet grupas sabiedrību uzdevumā vai labā. Norāda
metodes, kas lietotas katras meitas sabiedrības finanšu pārskatu rādītāju iekļaušanai konsolidētajos finanšu
pārskatos;
95.3. grupas kopīgi pārvaldīto sabiedrību un grupas saistīto sabiedrību nosaukumus, reģistrācijas adreses un to
darbības veidus. Sniedz grupas kopīgi pārvaldīto sabiedrību kopīgās vadības pamatojumu. Uzrāda grupas kopīgi
pārvaldīto sabiedrību un grupas saistīto sabiedrību pamatkapitāla daļu, kuru ieguvušas grupas sabiedrības un
personas, kas darbojas savā vārdā, bet grupas sabiedrību uzdevumā vai labā. Norāda metodes, kas lietotas
līdzdalības grupas kopīgi pārvaldīto sabiedrību un grupas saistīto sabiedrību pamatkapitālā uzrādīšanai
konsolidētajos finanšu pārskatos;
95.4. līdzdalības sabiedrībās, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos, bilances vērtību un attiecīgās
sabiedrības nosaukumu;
95.5. tādu sabiedrību nosaukumu, reģistrācijas adresi un kapitāla un rezervju apmēru, kurās grupas
sabiedrībām nav būtiskas ietekmes vai grupas sabiedrībām pieder mazāk nekā 20 procentu no pamatkapitāla
vai balsstiesīgo akciju skaita, kā arī šīs līdzdalības bilances vērtību un līdzdalības daļu sabiedrību
pamatkapitālā. Šādu informāciju neuzrāda, ja tā nav būtiska;
95.6. pozitīvās nemateriālās vērtības sadalījumu, norādot konkrētas sabiedrības, kā arī pozitīvās nemateriālās
vērtības apmēru pārskata gada sākumā, tās pārvērtēšanu pārskata gadā un atlikušo vērtību pārskata gada
beigās;
95.7. to pašu akciju daudzumu, nominālvērtību un bilances vērtību, kuras ieguvusi pati banka, tās meitas
sabiedrības vai personas, kas darbojas savā vārdā, bet bankas vai tās meitas sabiedrību uzdevumā vai labā;
95.8. vietu (Uzņēmumu reģistrs vai attiecīgā citas Eiropas Savienības dalībvalsts reģistru institūcija, vai attiecīgā
mātes sabiedrība), kur var saņemt bankas mātes sabiedrības vai mātes sabiedrības mātes sabiedrības
konsolidētā gada pārskata, kurā kā tās meitas sabiedrība (meitas sabiedrības meitas sabiedrība) ir iekļauta
banka, kopiju, ja tāds ir publiski pieejams.
(FKTK 
29.11.2016.
 noteikumu Nr. 200 redakcijā)
XIV. Pārejas noteikumi
96. Noteikumu 
15.1
.
8.
, 
15.2
.
7.
, 
16.7
. un 
17.7
. punkts piemērojams līdz ar Eiropas Komisijas attiecīgās regulas,
kas nosaka 39. Starp
tautiskā grāmatvedības standarta piemērošanu attiecībā uz portfeļa riska ierobežošanu (
portfolio
hedging
), spēkā stāšanos.
96.
1
 Grozījumi par šo noteikumu
 II nodaļas
 izslēgšanu stājas spēkā 2008.gada 1.jūlijā un ir piemērojami, bankai
iesniedzot un publicējot gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, sākot ar 2008.gadu.
(FKTK 
21.12.2007.
 noteikumu Nr.187 redakcijā)
96.
2
 Grozījumi noteikumu 
16.2
., 
56. 
un 
84. punktā
 stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī un ir piemērojami, bankai
sagatavojot gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, par pārskata periodu, kurš sākas šajā datumā vai vēlāk.
(FKTK 
17.10.2013.
 noteikumu Nr.236 redakcijā)
26
/
33
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1986.gada 8.decembra direktīvas par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem
gada pārskatiem 86/635/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54.panta 3.punkta “g” apakšpunktu un attiecas uz banku un
citu finanšu iestāžu gada un konsolidētajiem gada pārskatiem;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001.gada 27.septembra direktīvas 
2001/65/EK
, ar ko direktīvas 
78/660/EEK
,
83/349/EEK
 un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī
banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 18.jūnija direktīvas 
2003/51/EK
, ar ko attiecībā uz noteikta veida
sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza
direktīvas 
78/660/EEK
, 
83/349/EEK
, 86/635/EEK un 91/674/EEK;
96.
3
 Noteikumu 
84.
1
 punkts
 stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī un ir piemērojams, kredītiestādei un ieguldījumu
brokeru sabiedrībai sagatavojot gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, par pārskata periodu, kurš sākas šajā
datumā vai vēlāk.
(FKTK 
17.10.2013.
 noteikumu Nr.236 redakcijā)
96.
4
 Noteikumu 
86.
1
 punkts
 stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī un ir piemērojams, kredītiestādei un ieguldījumu
brokeru sabiedrībai sagatavojot gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, par pārskata periodu, kurš sākas šajā
datumā vai vēlāk, izņemot noteikumu 86.
1
1., 86.
1
2. un 86.
1
3. punktā
 minēto informāciju, kuru pirmo reizi publisko līdz
2014. gada 1. jūlijam.
(FKTK 
17.10.2013.
 noteikumu Nr.236 redakcijā)
96.
5
 Globāli sistēmiski nozīmīgas kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības noteikumu 86.
1
4., 86.
1
5. un
86.
1
6. punktā
 minēto informāciju, ievērojot konfidencialitātes nosacījumus, iesniedz Eiropas Komisijai līdz 2014. gada
1. jūlijam.
(FKTK 
17.10.2013.
 noteikumu Nr.236 redakcijā)
96.
6
 Grozījumi par šo noteikumu
 III
1
 nodaļas
 prasību piemērošanu kredītiestādēm stājas spēkā 2017. gada 1.
janvārī, un tie ir attiecināmi uz gada pārskatiem un konsolidētajiem gada pārskatiem par pārskata periodu, kurš sākas
2017. gada 1. janvārī vai vēlāk.
(FKTK 
29.11.2016.
 noteikumu Nr. 200 redakcijā)
XV. Noslēguma jautājumi
97. Noteikumi piemērojami, bankai sagatavojot gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, sākot ar 2006. gadu.
98. Ieteikt bankām piemērot noteikumus, sagatavojot 2005. gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu.
99. Ar šo noteikumu spēkā stāšanos spēku zaudē ar Komisijas padomes 2001. gada 21. decembra lēmumu Nr.
24/3 apstiprinātie “Banku gada pārskatu sagatavošanas noteikumi”, ar Komisijas padomes 2001. gada 21. decembra
lēmumu Nr. 24/6 apstiprinātie “Banku konsolidēto gada pārskatu sagatavošanas noteikumi”, ar Komisijas padomes
2004. gada 30. aprīļa lēmumu Nr. 98 apstiprinātie “Ieguldījumu brokeru sabiedrību gada pārskatu sagatavošanas
noteikumi” un ar Komisijas padomes 2004. gada 16. jūlija lēmumu Nr. 158 apstiprinātie “Ieguldījumu pārvaldes
sabiedrību gada pārskatu sagatavošanas noteikumi”.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(FKTK 
21.12.2007.
 noteikumu Nr. 187 redakcijā, kas grozīta ar FKTK 
17.10.2013.
 noteikumiem Nr. 236; FKTK
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200; FKTK 
28.11.2017.
 noteikumiem Nr. 194)
27
/
33
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 14.jūnija direktīvas 
2006/46/EK
, ar ko groza Padomes direktīvas
78/660/EEK
 attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 
83/349/EEK
 attiecībā uz konsolidētajiem
pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un
91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija direktīvas 
2013/36/ES
 par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un
kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza direktīvu 
2002/87/EK
 un atceļ
direktīvas 
2006/48/EK
 un 
2006/49/EK
;
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija direktīvas 
2013/34/ES
 par noteiktu veidu uzņēmumu gada
finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītajiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta
un Padomes direktīvu 
2006/43/EK
 un atceļ Padomes direktīvu 
78/660/EEK
 un 
83/349/EEK
;
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra direktīvas 
2014/95/ES
, ar ko groza direktīvu 
2013/34/ES
attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu;
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvas 
2014/91/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2009/65/EK
 par
normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem
(PVKIU) attiecībā uz depozitāriju funkcijām, atlīdzības politikas nostādnēm un sankcijām.
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētājs U.Cērps
1. Finanšu instruments (
financial instrument
) — 32. Starptautiskā grāmatvedības standarta 11. punkta izpratnē.
2. Finanšu aktīvs (
financial asset
) — 32. Starptautiskā grāmatvedības standarta 11. punkta izpratnē.
3. Finanšu saistības (
financial liability
) — 32. Starptautiskā grāmatvedības standarta 11. punkta izpratnē.
4. Kapitāla instruments (
equity instrument
) — 32. Starptautiskā grāmatvedības standarta 11. punkta izpratnē.
5. Atvasinātie finanšu instrumenti (
derivative
) — 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 9. punkta izpratnē.
6. Patiesajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi vai finanšu saistības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā
(
financial asset or financial liability at fair value through profit or loss
) — 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 9.
punkta izpratnē. Tie ietver:
6.1. tirdzniecības nolūkā turētos finanšu aktīvus vai finanšu saistības (
financial assets or financial liability held for
trading
);
6.2. pēc sākotnējās atzīšanas klasificētus kā patiesajā vērtībā novērtētus ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu
aprēķinā (noteikumu tekstā — klasificēti kā patiesajā vērtībā novērtēti ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu
aprēķinā).
7. Līdz termiņa beigām turēti (
held-to-maturity
) ieguldījumi — 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 9. punkta
izpratnē.
8. Kredīti un debitoru parādi (
loans and receivables
) — 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 9. punkta
izpratnē.
9. Pārdošanai pieejami (
available-for-sale
) finanšu aktīvi — 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 9. punkta
izpratnē.
10. Patiesā vērtība (
fair value
) – 13. Starptautiskā finanšu pārskatu standarta A pielikuma termina izpratnē.
11. Amortizētā iegādes vērtība (
amortised cost
) — 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 9. punkta izpratnē.
12. Faktisko procentu metode (
effective interest method
) — 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 9. punkta
1.pielikums
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
24.02.2006.
 noteikumiem Nr. 46
(Pielikums grozīts ar FKTK 
29.11.2016.
 noteikumiem Nr. 200)
Noteikumos lietotie termini
28
/
33
izpratnē.
13. Vērtības samazināšanās zaudējumi (
impairment losses
) — 36. Starptautiskā grāmatvedības standarta 6.
punkta izpratnē.
14. Uzskaites vērtība (
carrying amount
) — 36. Starptautiskā grāmatvedības standarta 6. punkta izpratnē.
15. Riska ierobežošana (
hedging
) — 39. Starptautiskā grāmatvedības standarta 71. punkta izpratnē.
16. Meitas sabiedrība (
subsidiary
) – 10. Starptautiskā finanšu pārskatu standarta A pielikuma termina izpratnē.
17. Mātes sabiedrība (
parent
) – 10. Starptautiskā finanšu pārskatu standarta A pielikuma termina izpratnē.
18. Asociētā sabiedrība (
associate
) – 28. Starptautiskā grāmatvedības standarta 3. punkta izpratnē.
19. Nemateriālā vērtība (
goodwill
) – 3. Starptautiskā finanšu pārskatu standarta A pielikuma termina izpratnē.
20. Ieguldījumu īpašums (
investment property
) — 40. Starptautiskā grāmatvedības standarta 5. punkta izpratnē.
par 200___.gadu
(pārskata periods)
2.pielikums 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 
24.02.2006.
 noteikumiem Nr. 46
Naudas plūsmas pārskats
29
/
33
30
/
33
3.pielikums 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 
24.02.2006.
 noteikumiem Nr. 46
Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskats
31
/
33
32
/
33
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
33
/
33