Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 24B,
03.02.2022.
OP numurs: 
2022/24B.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
20.01.2022.
Stājas spēkā: 
04.02.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Trauksmes celšanas likums
1. pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
atbildīgā persona
 — nodarbinātais, kurš veic kādu no šādiem pienākumiem: saņem un reģistrē personas
iesniegumu, izvērtē tā pirmšķietamo atbilstību trauksmes cēlēja ziņojumam un pieņem attiecīgu lēmumu,
pseidonimizē trauksmes cēlēja personas datus, izskata trauksmes cēlēja ziņojumu, nodrošina saziņu ar
trauksmes cēlēju un citām institūcijām, veic kontaktpersonas pienākumus;
2) 
darba pienākumu veikšana
 — noteikta darba, tostarp brīvprātīgā darba, profesionālo vai amata (dienesta)
pienākumu veikšana vai pakalpojumu sniegšana;
3) 
kompetentā institūcija
 — ikviena publiskas personas institūcija, kas atbilstoši normatīvajos aktos
noteiktajai kompetencei ir pilnībā vai daļēji atbildīga par tā jautājuma risināšanu, par kuru ziņo trauksmes
cēlējs, tostarp hierarhiski augstāka iestāde, amatpersona vai lēmējinstitūcija, nozares vadošā iestāde
(institūcija) vai institūcija, kas īsteno uzraudzību vai kontroli jautājumā, par kuru ziņo trauksmes cēlējs,
izmeklēšanas iestāde vai prokuratūra — atbilstoši to kompetencei, ja iespējamais pārkāpums ir noziedzīgs
nodarījums vai likumpārkāpums;
4) 
kontaktpersona
 — nodarbinātais, kurš sniedz personai informāciju par trauksmes celšanas mehānismiem
kompetentajā institūcijā, veic informācijas apmaiņu ar citu institūciju trauksmes celšanas kontaktpersonām un
trauksmes cēlēju kontaktpunktu;
5) 
pārkāpums
 — noziedzīgs nodarījums, administratīvs pārkāpums vai cits tiesību normu pārkāpums (darbība
vai bezdarbība), tostarp rīcība, kas ir pretēja tiesību akta mērķim, kā arī saistošu ētikas vai profesionālo normu
pārkāpums;
6) 
saistītā persona
 — fiziskā persona, kura atbalsta vai palīdz trauksmes cēlējam trauksmes celšanā vai ir
saistīta ar trauksmes cēlēju un varētu ciest no nelabvēlīgām sekām. Saistītā persona var būt arī komersants
vai privāto tiesību juridiskā persona, kura pieder trauksmes cēlējam, kurā tas ir nodarbināts vai ar kuru tas
citādi saistīts, veicot darba pienākumus;
7) 
trauksmes cēlējs
 — fiziskā persona, kura sniedz informāciju par iespējamu pārkāpumu, kas var kaitēt
sabiedrības interesēm, ja persona šo informāciju uzskata par patiesu un tā gūta, veicot darba pienākumus vai
dibinot tiesiskās attiecības, kas saistītas ar darba pienākumu veikšanu, vai esot praksē, un kurai šīs
informācijas sniegšanas dēļ varētu tikt radītas nelabvēlīgas sekas.
(2) Šajā likumā lietotais termins "publiskas personas institūcija" un termins "radinieks" atbilst likumā "
Par interešu
konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā
" lietotajiem terminiem.
2. pants. Likuma mērķis un darbības joma
(1) Likuma mērķis ir veicināt, lai sabiedrības interesēs tiek celta trauksme par pārkāpumiem, un nodrošināt
trauksmes celšanas mehānismu izveidi un darbību, kā arī trauksmes cēlēju pienācīgu aizsardzību. 
1
/
9
(2) Likumu piemēro tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā ar pārkāpumu ziņošanas kārtību, ko paredz speciālie normatīvie
akti, tostarp Eiropas Savienības tiesību akti finanšu un kapitāla tirgus jomā, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas, transporta drošības un vides aizsardzības
jomā. Ministru kabinets izdod noteikumus, kuros norādīti Eiropas Savienības tiesību akti, kas paredz citu pārkāpumu
ziņošanas kārtību šajā pantā minētajās jomās.
(3) No šajā likumā noteiktajām trauksmes cēlēja tiesībām un aizsardzības garantijām nevar atteikties, un tās
nevar ierobežot.
3. pants. Trauksmes celšana
(1) Trauksmes cēlējs ir tiesīgs celt trauksmi par jebkuru pārkāpumu, kas kaitē sabiedrības interesēm, īpaši par
pārkāpumiem šādās jomās:
1) amatpersonu bezdarbība, nolaidība, dienesta stāvokļa ļaunprātīga izmantošana vai cita prettiesiska darbība;
2) korupcija, kā arī politisko organizāciju (partiju) un to apvienību finansēšanas noteikumu un priekšvēlēšanu
aģitācijas ierobežojumu pārkāpumi;
3) publiskas personas finanšu līdzekļu vai mantas izšķērdēšana;
4) izvairīšanās no nodokļu samaksas;
5) sabiedrības veselības apdraudējums;
6) pārtikas drošības apdraudējums;
7) būvniecības drošības apdraudējums;
8) vides drošības apdraudējums, tostarp rīcība, kas ietekmē klimata pārmaiņas;
9) pretradiācijas aizsardzība un kodoldrošība;
10) darba drošības apdraudējums;
11) sabiedriskās kārtības apdraudējums;
12) cilvēktiesību pārkāpumi;
13) pārkāpumi publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā;
14) pārkāpumi finanšu un kapitāla tirgus sektorā, tostarp krāpšana un cita nelikumīga rīcība, kas apdraud
Eiropas Savienības finanšu intereses;
15) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršana;
16) konkurences tiesību un komercdarbības atbalsta noteikumu pārkāpumi;
17) pārkāpumi preču un pakalpojumu sniegšanas jomā, tostarp saistībā ar drošību un atbilstību;
18) pārkāpumi transporta drošībā;
19) pārkāpumi saistībā ar iekšējo tirgu;
20) pārkāpumi dzīvnieku labturības jomā;
21) patērētāju tiesību aizsardzība;
22) privātās dzīves un personas datu aizsardzība un tīkla un informācijas sistēmu drošība. 
2
/
9
22) privātās dzīves un personas datu aizsardzība un tīkla un informācijas sistēmu drošība.
(2) Ministru kabinets izdod noteikumus, kuros norādīti Eiropas Savienības tiesību akti, par kuru pārkāpumiem
ceļama trauksme šā panta pirmās daļas 5., 6., 8., 9., 13., 14., 15., 17., 18., 20., 21. un 22. punktā minētajās jomās.
(3) Par trauksmes celšanu nav uzskatāma:
1) apzināti nepatiesu ziņu sniegšana;
2) valsts noslēpumu saturošas informācijas izpaušana;
3) ziņošana tikai par personīgu interešu aizskārumu;
4) zvērināta advokāta un klienta, ārsta un pacienta saziņas konfidencialitātes pārkāpšana;
5) tiesnešu apspriedes noslēpuma un neizpaužamu, slēgtajās tiesas sēdēs iegūtu ziņu izpaušana;
6) informācijas izpaušana par speciālo izmeklēšanas darbību veikšanu, kā arī tās rezultātā iegūtu ziņu
izpaušana;
7) informācijas izpaušana par konsultēšanos ar darbinieku pārstāvjiem vai arodbiedrībām, kā arī darba
koplīguma pusēm, ciktāl tiek skarta darba koplīguma noslēgšanai vai grozīšanai nepieciešamā informācija.
4. pants. Trauksmes celšanas mehānismi
(1) Trauksmes celšanai izmanto vienu no šādiem mehānismiem:
1) iekšējo trauksmes celšanas sistēmu;
2) vēršanos kompetentajā institūcijā;
3) trauksmes cēlēju kontaktpunkta vai biedrības, vai nodibinājuma, tostarp arodbiedrības vai arodbiedrību
apvienības, starpniecību.
(2) Trauksmi var celt, arī sniedzot informāciju publiski, ja ir spēkā vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) šā likuma 
7.
 panta septītajā daļā noteiktajā termiņā trauksmes cēlēju neinformē par viņa ziņojuma
izskatīšanas gaitu;
2) trauksmes cēlēja ziņojumā norādītais pārkāpums ilgstoši bez objektīva iemesla netiek novērsts;
3) personai ir pamats uzskatīt, ka pārkāpums var būt nenovēršams vai nepārprotams sabiedrības interešu
apdraudējums;
4) personai ir pamats uzskatīt, ka, izmantojot šā panta pirmās daļas 2. punktā minēto trauksmes celšanas
mehānismu, tiks radītas nelabvēlīgas sekas, pārkāpums tiks slēpts vai netiks novērsts.
(3) Šā panta otrās daļas 2. punktā par objektīvu iemeslu nav uzskatāma personas iesnieguma neatzīšana par
trauksmes cēlēja ziņojumu un neizskatīšana pēc būtības. Ja trauksme tiek celta publiski, informāciju, kas satur
normatīvajos aktos noteiktas neizpaužamas ziņas, nesniedz, kā arī ievēro vispārējās datu aizsardzības prasības.
(4) Kompetentā institūcija un privāto tiesību juridiskā persona nodrošina droša un neatkarīga mehānisma izveidi
trauksmes cēlēju ziņojumu iesniegšanai un izskatīšanai un nosaka atbildīgās personas. Kompetentā institūcija
papildus nosaka kontaktpersonas un par to informē trauksmes cēlēju kontaktpunktu.
5. pants. Iekšējā trauksmes celšanas sistēma
(1) Publiskas personas institūcijas neatkarīgi no nodarbināto skaita, kā arī privāto tiesību juridiskās personas,
kurās ir vairāk nekā 50 nodarbināto, izveido iekšējo trauksmes celšanas sistēmu, nodrošinot nodarbinātajiem iespēju
droši ziņot par pārkāpumiem un garantējot viņu aizsardzību. Privāto tiesību juridiskajai personai iekšējās trauksmes
3
/
9
celšanas sistēmas darbību var nodrošināt trešā persona.
(2) Šā panta pirmajā daļā noteikto prasību par vismaz 50 nodarbinātajiem nepiemēro privāto tiesību juridiskajām
personām, kuras darbojas finanšu un kapitāla tirgus sektorā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma
un proliferācijas finansēšanas novēršanas jomā, kā arī juridiskajām personām, kuru darbību regulē Eiropas
Savienības tiesību akti, kas norādīti uz šā likuma 
2.
 panta otrās daļas pamata izdotajos Ministru kabineta
noteikumos.
(3) Pašvaldības institūcijas, kurās ir mazāk nekā 50 nodarbināto, var veidot kopīgu iekšējo trauksmes celšanas
sistēmu. Minētais nosacījums attiecas arī uz privāto tiesību juridiskajām personām, kurās ir 50 līdz 249 nodarbinātie.
(4) Par iekšējo trauksmes celšanas sistēmu personu informē, tai uzsākot praksi, darba tiesiskās vai dienesta
attiecības vai cita veida ar profesionālo darbību saistītas tiesiskās attiecības, un darbavietā nodrošina viegli pieejamu
informāciju par šo sistēmu.
6. pants. Trauksmes cēlēja ziņojuma iesniegšana
(1) Trauksmes cēlējs ziņojumu iesniedz, ievērojot 
Iesniegumu likuma
 
3.
 pantu un norādot, ka tas ir trauksmes
cēlēja ziņojums, vai izmantojot trauksmes cēlēja ziņojuma veidlapu. Trauksmes cēlēja ziņojumu var iesniegt
elektroniski bez droša elektroniskā paraksta valsts pārvaldes pakalpojumu portālā www.latvija.lv vai tīmekļvietnē
www.trauksmescelejs.lv, ja ziņojumu iesniedz un personas identitāti pārbauda, izmantojot tiešsaistes formas, kuras
pieejamas portālā un tīmekļvietnē.
(2) Trauksmes cēlēja ziņojumā persona norāda tās rīcībā esošo informāciju saistībā ar pārkāpumu, tostarp:
1) pārkāpuma aprakstu, minot konkrētus faktus;
2) informāciju par fiziskajām vai juridiskajām personām, par kurām ir pamats uzskatīt, ka tās iesaistītas šā
pārkāpuma izdarīšanā.
(3) Trauksmes cēlējs ziņojumā papildus norāda, vai:
1) informācija par pārkāpumu gūta, veicot darba pienākumus vai dibinot tiesiskās attiecības, kas saistītas ar
darba pienākumu veikšanu, vai esot praksē;
2) par šo pārkāpumu jau ir ziņots iepriekš;
3) nevēlas saņemt ziņojuma saņemšanas apstiprinājumu un lēmumu par iesnieguma atzīšanu vai neatzīšanu
par trauksmes cēlēja ziņojumu;
4) gadījumā, ja tiks konstatēts pārkāpums, atļauj publicēt informāciju par to, ievērojot šā likuma 
7.
 panta devīto
daļu.
(4) Šā panta trešās daļas 2. punktā minētajā gadījumā persona pievieno atbildi, ja tāda ir saņemta.
(5) Ja persona ir iesniegusi iesniegumu, nenorādot, ka tas ir trauksmes cēlēja ziņojums, tad, kamēr iesniegums
vēl nav izskatīts pēc būtības, persona var lūgt atzīt šo iesniegumu par trauksmes cēlēja ziņojumu. Kompetentā
institūcija ierosina atzīt iesniegumu, kas iesniegts, nenorādot, ka tas ir trauksmes cēlēja ziņojums, bet pirmšķietami
atbilst trauksmes cēlēja ziņojuma pazīmēm, par trauksmes cēlēja ziņojumu. Minēto iesniegumu izskata šajā likumā
noteiktajā kārtībā.
7. pants. Trauksmes cēlēja ziņojuma izskatīšana
(1) Publiskas personas institūcijas piemēro šajā pantā noteikto kārtību, izskatot ziņojumus, kas saņemti iekšējās
trauksmes celšanas sistēmas ietvaros, un ziņojumus, kas saņemti šajā institūcijā kā kompetentajā institūcijā. Privāto
tiesību juridiskās personas saņemto trauksmes cēlēju ziņojumu izskatīšanā piemēro šā panta otro, piekto, septīto un
astoto daļu.
(2) Pēc tam kad saņemts personas iesniegums, kas noformēts kā trauksmes cēlēja ziņojums par jautājumu, kurš
pilnībā vai daļēji ir institūcijas kompetencē, institūcija nekavējoties, bet ne vēlāk kā septiņu dienu laikā nosūta
trauksmes cēlējam ziņojuma saņemšanas apstiprinājumu un izvērtē ziņojuma pirmšķietamo atbilstību šajā likumā
4
/
9
noteiktajām trauksmes celšanas pazīmēm, kā arī pieņem lēmumu par iesnieguma atzīšanu vai neatzīšanu par
trauksmes cēlēja ziņojumu. Par pieņemto lēmumu institūcija informē personu triju dienu laikā no lēmuma
pieņemšanas dienas.
(3) Šā panta otrajā daļā minēto apstiprinājumu un lēmumu institūcija nesūta, ja trauksmes cēlējs to lūdzis vai
pastāv aizdomas, ka trauksmes cēlēja identitāte tiks atklāta.
(4) Ja saņemtais iesniegums nav institūcijas kompetencē, tā septiņu dienu laikā no iesnieguma saņemšanas
dienas pārsūta iesniegumu izskatīšanai pēc piekritības un informē par to trauksmes cēlēju. Ja iesniegumu pārsūtīt
nav lietderīgi, informē personu, ka iesniegums nav institūcijas kompetencē, ja iespējams, norādot institūciju, kurā
persona var vērsties ar iesniegumu. Ja saņemtais iesniegums ir vairāku institūciju kompetencē, to var izskatīt kopīgi.
(5) Pēc iesnieguma atzīšanas par trauksmes cēlēja ziņojumu to izskata pēc būtības, un, ja konstatē pārkāpumu,
institūcija piemēro atbildību saskaņā ar normatīvajiem aktiem. Ja iesnieguma izskatīšanas laikā rodas aizdomas par
pārkāpumu, kura izskatīšana nav institūcijas kompetencē, trauksmes cēlēja ziņojumu pārsūta izskatīšanai pēc
piekritības un informē par to trauksmes cēlēju.
(6) Institūcijai, kura izskata trauksmes cēlēja ziņojumu, ir tiesības pieprasīt un saņemt no citām institūcijām,
juridiskajām un fiziskajām personām informāciju, kas nepieciešama lietas apstākļu noskaidrošanai.
(7) Par trauksmes cēlēja ziņojuma izskatīšanas gaitu trauksmes cēlēju informē ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no
dienas, kad personas iesniegums atzīts par trauksmes cēlēja ziņojumu.
(8) Pēc tam kad trauksmes cēlēja ziņojuma izskatīšana ir pabeigta, institūcija informē trauksmes cēlēju par
konstatētajiem faktiem un pieņemto lēmumu vai veiktajām darbībām.
(9) Par pārkāpumiem, kurus palīdzējis atklāt trauksmes cēlējs, institūcija sniedz informāciju publiski, neatklājot un
neapdraudot trauksmes cēlēja identitāti un ievērojot vispārējās datu aizsardzības prasības, izņemot gadījumu, kad
trauksmes cēlējs iebilst pret publiskošanu.
8. pants. Trauksmes cēlēju kontaktpunkts
(1) Trauksmes cēlēju kontaktpunkts ir Valsts kanceleja.
(2) Trauksmes cēlēju kontaktpunktam ir šādi pienākumi:
1) tīmekļvietnē www.trauksmescelejs.lv nodrošināt informāciju par trauksmes celšanas kārtību, kompetentajām
institūcijām un to kontaktpersonām trauksmes celšanas jautājumos, kā arī trauksmes cēlēju aizsardzības
garantijām;
2) sniegt atbalstu un konsultācijas personām, kuras vēlas celt trauksmi, trauksmes cēlējiem, viņu radiniekiem
vai saistītajām personām trauksmes celšanas dēļ radušos jautājumu risināšanā;
3) saņemot iesniegumu, kas noformēts kā trauksmes cēlēja ziņojums un pirmšķietami atbilst trauksmes
celšanas pazīmēm, identificēt kompetento institūciju un septiņu dienu laikā pārsūtīt tai saņemto trauksmes
cēlēja ziņojumu, norādot, ka nepieciešams nodrošināt trauksmes cēlēja identitātes aizsardzību, un par
pārsūtīšanu informējot trauksmes cēlēju. Ja iesniegums, kas noformēts kā trauksmes cēlēja ziņojums,
neatbilst šajā likumā noteiktajām trauksmes celšanas pazīmēm, informēt par to personu, ja iespējams, norādot
institūciju, kurā persona var vērsties ar iesniegumu;
4) veicināt sabiedrības izpratni par trauksmes celšanu;
5) sniegt metodisku atbalstu trauksmes celšanas jomā, tostarp izstrādāt un tīmekļvietnē publiskot labās
prakses vadlīnijas iekšējās trauksmes celšanas sistēmas izveidei, vadlīnijas trauksmes cēlēju ziņojumu
saņemšanai un izskatīšanai kompetentajās institūcijās un trauksmes cēlēja ziņojuma veidlapu;
6) katru gadu apkopot informāciju par trauksmes celšanu un trauksmes cēlēju aizsardzību, tostarp par
pārkāpumiem, kas atklāti pēc trauksmes cēlēju ziņojumu iesniegšanas, un tīmekļvietnē publicēt pārskatu par
to, kā arī iesniegt to Eiropas Komisijai;
7) ja nepieciešams, sniegt Juridiskās palīdzības administrācijai atzinumu par nepieciešamību nodrošināt
trauksmes cēlējam juridisko palīdzību 
Valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības likumā
 noteiktajā kārtībā, ja
5
/
9
pirmšķietami trauksmes celšana ir atbildusi šā likuma prasībām un tās dēļ trauksmes cēlējam ir radušās
nelabvēlīgas sekas, kuru risināšanai nepieciešama juridiskā palīdzība.
9. pants. Biedrību un nodibinājumu atbalsts
Biedrības un nodibinājumi, tostarp arodbiedrības un to apvienības, var:
1) nodrošināt atbalstu, tostarp konsultācijas, trauksmes cēlējiem un personām, kuras vēlas celt trauksmi, lai
veicinātu trauksmes celšanu un trauksmes cēlēju aizsardzību;
2) sniegt atbalstu, tostarp konsultācijas, attiecīgo organizāciju biedriem un personām, kuru intereses tās
pārstāv saskaņā ar statūtiem, ja personas ir cēlušas vai vēlas celt trauksmi;
3) bez īpaša pilnvarojuma vērsties iestādē (institūcijā) vai tiesā tāda trauksmes cēlēja vārdā, kas ir attiecīgās
organizācijas biedrs vai persona, kuras intereses tā pārstāv saskaņā ar statūtiem, un aizstāvēt trauksmes
cēlēja tiesības un likumiskās intereses.
10. pants. Trauksmes cēlēja, viņa radinieka un saistītās personas aizsardzības garantijas
(1) Ar brīdi, kad trauksmes cēlējs ir cēlis trauksmi šā likuma 
4.
 pantā noteiktajā kārtībā, viņam, viņa radiniekam un
saistītajai personai šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos un kārtībā ir tiesības uz:
1) identitātes aizsardzību;
2) aizsardzību pret trauksmes celšanas dēļ radītajām nelabvēlīgajām sekām;
3) valsts nodrošinātu juridisko palīdzību;
4) atbrīvošanu no tiesas izdevumu samaksas civilprocesā un valsts nodevas samaksas administratīvajā
procesā tiesā;
5) pagaidu aizsardzību civilprocesā un administratīvajā procesā tiesā;
6) atbrīvošanu no juridiskās atbildības;
7) atbilstīgu atlīdzinājumu par zaudējumiem vai personisko kaitējumu, arī morālo kaitējumu;
8) konsultācijām par savu tiesību aizsardzību;
9) atbrīvošanu no pienākuma ievērot lietas ārpustiesas izskatīšanas kārtību administratīvajā procesā.
(2) Ja, izskatot personas iesniegumu, netiek konstatēta tā atbilstība trauksmes celšanas pazīmēm, personai zūd
šā panta pirmajā daļā minētās tiesības.
(3) Šā panta pirmā daļa attiecas arī uz personu, kura ziņojusi par pārkāpumu, neievērojot šā likuma 
6. panta
pirmās daļas nosacījumus, un vēlāk ir identificēta kā trauksmes cēlējs, ja sniegtā informācija atbilst šajā likumā
noteiktajām trauksmes celšanas pazīmēm.
11. pants. Trauksmes cēlēja identitātes aizsardzība
(1) Pēc tam kad personas iesniegums atzīts par trauksmes cēlēja ziņojumu, iesniedzēja personas datus
pseidonimizē. Pseidonimizēšanu var neveikt, ja trauksmes cēlējs kompetentajai institūcijai ir jau atklājis savu
identitāti līdzīgā lietā vai trauksme celta šā likuma 
4.
 panta otrajā daļā noteiktajā kārtībā, vai persona publiski atklājusi
savu identitāti.
(2) Trauksmes cēlēja personas datiem, ziņojumam un tam pievienotajiem rakstveida vai lietiskajiem
pierādījumiem, kā arī trauksmes cēlēja ziņojuma izskatīšanas materiāliem ir ierobežotas pieejamības informācijas
statuss.
6
/
9
(3) Ikvienai personai (institūcijai), kas saņēmusi trauksmes cēlēja ziņojumu vai veic jebkādas darbības ar to, ir
pienākums nodrošināt pienācīgu trauksmes cēlēja personas datu aizsardzību.
(4) Informāciju, kas atklāj trauksmes cēlēja identitāti, aizliegts izpaust bez viņa piekrišanas, izņemot gadījumu,
kad trauksmes cēlēja personas dati un trauksmes cēlēja ziņojums nepieciešams personām (institūcijām), kas izskata
trauksmes cēlēja ziņojumu vai uz tā pamata ierosinātu pārkāpuma lietu, vai tas ir nepieciešams trauksmes cēlēja,
viņa radinieka vai saistītās personas aizsardzībai. Par identitātes izpaušanu informē trauksmes cēlēju, izņemot
gadījumu, kad informēšana kaitētu trauksmes cēlēja ziņojuma vai uz tā pamata ierosinātas pārkāpuma lietas
izskatīšanai.
12. pants. Trauksmes cēlēja ziņojumā minētās personas identitātes aizsardzība
(1) Aizliegts izpaust informāciju, kas atklāj tās fiziskās vai juridiskās personas identitāti, par kuru ziņojis
trauksmes cēlējs. Minēto informāciju var sniegt tikai personai vai institūcijai, kurai tā nepieciešama trauksmes cēlēja
ziņojuma vai uz tā pamata ierosinātas pārkāpuma lietas izskatīšanai vai trauksmes cēlēja, viņa radinieka vai saistītās
personas aizsardzībai.
(2) Šā panta pirmajā daļā noteiktais aizliegums neattiecas uz gadījumiem, kad trauksmes cēlējs, viņa radinieks vai
saistītā persona šo informāciju izpauž savu tiesību vai tiesisko interešu aizsardzības nolūkā.
13. pants. Aizsardzība pret trauksmes celšanas dēļ radītajām nelabvēlīgajām sekām
(1) Aizliegts trauksmes cēlēja ziņojuma dēļ radīt nelabvēlīgas sekas trauksmes cēlējam, viņa radiniekam un
saistītajai personai un (ja attiecināms):
1) disciplināri vai citādi sodīt;
2) atbrīvot no darba vai amata, tostarp nepagarinot darba līgumu vai neieceļot amatā uz nenoteiktu laiku, ja bija
pamats domāt, ka tas tiks darīts;
3) pārcelt citā darbā vai amatā;
4) liegt paaugstinājumu, profesionālo apmācību vai kvalifikācijas paaugstināšanu;
5) mainīt darba vai amata pienākumus, darba laiku un vietu vai darba samaksu;
6) sniegt negatīvu darba, amata pienākumu novērtējumu;
7) aizskart godu, cieņu un reputāciju;
8) anulēt licences un atļaujas;
9) vienpusēji atkāpties no līguma par preces piegādi, pirkumu vai pakalpojuma sniegšanu vai izbeigt to;
10) pieprasīt ārsta atzinumu;
11) citādi tieši vai netieši radīt nelabvēlīgas sekas, tostarp pārkāpjot vienlīdzīgas attieksmes principu.
(2) Ar trauksmes celšanu saistītās nelabvēlīgās sekas atkarībā no to veida novērš atbilstoši tiesību aktiem, kas
regulē darba tiesiskās vai citas civiltiesiskās attiecības vai valsts dienesta attiecības.
(3) Pienākums pierādīt, ka nelabvēlīgās sekas trauksmes cēlējam, viņa radiniekam vai saistītajai personai nav
radītas saistībā ar trauksmes cēlēja ziņojuma iesniegšanu vai tajā norādīto informāciju, ir pusei, kas radījusi šīs
sekas.
(4) Valsts darba inspekcija nodrošina konsultācijas par iespējām novērst trauksmes cēlējam, viņa radiniekam vai
saistītajai personai radītās nelabvēlīgās sekas darba tiesisko attiecību vai darba drošības jomā.
14. pants. Valsts nodrošinātā juridiskā palīdzība trauksmes cēlējam
7
/
9
Valsts nodrošināto juridisko palīdzību, pamatojoties uz trauksmes cēlēja iesniegtajiem dokumentiem, kā arī, ja
nepieciešams, no trauksmes cēlēju kontaktpunkta saņemto atzinumu, trauksmes cēlējam pēc viņa lūguma sniedz
saskaņā ar 
Valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības likumu
, nevērtējot personas īpašuma stāvokli un ienākumu
līmeni, ja pirmšķietami trauksmes celšana ir atbildusi šā likuma prasībām un tās dēļ trauksmes cēlējam radušās
nelabvēlīgas sekas.
15. pants. Trauksmes cēlēja, viņa radinieka un saistītās personas atbrīvošana no juridiskās atbildības
Par trauksmes celšanu atbilstoši šā likuma prasībām, tostarp par normatīvajos aktos noteiktu tādu neizpaužamu
ziņu izpaušanu, kuras nav valsts noslēpums, trauksmes cēlējam, viņa radiniekam un saistītajai personai neiestājas
juridiskā atbildība, tostarp civiltiesiskā atbildība un kriminālatbildība.
16. pants. Atbrīvošana no valsts nodevas un lietas ārpustiesas izskatīšanas kārtības administratīvajā
procesā
Trauksmes cēlējs, viņa radinieks un saistītā persona, ja tas nepieciešams aizsardzībai pret trauksmes celšanas
dēļ radītajām nelabvēlīgajām sekām, ir atbrīvoti no pienākuma ievērot lietas ārpustiesas izskatīšanas kārtību
administratīvajā procesā, kā arī, ja pieteikums ir saistīts ar trauksmes celšanas dēļ radītu nelabvēlīgu seku
novēršanu, ir atbrīvoti no valsts nodevas administratīvajā procesā tiesā.
17. pants. Administratīvā atbildība par nelabvēlīgu seku radīšanu
Par nelabvēlīgu seku radīšanu trauksmes cēlējam, viņa radiniekam vai saistītajai personai piemēro naudas sodu
— fiziskajai personai no sešām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, amatpersonai — no astoņām līdz simt
četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no četrpadsmit līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda
vienībām.
18. pants. Administratīvā atbildība par nepatiesu ziņu sniegšanu
Par apzināti nepatiesu ziņu sniegšanu, izmantojot trauksmes celšanas mehānismu vai sniedzot informāciju
publiski, piemēro naudas sodu no sešām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
19. pants. Administratīvā atbildība par trauksmes celšanas traucēšanu
Par trauksmes celšanas traucēšanu vai mēģinājumu to traucēt, tostarp trauksmes cēlēja ziņojuma iesniegšanas
vai izskatīšanas traucēšanu, piemēro naudas sodu fiziskajai personai no trim līdz septiņdesmit naudas soda
vienībām, amatpersonai — no četrām līdz septiņdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no
septiņām līdz tūkstoš četrsimt naudas soda vienībām.
20. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
(1) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
17.
 pantā minētajiem pārkāpumiem veic Valsts darba
inspekcija (par pārkāpumiem darba tiesisko attiecību un valsts civildienesta jomā) vai Valsts policija (citās jomās).
(2) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
18. 
un 
19.
 pantā minētajiem pārkāpumiem veic Valsts
policija.
Pārejas noteikums
Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē Trauksmes celšanas likums (Latvijas Vēstnesis, 2018, 210. nr.; 2020,
29. nr.).
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
8
/
9
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 23. oktobra direktīvas
(ES) 
2019/1937
 par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem.
Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas.
Likums Saeimā pieņemts 2022. gada 20. janvārī.
Valsts prezidents 
E. Levits
9
/
9