Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 103,
11.07.1995.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 16, 24.08.1995.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
21.06.1995.
Stājas spēkā: 
25.07.1995.
Attēlotā redakcija:
 01.07.2021. - ...
Grozījumi:
22.08.1996. likums / LV, 149, 05.09.1996. / Stājas spēkā 19.09.1996.
28.11.1996. likums / LV, 223, 18.12.1996. / Stājas spēkā 01.01.1997.
11.06.1997. likums / LV, 155/166, 27.06.1997.; Ziņotājs, 14, 24.07.1997. / Stājas spēkā 11.07.1997.
07.05.1998. likums / LV, 138/141, 19.05.1998.; Ziņotājs, 12, 18.06.1998. / Stājas spēkā 02.06.1998.
16.12.1999. likums / LV, 444/445, 29.12.1999.; Ziņotājs, 2, 27.01.2000. / Stājas spēkā 01.01.2000.
03.08.2000. likums / LV, 298/299, 23.08.2000. / Stājas spēkā 06.09.2000.
26.10.2000. likums / LV, 399/400, 09.11.2000.; Ziņotājs, 23, 07.12.2000. / Stājas spēkā 01.11.2000.
14.12.2000. likums / LV, 473/476, 29.12.2000.; Ziņotājs, 3, 08.02.2001. / Stājas spēkā 30.12.2000.
05.07.2001. likums / LV, 110, 20.07.2001.; Ziņotājs, 16, 23.08.2001. / Stājas spēkā 03.08.2001.
27.06.2002. likums / LV, 104, 10.07.2002.; Ziņotājs, 16, 22.08.2002. / Stājas spēkā 01.08.2002.
30.10.2003. likums / LV, 161, 14.11.2003.; Ziņotājs, 23, 11.12.2003. / Stājas spēkā 01.01.2004.
20.11.2003. likums / LV, 167, 27.11.2003.; Ziņotājs, 24, 24.12.2003. / Stājas spēkā 28.11.2003.
07.04.2004. likums / LV, 66, 28.04.2004. / Stājas spēkā 12.05.2004.
24.02.2005. likums / LV, 40, 09.03.2005.; Ziņotājs, 7, 14.04.2005. / Stājas spēkā 23.03.2005.
15.12.2005. likums / LV, 209, 29.12.2005.; Ziņotājs, 2, 26.01.2006. / Stājas spēkā 01.01.2006.
18.05.2006. likums / LV, 87, 06.06.2006.; Ziņotājs, 13, 13.07.2006. / Stājas spēkā 01.07.2006.
Satversmes tiesas 06.06.2006. spriedums / LV, 89, 08.06.2006. / Stājas spēkā 06.06.2006.
19.04.2007. likums / LV, 72, 05.05.2007.; Ziņotājs, 11, 14.06.2007. / Stājas spēkā 19.05.2007.
21.02.2008. likums / LV, 41, 13.03.2008.; Ziņotājs, 8, 24.04.2008. / Stājas spēkā 27.03.2008.
12.02.2009. likums / LV, 31, 25.02.2009.; Ziņotājs, 6, 26.03.2009. / Stājas spēkā 11.03.2009.
Satversmes tiesas 15.04.2009. spriedums / LV, 60, 21.04.2009. / Stājas spēkā 21.04.2009.
12.06.2009. likums / LV, 100, 30.06.2009.; Ziņotājs, 14, 23.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
16.07.2009. likums / LV, 120, 30.07.2009.; Ziņotājs, 16, 27.08.2009. / Stājas spēkā 13.08.2009.
22.10.2009. likums / LV, 171, 28.10.2009.; Ziņotājs, 22, 26.11.2009. / Stājas spēkā 01.11.2009.
28.01.2010. likums / LV, 27, 17.02.2010. / Stājas spēkā 03.03.2010.
16.06.2010. likums / LV, 105, 06.07.2010. / Stājas spēkā 20.07.2010.
Satversmes tiesas 27.01.2011. spriedums / LV, 17, 01.02.2011. / Stājas spēkā 01.02.2011.
21.02.2013. likums / LV, 47, 07.03.2013. / Stājas spēkā 21.03.2013.
19.09.2013. likums / LV, 191, 01.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
16.01.2014. likums / LV, 17, 24.01.2014. / Stājas spēkā 01.02.2014.
19.06.2014. likums / LV, 131, 08.07.2014. / Stājas spēkā 01.10.2014.
01.06.2017. likums / LV, 117, 13.06.2017. / Stājas spēkā 27.06.2017.
Satversmes tiesas 12.04.2018. spriedums / LV, 74, 13.04.2018. / Stājas spēkā 12.04.2018.
13.06.2019. likums / LV, 129, 28.06.2019. / Stājas spēkā 12.07.2019.
17.06.2021. likums / LV, 118, 19.06.2021. / Stājas spēkā 01.07.2021.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
1
/
49
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
daudzdzīvokļu māja
 — dzīvojamā māja, kurā saskaņā ar mājas inventarizācijas plānu ir vairāk nekā viens
dzīvoklis, mākslinieka darbnīca vai neapdzīvojamā telpa, un mājai funkcionāli piederīgās palīgēkas un būves;
2) 
dzīvoklis
 — daudzdzīvokļu mājā esoša no pārējās mājas daļas nošķirta dzīvošanai paredzēta telpa vai
telpu komplekss, kas kā dzīvoklis ir iezīmēts mājas inventarizācijas plānā un kam ir piederīgas tā sienas,
iekšējās starpsienas, griesti, grīdas, to apdare, logi, durvis, caurules, dūmvadi, vadu daļas un citu ar mājas
ekspluatāciju funkcionāli nedalāmi saistītu elementu daļas, visi uzlabojumi, kas atrodas telpas vai telpu
kompleksa robežās, kā arī ārpus dzīvokļa esošās un ar to funkcionāli saistītās palīgtelpas un palīgēkas
(pagrabs, tualete, šķūnītis, mākslinieka darbnīca);
3) 
īrnieka ģimenes locekļi
 — īrnieka īrētajā dzīvojamā telpā likuma "
Par dzīvojamo telpu īri
" 
9. 
un 
10.pantā
noteiktajā kārtībā iemitinātās personas;
4) 
kopējais dzīvoklis
 — dzīvoklis, kurā esošās dzīvojamās telpas lieto uz atsevišķi noslēgtu dzīvojamās
telpas īres līgumu pamata un kura palīgtelpas nodotas kopējai lietošanai;
5) 
kopīpašumā esoša mājas daļa
 — daudzdzīvokļu mājas daļa, kas sastāv no ārsienām, dzīvokļus,
neapdzīvojamo telpu vai mākslinieka darbnīcu atdalošām sienām, jumta, bēniņiem, kāpņu telpām,
pagrabtelpām, kā arī logiem, durvīm, komunikācijām, iekārtām un citiem ar mājas ekspluatāciju funkcionāli
nedalāmi saistītiem elementiem, kas nepieder pie dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas;
6) 
kopīpašuma domājamā daļa
 — daļa, kas proporcionāla dzīvokļa, neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka
darbnīcas platībai attiecībā pret visu mājā esošo dzīvokļu, neapdzīvojamo telpu un mākslinieka darbnīcu
kopējo platību;
7) 
(izslēgts ar 
07.04.2004
. likumu)
;
8) 
mākslinieka darbnīca
 — daudzdzīvokļu mājā esoša neapdzīvojamā telpa vai telpu komplekss, kas kā
mākslinieka darbnīca ir iezīmēta mājas inventarizācijas plānā un nav funkcionāli saistīta ar kādu no mājā
esošajiem dzīvokļiem un kam ir piederīgas tā sienas, iekšējās starpsienas, griesti, grīdas, to apdare, logi un
durvis, caurules, dūmvadi, vadu daļas un citu ar mājas ekspluatāciju funkcionāli nedalāmi saistītu elementu
daļas, visi uzlabojumi, kas atrodas telpas vai telpu kompleksa robežās, kā arī ārpus mākslinieka darbnīcas
esošās un ar to funkcionāli saistītās palīgtelpas un palīgēkas (pagrabs, tualete, šķūnītis);
9) 
neapdzīvojamā telpa
 — daudzdzīvokļu mājā esoša telpa vai telpu komplekss, kas kā neapdzīvojamā telpa
ir iezīmēta mājas inventarizācijas plānā un nav funkcionāli saistīta ar kādu no mājā esošajiem dzīvokļiem vai
mākslinieku darbnīcām un kam ir piederīgas tā sienas, iekšējās starpsienas, griesti, grīdas, to apdare, logi un
durvis, caurules, dūmvadi, vadu daļas un citu ar mājas ekspluatāciju funkcionāli nedalāmi saistītu elementu
daļas, visi uzlabojumi, kas atrodas telpas vai telpu kompleksa robežās, kā arī ārpus neapdzīvojamās telpas
esošās un ar to funkcionāli saistītās palīgtelpas un palīgēkas (pagrabs, tualete, šķūnītis);
10) 
nepilsonis
 — persona, kurai saskaņā ar likumu "Par to bijušās PSRS pilsoņu statusu, kuriem nav Latvijas
vai citas valsts pilsonības" ir tiesības uz Latvijas Republikas izdotu nepilsoņa pasi;
11) 
privatizācija
 — darbību kopums, kuru rezultātā valsts vai pašvaldību daudzdzīvokļu mājās esošos
dzīvokļus, neapdzīvojamās telpas, mākslinieku darbnīcas, viendzīvokļa un daudzdzīvokļu mājas iegūst
īpašumā fiziskās un juridiskās personas;
12) 
privatizācijas tehniskā izpilde
 — tiesisko un organizatoriski tehnisko darbību kopums, kas jāveic, lai
privatizācijas izpildinstitūcija varētu pieņemt lēmumu par privatizāciju;
13) 
(izslēgts ar 
07.04.2004
. likumu)
;
14) 
viendzīvokļa māja
 — dzīvojamā māja, kurā saskaņā ar mājas inventarizācijas plānu ir viens dzīvoklis, un
tai funkcionāli piederīgās palīgēkas;
15) 
dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas nodošana īpašumā līdz dzīvojamās
mājas privatizācijai
 — darbību kopums, kas jāveic, lai valsts vai pašvaldības daudzdzīvokļu mājā esošu
dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu nodotu īpašumā šajā likumā norādītajām personām
līdz dzīvojamās mājas privatizācijai;
2
/
49
16) 
dzīvojamās mājas sagatavošana privatizācijai
 — tiesisko un organizatoriski tehnisko darbību kopums,
kas jāveic, lai noteiktu dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamo zemes gabalu un reģistrētu šo māju vai
māju un zemi zemesgrāmatā līdz dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanai;
17) 
sociālā dzīvojamā māja
 — ar pašvaldības lēmumu noteikta pašvaldības īpašumā esoša dzīvojamā māja,
kuras uzturēšana un apsaimniekošana tiek pilnīgi vai daļēji veikta par pašvaldības budžeta līdzekļiem un kurā
dzīvokļi tiek izīrēti likumā noteiktajā kārtībā;
18) 
valsts dzīvojamā māja
 — valsts īpašumā esoša dzīvojamā māja, kas nodota valsts iestādes vai
kapitālsabiedrības valdījumā;
19) 
mākslinieks
 — persona, kura ieguvusi vidējo speciālo vai augstāko izglītību Kultūras ministrijas noteiktās
mācību iestādēs un kura ir Kultūras ministrijā reģistrētas radošās profesionālās organizācijas biedrs, vai arī
persona, kura ar savu radošo darbu dod ieguldījumu kultūrā, un to apliecina Kultūras ministrijā reģistrēta radošā
profesionālā organizācija;
20) 
dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamais zemes gabals
 — zeme, uz kuras uzcelta dzīvojamā
māja, tās uzturēšanai, apsaimniekošanai un funkcionēšanai nepieciešamie infrastruktūras, labiekārtojuma un
komunikāciju elementi, kas uzrādīti šā zemes gabala detālplānojumā;
21) 
privatizācijas ierosinājums
 — personas iesniegums, kurā izteikta vēlme privatizēt dzīvokli, mākslinieka
darbnīcu vai viendzīvokļa māju, ja iesnieguma iesniegšanas brīdī pastāv kāds no šajā likumā minētajiem
attiecīgā objekta privatizāciju kavējošiem iemesliem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
28.11.1996.
, 
11.06.1997.
, 
07.05.1998.
, 
26.10.2000.
, 
07.04.2004.
,
18.05.2006.
 un 
19.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
2.pants. Likuma darbība un mērķi
Šis likums nosaka valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas kārtību, un tā mērķis ir attīstīt nekustamā
īpašuma tirgu un veicināt dzīvojamo māju sakopšanu, aizsargājot iedzīvotāju intereses.
3.pants. Privatizācijas atklātums un brīvprātība
(1) Privatizācija tiek veikta atklāti, informējot sabiedrību par privatizācijas objektiem un izskaidrojot privatizācijas
nosacījumus un kārtību.
(2) Privatizācijas atklātumu nodrošina privatizācijas komisijas, publicējot informāciju šajā likumā noteiktajos
gadījumos un paredzētajā kārtībā.
(3) Ikvienai fiziskajai un juridiskajai personai ir tiesības saņemt informāciju par privatizācijas objektiem,
privatizācijas nosacījumiem un kārtību.
(4) Valsts un pašvaldību daudzdzīvokļu mājās esošos dzīvokļus, mākslinieku darbnīcas, kā arī viendzīvokļa
mājas to īrnieki un nomnieki privatizē brīvprātīgi.
4.pants. Privatizācijas veidi
(1) Privatizācija notiek, izpērkot šā likuma 
7.
un 
8.pantā
 minēto privatizācijas objektu un noslēdzot pirkuma līgumu
vai saņemot privatizācijas objektu īpašumā bez atlīdzības un noslēdzot vienošanos.
(2) Privatizācijas objektu var izpirkt šādi:
1) attiecīgā persona pērk piedāvāto privatizācijas objektu;
2) attiecīgā persona pērk publiski piedāvāto privatizācijas objektu atklātā izsolē;
3) zemes īpašnieks pērk publiski piedāvāto privatizācijas objektu.
5.pants. Maksāšanas līdzekļi un kārtība 
3
/
49
(1) Maksājumi par privatizēto objektu izdarāmi privatizācijas sertifikātos un 
euro
, ievērojot šā likuma 
45. 
un
46.pantā
 noteikto.
(2) Ministru kabinets nosaka personu (tā var būt arī privātpersona) (turpmāk — Ministru kabineta noteikta
institūcija), kuras kontā, sākot no 2014.gada 1.marta, ieskaita maksājumus par šā likuma 
45.panta
 trešajā daļā, 
73.
3
panta
 devītajā daļā un 
73.
4
 panta
 sestajā daļā minētajiem objektiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.09.2013.
 un 
16.01.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2014.
)
6.pants. Personas, kurām ir tiesības privatizēt dzīvokļus, neapdzīvojamās telpas, mākslinieku darbnīcas,
kā arī viendzīvokļa un daudzdzīvokļu mājas
Privatizēt šā likuma 
7. 
un 
8. pantā
 minētos privatizācijas objektus šajā likumā noteiktajā kārtībā ir tiesības:
1) privatizācijas sertifikātu īpašniekiem — Latvijas pilsoņiem, nepilsoņiem un personām, kuras saņēmušas
pastāvīgās uzturēšanās atļauju;
2) privatizācijas sertifikātu īpašniekiem — juridiskajām personām, kurām ir tiesības pirkt zemi saskaņā ar
spēkā esošajiem likumiem, izņemot valsti, pašvaldības un kapitālsabiedrības, kurās valsts vai pašvaldību
kapitāla daļas atsevišķi vai kopumā pārsniedz 50 procentus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.05.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2006.
)
II nodaļa 
Privatizācijas objekts
7.pants. Privatizācijas objekts, ja dzīvojamā māja atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas zemes
(1) Ja daudzdzīvokļu māja pilnībā vai daļēji atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas zemes, uz kuras
iegūšanu īpašumā kaut vienam no privatizētājiem pastāv ierobežojumi saskaņā ar likumu "
Par zemes privatizāciju
lauku apvidos
", likumu "
Par zemes reformu Latvijas Republikas pilsētās
", 
Dzelzceļa likumu
 vai citiem likumiem,
privatizācijas objekts ir dzīvojamā mājā esošs dzīvoklis (kopējā dzīvokļa domājamā daļa), neapdzīvojamā telpa vai
mākslinieka darbnīca kopā ar attiecīgu kopīpašumā esošu dzīvojamās mājas domājamo daļu. Privatizētā objekta
īpašniekam ir valsts vai pašvaldības īpašumā esošā zemes gabala nomas tiesības uz 99 gadiem.
(2) Ja daudzdzīvokļu māja pilnībā vai daļēji atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas zemes,
privatizācijas objekts ir dzīvojamā mājā esošs dzīvoklis (kopējā dzīvokļa domājamā daļa), neapdzīvojamā telpa vai
mākslinieka darbnīca kopā ar attiecīgu kopīpašumā esošu dzīvojamās mājas domājamo daļu un valsts vai
pašvaldības īpašumā esošā zemes gabala domājamo daļu, izņemot šā panta pirmajā daļā minētos gadījumus.
(3) Ja viendzīvokļa māja vai daudzdzīvokļu māja pilnībā vai daļēji atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā
esošas zemes, uz kuras iegūšanu īpašumā privatizētājam pastāv ierobežojumi saskaņā ar likumu "
Par zemes
privatizāciju lauku apvidos
", likumu "
Par zemes reformu Latvijas Republikas pilsētās
", 
Dzelzceļa likumu
 vai citiem
likumiem, privatizācijas objekts ir viendzīvokļa māja vai tās domājamā daļa vai daudzdzīvokļu māja. Privatizētā
objekta īpašniekam ir valsts vai pašvaldības īpašumā esošā zemes gabala nomas tiesības uz 99 gadiem.
(4) Ja viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māja pilnībā vai daļēji atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas
zemes, privatizācijas objekts ir viendzīvokļa māja vai tās domājamā daļa vai daudzdzīvokļu māja kopā ar valsts vai
pašvaldības īpašumā esošo zemes gabalu, izņemot šā panta trešajā, piektajā un sestajā daļā minētos gadījumus.
(5) Ja viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māja atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas zemes, kura daļēji
atrodas pašvaldības domes apstiprinātā teritorijas plānojumā iezīmētajās ceļu, ielu vai piebrauktuvju sarkanajās
līnijās, šī zeme var tikt sadalīta, ievērojot normatīvo aktu par vispārīgo teritorijas plānošanu, izmantošanu un apbūvi
noteikumus, atdalot to zemi, kura atrodas ceļu, ielu vai piebrauktuvju sarkanajās līnijās. Pēc tam, kad vairs nepastāv
šajā daļā minētais privatizācijas ierobežojums, tas ir, pēc valsts vai pašvaldības īpašumā esošas zemes
sadalīšanas, privatizācijas objekts ir viendzīvokļa māja vai tās domājamā daļa, daudzdzīvokļu māja, dzīvojamā mājā
esošs dzīvoklis, neapdzīvojamā telpa vai mākslinieka darbnīca kopā ar attiecīgu kopīpašumā esošu dzīvojamās
mājas domājamo daļu un zem dzīvojamās mājas esošā zemes gabala, kurš neatrodas ceļu, ielu vai piebrauktuvju
sarkanajās līnijās, domājamā daļa.
4
/
49
(6) Ja viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māja pilnībā vai daļēji atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas
zemes, uz kuras atrodas arī ēkas, kas nav privatizējamas šajā likumā noteiktajā kārtībā, šī zeme var tikt sadalīta,
ievērojot normatīvo aktu par vispārīgo teritorijas plānošanu, izmantošanu un apbūvi noteikumus. Pēc tam, kad vairs
nepastāv šajā daļā minētais privatizācijas ierobežojums, tas ir, pēc valsts vai pašvaldības īpašumā esošas zemes
sadalīšanas, privatizācijas objekts ir viendzīvokļa māja vai tās domājamā daļa, daudzdzīvokļu māja vai dzīvojamā
mājā esošs dzīvoklis (kopējā dzīvokļa domājamā daļa), neapdzīvojamā telpa vai mākslinieka darbnīca kopā ar
attiecīgu kopīpašumā esošu dzīvojamās mājas domājamo daļu un atdalītā valsts vai pašvaldības īpašumā esošā
zemes gabala domājamo daļu.
(7) Ja viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māja pilnībā vai daļēji atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas
zemes, kura atrodas pašvaldības domes apstiprinātā teritorijas plānojumā iezīmētajās ceļu, ielu vai piebrauktuvju
sarkanajās līnijās vai uz kuras atrodas arī ēkas, kas nav privatizējamas šajā likumā noteiktajā kārtībā, un zeme nav
sadalāma atbilstoši šā panta piektās vai sestās daļas prasībām, privatizētā objekta īpašniekam ir valsts vai
pašvaldības īpašumā esošā zemes gabala nomas tiesības uz 99 gadiem.
(
27.06.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.05.2006.
 un 
19.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā
01.10.2014.
)
7.
1
 pants. Privatizācijas objekts, ja dzīvojamā māja atrodas uz valsts vai pašvaldības un fiziskās vai
juridiskās personas kopīpašumā esošas zemes
(1) Ja viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māja pilnībā vai daļēji atrodas uz valsts vai pašvaldības un fiziskās vai
juridiskās personas kopīpašumā esošas zemes, kopīpašniekiem savstarpēji vienojoties, šī zeme var tikt sadalīta
reālās daļās proporcionāli valstij vai pašvaldībai un fiziskajai vai juridiskajai personai piederošo domājamo daļu
lielumam, uzliekot, kad vajadzīgs, viena daļai zināmus servitūtus par labu otra daļai. Dalot kopīpašumā esošo zemi,
ievēro normatīvo aktu par vispārīgo teritorijas plānošanu, izmantošanu un apbūvi noteikumus.
(2) Pēc tam, kad vairs nepastāv šā panta pirmajā daļā minētais privatizācijas ierobežojums, tas ir, pēc valsts vai
pašvaldības un fiziskās vai juridiskās personas kopīpašumā esošās zemes reālas sadales, privatizācijas objekts ir
viendzīvokļa māja vai tās domājamā daļa, daudzdzīvokļu māja vai dzīvojamā mājā esošs dzīvoklis (kopējā dzīvokļa
domājamā daļa), neapdzīvojamā telpa vai mākslinieka darbnīca kopā ar attiecīgu kopīpašumā esošu dzīvojamās
mājas domājamo daļu un atdalītā valsts vai pašvaldības īpašumā esošā zemes gabala domājamo daļu.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
 Sk. pārejas noteikumu 48. un 49.punktu)
8.pants. Privatizācijas objekts, ja dzīvojamā māja atrodas uz fiziskās vai juridiskās personas īpašumā
esošas zemes
Ja viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māja atrodas uz fiziskās vai juridiskās personas īpašumā esošas zemes,
privatizācijas objekts ir daudzdzīvokļu mājā esošs dzīvoklis (kopējā dzīvokļa domājamā daļa), mākslinieka darbnīca
vai neapdzīvojamā telpa kopā ar attiecīgu kopīpašumā esošu mājas domājamo daļu vai viendzīvokļa māja vai tās
domājamā daļa, vai daudzdzīvokļu māja.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999.
, 
27.06.2002.
 un 
18.05.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2006.
)
8.
1
 pants. Lēmums par dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu
(1) Lēmumu par valsts dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu pieņem Ministru kabineta noteikta institūcija
(turpmāk — valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija).
(2) Lēmumu par pašvaldības dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu pieņem pašvaldības dome.
(
11.06.1997
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.11.2003.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
 un 
13.06.2019
.
likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
III nodaļa 
Nosacījumi, kas jāievēro, piedāvājot privatizācijai atsevišķu dzīvokli, 
neapdzīvojamo telpu, mākslinieka darbnīcu, viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu
māju
9.pants. Privatizācijas nosacījumi, ja dzīvojamā māja ir kopīpašums
5
/
49
(1) Ja dzīvojamā māja ir valsts vai pašvaldības un kādas citas personas kopīpašumā, valstij vai pašvaldībai
piederošo kopīpašuma daļu privatizē kā dzīvokļus, mākslinieku darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas, ja iepriekš,
ievērojot šā likuma noteikumus, ir noteiktas valsts vai pašvaldības īpašuma tiesības uz atsevišķiem dzīvokļiem,
mākslinieku darbnīcām vai neapdzīvojamām telpām. Veicot kopīpašuma sadali, nav piemērojami 
Civillikuma
1075.panta
 noteikumi.
(2) Ja starp kopīpašniekiem nav panākta vienošanās par kopīpašuma — dzīvokļu, neapdzīvojamo telpu un
mākslinieku darbnīcu — sadali saskaņā ar šā likuma pārejas noteikumu 20.punktu, valsts vai pašvaldība pārdod sev
piederošo kopīpašuma domājamo daļu izsolē saskaņā ar attiecīgu Ministru kabineta rīkojumu vai attiecīgās
pašvaldības domes lēmumu, 
Publiskas personas mantas atsavināšanas likumu
 un šo likumu.
(3) Ja viendzīvokļa māja ir valsts vai pašvaldības un kādas citas personas kopīpašumā, valstij vai pašvaldībai
piederošo kopīpašuma daļu drīkst privatizēt tās kopīpašnieks (kopīpašnieki).
(
16.12.1999
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.05.2006.
 un 
21.02.2013
. likumu, kas stājas spēkā
21.03.2013.
)
10.pants. Privatizācijas nosacījumi, ja dzīvojamā māja ir nacionalizēta vai nelikumīgi atsavināta
Viendzīvokļa māju vai tās domājamo daļu vai daudzdzīvokļu māju, kā arī dzīvokli, neapdzīvojamo telpu un
mākslinieka darbnīcu daudzdzīvokļu mājā, kas nacionalizēta vai nelikumīgi atsavināta pēc 1940. gada 21. jūlija,
privatizē, ja:
1) mājas bijušais īpašnieks vai viņa mantinieki nav iesnieguši pieteikumu likumā noteiktajā kārtībā un termiņā;
2) pieteikums noraidīts likumā noteiktajā kārtībā;
3) mājas bijušais īpašnieks vai viņa mantinieki pieprasījuši kompensāciju par nacionalizēto vai nelikumīgi
atsavināto dzīvojamo māju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2000.
)
11.pants. Privatizācijas nosacījumi, ja dzīvojamā māja ir atzīta par kultūras pieminekli
Viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māju, dzīvokli, neapdzīvojamo telpu un mākslinieka darbnīcu mājā, kas atzīta par
kultūras pieminekli, kā arī dzīvokli, neapdzīvojamo telpu, mākslinieka darbnīcu, viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māju,
kurai piederīgs kultūras piemineklis, privatizē, ievērojot likumā "
Par kultūras pieminekļu aizsardzību
" noteiktās
prasības.
12.pants. Dienesta dzīvokļa privatizācijas nosacījumi
Dienesta dzīvokli drīkst privatizēt, ja iepriekš atcelts dienesta dzīvokļa statuss.
IV nodaļa 
Secība, kādā tiek privatizētas viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu mājas, dzīvokļi,
neapdzīvojamās telpas un mākslinieku darbnīcas, kas atrodas daudzdzīvokļu
mājās,
kuras uzceltas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas zemes
13.pants. Secība, kādā tiek privatizēts dzīvoklis vai viendzīvokļa māja, par kuras lietošanu noslēgts
dzīvojamās telpas īres līgums
(1) Ikvienu dzīvokli, par kura lietošanu noslēgts dzīvojamās telpas īres līgums (turpmāk — izīrēts dzīvoklis),
piedāvā privatizēt šā dzīvokļa īrniekam un viņa ģimenes locekļiem.
(2) Dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi var privatizēt īrēto dzīvokli, ja:
6
/
49
1) dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos
par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs īrēto dzīvokli. Ja dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi vēlas
privatizēt dzīvokli kā kopīpašumu, minētajā vienošanās aktā jāparedz turpmākā dzīvojamo telpu lietošanas
kārtība;
2) nav celta prasība tiesā par īres līguma izbeigšanu un īrnieka un viņa ģimenes locekļu izlikšanu.
(3) Ja īrnieks un viņa ģimenes locekļi nevienojas par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs īrēto dzīvokli, vai
atsakās no tā privatizācijas, privatizācijas komisija dzīvokli nepiedāvā privatizācijai citām personām. Īrnieks un viņa
ģimenes locekļi nezaudē tiesības turpmāk privatizēt īrēto dzīvokli, ievērojot šajā likumā noteikto kārtību, izņemot šā
panta ceturtajā daļā paredzēto gadījumu.
(4) Ar īrnieka un viņa ģimenes locekļu piekrišanu īrnieka īrēto dzīvokli var privatizēt šā likuma 
6.pantā
 norādītā
persona, ja īrnieks un viņa ģimenes locekļi atsakās no dzīvokļa privatizācijas un noslēdz notariāli vai privatizācijas
komisijas apliecinātu vienošanos ar personu, kura vēlas privatizēt minēto dzīvokli. Šādā gadījumā īrnieks saglabā
dzīvojamās telpas lietošanas tiesības, ja vien vienošanās neparedz citādi.
(5) Viendzīvokļa māju, par kuras lietošanu noslēgts dzīvojamās telpas īres līgums (turpmāk — izīrēta viendzīvokļa
māja) privatizē, ievērojot šajā pantā noteikto.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
07.05.1998.
 un 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2000.
)
14.pants. Secība, kādā tiek privatizēts kopējais dzīvoklis
(1) Kopējo dzīvokli var privatizēt šā panta trešajā vai 3.
1
 daļā paredzētajā kārtībā.
(2) Ikvienu kopējo dzīvokli piedāvā privatizēt katram šā dzīvokļa dzīvojamās telpas īrniekam un viņa ģimenes
locekļiem.
(3) Kopējo dzīvokli var privatizēt, ja:
1) dzīvokļa īrnieki un viņu ģimenes locekļi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos
par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs dzīvokli. Ja dzīvokļa īrnieki un viņu ģimenes locekļi vēlas privatizēt
dzīvokli kā kopīpašumu, minētajā vienošanās aktā jāparedz turpmākā dzīvojamo telpu lietošanas kārtība;
2) nav celta prasība tiesā par īres līguma izbeigšanu un īrnieka un viņa ģimenes locekļu izlikšanu.
(3
1
) Kopējā dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi var privatizēt kopējā dzīvokļa domājamo daļu atbilstoši viņa
īrētajai dzīvokļa platībai, ja:
1) kopējā dzīvokļa īrnieki un viņu ģimenes locekļi ir atteikušies no kopējā dzīvokļa privatizācijas šā panta
otrajā daļā paredzētajā kārtībā;
1
1
) kopējā dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu
vienošanos par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs kopējā dzīvokļa domājamo daļu;
2) nav celta prasība tiesā par to īres līgumu izbeigšanu un to īrnieku un viņu ģimenes locekļu izlikšanu, kuri
vēlas privatizēt kopējā dzīvokļa domājamo daļu;
3) ir noslēgta vienošanās ar valsts vai pašvaldības pilnvarotu institūciju par kopējā dzīvokļa turpmākās
lietošanas kārtību.
(4) Ja īrnieki un viņu ģimenes locekļi nevienojas par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs kopējo dzīvokli, vai
atsakās no tā privatizācijas, privatizācijas komisija dzīvokli nepiedāvā privatizācijai citām personām. Īrnieki un viņu
ģimenes locekļi nezaudē tiesības turpmāk privatizēt kopējo dzīvokli, ievērojot šajā likumā noteikto kārtību, izņemot šā
panta piektajā daļā paredzēto gadījumu.
(5) Ar īrnieku un viņu ģimenes locekļu piekrišanu īrnieku īrēto kopējo dzīvokli var privatizēt šā likuma 
6.pantā
norādītā persona, ja īrnieki un viņu ģimenes locekļi atsakās no dzīvokļa privatizācijas un noslēdz notariāli vai
privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos ar personu, kura vēlas privatizēt minēto dzīvokli. Šādā gadījumā
īrnieks saglabā dzīvojamās telpas lietošanas tiesības, ja vien vienošanās neparedz citādi.
7
/
49
(6) Ja atsevišķas kopējā dzīvokļa dzīvojamās telpas nav izīrētas, kopējā dzīvokļa īrnieks (īrnieki) un viņa ģimenes
locekļi privatizē visu kopējo dzīvokli šajā pantā noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
07.05.1998.
, 
16.12.1999.
, 
18.05.2006.
 un 
21.02.2008
. likumu, kas
stājas spēkā 
27.03.2008.
)
15.pants. Secība, kādā tiek privatizēts dzīvoklis vai viendzīvokļa māja, par kuras lietošanu nav noslēgts
dzīvojamās telpas īres līgums
(1) Dzīvokli, par kura lietošanu nav noslēgts dzīvojamās telpas īres līgums (turpmāk — neizīrēts dzīvoklis),
publiski piedāvā privatizēt atklātā izsolē. Tajā vispirms piedalās fiziskās personas, kuras:
1) īrē dzīvojamo telpu denacionalizētās vai likumīgajiem īpašniekiem atdotās mājās, pamatojoties uz
dzīvojamās telpas īres līgumu, kas noslēgts pirms šo māju denacionalizācijas vai atdošanas bijušajiem
īpašniekiem, un pret kurām vērstas prasības tiesā par dzīvojamās telpas īres līguma izbeigšanu un
īpašniekiem nav pienākuma ierādīt šīm personām citu līdzvērtīgu dzīvojamo telpu saskaņā ar likuma "
Par
dzīvojamo telpu īri
" noteikumiem;
2) ar likumīgā spēkā stājušos tiesas spriedumu ir izliekamas no denacionalizētas vai likumīgajam īpašniekam
atdotas mājas un īpašniekam nav pienākuma ierādīt šīm personām citu līdzvērtīgu dzīvojamo telpu saskaņā ar
likuma "
Par dzīvojamo telpu īri
" noteikumiem.
(2) Ja neviena šā panta pirmajā daļā minētā persona nav pieteikusies privatizēt neizīrēto dzīvokli, atklātā izsolē
vienlaikus piedalās fiziskās personas, kuras pieteikušās uz šo izsoli un:
1) kuras īrē dzīvojamo telpu mājā, kura kļuvusi nederīga apdzīvošanai stihiskas nelaimes rezultātā vai kuras
konstrukcija ir avārijas stāvoklī;
2) kuras īrē dzīvojamo telpu denacionalizētā vai likumīgajam īpašniekam atdotā mājā vai mājā, par kuras
atdošanu likumīgajam īpašniekam ir pieņemts attiecīgs lēmums vai attiecībā uz kuru ir pieņemts lēmums par
īpašuma tiesību atjaunošanu, vai mājā, kuras bijušais īpašnieks vai viņa mantinieki saskaņā ar likumu "
Par
namīpašumu denacionalizāciju Latvijas Republikā
" un likumu "
Par namīpašumu atdošanu likumīgajiem
īpašniekiem
" iesnieguši pieteikumu par īpašuma tiesību atjaunošanu, ja īres līgums noslēgts pirms šo māju
denacionalizācijas vai atdošanas bijušajiem īpašniekiem;
3) kuru ģimenē ir trīs un vairāk nepilngadīgu bērnu, ja tās īrē nepietiekami lielu dzīvojamo telpu un ir reģistrētas
pašvaldībā palīdzības saņemšanai dzīvokļa jautājuma risināšanai;
4) kuras vairāk nekā piecus gadus īrē dzīvojamo telpu kopējā dzīvoklī;
5) kuras vairāk nekā 40 gadus īrē dzīvojamo telpu bez labierīcībām;
6) kuras ar likumīgā spēkā stājušos tiesas spriedumu ir izliekamas no īrētajām dzīvojamām telpām bez citas
dzīvojamās telpas ierādīšanas.
(3) Ja neviena šā panta pirmajā un otrajā daļā minētā persona nav pieteikusies privatizēt neizīrēto dzīvokli, atklātā
izsolē piedalās tās fiziskās personas, kurām ir īpašuma kompensācijas sertifikāti un kuras ir pieteikušās uz šo izsoli.
(4) Ja neviena šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā minētā persona nav pieteikusies privatizēt neizīrēto
dzīvokli, atklātā izsolē piedalās tās fiziskās un juridiskās personas — jebkura veida privatizācijas sertifikātu
īpašnieces, kuras ir pieteikušās uz šo izsoli.
(5) Persona, kura šā panta pirmajā un otrajā daļā noteiktajā kārtībā ir privatizējusi neizīrētu dzīvokli, to nevar
atsavināt trīs gadus pēc tam, kad šī persona izsolē ieguvusi attiecīgo dzīvokli.
(6) Šajā pantā noteiktajā kārtībā tā pirmajā un otrajā daļā minētās personas var privatizēt neizīrētu dzīvokli tikai
vienu reizi.
(7) Viendzīvokļa māju, par kuras lietošanu nav noslēgts dzīvojamās telpas īres līgums (turpmāk — neizīrēta
viendzīvokļa māja), privatizē, ievērojot šajā pantā noteikto.
(8) Neizīrētu pašvaldības dzīvokli vai viendzīvokļa māju ar pašvaldības domes lēmumu, bet neizīrētu valsts
dzīvokli vai viendzīvokļa māju ar valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošās institūcijas lēmumu var piedāvāt
8
/
49
privatizēt atklātā izsolē maksājumus veicot 
euro
.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.02.2005.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
19.09.2013.
 un
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
16.pants. Secība, kādā tiek privatizēta daudzdzīvokļu māja, kurā esošie dzīvokļi, neapdzīvojamās telpas un
mākslinieku darbnīcas nav izīrētas vai iznomātas
(1) Daudzdzīvokļu māju, kurā esošie dzīvokļi, neapdzīvojamās telpas un mākslinieku darbnīcas nav izīrētas vai
iznomātas (turpmāk — neizīrēta daudzdzīvokļu māja), piedāvā privatizēt kā vienu veselu objektu. Lēmumu par
neizīrētas daudzdzīvokļu mājas kā viena vesela objekta privatizāciju pieņem pašvaldības dome vai valsts dzīvojamo
māju privatizāciju veicošā institūcija.
(2) Neizīrētu daudzdzīvokļu māju kā vienu veselu objektu publiski piedāvā privatizēt atklātā izsolē maksājumus
veicot 
euro
.
(3) 
(Izslēgta ar 
24.02.2005
. likumu.)
(4) 
(Izslēgta ar 
24.02.2005
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.1997.
, 
20.11.2003.
, 
24.02.2005.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
19.09.2013.
 un
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
17.pants. Secība, kādā tiek privatizēta mākslinieka darbnīca
(1) Ikvienu iznomātu mākslinieka darbnīcu piedāvā privatizēt šīs darbnīcas nomniekam, kurš ir mākslinieks
atbilstoši šā likuma 
1.panta
 19. punkta prasībām.
(2) Mākslinieka darbnīcu tās nomnieks var privatizēt, ja:
1) viņš ir mākslinieks atbilstoši šā likuma 
1.panta
 19.punkta prasībām;
2) nav celta prasība tiesā par nomas līguma izbeigšanu;
3) attiecīgā mākslinieka darbnīca ir izbūvēta un nodota ekspluatācijā saskaņā ar normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā apstiprinātu būvprojektu. Šis noteikums neattiecas uz mākslinieka darbnīcu, par kuras lietošanu nomas
līgums noslēgts līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai.
(3) Ja mākslinieka darbnīcas nomnieks, kurš ir mākslinieks atbilstoši šā likuma 
1.panta
 19.punkta prasībām,
atsakās privatizēt nomāto darbnīcu, tā līdz nomas līguma termiņa beigām netiek piedāvāta privatizācijai citām
personām. Mākslinieka darbnīcas nomnieks, kurš ir mākslinieks atbilstoši šā likuma 
1.panta
 19.punkta prasībām, līdz
nomas līguma termiņa izbeigšanās dienai nezaudē tiesības privatizēt nomāto darbnīcu, ievērojot šajā likumā noteikto
kārtību.
(4) Mākslinieka darbnīcu, kuras nomnieks nav tiesīgs to privatizēt, kā arī mākslinieka darbnīcu, par kuras
lietošanu nav noslēgts neapdzīvojamās telpas nomas līgums (turpmāk — neiznomāta mākslinieka darbnīca), piedāvā
privatizēt atklātā izsolē tikai māksliniekiem — privatizācijas sertifikātu īpašniekiem.
(
14.12.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.07.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2001.
)
18.pants. Secība, kādā tiek privatizēta neapdzīvojamā telpa
(1) Ikvienu neapdzīvojamo telpu, par kuras lietošanu noslēgts neapdzīvojamās telpas nomas līgums (turpmāk —
iznomātā neapdzīvojamā telpa), piedāvā privatizēt šīs telpas nomniekam.
(2) Neapdzīvojamās telpas nomnieks var privatizēt iznomāto neapdzīvojamo telpu, ja:
1) privatizācijas pieteikuma iesniegšanas brīdī ir spēkā likumā noteiktajā kārtībā noslēgts attiecīgās
neapdzīvojamās telpas nomas līgums;
2) privatizācijas pieteikuma iesniegšanas brīdī pilnībā nomaksāta neapdzīvojamās telpas nomas maksa un
maksa par komunālajiem pakalpojumiem;
9
/
49
3) pienācīgi izpildītas citas neapdzīvojamās telpas nomas līgumā paredzētās saistības;
4) nomaksāti nodokļi.
(3) Neapdzīvojamās telpas, kuras nomnieks atsakās privatizēt vai nav tiesīgs privatizēt vai par kuru lietošanu nav
noslēgts nomas līgums, publiski piedāvā privatizēt atklātā izsolē, kurā vispirms piedalās fiziskās un juridiskās
personas, kam ir īpašuma kompensācijas sertifikāti.
(4) Ja neviena persona, kurai ir īpašuma kompensācijas sertifikāti, nav pieteikusies privatizēt šā panta trešajā daļā
minēto neapdzīvojamo telpu, atklātā izsolē piedalās tās fiziskās un juridiskās personas —jebkura veida privatizācijas
sertifikātu īpašnieces, kuras ir pieteikušās uz šo izsoli.
(
22.08.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.11.1996.
, 
11.06.1997.
, 
16.12.1999.
, 
26.10.2000.
 un
05.07.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2001.
)
V nodaļa 
Secība, kādā tiek privatizētas viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu mājas, 
kā arī dzīvokļi, neapdzīvojamās telpas un mākslinieku darbnīcas, kas atrodas 
dzīvojamās mājās, kuras uzceltas uz fizisko vai juridisko personu zemes
19.pants. Secība, kādā tiek privatizēts izīrēts dzīvoklis vai izīrēta viendzīvokļa māja
(1) Ikvienu izīrētu dzīvokli piedāvā privatizēt šā dzīvokļa īrniekam un viņa ģimenes locekļiem.
(2) Dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi var privatizēt īrēto dzīvokli, ja:
1) dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos
par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs īrēto dzīvokli. Ja dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi vēlas
privatizēt dzīvokli kā kopīpašumu, minētajā vienošanās aktā jāparedz turpmākā dzīvojamo telpu lietošanas
kārtība;
2) nav celta prasība tiesā par īres līguma izbeigšanu un īrnieka un viņa ģimenes locekļu izlikšanu.
(3) Ja īrnieks un viņa ģimenes locekļi nevienojas par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs īrēto dzīvokli, vai
atsakās no tā privatizācijas, privatizācijas komisija dzīvokli nepiedāvā privatizācijai citām personām. Īrnieks un viņa
ģimenes locekļi nezaudē tiesības turpmāk privatizēt īrēto dzīvokli, ievērojot šajā likumā noteikto kārtību, izņemot šā
panta ceturtajā daļā paredzēto gadījumu.
(4) Ar īrnieka un viņa ģimenes locekļu piekrišanu īrnieka īrēto dzīvokli var privatizēt zemes gabala īpašnieks, uz
kura zemes dzīvojamā māja uzcelta, vai cita šā likuma 
6.pantā
 norādītā persona, ja īrnieks un viņa ģimenes locekļi
atsakās no dzīvokļa privatizācijas un noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos ar personu,
kura vēlas privatizēt minēto dzīvokli.
(5) Izīrētu viendzīvokļa māju privatizē, ievērojot šajā pantā noteikto.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
 un 
07.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
02.06.1998.
)
20.pants. Secība, kādā tiek privatizēts kopējais dzīvoklis
(1) Kopējo dzīvokli var privatizēt šā panta trešajā vai 3.
1
 daļā paredzētajā kārtībā.
(2) Ikvienu kopējo dzīvokli piedāvā privatizēt katram šā dzīvokļa dzīvojamās telpas īrniekam un viņa ģimenes
locekļiem.
(3) Kopējo dzīvokli var privatizēt, ja:
1) dzīvokļa īrnieki un viņu ģimenes locekļi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos
par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs dzīvokli. Ja dzīvokļa īrnieki un viņu ģimenes locekļi vēlas privatizēt
dzīvokli kā kopīpašumu, minētajā vienošanās aktā jāparedz turpmākā dzīvojamo telpu lietošanas kārtība;
10
/
49
2) nav celta prasība tiesā par īres līguma izbeigšanu un īrnieka un viņa ģimenes locekļu izlikšanu.
(3
1
) Kopējā dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi var privatizēt kopējā dzīvokļa domājamo daļu atbilstoši viņa
īrētajai dzīvokļa platībai, ja:
1) kopējā dzīvokļa īrnieki un viņu ģimenes locekļi ir atteikušies no kopējā dzīvokļa privatizācijas šā panta
otrajā daļā paredzētajā kārtībā;
1
1
) kopējā dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu
vienošanos par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs kopējā dzīvokļa domājamo daļu;
2) nav celta prasība tiesā par to īres līgumu izbeigšanu un to īrnieku un viņu ģimenes locekļu izlikšanu, kuri
vēlas privatizēt kopējā dzīvokļa domājamo daļu;
3) ir noslēgta vienošanās ar valsts vai pašvaldības pilnvarotu institūciju par kopējā dzīvokļa turpmākās
lietošanas kārtību.
(4) Ja īrnieki un viņu ģimenes locekļi nevienojas par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs kopējo dzīvokli, vai
atsakās no tā privatizācijas, privatizācijas komisija dzīvokli nepiedāvā privatizācijai citām personām. Īrnieki un viņu
ģimenes locekļi nezaudē tiesības turpmāk privatizēt kopējo dzīvokli, ievērojot šajā likumā noteikto kārtību, izņemot šā
panta piektajā daļā paredzēto gadījumu.
(5) Ar īrnieku un viņu ģimenes locekļu piekrišanu īrnieku īrēto dzīvokli var privatizēt zemes gabala īpašnieks, uz
kura zemes dzīvojamā māja uzcelta, vai cita šā likuma 
6.pantā
 norādītā persona, ja īrnieki un viņu ģimenes locekļi
atsakās no dzīvokļa privatizācijas un noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos ar personu,
kura vēlas privatizēt minēto dzīvokli.
(6) Ja atsevišķas kopējā dzīvokļa dzīvojamās telpas nav izīrētas, kopējā dzīvokļa īrnieks (īrnieki) un viņa ģimenes
locekļi privatizē visu kopējo dzīvokli šajā pantā noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
07.05.1998.
, 
16.12.1999.
, 
18.05.2006.
 un 
21.02.2008
. likumu, kas
stājas spēkā 
27.03.2008.
)
21.pants. Secība, kādā tiek privatizēts neizīrēts dzīvoklis
(1) Neizīrētu dzīvokli publiski piedāvā privatizēt atklātā izsolē. Tajā vispirms piedalās fiziskās personas, kuras:
1) īrē dzīvojamo telpu denacionalizētās vai likumīgajiem īpašniekiem atdotās mājās, pamatojoties uz
dzīvojamās telpas īres līgumu, kas noslēgts pirms šo māju denacionalizācijas vai atdošanas bijušajiem
īpašniekiem, un pret kurām vērstas prasības tiesā par dzīvojamās telpas īres līguma izbeigšanu un
īpašniekiem nav pienākuma ierādīt šīm personām citu līdzvērtīgu dzīvojamo telpu saskaņā ar likuma "
Par
dzīvojamo telpu īri
" noteikumiem;
2) ar likumīgā spēkā stājušos tiesas spriedumu ir izliekamas no denacionalizētas vai likumīgajam īpašniekam
atdotas mājas un īpašniekam nav pienākuma ierādīt šīm personām citu līdzvērtīgu dzīvojamo telpu saskaņā ar
likuma "
Par dzīvojamo telpu īri
" noteikumiem.
(2) Ja neviena šā panta pirmajā daļā minētā persona nav pieteikusies privatizēt neizīrēto dzīvokli, atklātā izsolē
vienlaikus piedalās fiziskās personas, kuras pieteikušās uz šo izsoli un:
1) kuras īrē dzīvojamo telpu mājā, kura kļuvusi nederīga apdzīvošanai stihiskas nelaimes rezultātā vai kuras
konstrukcija ir avārijas stāvoklī;
2) kuras īrē dzīvojamo telpu denacionalizētā vai likumīgajam īpašniekam atdotā mājā vai mājā, par kuras
atdošanu likumīgajam īpašniekam ir pieņemts attiecīgs lēmums vai attiecībā uz kuru ir pieņemts lēmums par
īpašuma tiesību atjaunošanu, vai mājā, kuras bijušais īpašnieks vai viņa mantinieki saskaņā ar likumu "
Par
namīpašumu denacionalizāciju Latvijas Republikā
" un likumu "
Par namīpašumu atdošanu likumīgajiem
īpašniekiem
" iesnieguši pieteikumu par īpašuma tiesību atjaunošanu, ja īres līgums noslēgts pirms šo māju
denacionalizācijas vai atdošanas bijušajiem īpašniekiem;
3) kuru ģimenē ir trīs un vairāk nepilngadīgu bērnu, ja tās īrē nepietiekami lielu dzīvojamo telpu un ir reģistrētas
pašvaldībā palīdzības saņemšanai dzīvokļa jautājuma risināšanai; 
11
/
49
4) kuras vairāk nekā piecus gadus īrē dzīvojamo telpu kopējā dzīvoklī;
5) kuras vairāk nekā 40 gadus īrē dzīvojamo telpu bez labierīcībām;
6) kuras ar likumīgā spēkā stājušos tiesas spriedumu ir izliekamas no īrētajām dzīvojamām telpām bez citas
dzīvojamās telpas ierādīšanas.
(3) Ja neviena šā panta pirmajā un otrajā daļā minētā persona nav pieteikusies privatizēt neizīrēto dzīvokli, atklātā
izsolē piedalās tās fiziskās personas, kurām ir īpašuma kompensācijas sertifikāti un kuras ir pieteikušās uz šo izsoli.
(4) Ja neviena šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā minētā persona nav pieteikusies privatizēt neizīrēto
dzīvokli, atklātā izsolē piedalās tās fiziskās un juridiskās personas — jebkura veida privatizācijas sertifikātu
īpašnieces, kuras ir pieteikušās uz šo izsoli.
(5) Persona, kura šā panta pirmajā un otrajā daļā noteiktajā kārtībā ir privatizējusi neizīrētu dzīvokli, to nevar
atsavināt trīs gadus pēc tam, kad šī persona izsolē ieguvusi attiecīgo dzīvokli.
(6) Šajā pantā noteiktajā kārtībā tā pirmajā un otrajā daļā minētās personas var privatizēt neizīrētu dzīvokli tikai
vienu reizi.
(7) Zemes gabala īpašniekam, uz kura zemes uzcelta daudzdzīvokļu māja, ir tiesības pēc savas izvēles privatizēt
vienu šajā mājā esošu un privatizācijai publiski piedāvātu neizīrētu dzīvokli, ievērojot šā likuma 
38.panta
 otrajā un
trešajā daļā noteikto kārtību. Privatizācijas komisija nosūta zemes īpašniekam paziņojumu par neizīrēta dzīvokļa
privatizāciju atklātā izsolē, norādot termiņu, līdz kuram iesniedzams privatizācijas pieteikums. Paziņojums tiek
nosūtīts uz adresi, kura minēta nekustamā īpašuma nodokļa maksātāju reģistrā vai kuru pats zemes īpašnieks
iepriekš uzrādījis privatizācijas komisijai. Privatizējot kādu citu šajā likumā paredzētu privatizācijas objektu, zemes
gabala īpašniekam jāievēro šajā likumā noteiktā privatizācijas secība un kārtība. Zemes gabala īpašnieka tiesību
pārņēmējam nav šajā daļā minēto tiesību, ja tās jau izmantojis iepriekšējais zemes gabala īpašnieks.
(8) Neizīrētu pašvaldības dzīvokli vai viendzīvokļa māju ar pašvaldības domes lēmumu, bet neizīrētu valsts
dzīvokli vai viendzīvokļa māju ar valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošās institūcijas lēmumu var piedāvāt
privatizēt atklātā izsolē maksājumus veicot 
euro
.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.02.2005.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
19.09.2013.
 un
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
22.pants. Secība, kādā tiek privatizēta neizīrēta viendzīvokļa vai neizīrēta daudzdzīvokļu māja
(1) Neizīrētu viendzīvokļa māju vispirms piedāvā privatizēt zemes gabala īpašniekam — fiziskajai vai juridiskajai
personai, uz kura zemes dzīvojamā māja uzcelta. Ja neizīrēta viendzīvokļa māja atrodas uz vairāku fizisko vai
juridisko personu zemes un visi zemes īpašnieki vai vairāki no tiem iesnieguši privatizācijas pieteikumus, viņi šo
māju var privatizēt kā kopīpašumu. Ja zemes īpašnieki nepiekrīt kopīpašuma izveidošanai vai nevienojas citādi,
tiesības privatizēt neizīrētu viendzīvokļa māju ir zemes gabala lielākās daļas īpašniekam. Ja zemes īpašnieki
vienojas privatizēt māju kā kopīpašumu, viņi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos.
Vienošanās aktā jāparedz minētās viendzīvokļa mājas lietošanas kārtība. Ja neizīrēta viendzīvokļa māja vienlaikus
atrodas uz valsts vai pašvaldību un fiziskās vai juridiskās personas zemes, privatizācijas komisija piedāvā šo māju
privatizēt zemes īpašniekam — fiziskajai vai juridiskajai personai.
(2) Ja zemes gabala īpašnieks atsakās privatizēt šā panta pirmajā daļā minēto viendzīvokļa māju, to publiski
piedāvā privatizēt atklātā izsolē maksājumus veicot 
euro
.
(3) Neizīrētu daudzdzīvokļu māju piedāvā privatizēt kā vienu veselu objektu. Lēmumu par neizīrētas
daudzdzīvokļu mājas kā viena vesela objekta privatizāciju pieņem pašvaldības dome vai valsts dzīvojamo māju
privatizāciju veicošā institūcija.
(4) Neizīrētu daudzdzīvokļu māju kā vienu veselu objektu piedāvā privatizēt, ievērojot šā panta pirmajā daļā
noteikto kārtību. Ja zemes gabala īpašnieks atsakās privatizēt minēto daudzdzīvokļu māju, privatizācijas komisija to
publiski piedāvā privatizēt atklātā izsolē maksājumus veicot 
euro
.
(5) 
(Izslēgta ar 
24.02.2005
. likumu.)
(6) Neizīrētu viendzīvokļa māju zemes gabala īpašnieks privatizē par sertifikātiem, bet neizīrētu daudzdzīvokļu
12
/
49
māju - maksājumus veicot 
euro
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.1997.
, 
20.11.2003.
, 
24.02.2005.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
19.09.2013.
 un
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
23.pants. Secība, kādā tiek privatizēta mākslinieka darbnīca
Mākslinieka darbnīcu, kas atrodas daudzdzīvokļu mājā, kura uzcelta uz fiziskās vai juridiskās personas zemes,
privatizē, ievērojot šā likuma 
17.pantā
 noteikto.
24.pants. Secība, kādā tiek privatizēta neapdzīvojamā telpa
Iznomātu un neiznomātu neapdzīvojamo telpu (izņemot mākslinieka darbnīcu), kas atrodas daudzdzīvokļu mājā,
kura uzcelta uz fiziskās vai juridiskās personas zemes, privatizē, ievērojot šā likuma 
18.pantā
 noteikto.
VI nodaļa 
Privatizācijas objekta novērtēšana
25.pants. Privatizācijas objekta novērtēšanas secība
Vispirms novērtē un piedāvā privatizācijai neizīrētas viendzīvokļa un daudzdzīvokļu mājas, kā arī daudzdzīvokļu
mājas, kurās ir neapdzīvojamās telpas.
(
07.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.06.1998.
)
26.pants. Institūcijas, kas veic privatizācijas objekta novērtēšanu
(1) Dzīvokļa, neapdzīvojamās telpas, mākslinieka darbnīcas, viendzīvokļa mājas vai tās domājamās daļas un
daudzdzīvokļu mājas privatizācijai nepieciešamo dokumentu (dzīvojamās mājas inventarizācijas lietas, zemes
īpašuma tiesības apstiprinoši dokumenti, dzīvojamo telpu īres līgumi, telpu īres un nomas maksājumu uzskaite u.c.)
sagatavošanu un privatizācijas objekta novērtēšanu organizē un veic privatizācijas komisija Ministru kabineta
noteiktajā kārtībā.
(2) Privatizācijas objekta vērtības noteikšanai privatizācijas komisija var pieaicināt ekspertus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2000.
)
27.pants. Privatizācijas objekta vērtības un izsoles sākotnējās cenas noteikšana
(1) Privatizācijas komisija nosaka privatizācijas objekta vērtību saskaņā ar Ministru kabineta noteikumiem.
(2) Šā likuma 
7.pantā
 minēto privatizācijas objektu vērtību veido:
1) celtniecības izmaksas (kapitālremonta, pārcenojuma, amortizācijas un infrastruktūras izmaksas);
2) piemaksa vai atlaide par dzīvojamās mājas atrašanās vietu;
3) piemaksa vai atlaide par dzīvokļa, neapdzīvojamās telpas un mākslinieka darbnīcas izvietojumu attiecīgajā
dzīvojamā mājā un citiem nemantiskiem faktoriem;
4) tā zemes gabala kadastrālā vērtība, uz kura uzcelta dzīvojamā māja.
(3) Šā likuma 
8.pantā
 minēto privatizācijas objektu vērtību veido:
1) celtniecības izmaksas (kapitālremonta, pārcenojuma, amortizācijas un infrastruktūras izmaksas);
2) piemaksa vai atlaide par dzīvojamās mājas atrašanās vietu;
13
/
49
3) piemaksa vai atlaide par dzīvokļa, neapdzīvojamās telpas un mākslinieka darbnīcas izvietojumu attiecīgajā
dzīvojamā mājā un citiem nemantiskiem faktoriem.
(4) Dzīvokļa un mākslinieka darbnīcas (izņemot neapdzīvojamās telpas) izsoles sākotnējā cena ir ekvivalenta
attiecīgā objekta vērtībai, kas noteikta, ievērojot šā panta otrās vai trešās daļas noteikumus. Privatizācijas objekta
atkārtotas izsoles gadījumā privatizācijas komisija ir tiesīga pieņemt lēmumu par izsoles sākotnējās cenas
samazināšanu.
(5) Neapdzīvojamās telpas (izņemot mākslinieka darbnīcu) izsoles sākotnējo cenu nosakot, tās viena
kvadrātmetra vērtība nedrīkst būt zemāka par divkāršu viena kvadrātmetra vidējo vērtību attiecīgajā dzīvojamā mājā.
Privatizācijas objekta atkārtotas izsoles gadījumā privatizācijas komisija ir tiesīga pieņemt lēmumu par izsoles
sākotnējās cenas samazināšanu.
(6) Maksa par valsts vai pašvaldības īpašumā esoša zemes gabala nomas tiesībām uz 99 gadiem ir ekvivalenta
šā paša zemes gabala pirkuma maksai, iegādājoties to īpašumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.10.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2000.
)
28.pants. Privatizējamai dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala noteikšana
(1) Privatizējamai dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala platību un robežas nosaka, ja:
1) valstij vai pašvaldībai piederošs zemes gabals šajā likumā noteiktajā kārtībā privatizējams;
2) valstij vai pašvaldībai piederošs zemes gabals šajā likumā noteiktajā kārtībā nododams nomā uz 99 gadiem;
3) privatizējamā valsts vai pašvaldības dzīvojamā māja pilnībā vai daļēji atrodas uz fiziskajai vai juridiskajai
personai piederošas zemes.
(2) Nosakot privatizējamai dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamo zemes gabalu, ņem vērā normatīvo aktu par
vispārīgo teritorijas plānošanu, izmantošanu un apbūvi noteikumus, it sevišķi:
1) esošo apbūvi;
2) apbūves parametrus;
3) pagalmu plānošanas noteikumus;
4) to, lai nodrošinātu piekļuvi, pieejamību transporta infrastruktūrai, nepieciešamo inženierkomunikāciju tīklu
u.c.;
5) to, lai pēc privatizējamai dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala noteikšanas zemes
gabala īpašniekam būtu iespēja izmantot atlikušo zemes gabala daļu atbilstoši noteiktajam lietošanas mērķim.
(3) Privatizējamai dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala platību un robežas nosaka
pašvaldības dome vai tās pilnvarota institūcija, vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija.
(4) Privatizējamai dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamo zemes gabalu nosaka dzīvojamās mājas
privatizācijas sagatavošanas procesā Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
VII nodaļa 
Privatizācijas paziņojums un atbildes sniegšana uz to
29.pants. Piedāvājums privatizēt konkrēto privatizācijas objektu
(1) Ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc lēmuma par dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu pieņemšanas
privatizācijas komisija piedāvā pirkt privatizācijas objektu, nosūtot par to paziņojumu, šādām personām:
14
/
49
1) izīrētās dzīvojamās telpas vai viendzīvokļa mājas īrniekam, piedāvājot viņam privatizēt viņa īrēto dzīvokli
vai viendzīvokļa māju (
13.panta
 pirmā daļa, 
14.panta
 otrā daļa, 
19.panta
 pirmā daļa, 
20.panta
 otrā daļa);
2) iznomātās mākslinieka darbnīcas nomniekam, piedāvājot viņam privatizēt viņa nomāto darbnīcu (
17.panta
pirmā daļa, 
23.pants
);
3) iznomātās neapdzīvojamās telpas nomniekam, piedāvājot viņam privatizēt viņa nomāto neapdzīvojamo
telpu (l
8.panta
 pirmā daļa, 
24.pants
);
4) zemes īpašniekam, piedāvājot viņam privatizēt neizīrētu viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu māju (
22.panta
pirmā un ceturtā daļa);
5) viendzīvokļa mājas kopīpašniekam, piedāvājot viņam privatizēt valstij vai pašvaldībai piederošo
viendzīvokļa mājas kopīpašuma daļu.
(2) Privatizācijas paziņojums, ko saņēmis dzīvokļa īrnieks vai kāds no īrnieka ģimenes pilngadīgajiem locekļiem,
vienlaikus attiecināms arī uz visiem viņa ģimenes locekļiem.
(3) Ja neizīrēta dzīvojamā māja uzcelta uz vairāku zemes īpašnieku zemes, privatizācijas paziņojumu nosūta,
ievērojot šā likuma 
22. panta
 pirmās daļas noteikumus.
(4) Privatizācijas paziņojums uzskatāms par saņemtu no brīža, kad īrnieks vai kāds no viņa ģimenes
pilngadīgajiem locekļiem, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas nomnieks vai zemes īpašnieks ar savu
parakstu apliecinājis, ka šo paziņojumu saņēmis. Personai, kura saņēmusi dzīvokļa privatizācijas paziņojumu, ir
pienākums viena mēneša laikā no privatizācijas paziņojuma saņemšanas dienas iepazīstināt ar šo paziņojumu visus
ģimenes locekļus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
11.06.1997.
, 
07.05.1998.
, 
16.12.1999.
 un 
07.04.2004
. likumu, kas
stājas spēkā 
12.05.2004.
)
30.pants. Privatizācijas paziņojuma saturs
Privatizācijas paziņojumā jānorāda:
1) īrnieka un viņa ģimenes locekļu, zemes īpašnieka, viendzīvokļa mājas kopīpašnieka vai nomnieka vārds un
uzvārds vai oficiālais nosaukums;
2) privatizācijas objekts, tā adrese, platība;
3) tā zemes gabala īpašnieks, uz kura zemes uzcelta privatizējamā dzīvojamā māja;
4) privatizācijas objekta vērtība;
5) dzīvokļa īrnieka (viņa ģimenes locekļu), nomnieka, viendzīvokļa mājas kopīpašnieka vai zemes gabala
īpašnieka tiesības un pienākumi, privatizējot objektu;
6) iespējamās tiesiskās sekas privatizācijas atteikuma gadījumā vai gadījumā, ja persona, kura saņēmusi
dzīvokļa privatizācijas paziņojumu, nav iepazīstinājusi ģimenes locekļus ar šo paziņojumu;
7) termiņš, līdz kuram jāsniedz atbilde uz privatizācijas paziņojumu;
8) vieta, kur iesniedzams privatizācijas pieteikums un saņemama informācija par privatizācijas objektu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
 un 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2000.
)
31.pants. Atbilde uz privatizācijas paziņojumu
Šā likuma 
29.panta
 pirmajā daļā minētās personas atbild uz privatizācijas paziņojumu, iesniedzot privatizācijas
pieteikumu vai atteikumu privatizēt piedāvāto privatizācijas objektu.
32.pants. Privatizācijas pieteikuma iesniegšana
15
/
49
(1) Persona, kas vēlas privatizēt paziņojumā norādīto privatizācijas objektu, mēneša laikā no privatizācijas
paziņojuma saņemšanas dienas iesniedz privatizācijas komisijai privatizācijas pieteikumu.
(2) Šā panta pirmajā daļā noteiktajā termiņā neapdzīvojamās telpas nomniekam jānomaksā parāds par
neapdzīvojamās telpas nomu un par komunālajiem pakalpojumiem, ja šāds parāds ir. Minētajā termiņā
neapdzīvojamās telpas nomniekam jāizpilda tās saistības, kuras saskaņā ar nomas līgumu izpildāmas līdz
privatizācijas pieteikuma iesniegšanas brīdim, kā ari jānomaksā nodokļi. Parāda nenomaksāšanas un līgumsaistību
neizpildes gadījumā privatizācijas pieteikums netiek pieņemts.
(3) Šā likuma 
13. panta
 otrajā un ceturtajā daļā, 
14. panta
 trešajā un piektajā daļā, 
19. panta
 otrajā un ceturtajā
daļā, 
20. panta
 trešajā un piektajā daļā un 
22. panta
 pirmajā un ceturtajā daļā noteiktajos gadījumos vienlaikus ar
privatizācijas pieteikumu jāiesniedz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecināta vienošanās par to, kura vai kuras
personas privatizēs tām piedāvāto privatizācijas objektu.
(4) Šā likuma 
47.pantā
 noteiktajā gadījumā vienlaikus ar privatizācijas pieteikumu jāiesniedz dokumenti, kas
pierāda, ka fiziskās personas īpašumā bijusī māja atsavināta valsts vajadzībām un ka mājas īpašniekam un viņa
ģimenes locekļiem dzīvoklis piešķirts kā kompensācija par atsavināto māju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
 un 
07.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
02.06.1998.
)
33.pants. Privatizācijas pieteikuma saturs
(1) Privatizācijas pieteikumā jānorāda:
1) tās fiziskās personas vārds, uzvārds, personas kods, dzīvesvietas adrese vai juridiskās personas
nosaukums, adrese, reģistrācijas datums, reģistrācijas numurs, kura vēlas privatizēt piedāvāto objektu;
2) personai piederošo sertifikātu veids un sertifikātu konta numurs;
3) attiecīgā privatizācijas objekta adrese un platība;
4) savs statuss attiecībā uz privatizācijas objektu;
5) ziņas par īres, nomas un komunālo pakalpojumu maksājumiem;
6) apņemšanās uzņemties daudzdzīvokļu mājas kopīgas pārvaldīšanas un apsaimniekošanas saistības.
(2) Privatizācijas pieteikumam pievienojama izziņa par īres, nomas un komunālo pakalpojumu maksājumu
nokārtošanu vai arī par īres, nomas vai komunālo pakalpojumu maksājumu parādu, ja šāds parāds ir.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
02.06.1998.
)
34.pants. Atteikums privatizēt piedāvāto objektu
(1) Par atteikumu privatizēt piedāvāto objektu īrnieks un viņa ģimenes locekļi, nomnieks, viendzīvokļa mājas
kopīpašnieks vai zemes īpašnieks ne vēlāk kā mēneša laikā no paziņojuma saņemšanas dienas rakstveidā paziņo
privatizācijas komisijai.
(2) Par atteikumu privatizēt piedāvāto objektu uzskatāma arī atbildes nesniegšana uz paziņojumu šā panta pirmajā
daļā noteiktajā termiņā.
(3) Īrnieka un viņa ģimenes locekļu atteikums privatizēt piedāvāto objektu neliedz viņiem tiesības iesniegt
privatizācijas pieteikumu vēlākā periodā, bet ne vēlāk kā līdz 2006.gada 31.augustam; ja lēmums par dzīvojamās
mājas privatizācijas uzsākšanu pieņemts pēc 2006.gada 28.februāra, — sešu mēnešu laikā pēc tam, kad pašvaldības
dome vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija pieņēmusi lēmumu par dzīvojamās mājas
privatizācijas uzsākšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
07.05.1998.
, 
16.12.1999.
, 
26.10.2000.
, 
07.04.2004.
, 
15.12.2005.
,
18.05.2006.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
34.
1
 pants. Paziņojums par pirkuma līguma slēgšanu
16
/
49
(1) Ne vēlāk kā mēneša laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu,
privatizācijas komisija nosūta personai (personām), kura dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu
ieguvusi īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, paziņojumu par pirkuma līguma slēgšanu.
(2) Paziņojumā par pirkuma līguma slēgšanu jānorāda:
1) tās personas vārds un uzvārds vai tās juridiskās personas nosaukums, kura dzīvokli, mākslinieka darbnīcu
vai neapdzīvojamo telpu ieguvusi īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai;
2) privatizācijas objekts, tā adrese un platība;
3) tā zemesgabala īpašnieks, uz kura zemes uzcelta privatizējamā dzīvojamā māja;
4) termiņš, līdz kuram jānoslēdz pirkuma līgums, un vieta, kur saņemama informācija par pirkuma līguma
slēgšanas kārtību;
5) sekas, kas iestājas, ja pirkuma līgums netiek noslēgts paziņojumā norādītajā termiņā.
(3) Paziņojums par pirkuma līguma slēgšanu uzskatāms par saņemtu no brīža, kad persona, kura dzīvokli,
mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu ieguvusi īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, ar savu
parakstu apliecinājusi, ka šo paziņojumu saņēmusi.
(
11.06.1997
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.1997.
)
VIII nodaļa 
Objekta privatizācija atklātā izsolē
35.pants. Termiņš, kādā uzsākama objekta privatizācija atklātā izsolē
(1) Ne vēlāk kā mēneša laikā pēc šā likuma 
15.panta
 pirmajā un septītajā daļā, 
16.panta
 otrajā daļā, 
17.panta
ceturtajā daļā, l
8.panta
 trešajā daļā, 
21. panta
 pirmajā daļā, 
22.panta
 otrajā un ceturtajā daļā, 
23. 
un 
24. pantā
 minēto
privatizācijas objektu novērtēšanas privatizācijas komisija publiski piedāvā tos privatizēt atklātā izsolē, ievērojot
secību, kādu nosaka šis likums.
(2) Ne vēlāk kā mēneša laikā pēc tam, kad šā likuma 
29.panta
 pirmās daļas 3. un 4.punktā minētā persona ir
atteikusies privatizēt tai piedāvāto objektu, privatizācijas komisija publiski piedāvā to privatizēt atklātā izsolē,
ievērojot secību, kādu nosaka šis likums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
07.04.2004.
 un 
24.02.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
23.03.2005.
)
36.pants. Publisks piedāvājums privatizēt objektu atklātā izsolē
(1) Jebkuram piedāvājumam privatizēt objektu atklātā izsolē jābūt publiskam, tas ir, šāds piedāvājums ir izliekams
redzamā vietā pie pašvaldības domes ēkas un privatizācijas komisijas ēkas, kā arī publicējams oficiālajā izdevumā
"Latvijas Vēstnesis".
(2) Publisko piedāvājumu sagatavošanu publicēšanai un publicēšanu oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis"
finansē Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
37.pants. Publiska piedāvājuma saturs
(1) Publiskā piedāvājumā privatizēt objektu jānorāda:
1) privatizācijas objekts, tā adrese, platība;
2) 
(izslēgts ar 
05.07.2001
. likumu)
;
17
/
49
3) 
(izslēgts ar 
05.07.2001
. likumu)
;
4) privatizācijas objekta sākotnējā cena;
5) termiņš, līdz kuram personai, kas vēlas privatizēt objektu atklātā izsolē, jāiesniedz privatizācijas pieteikums;
6) 
(izslēgts ar 
05.07.2001
. likumu)
;
7) vieta, kur iesniedzams privatizācijas pieteikums un saņemama informācija par privatizācijas objektu;
8) privatizācijas objekta izsoles vieta un laiks.
(2) Šā likuma 
15.
, 
16.
, 
17.
, 
18.
, 
21.
, 
22.
, 
23. 
vai 
24.pantā
 minēto privatizācijas objektu izsoles noteikumos
privatizācijas komisija norāda to personu loku, kurām ir tiesības pirkt attiecīgo objektu un kurām vispirms ir tiesības
piedalīties izsolē.
(3) Šā likuma 
21.panta
 septītajā daļā minētajā gadījumā publiskajā piedāvājumā norādāms zemes gabala
īpašnieks un termiņš, līdz kuram šim zemes īpašniekam jāiesniedz privatizācijas pieteikums. Citas personas
privatizācijas pieteikumu var iesniegt, ja noteiktajā termiņā privatizācijas pieteikumu nav iesniedzis zemes īpašnieks.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.07.2001.
 un 
07.04.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
12.05.2004.
)
38.pants. Privatizācijas pieteikuma iesniegšana
(1) Persona, kura vēlas pirkt piedāvāto privatizācijas objektu atklātā izsolē, mēneša laikā pēc publiskā
piedāvājuma publicēšanas dienas iesniedz privatizācijas komisijai pieteikumu par piedalīšanos izsolē. Pieteikumā
norādāmas šā likuma 
33.pantā
 noteiktās ziņas.
(2) Zemes īpašnieks, kurš, izmantojot šā likuma 
21.panta
 septītajā daļā noteiktās tiesības, vēlas pirkt publiskā
piedāvājumā norādīto privatizācijas objektu, iesniedz privatizācijas komisijai pieteikumu divu nedēļu laikā pēc
piedāvājuma publicēšanas dienas. Pieteikumā norādāmas šā likuma 
33.pantā
 noteiktās ziņas.
(3) Ja šā panta otrajā daļā minētajā termiņā ir pieteicies zemes īpašnieks, privatizācijas komisija slēdz ar viņu
pirkuma līgumu šā likuma 
41.pantā
 noteiktajā kārtībā. Šādā gadījumā izsole netiek rīkota pat tad, ja piedalīties izsolē
ir pieteikušies arī citi pretendenti.
(4) Ja 
37.panta
 pirmās daļas 5.punktā minētajā termiņā ir pieteicies tikai viens pretendents, privatizācijas komisija
slēdz ar viņu šā likuma 
41. pantā
 noteiktajā kārtībā pirkuma līgumu.
(5) Ja 
37.panta
 pirmās daļas 5.punktā minētajā termiņā ir pieteikušies vairāki pretendenti, kam ir vienādas tiesības
pirkt privatizācijas objektu, tiek rīkota atklāta izsole.
(6) Ja 
37.panta
 pirmās daļas 5.punktā minētajā termiņā neviens pretendents nav pieteicies piedalīties atklātā
izsolē, privatizācijas komisija pagarina pretendentu pieteikšanās termiņu vai publiski paziņo par atkārtotu
privatizācijas objekta pārdošanu izsolē, mainot tā sākotnējo cenu.
(7) 
(Izslēgta ar 
26.10.2000
. likumu.)
(8) Ja, izmantojot šā likuma 
21.panta
 septītajā daļā noteiktās tiesības, ir pieteikušies vairāki zemes īpašnieki, uz
kuru zemes atrodas daudzdzīvokļu māja, tiek rīkota izsole viņu starpā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
26.10.2000.
, 
07.04.2004.
 un 
24.02.2005
. likumu, kas stājas spēkā
23.03.2005.
)
39.pants. Privatizācijas objekta izsoles organizēšanas tiesiskā reglamentācija
Privatizācijas komisija izsoli organizē saskaņā ar šo likumu un Ministru kabineta noteikumiem.
IX nodaļa 
Pirkuma līgums
18
/
49
40.pants. Lēmums par pirkuma līguma slēgšanu
(1) Privatizācijas komisija ne vēlāk kā mēneša laikā no dienas, kad saņemts šā likuma 
29.panta
 pirmajā daļā
minētās personas iesniegtais privatizācijas pieteikums, pieņem lēmumu par pirkuma līguma slēgšanu ar šo personu.
(2) Šā likuma 
38.panta
 trešajā un ceturtajā daļā minētajā gadījumā privatizācijas komisija ne vēlāk kā mēneša
laikā no dienas, kad saņemts attiecīgās personas privatizācijas pieteikums, pieņem lēmumu par pirkuma līguma
slēgšanu ar šo personu.
(3) Ja publiski piedāvāto privatizācijas objektu pērk atklātā izsolē, privatizācijas komisija ne vēlāk kā mēneša laikā
no izsoles dienas pieņem lēmumu par izsoles rezultātu apstiprināšanu un pirkuma līguma slēgšanu ar personu, kura
nosolījusi attiecīgo privatizācijas objektu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.1997
. likumu, kas stājas spēkā 
11.07.1997.
)
41.pants. Pirkuma līguma slēgšana
(1) Privatizācijas komisija, pamatojoties uz tās pieņemto lēmumu un dokumentu, kas apliecina pircēja izdarīto
samaksu (pirmo iemaksu) par privatizēto objektu, noslēdz attiecīgā objekta pirkuma līgumu ar šā likuma 
40.pantā
minētajām personām.
(2) Pirkuma līgumu ar personu, kura dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu ieguvusi īpašumā līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai, privatizācijas komisija slēdz, pamatojoties uz apliecību par īpašuma tiesībām uz
dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu līdz dzīvojamās mājas privatizācijai vai Valsts zemes
dienesta izziņu. Vienlaikus privatizācijas komisijai iesniedzama izziņa par mājas apsaimniekošanas izdevumu un
komunālo pakalpojumu apmaksu vai arī izziņa par apsaimniekošanas izdevumu vai komunālo pakalpojumu
maksājumu parādu, ja šāds parāds ir.
(3) Pirkuma līgumu slēdz rakstveidā, ievērojot šā likuma un 
Civillikuma
 
1477. 
- 
1484.panta
 noteikumus.
(4) Slēdzot pirkuma līgumu ar personu, kurai pirkuma līguma slēgšanas brīdī ir īres, nomas, mājas
apsaimniekošanas izdevumu vai komunālo pakalpojumu maksājumu parāds, vienlaicīgi nostiprināma ķīlas tiesība uz
privatizēto objektu valsts vai pašvaldības labā pirkuma līguma slēgšanas brīdī esošās parādu summas apmērā.
(5) Pirkuma līgums un ķīlas līgums ar personu, kura maksājumus veic saskaņā ar šā likuma 
46.pantu
, slēdzams
mēneša laikā no dienas, kad pircējs izdarījis pirmo iemaksu un privatizācijas komisija vienojusies ar pircēju par
turpmāko maksājumu termiņiem.
(6) Ja šā panta piektajā daļā noteiktajā kārtībā pircējs nav noslēdzis pirkuma līgumu un ķīlas līgumu, kā arī nav to
izdarījis mēneša laikā no brīdinājuma izsūtīšanas dienas vai nav paziņojis par iemesliem, kuri traucē noslēgt līgumu,
privatizācijas komisija var atcelt lēmumu par pirkuma līguma slēgšanu, paziņojot par to pircējam. Izdarītie maksājumi
pircējam tiek atmaksāti Ministru kabineta noteiktajā kārtībā un apmērā.
(
11.06.1997
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
, 
05.07.2001.
 un 
27.06.2002
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.08.2002.
)
42.pants. Pirkuma līguma saturs
(1) Pirkuma tipveida līgumu izstrādā Ministru kabinets.
(2) Pirkuma līgumā obligāti jānorāda:
1) privatizētā objekta nosaukums, adrese;
2) privatizētā objekta precīzs raksturojums;
3) pirkuma maksa;
4) maksāšanas līdzeklis, termiņš un kārtība;
5) kārtība, kādā privatizēto objektu nodod pircējam; 
19
/
49
6) pircēja pārņemamās un papildu saistības;
7) zemes lietošanas tiesību nosacījumi;
8) īpašuma aprobežojumi;
9) atbildība par līgumsaistību neizpildi.
(3) Slēdzot pirkuma līgumu ar personu, kura dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu ieguvusi
īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, pirkuma maksa ir šā likuma 
73.
5
 vai 
73.
6
 pantā
 noteiktajā kārtībā
privatizācijas komisijas lēmumā norādītā maksa par dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas
nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.11.1996.
 un 
11.06.1997
. likumu, kas stājas spēkā 
11.07.1997.
)
43.pants. Pirkuma maksas noteikšana
(1) Saskaņā ar šā likuma 
27.pantu
 pirkuma maksu nosaka privatizācijas komisija, ievērojot šā panta ceturtās
daļas noteikumus, izņemot tos gadījumus, kad privatizētais objekts iegūts atklātā izsolē.
(2) Izsolē iegūta objekta pirkuma maksa ir augstākā nosolītā cena.
(3) Pirkuma maksu nosaka 
euro
 un attiecīgi privatizācijas sertifikātos atbilstoši to nominālvērtībai.
(4) Nosakot pirkuma maksu, privatizācijas komisija ņem vērā šādus apstākļus:
1) ja persona privatizē dzīvokli dzīvojamā mājā, kuras celtniecībā vai kapitālremontā tā ir ieguldījusi līdzekļus
vai darbu un var to dokumentāri pierādīt, attiecīgais ieguldījums ieskaitāms pirkuma maksā;
2) ja persona pēc 1992.gada 1.septembra saskaņā ar pašvaldības lēmumu ir pirkusi no pašvaldības dzīvokļa
īres tiesības, pirkuma maksā ieskaitāma maksa par dzīvokļa īres tiesībām;
3) ja mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas nomnieks privatizē nomāto telpu, ar objekta uzlabošanu
saistītie izdevumi ieskaitāmi pirkuma maksā, ja šie izdevumi izdarīti ar iznomātāja rakstveida piekrišanu.
Mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas nomniekam pieteikums privatizācijas komisijai par šajā
punktā minēto izdevumu aprēķināšanu jāiesniedz ne vēlāk kā mēneša laikā no dienas, kad saņemts
privatizācijas paziņojums, vai vienlaikus ar pieteikumu par mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas
nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai.
(5) Tiesības uz pirkuma maksas samazināšanu ir arī šā panta ceturtās daļas 1. un 2.punktā minēto personu
ģimenes locekļiem, kuri pārņēmuši noslēgtā dzīvojamās telpas īres līguma saistības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.11.1996.
, 
11.06.1997.
, 
07.05.1998.
, 
26.10.2000.
 un 
19.09.2013
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2014.
)
44.pants. Nomnieka izdevumu atlīdzināšana
(1) Šā likuma 
17. panta
 ceturtajā daļā, 
18.panta
 trešajā un ceturtajā daļā, 
23. 
un 
24.pantā
 noteiktajā gadījumā
izsolē privatizētā objekta ieguvējs atlīdzina līdzšinējam nomniekam ar objekta uzturēšanu un uzlabošanu saistītos
izdevumus saskaņā ar 
Civillikuma
 
866. 
— 
868. panta
 noteikumiem.
(2) Privatizācijas komisija pēc nomnieka pieprasījuma līdz izsolei nosaka ar šā panta pirmajā daļā minētā objekta
uzturēšanu un uzlabošanu saistīto nomnieka izdevumu apmēru. Minēto summu privatizētā objekta ieguvējs nomaksā
naudā papildus izsolē nosolītajai cenai, un tā izmaksājama līdzšinējam nomniekam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
19.09.1996.
)
45.pants. Maksājumu termiņi
(1) Privatizācijas objekts izpērkams, maksājot īpašuma kompensācijas vai cita veida privatizācijas sertifikātos un
ievērojot šā likuma noteikumus. Pircējam ir tiesības izpirkt privatizācijas objektu, maksājot arī 
euro
.
20
/
49
(2) Maksājumu kārtību nosaka Ministru kabinets.
(3) Maksājumus par privatizēto objektu ieskaita Ministru kabineta noteiktas institūcijas kontā, pamatojoties uz
privatizācijas komisijas pieņemto lēmumu.
(4) Samaksu par privatizēto objektu pircējs nokārto mēneša laikā no dienas, kad privatizācijas komisija pieņēmusi
lēmumu par pirkuma līguma slēgšanu, izņemot šā panta piektajā daļā noteikto.
(5) Fiziskā persona, privatizējot dzīvokli, viendzīvokļa māju vai tās domājamo daļu vai daudzdzīvokļu māju vai
mākslinieka darbnīcu, kā arī fiziskā vai juridiskā persona, privatizējot neapdzīvojamo telpu, par kuras lietošanu tā ir
noslēgusi nomas līgumu, pirkuma maksu var samaksāt pa daļām, ievērojot šā likuma 
46. panta
 noteikumus.
(6) Samaksu par privatizācijas objektu, kas piedāvāts privatizācijai atklātā izsolē personām, kurām ir īpašuma
kompensācijas sertifikāti, pircējs nokārto, maksājot tikai īpašuma kompensācijas sertifikātos, izņemot šā panta
septītajā daļā minēto gadījumu.
(7) Veicot maksājumus par neapdzīvojamo telpu vai mākslinieka darbnīcu, 50 procentus no pirkuma maksas
pircējs nokārto 
euro
 un 50 procentus — privatizācijas sertifikātos. Ja neapdzīvojamā telpa piedāvāta privatizācijai
atklātā izsolē personām, kurām ir īpašuma kompensācijas sertifikāti, 50 procentus no pirkuma maksas pircējs nokārto
euro
, 50 procentus — īpašuma kompensācijas sertifikātos.
(8) Ja samaksa vai pirmā iemaksa par privatizācijas objektu netiek izdarīta šā panta ceturtajā daļā vai 
46.panta
otrajā daļā noteiktajos termiņos, kā arī mēneša laikā no brīdinājuma izsūtīšanas dienas, privatizācijas komisija atceļ
lēmumu par pirkuma līguma slēgšanu.
(9) Pēc tam, kad privatizācijas komisija atcēlusi lēmumu par pirkuma līguma slēgšanu šā panta astotajā daļā
noteiktajos gadījumos, privatizējamā neapdzīvojamā telpa vai mākslinieka darbnīca nododama privatizācijai atklātā
izsolē. Lēmumu par attiecīgās neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nodošanu privatizācijai atklātā izsolē
pieņem pēc tam, kad beidzies termiņš šā panta astotajā daļā minētā privatizācijas komisijas pieņemtā lēmuma
apstrīdēšanai vai pārsūdzēšanai vai izbeigts tiesiskais strīds par lēmumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
11.06.1997.
, 
16.12.1999.
, 
27.06.2002.
, 
24.02.2005.
, 
21.02.2008.
,
19.09.2013.
 un 
16.01.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2014.
)
46.pants. Pirkums uz nomaksu
(1) Pircējs var samaksāt pirkuma maksu, izdarot periodiskus maksājumus 5 gadu laikā no pirkuma līguma
noslēgšanas dienas.
(2) Pirmais maksājums — ne mazāk kā 30 procenti no pirkuma maksas — pircējam jāizdara mēneša laikā no
dienas, kad privatizācijas komisija pieņēmusi lēmumu par pirkuma līguma slēgšanu.
(3) Pirkuma maksas nodrošināšanai valstij vai pašvaldībai par labu uz privatizētajiem objektiem ar šo likumu tiek
piešķirtas ķīlas tiesības. Nostiprinot uz līguma pamata īpašuma tiesības, vienlaikus nostiprināmas ķīlas tiesības
valsts vai pašvaldības labā nenomaksātās summas apmērā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
11.06.1997.
, 
16.12.1999.
 un 
26.10.2000
. likumu, kas stājas spēkā
01.11.2000.
)
47.pants. Dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas nodošana īpašumā bez atlīdzības
(1) Ja fiziskajai personai personiskajā īpašumā bijusī māja nojaukta sakarā ar zemes gabala atņemšanu valsts vai
sabiedrības vajadzībām un kā kompensācija par atsavināto īpašumu minētajai fiziskajai personai un tās ģimenes
locekļiem, kas kopā pastāvīgi dzīvojuši nojauktajā mājā, piešķirts dzīvoklis (dzīvokļi) no valsts vai sabiedriskā
dzīvokļu fonda, šā likuma spēkā stāšanās brīdī valsts vai pašvaldības dzīvojamā mājā īrēto dzīvokli (dzīvokļus) vai
īrēto viendzīvokļa māju minētajai personai (personām) nodod īpašumā bez atlīdzības.
(2) Tiesības bez atlīdzības iegūt īpašumā dzīvokli vai viendzīvokļa māju ir arī šā panta pirmajā daļā minēto
personu ģimenes locekļiem, kuri pārņēmuši noslēgtā dzīvojamās telpas īres līguma saistības.
(3) Ja minētā persona iesniegusi privatizācijas pieteikumu šā likuma 
32.pantā
 noteiktajā kārtībā, privatizācijas
komisija divu mēnešu laikā no dienas, kad saņemts privatizācijas pieteikums, noslēdz ar šo personu rakstveida
21
/
49
vienošanos par dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas nodošanu īpašumā bez atlīdzības, pamatojoties uz privatizācijas
komisijas pieņemto lēmumu.
(4) Vienošanās aktā obligāti jānorāda:
1) privatizētā objekta nosaukums un adrese;
2) privatizētā objekta precīzs raksturojums;
3) privatizētā objekta ieguvēja pārņemamās un papildu saistības;
4) zemes lietošanas tiesību nosacījumi;
5) īpašuma aprobežojumi;
6) atbildība par līgumsaistību neizpildi.
(5) Ja fiziskajai personai personiskajā īpašumā bijusī māja nojaukta sakarā ar zemes gabala atņemšanu valsts vai
sabiedriskajām vajadzībām un kā kompensācija par atsavināto īpašumu minētajai fiziskajai personai un tās ģimenes
locekļiem, kas kopā pastāvīgi dzīvojuši nojauktajā mājā, piešķirts dzīvoklis (dzīvokļi) no valsts vai sabiedriskā
dzīvokļu fonda, kurš (kuri) šā likuma spēkā stāšanās brīdī atrodas mājā, kura ir denacionalizēta vai atdota bijušajiem
īpašniekiem (vai viņu mantiniekiem) vai par kuras atdošanu ir iesniegts pieprasījums, minētajai personai (personām) ir
tiesības bez atlīdzības saņemt īpašumā pašvaldības dzīvokli Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(6) Ja fiziskā persona, kurai atjaunotas zemes īpašuma tiesības, bez atlīdzības atsavinājusi pašvaldībai sev
piederošo zemes gabalu un šai personai izīrēts dzīvoklis attiecīgās pašvaldības dzīvojamā mājā, šis dzīvoklis
attiecīgās pašvaldības noteiktajā kārtībā nododams minētās fiziskās personas īpašumā bez atlīdzības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.08.1996.
, 
28.11.1996.
, 
11.06.1997.
 un 
07.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā
02.06.1998.
)
X nodaļa 
Īpašuma tiesību nostiprināšana
48.pants. Privatizētā objekta īpašuma tiesību nostiprināšana
(1) Par privatizētā objekta īpašnieku atzīstams tikai tas, kas par tādu ierakstīts zemesgrāmatā. Privatizētais
objekts reģistrējams un īpašuma tiesības nostiprināmas zemesgrāmatā 
Zemesgrāmatu likumā
 un likuma "
Par
nekustamā īpašuma ierakstīšanu zemesgrāmatās
" noteiktajā kārtībā.
(2) Nostiprinot īpašuma tiesības uz dzīvokli, vienlaikus norādāma kopīpašuma domājamā daļa.
(3) Nostiprinot īpašuma tiesības uz privatizētām neapdzīvojamām telpām un mākslinieku darbnīcām, piemēro
privatizēto dzīvokļu īpašuma tiesību nostiprināšanas kārtību.
(4) Īpašuma tiesības nostiprināmas uz noslēgtā pirkuma līguma pamata, izņemot šā likuma 
49. pantā
 minēto
gadījumu. Pirkuma līgumā fiksētie īpašuma apgrūtinājumi, parādi un tiesību nodrošinājumi ierakstāmi zemesgrāmatā
atzīmju veidā.
(5) Ja dzīvojamās mājas privatizācijas gaitā tiek konstatētas neprecizitātes privatizācijas dokumentos
salīdzinājumā ar zemesgrāmatā izdarītajiem ierakstiem, līdz privatizētās dzīvojamās mājas nodošanai dzīvokļu
īpašnieku pārvaldīšanā lēmumu par kopīpašuma domājamo daļu vai citu zemesgrāmatā izdarīto ierakstu precizēšanu
pieņem dzīvojamo māju privatizācijas komisija, pamatojoties uz nekustamā īpašuma vērtēšanas dienesta atzinumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.1997.
 un 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2000.
)
49.pants. Bez atlīdzības īpašumā nodoto dzīvokļu vai viendzīvokļa māju īpašuma tiesību nostiprināšana
Ja saskaņā ar šā likuma 
47.pantu
 noslēgta vienošanās par dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas nodošanu īpašumā
bez atlīdzības, īpašuma tiesības nostiprināmas uz attiecīgas vienošanās pamata.
22
/
49
XI nodaļa 
Privatizētās dzīvojamās mājas pārvaldīšana
(Nodaļa 
26.10.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2000.
)
50.pants. Privatizētā objekta īpašnieka pienākumi
(1) Privatizētā objekta īpašnieka (turpmāk arī — dzīvokļa īpašnieks) pienākums ir:
1) ievērot pirkuma līguma vai vienošanās nosacījumus;
2) piedalīties daudzdzīvokļu mājas kopīgā pārvaldīšanā un apsaimniekošanā, apvienojoties ar citiem mājas
īpašniekiem dzīvokļu īpašnieku sabiedrībā vai slēdzot līgumu par kopīpašuma pārvaldīšanu un
apsaimniekošanu, ievērojot spēkā esošos normatīvos aktus;
3) slēgt zemes nomas līgumu vai pilnvarot dzīvojamās mājas pārvaldītāju un apsaimniekotāju slēgt zemes
nomas līgumu ar tā zemes gabala īpašnieku — fizisko vai juridisko personu —, uz kura atrodas privatizētais
objekts;
4) ievērot privatizētā objekta līdzšinējā valdītāja noslēgtos nomas vai īres līgumus un to termiņus, izņemot
likumā paredzētos gadījumus.
(2) Privatizētā objekta uzturēšanai nepieciešamo pakalpojumu sniegšana un norēķini par tiem notiek saskaņā ar
attiecīgā pakalpojuma līgumu. Pakalpojuma līgumu slēdz privatizētā objekta īpašnieks vai viņa pilnvarots dzīvojamās
mājas pārvaldītājs un apsaimniekotājs un pakalpojuma sniedzējs attiecīgo pakalpojumu regulējošos normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā. Attiecīgā pakalpojuma sniegšanas noteikumi ir vienādi visiem dzīvojamās mājas privatizēto
objektu īpašniekiem.
(3) Līdz brīdim, kad dzīvokļu īpašnieku sabiedrība vai ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarota persona
ar nodošanas-pieņemšanas aktu pārņem dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības, dzīvokļu īpašnieki, likumā
noteiktajā kārtībā savstarpēji vienojoties, nosaka:
1) dzīvojamās mājas pārvaldīšanas un apsaimniekošanas kārtību un maksu par to;
2) kā tiek noteikta katra dzīvokļa īpašnieka apmaksājamā daļa par saņemto pakalpojumu, kā arī viņiem
piederošās kopīpašumā esošās mājas daļas uzturēšanai nepieciešamo pakalpojumu sniegšanas kārtību.
(4) Ja dzīvokļu īpašnieki nav vienojušies par šā panta trešās daļas 1.punktā minēto, kārtību, kādā pārvaldnieks
aprēķina maksu par dzīvojamās mājas pārvaldīšanu un apsaimniekošanu, sastāda dzīvojamās mājas uzturēšanas un
apsaimniekošanas darbu tāmi, paziņo dzīvokļu īpašniekiem par maksas apmēru noteiktam laika periodam, informē
dzīvokļu īpašniekus par noteiktam laika periodam tāmē paredzētajām izmaksām, kā arī sagatavo dzīvokļu
īpašniekiem ikgadēju atskaiti par attiecīgās maksas izlietošanu, nosaka Ministru kabinets.
(5) Ja dzīvokļu īpašnieki nav vienojušies par šā panta trešās daļas 2.punktā minēto, dzīvojamās mājas
uzturēšanai nepieciešamo siltumenerģijas, ūdensapgādes, kanalizācijas, asenizācijas, sadzīves atkritumu
apsaimniekošanas un lifta pakalpojumu apmaksas kārtību gadījumos, kad pakalpojums tiek sniegts ar pārvaldnieka
starpniecību, kritērijus, pēc kuriem tiek noteikta katra dzīvokļa īpašnieka apmaksājamā daļa par saņemto
pakalpojumu, kā arī kārtību, kādā dzīvokļu īpašnieki tiek informēti par attiecīgā līguma nosacījumiem, nosaka
Ministru kabinets.
(6) Šā panta pirmās, otrās, trešās, ceturtās un piektās daļas noteikumi attiecas arī uz valsti vai pašvaldību, ja tā ir
dzīvokļa īpašnieks.
(7) Valsts dzīvojamās mājas valdītāja vai pašvaldības pienākums ir pārvaldīt dzīvojamo māju līdz tās
pārvaldīšanas tiesību nodošanai dzīvokļu īpašnieku sabiedrībai vai ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu
pilnvarotai personai, ja dzīvojamā mājā nav privatizēti visi privatizācijas objekti. Pienākums pārvaldīt dzīvojamo māju
valsts dzīvojamās mājas valdītājam vai pašvaldībai ir arī tad, ja dzīvojamā mājā ir privatizēti visi privatizācijas
objekti, bet nav sasaukta dzīvokļu īpašnieku kopsapulce saskaņā ar šā likuma 
51.panta
 otro daļu.
(8) Valsts dzīvojamās mājas valdītājam vai pašvaldībai, pārvaldot un apsaimniekojot dzīvojamo māju, ja šā likuma
23
/
49
51.pantā
 noteiktajā kārtībā dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības nav nodotas dzīvokļu īpašnieku sabiedrībai vai
ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotai personai, ir tiesības saņemt maksu par dzīvokļu īpašniekiem
sniegto pakalpojumu viņu privātīpašuma pārvaldīšanā un apsaimniekošanā.
(
21.02.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2010.
 un 
21.02.2013
. likumu, kas stājas spēkā
21.03.2013.
)
51.pants. Kārtība, kādā dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības tiek nodotas dzīvokļu īpašnieku
sabiedrībai vai ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotai personai
(1) Daudzdzīvokļu mājas dzīvokļu īpašnieku kopsapulce, lai izveidotu dzīvokļu īpašnieku sabiedrību vai
Civillikumā
 noteiktajā kārtībā noslēgtu savstarpēju līgumu par daudzdzīvokļu mājas kopīpašumā esošās daļas
pārvaldīšanu un apsaimniekošanu, sasaucama ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par
attiecīgās dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu.
(2) Valstij piederošā privatizējamā daudzdzīvokļu mājā dzīvokļu īpašnieku kopsapulci sasauc dzīvojamās mājas
valdītājs, bet pašvaldībai piederošā privatizējamā daudzdzīvokļu mājā — pašvaldība, ja, neraugoties uz to, ka
iestājušies šā panta pirmajā daļā minētie apstākļi, līdz minētajam laikam šāda sabiedrība nav izveidota vai līgums
nav noslēgts. Daudzdzīvokļu mājas dzīvokļu īpašnieku kopsapulci var sasaukt arī viens vai vairāki daudzdzīvokļu
mājas dzīvokļu īpašnieki. Uz dzīvokļu īpašnieku kopsapulci uzaicināmi visi dzīvojamā mājā esošo dzīvokļu īpašnieki.
Uzaicinājums uz kopsapulci izsniedzams pret parakstu dzīvokļa īpašniekam vai viņa ģimenes locekļiem.
(3) Pašvaldība vai valsts dzīvojamās mājas valdītājs nodod dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības dzīvokļu
īpašnieku sabiedrībai vai ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotai personai, ievērojot šā panta piektās
daļas nosacījumus, ja dzīvojamā mājā privatizēta ne mazāk kā puse no visiem mājā esošajiem privatizācijas
objektiem.
(4) Ja dzīvojamā mājā privatizēta mazāk nekā puse no visiem mājā esošajiem privatizācijas objektiem,
pašvaldība vai valsts dzīvojamās mājas valdītājs var nodot dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības dzīvokļu
īpašnieku sabiedrībai vai ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotai personai, ievērojot šā panta piektās
daļas nosacījumus.
(5) Dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības tiek nodotas, ja dzīvokļu īpašnieku sabiedrība vai ar dzīvokļu
īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarota persona iesniegusi pieteikumu par dzīvojamās mājas pārņemšanu un ir
ievēroti šādi nosacījumi:
1) dzīvokļu īpašnieku sabiedrība izveidota vai dzīvokļu īpašnieku savstarpējs līgums noslēgts, ievērojot šajā
likumā un citos likumos noteikto kārtību;
2) iesniegts dzīvojamās mājas dzīvokļu īpašnieku kopības lēmums par dzīvojamās mājas kopīpašumā esošās
daļas pārvaldīšanas un apsaimniekošanas pienākumu nodošanu attiecīgajai dzīvokļu īpašnieku sabiedrībai vai
ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotai personai, kā arī dzīvojamās mājas pārvaldīšanas līgums;
3) visi dzīvokļu īpašnieku sabiedrības dalībnieki vai savstarpēju līgumu noslēgušie dzīvokļu īpašnieki ir
noslēguši šā likuma 
41.pantā
 paredzēto pirkuma līgumu ar privatizācijas komisiju;
4) dzīvokļu īpašnieku sabiedrības dalībnieki vai arī savstarpēju līgumu noslēgušie dzīvokļu īpašnieki pārstāv
vairāk nekā pusi no dzīvojamā mājā esošo privatizācijas objektu skaita. Šis noteikums neattiecas uz šā panta
ceturtajā daļā minēto gadījumu.
(5
1
) Ja dzīvojamā mājā privatizēts tikai viens dzīvokļa īpašums un šā dzīvokļa īpašnieks ir iesniedzis pieteikumu
par dzīvojamās mājas pārņemšanu, pašvaldība vai valsts dzīvojamās mājas valdītājs var nodot dzīvojamās mājas
pārvaldīšanas tiesības šim dzīvokļa īpašniekam, vienojoties ar viņu par dzīvojamās mājas neprivatizēto objektu
turpmākās pārvaldīšanas un apsaimniekošanas kārtību.
(6) Pašvaldība vai valsts dzīvojamās mājas valdītājs nodod dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības dzīvokļu
īpašnieku sabiedrībai vai ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotai personai ne vēlāk kā viena mēneša
laikā no dienas, kad izpildīti visi šā panta piektajā daļā minētie nosacījumi. Dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības
nodod, parakstot dzīvojamās mājas nodošanas-pieņemšanas aktu.
(7) Ja dzīvojamā mājā privatizēta ne mazāk kā puse no visiem tajā esošajiem privatizācijas objektiem, bet nav
ievēroti šā panta piektās daļas 4.punkta nosacījumi, pašvaldība vai valsts dzīvojamās mājas valdītājs, pieņemot
attiecīgu lēmumu, var nodot dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesības dzīvokļu īpašnieku sabiedrībai vai ar dzīvokļu
24
/
49
īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotai personai.
(8) Ja daudzdzīvokļu mājas pārvaldīšanas tiesību nodošanas brīdī nav privatizēti visi šajā mājā esošie
privatizācijas objekti, pašvaldība vai valsts dzīvojamās mājas valdītājs vienojas ar dzīvokļu īpašnieku sabiedrību vai
ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotu personu par daudzdzīvokļu mājas neprivatizēto objektu
turpmākās pārvaldīšanas un apsaimniekošanas kārtību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.06.2002.
, 
28.01.2010.
, 
16.06.2010.
 un 
21.02.2013
. likumu, kas stājas spēkā
21.03.2013.
)
51.
1
 pants. Dzīvokļu īpašnieku lēmuma pieņemšanas procedūra, nesasaucot dzīvokļu īpašnieku
kopsapulci
(1) Ja ir izpildīti šā likuma 
51.panta
 otrās daļas nosacījumi, bet dzīvokļu īpašnieki nav pieņēmuši lēmumu par
dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesību nodošanu dzīvokļu īpašnieku sabiedrībai vai ar dzīvokļu īpašnieku
savstarpēju līgumu pilnvarotajai personai un nav noslēguši līgumu par dzīvojamās mājas kopīpašumā esošās daļas
pārvaldīšanu un apsaimniekošanu, pašvaldībai, valsts dzīvojamās mājas valdītājam vai vienam vai vairākiem
dzīvokļu īpašniekiem (turpmāk — ierosinātājs) ir tiesības uzsākt dzīvokļu īpašnieku lēmuma pieņemšanas procedūru,
nesasaucot dzīvokļu īpašnieku kopsapulci (turpmāk — lēmuma pieņemšanas procedūra).
(2) Lēmuma pieņemšanas procedūras ietvaros ierosinātājs katram dzīvokļa īpašniekam nosūta ierakstītā vēstulē
vai izsniedz pret parakstu uzaicinājumu pieņemt lēmumu par dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesību pārņemšanu un
par šo tiesību nodošanu ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotajai personai, balsojot “par” vai “pret”
lēmuma pieņemšanu (turpmāk — uzaicinājums). Uzaicinājumam pievieno šādus dokumentus:
1) lēmuma projektu par pārvaldīšanas tiesību nodošanu dzīvokļu īpašnieku pilnvarotajai personai.
Pieņemamais lēmums formulējams skaidri un nepārprotami;
2) dzīvojamās mājas pārvaldīšanas līguma projektu;
3) balsošanas biļetena veidlapu, kurā paredzēta arī iespēja izteikt dzīvokļa īpašnieka atšķirīgo viedokli;
4) citus dokumentus, kuriem var būt nozīme lēmuma pieņemšanā.
(3) Uzaicinājumā norāda termiņu, kurā dzīvokļa īpašnieks rakstveidā var balsot “par” vai “pret” lēmuma
pieņemšanu. Šis termiņš nedrīkst būt īsāks par divām nedēļām no uzaicinājuma izsūtīšanas dienas. Ja dzīvokļa
īpašnieks noteiktajā termiņā nav devis rakstveida atbildi, pieņemams, ka viņš balsojis “pret” lēmuma pieņemšanu.
(4) Dzīvojamās mājas pārvaldīšanas līguma projektā iekļaujamas 
Dzīvojamo māju pārvaldīšanas likumā
 noteiktās
pārvaldīšanas līgumā norādāmās ziņas un nosacījumi.
(5) Ievērojot šā panta pirmajā un otrajā daļā noteikto, lēmuma pieņemšanas procedūras ietvaros ierosinātājs raksta
protokolu par balsošanas rezultātiem un piecu darba dienu laikā nosūta to visiem dzīvokļu īpašniekiem. Balsošanas
protokolā norāda:
1) uzaicinājuma izsūtīšanas dienu un dzīvokļu īpašniekiem noteikto balsošanas termiņu;
2) pieņemto lēmumu un ar to saistītās balsošanas rezultātus;
3) balsošanas biļetenos norādītos dzīvokļu īpašnieku atšķirīgos viedokļus;
4) citas balsojumam būtiskas ziņas.
(6) Lēmuma pieņemšanas procedūras ietvaros pieņemtais lēmums par dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesību
nodošanu dzīvokļu īpašnieku pilnvarotajai personai uzskatāms par pieņemtu, ja “par” balsojuši dzīvokļu īpašnieki, kas
pārstāv vairāk nekā pusi no visu dzīvojamā mājā esošo privatizācijas objektu skaita.
(7) Ierosinātājs atbilstoši balsošanas rezultātiem precizē līguma projektu un sagatavo to parakstīšanai.
Pārvaldīšanas līgums tiek slēgts uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus.
(
16.07.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2013.
)
25
/
49
51.
2
 pants. Dzīvojamās mājas pārvaldīšanas tiesību nodošana, ja dzīvojamā mājā ir privatizēti visi
privatizācijas objekti.
(1) Valsts dzīvojamā mājā tās valdītājs vai pašvaldības dzīvojamā mājā pašvaldība sasauc dzīvokļu īpašnieku
kopsapulci un informē dzīvokļu īpašniekus par pienākumu sešu mēnešu laikā no kopsapulces sasaukšanas dienas
parakstīt dzīvojamās mājas nodošanas—pieņemšanas aktu, ja:
1) visi dzīvojamā mājā esošie privatizācijas objekti ir privatizēti šajā likumā noteiktajā kārtībā;
2) valsts dzīvojamās mājas valdītājs vai pašvaldība ir izpildījusi šā likuma 
51.panta
 otrajā daļā noteikto
pienākumu;
3) nav iesniegts pieteikums par dzīvojamās mājas pārņemšanu, ievērojot šā likuma 
51.panta
 piektās daļas
noteikumus.
(2) Pēc šā panta pirmajā daļā minētās dzīvokļu īpašnieku kopsapulces sasaukšanas valsts dzīvojamās mājas
valdītājs vai pašvaldība informē tos pakalpojumu sniedzējus, kuru sniegtie pakalpojumi ir saistīti ar dzīvokļu īpašumu
lietošanu, par to, ka, iestājoties šā panta pirmajā daļā minētajam termiņam, izbeidzas valsts dzīvojamās mājas
valdītāja vai pašvaldības pienākums pārvaldīt dzīvojamo māju.
(3) Ja šā panta pirmajā daļā noteiktajā termiņā dzīvokļu īpašnieku pilnvarota persona neparaksta dzīvojamās
mājas nodošanas—pieņemšanas aktu, valsts dzīvojamās mājas valdītājs vai pašvaldība turpina glabāt attiecīgās
dzīvojamās mājas lietu. Mājas lieta, kā arī ieņēmumu un izdevumu pārskats, neizlietotie uzkrājumi (manta, finanšu
līdzekļi, tajā skaitā nauda) dzīvokļu īpašniekiem tiek nodoti pēc dzīvojamās mājas nodošanas—pieņemšanas akta
parakstīšanas.
(
21.02.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2013.
)
52.pants. Rīcība ar privatizēto objektu
Rīcību ar privatizēto objektu, tā lietošanas ierobežojumus, kā arī pārvaldīšanas un apsaimniekošanas kārtību
regulē citi likumi un Ministru kabineta noteikumi.
53.pants. Valsts vai pašvaldības īpašumā esoša zemes gabala lietošanas un izpirkšanas tiesības
(1) Tā valsts vai pašvaldības īpašumā esošā zemes gabala nomas tiesības uz 99 gadiem, uz kura uzcelta
dzīvojamā māja, privatizētā dzīvokļa, neapdzīvojamās telpas, mākslinieka darbnīcas, viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu
mājas īpašnieks iegūst ievērojot šā likuma 
7.panta
 pirmo, trešo un septīto daļu.
(2) Uz 99 gadiem iegūtās zemes nomas tiesības var pārdot, mainīt vai citādi atsavināt, ja tiek pārdots, mainīts vai
citādi atsavināts privatizētais dzīvoklis, neapdzīvojamā telpa, mākslinieka darbnīca, viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu
māja, neattiecinot uz šo gadījumu 
Civillikuma
 
2115.panta
 noteikumus.
(3) Ja dzīvojamā māja tiek nojaukta, zemes gabala nomnieks, kurš ieguvis zemi nomā uz 99 gadiem, saglabā
nomas tiesības un šā panta otrajā daļā noteiktās tiesības.
(4) Persona, kura privatizācijas rezultātā ieguvusi zemes gabala nomas tiesības uz 99 gadiem, nomāto zemes
gabalu iegūst īpašumā bez papildu maksas, ja ievēroti šajā likumā un citos likumos zemes iegūšanai īpašumā
paredzētie nosacījumi, iesniedzot rajona (pilsētas) tiesā nostiprinājuma lūgumu.
(5) Par nomā uz 99 gadiem nodota zemes gabala lietošanu tiek slēgts zemes nomas līgums, ievērojot šā panta
noteikumus. Nomas maksa saskaņā ar šo līgumu nevar pārsniegt zemes nodokļa lielumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2014.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
54.pants. Zemes gabala īpašnieka pienākumi un tiesības
(1) Zemes gabala īpašniekam ir pienākums noslēgt zemes nomas līgumu ar privatizētā objekta īpašnieku. Zemes
nomas līgumu slēdz par tā zemes gabala lietošanu, ko pašvaldības dome vai tās pilnvarota institūcija, vai valsts
dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija noteikusi kā dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamo zemes
gabalu.
26
/
49
(2) Zemes gabala nomas maksu nosaka, pusēm rakstveidā vienojoties. 
(3) Ja zemes gabala īpašnieks pārdod zemes gabalu, uz kura atrodas privatizācijas objekts, pirmpirkuma tiesības
uz to ir privatizētā objekta īpašniekam (īpašniekiem).
(4) Ja atbilstoši šā likuma 
50.panta
 pirmās daļas 3.punkta prasībām zemes nomas līgumi ar zemes gabala
īpašnieku nav noslēgti, zemes gabala īpašniekam ir tiesības prasību tiesā par zemes nomas līguma noslēgšanu vērst
pret personu, kurai nodotas attiecīgās dzīvojamās mājas pārvaldīšanas un apsaimniekošanas tiesības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.05.2006
. likumu, Satversmes tiesas 
15.04.2009.
 spriedumu, 22.10.2009.,
19.06.2014., 01.06.2017., Satversmes tiesas 
12.04.2018.
 spriedumu un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā
12.07.2019.
)
XII nodaļa 
Īrnieka un nomnieka sociālās 
garantijas privatizētajos objektos
55.pants. Dzīvokļa īrnieku tiesību aizsardzība
(1) Dzīvokļa vai dzīvojamās mājas īpašnieka maiņa nevar būt par pamatu īrnieka un viņa ģimenes locekļu
izlikšanai no dzīvokļa.
(2) Persona, kas saskaņā ar šā likuma 
13.panta
 ceturtajā daļā, 
14.panta
 piektajā daļā, 
19.panta
 ceturtajā daļā un
20.panta
 piektajā daļā noteikto privatizējusi īrnieka īrēto dzīvokli, var izlikt īrnieku un viņa ģimenes locekļus no īrētā
dzīvokļa tikai tādā gadījumā, ja izlikšanu paredz dzīvokli privatizējušās personas iepriekš noslēgta vienošanās ar
īrnieku un viņa ģimenes locekļiem.
56.pants. Neapdzīvojamo telpu un mākslinieku darbnīcu nomnieku tiesību aizsardzība
Privatizētās neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas īpašnieks triju gadu laikā pēc privatizētā īpašuma
ierakstīšanas zemesgrāmatā nevar prasīt līdzšinējā iznomātāja noslēgtā nomas līguma izbeigšanu pirms termiņa, ja
nomnieks pienācīgi pilda savas saistības.
XIII nodaļa 
Privatizācijas komisijas un privatizācijas uzraudzība
57.pants. Privatizācijas komisijas
(1) Privatizācijas komisijas ir pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisijas un valsts dzīvojamo māju
privatizāciju veicošā institūcija.
(2) Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisiju darbību reglamentē šis likums un attiecīgās pašvaldības
domes apstiprināts nolikums, kas izstrādāts saskaņā ar Ministru kabineta apstiprināto tipveida nolikumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.1997.
, 
20.11.2003.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
13.06.2019.
 un 
17.06.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2021.
)
58.pants. Valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija
(1) Valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija veic valsts dzīvojamo māju privatizāciju, kā arī citus
šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktos uzdevumus.
(2) Valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija, pildot šā panta pirmajā daļā minētos uzdevumus,
atrodas Ekonomikas ministrijas funkcionālajā pārraudzībā.
(3) Valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija faktisko rīcību un pieņemtos administratīvos aktus
27
/
49
privātpersona var pārsūdzēt tiesā.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
59.pants. Valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošās institūcijas kompetence
(1) Valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošajai institūcijai ir pienākums:
1) sniegt bezmaksas konsultācijas tās kompetencē esošajos jautājumos;
2) veikt šajā likumā noteiktās valsts dzīvojamo māju un tajās esošo dzīvokļu, mākslinieku darbnīcu un
neapdzīvojamo telpu privatizācijas darbības;
3) koordinēt valsts dzīvojamo māju un to daļu nodošanu pašvaldībām;
4) nodot valsts dzīvojamās mājās esošos neprivatizētos dzīvokļus, mākslinieku darbnīcas, neapdzīvojamās
telpas un neprivatizētās valsts dzīvojamās mājas pašvaldībām;
5) pārvaldīt tās valdījumā esošās valsts dzīvojamās mājas un to daļas līdz šo dzīvojamo māju un to daļu
nodošanai dzīvokļu īpašnieku pārvaldīšanā un apsaimniekošanā, ievērojot 
Civillikuma
 un citu likumu
noteikumus;
6) nodot valsts dzīvojamās mājas dzīvokļu īpašnieku pārvaldīšanā un apsaimniekošanā;
7) glabāt informāciju par dzīvojamo māju privatizāciju un nodrošināt tās pieejamību pašvaldībām un citām
valsts un pašvaldību institūcijām pēc to pieprasījuma.
(2) Valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošajai institūcijai ir tiesības:
1) pieprasīt un saņemt no pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisijām, no valsts un pašvaldību
iestādēm, kā arī no kapitālsabiedrībām informāciju, kas saistīta ar privatizāciju;
2) veikt citas šajā likumā vai Ministru kabineta noteikumos paredzētās funkcijas;
3) piedalīties privatizēto dzīvojamo māju pārvaldīšanas un apsaimniekošanas organizēšanā;
4) sniegt maksas pakalpojumus savas kompetences ietvaros;
5) pieprasīt un saņemt no valsts informācijas sistēmām bezmaksas informāciju, kas nepieciešama dzīvojamo
māju privatizācijas procesa nodrošināšanai.
(
16.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.06.2019.
, 
13.06.2019.
 un 
17.06.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.07.2021.
)
60. pants. Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisijas
(1) Pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas komisiju piecu locekļu sastāvā un tās priekšsēdētāju ieceļ
attiecīgās pašvaldības dome.
(2) Pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas komisija organizē attiecīgās pašvaldības administratīvajā teritorijā
esošo valsts un pašvaldības dzīvojamo māju privatizāciju.
(3) Pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas komisijas darbību finansē no attiecīgās pašvaldības budžeta.
(
17.06.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2021.
)
61.pants. Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisiju funkcijas
(1) Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisijas patstāvīgi, kā arī ar pieaicināto ekspertu palīdzību
organizē objektu privatizāciju saskaņā ar šo likumu un citiem normatīvajiem aktiem, kas reglamentē šo objektu
privatizācijas kārtību.
28
/
49
(2) Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisijas pieņem lēmumus un rīkojas patstāvīgi, ciktāl to darbību
nereglamentē šis likums vai citi normatīvie akti.
(3) Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisijas reizi ceturksnī sniedz pārskatu valsts dzīvojamo māju
privatizāciju veicošajai institūcijai par privatizācijas norisi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.11.2003.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
13.06.2019.
 un 
17.06.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.07.2021.
)
62.pants. Pienākumu sadale starp pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisiju locekļiem
(1) Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisijas savu darbību veic koleģiāli, tās ir tiesīgas pieņemt
lēmumus, ja sēdē piedalās ne mazāk kā puse no komisijas locekļiem.
(2) Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisijas pieņem lēmumus ar komisijas locekļu balsu vairākumu,
atklāti balsojot. Ja alternatīvi lēmumi saņem vienādu balsu skaitu, komisijas lēmumu pieņem tādā redakcijā, par kuru
balsojis komisijas priekšsēdētājs, bet viņa prombūtnē — komisijas priekšsēdētāja vietnieks.
(3) Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisiju sēdes protokolē. Ja rodas domstarpības par komisijas
lēmuma saturu vai tā izpildes kārtību, lēmums ir spēkā tādā formulējumā, kādā tas fiksēts sēdes protokolā. Komisijas
loceklim, kas nepiekrīt komisijas lēmumam, ir tiesības rakstveidā pievienot protokolam savu atsevišķo viedokli.
(4) Pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisiju locekļu funkcijas un viņu pienākumu sadali savas
kompetences ietvaros komisija nosaka patstāvīgi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.11.2003.
 un 
17.06.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2021.
)
63.pants. Pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas komisijas priekšsēdētāja tiesības
(1) Pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas komisijas priekšsēdētājs, bet viņa prombūtnē — komisijas
priekšsēdētāja vietnieks ir tiesīgs ar vienpersonisku lēmumu apturēt komisijas lēmuma izpildi, nekavējoties paziņojot
par to komisijas locekļiem un attiecīgā lēmuma tiešajiem izpildītājiem, ja viņš var pamatot, ka attiecīgais komisijas
lēmums nav likumīgs.
(2) Ja pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas komisija, nedēļas laikā pēc attiecīgā lēmuma apturēšanas to
atkārtoti izskatījusi pēc būtības, atzīst, ka komisijas priekšsēdētāja lēmums apturēt komisijas lēmumu nav likumīgs,
tā pieņem atkārtotu komisijas galīgo lēmumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.11.2003.
 un 
17.06.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2021.
)
64.pants. Pašvaldības pārraudzība pār dzīvojamo māju privatizācijas komisijas darbību
(1) Pašvaldībai ir tiesības kontrolēt un uzraudzīt tās ieceltās dzīvojamo māju privatizācijas komisijas un šīs
komisijas priekšsēdētāja darbības likumību.
(2) Pašvaldības domei ir tiesības:
1) atcelt vai grozīt dzīvojamo māju privatizācijas komisijas nelikumīgus lēmumus vai apturēt komisijas
nelikumīgu darbību;
2) atcelt dzīvojamo māju privatizācijas komisiju vai tās priekšsēdētāju, ja atkārtoti netiek pildīti vai tiek pārkāpti
likumi vai Ministru kabineta noteikumi.
(3) 
(Izslēgta ar 
20.11.2003
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
 un 
20.11.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
)
65.pants. Dzīvojamo māju privatizācijas komisiju darbības tiesiskā reglamentācija
Citus pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas komisiju darbības noteikumus reglamentē Ministru kabineta
noteikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.06.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2021.
)
29
/
49
XIV nodaļa 
Privatizācijas rezultātā iegūtie līdzekļi
66.pants. Dzīvojamās mājas privatizācijas tehniskās izpildes apmaksa un nodokļi (nodevas)
(1) Par dzīvojamās mājas privatizācijas tehnisko izpildi, kā arī par pakalpojumiem, kas saistīti ar dzīvojamās
mājas privatizāciju, visas personas norēķinās Ministru kabineta noteiktajā kārtībā un apmēros. Personas, kuras
dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu ieguvušas īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, tiek
atbrīvotas no samaksas par privatizācijas tehnisko izpildi, kā arī par pakalpojumiem, kas saistīti ar dzīvojamās mājas
privatizāciju.
(2) Par dzīvojamās mājas privatizācijas tehnisko izpildi, kā arī par pakalpojumiem, kas saistīti ar dzīvojamās
mājas privatizāciju, fiziskās personas norēķinās privatizācijas sertifikātos, bet juridiskās personas — 
euro
.
(3) Darījumus (līgumus, vienošanās), kurus slēdz privatizācijas komisija ar privatizācijas objektu pircējiem,
maksājumus, kas saistīti ar privatizācijas objektu privatizāciju atklātā izsolē, kā arī privatizācijas objektu nodošanu
jaunajiem īpašniekiem atbrīvo no visiem valsts un pašvaldību noteiktajiem nodokļiem un nodevām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.11.1996.
, 
11.06.1997.
, 
24.02.2005.
 un 
19.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2014.
)
67.pants. Dzīvojamo māju privatizācijas rezultātā iegūto līdzekļu izmantošana
(1) Valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas rezultātā 
euro
 iegūtie līdzekļi 60 procentu apmērā
ieskaitāmi attiecīgās pašvaldības budžetā. Pašvaldības budžetā ieskaitītos dzīvojamo māju privatizācijas ienākumus
var izlietot pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas procesa organizatoriskajam un tiesiskajam nodrošinājumam.
(2) Valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas rezultātā 
euro
 iegūtie līdzekļi 40 procentu apmērā
ieskaitāmi valsts budžetā. Valsts budžetā ieskaitītos dzīvojamo māju privatizācijas ienākumus izmanto valsts parāda
samaksai un pārfinansēšan.
(3) Līdzekļi, kas iegūti, privatizējot neizīrētus dzīvokļus šā likuma 
15.panta
 astotajā daļā, 
21.panta
 astotajā daļā
un 
73.
3
 panta
 piektajā daļā noteiktajos gadījumos, ieskaitāmi attiecīgās pašvaldības ienākumos.
(4) Visi līdzekļi, kas iegūti, šā likuma 
15.panta
 astotajā daļā, 
21.panta
 astotajā daļā un 
73.
3
 panta
 piektajā daļā
paredzētajā kārtībā privatizējot valstij piederošos neizīrētos dzīvokļus, pēc izsoļu organizēšanas izdevumu segšanas
ieskaitāmi Finanšu ministrijas norādītajā kontā Valsts kasē un izmantojami valsts parāda samaksai un
pārfinansēšanai.
(5) No līdzekļiem, kas ieskaitīti valsts pamatbudžetā saskaņā ar gadskārtējo valsts budžeta likumu, valsts
dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija saņem dotāciju no vispārējiem ieņēmumiem un to izmanto:
1) dzīvojamo māju privatizācijas procesa finansēšanai;
2) dzīvojamo māju uzturēšanai to privatizācijas procesa laikā;
3) privatizēto dzīvojamo māju uzturēšanas un apsaimniekošanas organizēšanai;
4) šā likuma 
59.pantā
 noteikto funkciju veikšanai.
(6) Izdevumi, kas Ministru kabineta noteiktai institūcijai radušies saistībā ar šā likuma 
45.panta
 trešajā daļā, 
73.
3
panta
 devītajā daļā un 
73.
4
 panta
 sestajā daļā noteikto uzdevumu izpildi, tiek segti Ministru kabineta noteiktajā kārtībā
no rezerves fonda līdzekļiem, kurš izveidots, pamatojoties uz likumu "Par valsts un pašvaldību īpašuma objektu
privatizāciju".
(
07.05.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.10.2000.
, 
05.07.2001.
, 
27.06.2002.
, 
30.10.2003.
,
07.04.2004.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
19.09.2013.
, 
16.01.2014.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā
12.07.2019.
)
30
/
49
XV nodaļa 
Sūdzību un strīdu izskatīšanas kārtība
68.pants. Pašvaldības domes kompetence strīdu izskatīšanā
(1) Pašvaldības dome izskata visus strīdus, kas saistīti ar dzīvokļu, neapdzīvojamo telpu, mākslinieku darbnīcu,
viendzīvokļa un daudzdzīvokļu māju privatizācijas tehnisko izpildi, tas ir, ar:
1) privatizācijas objekta vērtības noteikšanu;
2) nomā nododamā vai privatizējamā zemes gabala platības noteikšanu;
3) privatizācijas objekta pirkuma maksas noteikšanu.
(2) Pašvaldības dome šā panta pirmajā daļā minētos strīdus izskata, ievērojot šā likuma 
69.
, 
70. 
un 
71. panta
noteikumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.06.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2021.
)
69.pants. Strīdu izskatīšanas kārtība pašvaldības domē
(1) Ja privatizācijas komisijas lēmums par attiecīgā objekta privatizācijas tehnisko izpildi tiek apstrīdēts šajā
likumā noteiktajā kārtībā, tā izpildi aptur līdz iesniegtās sūdzības izskatīšanai. Saņemot sūdzību par objekta
privatizācijas tehnisko izpildi, pašvaldības dome par to paziņo privatizācijas komisijai, kuras lēmums tiek pārsūdzēts.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētos strīdus pašvaldības dome izskata pēc vienas puses iesnieguma.
(3) Šā panta pirmajā daļā minēto strīdu izskatīšanā pašvaldības dome pieaicina abas ieinteresētās puses, un tie
jāizskata viena mēneša laikā. Ja puses, kurām rakstveidā paziņota strīda izskatīšanas diena, neierodas, tas nav
šķērslis strīda izskatīšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.04.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
12.05.2004.
)
70.pants. Pašvaldības domes lēmumi par strīdiem, kas saistīti ar privatizācijas objektu privatizācijas
tehnisko izpildi
(1) Pašvaldības dome savā lēmumā par strīdu, kas saistīts ar dzīvokļa, neapdzīvojamās telpas, mākslinieka
darbnīcas, viendzīvokļa mājas vai tās domājamās daļas vai daudzdzīvokļu mājas privatizācijas tehnisko izpildi,
norāda lēmuma izpildes kārtību un pasākumus, kas veicami atklāto pārkāpumu novēršanai.
(2) Ja pašvaldības domes lēmumi attiecībā uz objekta privatizācijas tehnisko izpildi netiek pārsūdzēti šā likuma
71.panta
 7.punktā noteiktajā termiņā, tie ir obligāti ieinteresētajām pusēm, valsts institūcijām, pašvaldībām un
amatpersonām, kā arī fiziskajām un juridiskajām personām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2000.
)
71.pants. Ieinteresēto pušu un to pārstāvju tiesības un pienākumi
Ja strīdu par objekta privatizācijas tehnisko izpildi izskata pašvaldības dome, ieinteresētajām pusēm un to
pārstāvjiem ir šādas tiesības un pienākumi:
1) iepazīties ar attiecīgā strīda izskatīšanai sagatavotajiem materiāliem un izdarīt no tiem izrakstus;
2) piedalīties strīda izskatīšanā, iesniegt dokumentus un citus pierādījumus;
3) izteikt lūgumus;
4) dot mutvārdu un rakstveida paskaidrojumus;
31
/
49
5) izteikt iebildumus pret otras puses lūgumiem, argumentiem un apsvērumiem;
6) pieprasīt un saņemt pieņemtā lēmuma norakstu;
7) mēneša laikā pēc tam, kad ieinteresētajām pusēm paziņots pašvaldības domes lēmums, pārsūdzēt to tiesā.
72.pants. Tiesas kompetence, izskatot strīdus, kas saistīti ar dzīvojamo māju privatizāciju
(1) Tiesai ir piekritīgi šādi ar dzīvojamo māju privatizāciju saistītie strīdi:
1) strīdi par dzīvokļu, neapdzīvojamo telpu, mākslinieku darbnīcu, viendzīvokļa mājas vai tās domājamās
daļas un daudzdzīvokļu māju izsoles noteikumu pārkāpšanu;
2) strīdi par privatizācijas subjekta tiesībām un par priekšrocības tiesībām privatizēt objektu;
3) strīdi, kas saistīti ar pirkuma līguma noslēgšanu, izpildi, grozīšanu vai atcelšanu;
4) strīdi par dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas vai tās domājamās daļas nodošanu īpašumā bez atlīdzības;
5) strīdi, kas saistīti ar privatizētā objekta īpašuma tiesību nostiprināšanu zemesgrāmatā;
6) strīdi, kas saistīti ar valsts dzīvojamo māju, kā arī valsts dzīvojamā mājā esošu dzīvokļu, mākslinieku
darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu privatizācijas tehnisko izpildi, tas ir, ar privatizācijas objekta vērtības
noteikšanu, nomā nododamā vai privatizējamā zemesgabala platības noteikšanu un privatizācijas objekta
pirkuma maksas noteikšanu;
7) citi strīdi, kuri rodas dzīvojamo māju privatizācijas procesā un kuru izskatīšana nav pašvaldības domes
kompetencē.
(2) Tiesa izskata šā likuma 
68.pantā
 minētos strīdus pēc tam, kad pašvaldības dome ir pieņēmusi par tiem
lēmumu saskaņā ar šajā likumā noteikto kārtību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.1997.
, 
16.12.1999.
 un 
18.05.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2006.
)
73.pants. Dzīvokļu, neapdzīvojamo telpu, mākslinieku darbnīcu, viendzīvokļa māju vai to domājamo daļu
un daudzdzīvokļu māju privatizācijas atzīšana par nelikumīgu
Dzīvokļu, neapdzīvojamo telpu, mākslinieku darbnīcu, viendzīvokļa māju vai to domājamo daļu un daudzdzīvokļu
māju privatizācija atzīstama par nelikumīgu, ja:
1) dzīvoklis, neapdzīvojamā telpa, mākslinieka darbnīca, viendzīvokļa māja vai tās domājamā daļa vai
daudzdzīvokļu māja piedāvāta privatizācijai, neievērojot šajā likumā noteikto privatizācijas secību un kārtību;
2) persona privatizējusi īrēto dzīvokli vai viendzīvokļa māju vai tās domājamo daļu, par to nepaziņojot ģimenes
locekļiem;
3) nav ievērotas citas šā likuma vai uz šā likuma pamata izdoto Ministru kabineta noteikumu prasības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2000.
)
XV
1
 nodaļa
Dzīvokļu, mākslinieku darbnīcu un neapdzīvojamo telpu
nodošana īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai
(Nodaļa 
11.06.1997
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.1997.
)
73.
1
 pants. Gadījumi, kad piemērojama dzīvokļu, mākslinieku darbnīcu un neapdzīvojamo telpu nodošana
īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai
32
/
49
(1) Šīs nodaļas noteikumi piemērojami gadījumos, kad valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija vai
pašvaldība nav uzsākusi dzīvojamās mājas privatizāciju šajā likumā noteiktajā kārtībā un valsts vai pašvaldību
viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu mājā esošo:
1) dzīvokļu īrnieki, viņu ģimenes locekļi vai citas šajā likumā norādītās personas vēlas iegūt īpašumā viņu
īrēto dzīvokli;
2) mākslinieku darbnīcu nomnieki, kuri ir mākslinieki atbilstoši šā likuma 
1.panta
 19.punkta prasībām, vēlas
iegūt īpašumā viņu nomāto mākslinieka darbnīcu;
3) neapdzīvojamo telpu nomnieki vēlas iegūt īpašumā viņu nomāto neapdzīvojamo telpu.
(2) Šīs nodaļas noteikumi piemērojami attiecībā uz valsts vai pašvaldības pārziņā esošajiem neprivatizētajiem
dzīvokļiem daudzdzīvokļu mājās, kurās dzīvokļi privatizēti saskaņā ar likumu "
Par lauksaimniecības uzņēmumu un
zvejnieku kolhozu privatizāciju
" vai likumu "
Par kooperatīvo dzīvokļu privatizāciju
".
(3) Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz dzīvojamām mājām, kas atrodas brīvo ekonomisko zonu un speciālo
ekonomisko zonu teritorijā.
(4) Dzīvokļus, mākslinieku darbnīcas un neapdzīvojamās telpas, kas atrodas viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu
mājās, kuras pēc 1940.gada 21.jūlija tika nacionalizētas vai citādi nelikumīgi atsavinātas un attiecībā uz kurām ir
saņemti bijušo īpašnieku vai viņu mantinieku pieteikumi par to atdošanu, drīkst nodot īpašumā līdz dzīvojamās mājas
privatizācijai tikai pēc pieteikumu izskatīšanas likumā noteiktajā kārtībā.
(5) Pēc dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanas dzīvokļi, mākslinieku darbnīcas un neapdzīvojamās telpas,
kas nodotas īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, privatizējamas šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(6) Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz valstij vai pašvaldībai piederošām ēkām, kurām nav dzīvojamās mājas
statusa.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
, 
26.10.2000.
, 
14.12.2000.
, 
05.07.2001.
, 
20.11.2003.
, 
21.02.2008.
,
12.06.2009.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
73.
2
 Institūcijas, kuras nodod dzīvokli, mākslinieka darbnīcu un neapdzīvojamo telpu īpašumā līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai
Valsts viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu mājā esošu izīrētu dzīvokli, iznomātu mākslinieka darbnīcu un
neapdzīvojamo telpu nodod īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā
institūcija, bet pašvaldības viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu mājā esošu izīrētu dzīvokli, iznomātu mākslinieka
darbnīcu un neapdzīvojamo telpu — pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas komisija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.07.2001.
, 
20.11.2003.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
12.07.2019.
)
73.
3
 pants. Kārtība, kādā dzīvokļi nododami īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai
(1) Lai iegūtu īpašuma tiesības uz dzīvokli līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes
locekļi iesniedz iesniegumu privatizācijas komisijai.
(2) Privatizācijas komisija mēneša laikā no iesnieguma saņemšanas dienas pieņem lēmumu par dzīvokļa
nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai.
(3) Lēmumu par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai pieņem, ja:
1) dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas apliecinātu vienošanos
par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs īrēto dzīvokli;
2) nav celta prasība tiesā par īres līguma izbeigšanu un īrnieka un viņa ģimenes locekļu izlikšanu.
(4) Ja dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi nevēlas īrēto dzīvokli iegūt īpašumā līdz dzīvojamās mājas
privatizācijai, ar īrnieka un viņa ģimenes locekļu piekrišanu īrēto dzīvokli var privatizēt šā likuma 
6. pantā
 norādītā
persona. Šajā gadījumā dzīvokļa īrnieks un viņa ģimenes locekļi noslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas
33
/
49
apliecinātu vienošanos ar personu, kura vēlas iegūt īpašumā īrnieka īrēto dzīvokli.
(5) Neizīrētu valsts vai pašvaldības dzīvokli var nodot īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai ar
pašvaldības domes vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošās institūcijas lēmumu, ievērojot šā likuma 
15. 
vai
21.
, kā arī 
36.
, 
37.
, 
38. 
un 
39.panta
 noteikumus.
(6) 
(Izslēgta ar 
24.02.2005
. likumu.)
(7) Privatizācijas komisija divu nedēļu laikā pēc lēmuma pieņemšanas nosūta īrniekam paziņojumu, kurā norāda
lēmumā noteikto maksu par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, kā arī kārtību, kādā
izdarāma norādītā samaksa.
(8) Kopējais dzīvoklis privatizējams kā viens vesels objekts. Lai kopējā dzīvokļa īrnieki iegūtu īpašumā līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai savu īrēto kopējo dzīvokli, viņiem ir jānoslēdz notariāli vai privatizācijas komisijas
apliecināta vienošanās par to, kurš vai kuri no viņiem privatizēs dzīvokli. Ja dzīvokļa īrnieki vēlas privatizēt dzīvokli
kā kopīpašumu, minētajā vienošanās aktā jāparedz turpmākā dzīvojamo telpu lietošanas kārtība.
(9) Maksu par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai īrnieks ieskaita Ministru kabineta
noteiktas institūcijas kontā mēneša laikā no paziņojuma sniegšanas dienas.
(10) Ja samaksa par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai netiek izdarīta šā panta
devītajā daļā noteiktajā termiņā, kā arī mēneša laikā no brīdinājuma izsūtīšanas dienas, privatizācijas komisija atceļ
lēmumu par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
, 
20.11.2003.
, 
24.02.2005.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
16.01.2014.
 un
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
73.
4
 pants. Kārtība, kādā neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nododamas īpašumā līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai
(1) Neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nomnieks, lai iegūtu īpašuma tiesības uz neapdzīvojamo
telpu vai mākslinieka darbnīcu līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, šajā likumā noteiktajā kārtībā iesniedz
privatizācijas komisijai pieteikumu par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas novērtēšanu un
neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nomas līgumu. Neapdzīvojamo telpu vai mākslinieka darbnīcu
novērtēšana tiek veikta saskaņā ar šā likuma 
27.panta
 noteikumiem.
(2) Privatizācijas komisija mēneša laikā no pieteikuma saņemšanas dienas novērtē neapdzīvojamo telpu vai
mākslinieka darbnīcu, ja nomnieks samaksājis maksu par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas
novērtēšanu. Neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcu novērtē Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(3) Privatizācijas komisija mēneša laikā no neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas novērtēšanas dienas
nosaka neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas pirkuma maksu, pieņemto lēmumu paziņojot nomniekam.
(4) Pēc paziņojuma saņemšanas nomniekam mēneša laikā jāiesniedz privatizācijas komisijai vai nu
apstiprinājums neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas privatizācijai par noteikto pirkuma maksu, norādot
maksājumu izdarīšanas kārtību un iesniedzot dokumentus, kas apliecina, ka ir izpildīti šā likuma 
17.panta
 otrajā daļā
vai 
18.panta
 otrajā daļā minētie nosacījumi, vai neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas privatizācijas
atteikums. Atteikuma gadījumā nomniekam saglabājas tiesības privatizēt savu nomāto neapdzīvojamo telpu vai
mākslinieka darbnīcu šajā likumā noteiktajā kārtībā. Ja nomnieks neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas
privatizācijas un noteiktās pirkuma maksas apstiprinājumu iesniedz vēlāk nekā mēneša laikā, attiecīgā
neapdzīvojamā telpa vai mākslinieka darbnīca ir jānovērtē atkārtoti, izņemot gadījumus, kad nomnieks noteiktajos
termiņos un noteiktajā kārtībā ir apstrīdējis privatizācijas komisijas noteikto pirkuma maksu.
(5) Mēneša laikā no nomnieka apstiprinājuma saņemšanas dienas privatizācijas komisija pieņem lēmumu par
neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai un par to
paziņo nomniekam.
(6) Maksu vai pirmo iemaksu par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nodošanu īpašumā līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai nomnieks ieskaita Ministru kabineta noteiktas institūcijas kontā mēneša laikā no
paziņojuma sniegšanas dienas.
(7) Ja samaksa vai pirmā iemaksa par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nodošanu īpašumā līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai netiek izdarīta šā panta sestajā daļā noteiktajā termiņā, kā arī mēneša laikā no
34
/
49
brīdinājuma izsūtīšanas dienas, privatizācijas komisija atceļ lēmumu par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka
darbnīcas nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.02.2005.
, 
21.02.2008.
 un 
16.01.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2014.
)
73.
5
 pants. Maksa par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai
(1) Maksu par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai veido maksa par dzīvokli, kas
noteikta privatizācijas sertifikātos, un maksa par dzīvojamās mājas sagatavošanu privatizācijai, kas noteikta 
euro
. Ja
dzīvoklis tiek nodots īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, īrniekam nav jāmaksā privatizācijas sertifikātos
noteiktā maksa par dzīvokli šā likuma 
47.panta
 pirmajā, otrajā, piektajā un sestajā daļā noteiktajos gadījumos.
(2) Kārtību un apmērus, kādos nosakāma maksa par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas
privatizācijai, nosaka Ministru kabinets, ievērojot šā likuma 
43.panta
 ceturtās daļas noteikumus.
(3) Līdzekļi, kas iegūti, nododot dzīvokļus īpašumā līdz dzīvojamo māju privatizācijai, izlietojami šā likuma
67.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
, 
30.10.2003.
, 
24.02.2005.
 un 
19.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2014.
)
73.
6
 pants. Maksa par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nodošanu īpašumā līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai
(1) Maksu par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas
privatizācijai un samaksas kārtību nosaka Ministru kabinets, ievērojot šā likuma 
45. 
un 
46.panta
 noteikumus.
(2) Maksu par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas
privatizācijai veido:
1) pirkuma maksa saskaņā ar šā likuma 
43.pantā
 noteikto kārtību;
2) maksa par dzīvojamās mājas sagatavošanu privatizācijai;
3) maksa par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas novērtēšanu.
(3) Neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nomnieks pirkuma maksu var maksāt pa daļām, izdarot
periodiskus maksājumus ne ilgāk kā piecu gadu laikā.
(4) Pirkuma maksas nodrošināšanai valstij vai pašvaldībai par labu ar šo likumu tiek piešķirtas ķīlas tiesības uz
neapdzīvojamām telpām vai mākslinieka darbnīcu, kura nodotas īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai.
Reģistrējot neapdzīvojamo telpu vai mākslinieka darbnīcu Valsts zemes dienesta Kadastra reģistrā (turpmāk —
Kadastra reģistrs), vienlaikus nostiprināmas ķīlas tiesības valsts vai pašvaldības labā nenomaksātās summas
apmērā.
(5) Līdzekļi, kas iegūti, nododot neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcu īpašumā līdz dzīvojamās mājas
privatizācijai, izlietojami šā likuma 
67.pantā
 noteiktajā kārtībā, izņemot maksu par neapdzīvojamās telpas vai
mākslinieka darbnīcas novērtēšanu, kuru nomnieks ieskaita attiecīgās privatizācijas komisijas norādītajā kontā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.10.2003.
 un 
24.02.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
23.03.2005.
)
73.
7
 pants. Apliecība par īpašuma tiesībām uz dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai
(1) Pamatojoties uz privatizācijas komisijas pieņemto lēmumu un dokumentu, kas apliecina, ka ir izdarīta
samaksa par dzīvokļa nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, Valsts zemes dienests izsniedz
īrniekam apliecību par īpašuma tiesībām uz dzīvokli līdz dzīvojamās mājas privatizācijai.
(2) Neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nomniekam apliecību par īpašuma tiesībām uz
neapdzīvojamo telpu vai mākslinieka darbnīcu līdz dzīvojamās mājas privatizācijai Valsts zemes dienests izsniedz,
pamatojoties uz privatizācijas komisijas pieņemto lēmumu, dokumentu, kas apliecina nomnieka izdarīto samaksu vai
pirmo iemaksu par neapdzīvojamās telpas vai mākslinieka darbnīcas nodošanu īpašumā līdz dzīvojamās mājas
35
/
49
privatizācijai, un ķīlas līgumu, ja tāds noslēgts par labu valstij vai pašvaldībai.
(3) Apliecību par īpašuma tiesībām uz dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu līdz dzīvojamās
mājas privatizācijai Valsts zemes dienests izsniedz divu nedēļu laikā no šā panta pirmajā vai otrajā daļā minēto
dokumentu iesniegšanas dienas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.02.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
23.03.2005.
)
73.
8
 pants. Dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas, neapdzīvojamās telpas un to īpašnieku reģistrēšana
(1) Dzīvoklis, mākslinieka darbnīca, neapdzīvojamā telpa un to īpašnieki līdz dzīvojamās mājas privatizācijai tiek
reģistrēti Kadastra reģistrā. Kadastra reģistrā reģistrējamas arī ķīlas tiesības, kas nodibinātas uz dzīvokļa īpašumu,
un citi dzīvokļa īpašuma apgrūtinājumi. Reģistrācija Kadastra reģistrā pēc juridiskām sekām pielīdzināma reģistrācijai
zemesgrāmatā.
(2) Valsts zemes dienests ne retāk kā reizi mēnesī ziņo valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošajai institūcijai
un attiecīgajām pašvaldībām par reģistrētajiem dzīvokļiem, mākslinieku darbnīcām, neapdzīvojamām telpām un to
īpašniekiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
, 
20.11.2003.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
12.07.2019.
)
73.
9
 pants. Rīcība ar īpašumā nodoto dzīvokli, mākslinieka darbnīcu un neapdzīvojamo telpu līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai
(1) Persona, kura ieguvusi dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu īpašumā līdz dzīvojamās
mājas privatizācijai, atzīstama par īpašnieku no brīža, kad dzīvoklis, mākslinieka darbnīca, neapdzīvojamā telpa un
to īpašnieki reģistrēti Kadastra reģistrā.
(2) Dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas īpašniekam un attiecīgajai valsts institūcijai vai
pašvaldībai ne vēlāk kā mēneša laikā no brīža, kad izsniegta apliecība par īpašuma tiesībām uz dzīvokli, mākslinieka
darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, jānoslēdz savstarpējs līgums par dzīvojamās
mājas uzturēšanu un apsaimniekošanu.
(3) Ikviens, kas darījuma noslēgšanas vai mantošanas rezultātā ieguvis īpašumā dzīvokli, mākslinieka darbnīcu
vai neapdzīvojamo telpu līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, atzīstams par dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai
neapdzīvojamās telpas īpašnieku, ja viņš ir reģistrēts Kadastra reģistrā.
(4) Ja dzīvoklis, mākslinieka darbnīca vai neapdzīvojamā telpa ir iegūta darījuma noslēgšanas vai mantošanas
rezultātā, ieguvējs minēto īpašumu līdz dzīvojamās mājas privatizācijai reģistrē Kadastra reģistrā pēc tam, kad ir
noslēgts līgums ar attiecīgo valsts institūciju vai pašvaldību par piedalīšanos dzīvojamās mājas uzturēšanā un
apsaimniekošanā. Šis līgums tiek noslēgts līdz dzīvojamās mājas privatizācijai šajā likumā noteiktajā kārtībā. Valsts
institūcijai vai pašvaldībai un dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas īpašniekam līgums par
dzīvojamās mājas uzturēšanu un apsaimniekošanu jānoslēdz mēneša laikā no darījuma noslēgšanas vai mantojuma
iegūšanas dienas.
(5) Dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas īpašniekam maksu par dzīvojamās mājas
uzturēšanu un apsaimniekošanu nosaka, ievērojot Ministru kabineta noteikumus par dzīvokļa īres maksas
aprēķināšanas kārtību, un tā nedrīkst pārsniegt īres maksas apmērus attiecīgajā mājā.
(6) Dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas īpašnieka tiesības, pienākumus un atbildību, kā
arī dzīvokļa īpašnieka ģimenes locekļu un citu dzīvoklī iemitināto personu statusu reglamentē 
Dzīvokļa īpašuma
likums
 tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā ar šo likumu.
(7) Nododot dzīvokli vai mākslinieka darbnīcu īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai personai, kurai
privatizācijas brīdī ir īres, nomas vai komunālo pakalpojumu maksājumu parāds, vienlaicīgi nostiprināma ķīlas tiesība
uz privatizēto objektu valsts vai pašvaldības labā ķīlas līguma slēgšanas brīdī esošās parādu summas apmērā.
(8) Pēc dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanas dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas
īpašniekam jānoslēdz šā likuma 
40. pantā
 minētais pirkuma līgums paziņojumā par pirkuma līguma slēgšanu
norādītajā termiņā.
(9) Ja persona, kura dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu ieguvusi īpašumā līdz dzīvojamās
36
/
49
mājas privatizācijai, nav noslēgusi pirkuma līgumu paziņojumā par pirkuma līguma slēgšanu norādītajā termiņā, pēc
2013.gada 15.marta jebkādi darījumi ar dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai neapdzīvojamo telpu, kas nodota īpašumā
līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, ir aizliegti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
, 
16.12.1999.
, 
21.02.2013.
 un 
01.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā
27.06.2017.
)
XVI nodaļa 
Nobeiguma noteikumi
74.pants. Valsts un pašvaldību dzīvojamo māju nodošana privatizācijai
(1) Visas valsts un pašvaldību dzīvojamās mājas, kuras līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai nodotas
ekspluatācijā, nododamas privatizācijai, izņemot šajā likumā minētos gadījumus.
(2) Dzīvojamās mājas, kuras iekļautas valsts vai pašvaldību kapitālsabiedrību pamatkapitālā, privatizējamas šajā
likumā noteiktajā kārtībā tikai pēc tam, kad tās izslēgtas no valsts vai pašvaldību kapitālsabiedrību pamatkapitāla.
(3) Valsts dzīvojamās mājas Ministru kabineta noteiktajā kārtībā nododamas privatizācijai valsts dzīvojamo māju
privatizāciju veicošajai institūcijai vai pašvaldībām. Pašvaldībām nodotās dzīvojamās mājas kļūst par pašvaldību
īpašumu. Valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošajai institūcijai nodotās dzīvojamās mājas paliek iepriekšējā
valdītāja valdījumā un apsaimniekošanā arī pēc tam, kad pieņemts lēmums par dzīvojamās mājas privatizācijas
uzsākšanu, izņemot gadījumus, kad pēc vienošanās ar iepriekšējo valdītāju valsts dzīvojamo māju privatizāciju
veicošā institūcija pārņem attiecīgās dzīvojamās mājas savā valdījumā un apsaimniekošanā.
(4) Privatizācijai netiek nodotas valsts dzīvojamās mājas un dzīvojamo māju domājamās daļas, ja Ministru
kabinets ir pieņēmis lēmumu par to neprivatizēšanu un saglabāšanu valsts īpašumā vai pārdošanu izsolē saskaņā ar
Publiskas personas mantas atsavināšanas likumu
. Ja dzīvojamā mājā esošs dzīvoklis, mākslinieka darbnīca vai
neapdzīvojamā telpa ir nodota īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, šāda dzīvojamā māja nododama
privatizācijai šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(4
1
) Privatizācijai netiek nodotas izīrētas valsts dzīvojamās mājas, kuras atrodas brīvās ekonomiskās zonas vai
speciālās ekonomiskās zonas teritorijā un par kuru neprivatizēšanu un saglabāšanu valsts īpašumā, izvērtējot
attiecīgās teritorijas attīstības plānu, kā arī attiecīgās brīvās ekonomiskās zonas vai speciālās ekonomiskās zonas
valdes viedokli, līdz 2008.gada 1.decembrim ir pieņemts Ministru kabineta lēmums. Ja pēc 2008.gada 1.decembra
tiek grozīti attiecīgās teritorijas attīstības plāni, ņemot vērā attiecīgās brīvās ekonomiskās zonas vai speciālās
ekonomiskās zonas valdes viedokli, Ministru kabinets var atcelt lēmumu par izīrētas valsts dzīvojamās mājas
neprivatizēšanu un saglabāšanu valsts īpašumā.
(5) Privatizācijai netiek nodotas neizīrētās daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas un neizīrētie dzīvokļi, par kuru
neprivatizēšanu un saglabāšanu pašvaldības īpašumā, kas nepieciešams likumos noteikto pašvaldības funkciju
realizēšanai, ir pieņemts attiecīgās pašvaldības domes lēmums.
(5
1
) Privatizācijai netiek nodotas izīrētas pašvaldības daudzdzīvokļu un viendzīvokļa dzīvojamās mājas, kuras
atrodas brīvās ekonomiskās zonas vai speciālās ekonomiskās zonas teritorijā un par kuru neprivatizēšanu un
saglabāšanu pašvaldības īpašumā, izvērtējot attiecīgās teritorijas attīstības plānu, kā arī attiecīgās brīvās
ekonomiskās zonas vai speciālās ekonomiskās zonas valdes viedokli, līdz 2008.gada 1.decembrim ir pieņemts
attiecīgās pašvaldības domes lēmums. Ja pēc 2008.gada 1.decembra tiek grozīti attiecīgās teritorijas attīstības plāni,
ņemot vērā attiecīgās brīvās ekonomiskās zonas vai speciālās ekonomiskās zonas valdes viedokli, pašvaldības
dome var atcelt lēmumu par izīrētas pašvaldības daudzdzīvokļu vai viendzīvokļa dzīvojamās mājas neprivatizēšanu
un saglabāšanu pašvaldības īpašumā.
(6) Privatizācijai netiek nodotas neapdzīvojamās telpas, ja tajās izvietotas valsts un pašvaldību kapitālsabiedrības
vai iestādes. Ja pašvaldībai privatizācijai tiek nodota dzīvojamā māja, tās neapdzīvojamās telpas, kurās izvietotas
valsts kapitālsabiedrības vai iestādes, saglabājamas valsts īpašumā un ierakstāmas zemesgrāmatā uz valsts vārda.
Šis noteikums attiecas arī uz neapdzīvojamām telpām, kuras atrodas pašvaldībai privatizācijai nododamā valsts
dzīvojamā mājā un kurās izvietotas valsts kapitālsabiedrības, ja attiecīgās neapdzīvojamās telpas nav iekļautas šo
kapitālsabiedrību pamatkapitālā.
(7) Privatizācijai netiek nodotas dienesta viesnīcas, dienesta dzīvokļi, kā arī sociālās dzīvojamās mājas.
37
/
49
(8) Nedzīvojamās ēkās (skolās, stacijās un citās tamlīdzīgās ēkās) esošie dzīvokļi netiek privatizēti saskaņā ar
šo likumu.
(9) 
(Izslēgta ar 
24.02.2005
. likumu.)
(10) Likumā "Par palīdzību dzīvokļa jautājumu risināšanā" paredzētajos gadījumos un noteiktajā kārtībā izīrētās
dzīvojamās telpas netiek nodotas privatizācijai, un tās nevar iegūt īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai.
(
11.06.1997
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
, 
16.12.1999.
, 
03.08.2000.
, 
26.10.2000.
,
05.07.2001.
, 
20.11.2003.
, 
07.04.2004.
, 
24.02.2005
. likumu, Satversmes tiesas 
06.06.2006.
 spriedumu, 
18.05.2006.
,
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
16.06.2010.
, 
21.02.2013.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
75.pants. Šā likuma piemērošana attiecībā uz privatizētajiem kooperatīvajiem dzīvokļiem, kā arī par pajām
privatizētajiem dzīvokļiem un dzīvojamām mājām
(1) Ja dzīvojamā mājā esošie dzīvokļi privatizēti saskaņā ar likumu "
Par kooperatīvo dzīvokļu privatizāciju
" un
likumu "
Par lauksaimniecības uzņēmumu un zvejnieku kolhozu privatizāciju
", privatizācijas komisija nosaka katra
dzīvokļa īpašnieka kopīpašuma domājamo daļu un nodod privatizācijai vai nomā uz 99 gadiem zemes gabalu, uz kura
dzīvojamā māja uzcelta.
(2) Ja dzīvoklis ir nopirkts saskaņā ar Latvijas PSR Ministru padomes un Latvijas Republikāniskās arodbiedrību
padomes 1989.gada 24.jūlija lēmumu nr.171 "Par valsts un sabiedriskā dzīvokļu fonda dzīvokļu un māju pārdošanu
pilsoņiem personiskajā īpašumā", privatizācijas komisija nosaka katra dzīvokļa īpašnieka kopīpašuma domājamo
daļu un nodod privatizācijai vai nomā uz 99 gadiem zemes gabalu, uz kura dzīvojamā māja uzcelta.
(3) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto dzīvokļu īpašniekiem valsts vai pašvaldības zemes gabalus, kas
atrodas valstspilsētās (izņemot Ogres valstspilsētu), kā arī privatizēto viendzīvokļa māju īpašniekiem lauku apvidos
esošos valsts vai pašvaldības zemes gabalus, uz kuriem atrodas šīs mājas, nodod privatizācijai par sertifikātiem vai
ekvivalentā summā 
euro
 pēc maksātāja izvēles.
(4) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto dzīvokļu īpašniekiem valsts vai pašvaldības zemes gabalus, kas
atrodas lauku apvidos, nodod īpašumā bez atlīdzības, slēdzot vienošanos par zemes nodošanu īpašumā bez
atlīdzības.
(5) Ja dzīvojamā māja, kurā esošie dzīvokļi privatizēti saskaņā ar likumu "
Par kooperatīvo dzīvokļu privatizāciju
"
un likumu "
Par lauksaimniecības uzņēmumu un zvejnieku kolhozu privatizāciju
" vai nopirkti šā panta otrajā daļā
noteiktajā kārtībā, ir uzcelta uz fiziskās vai juridiskās personas zemes, zemes gabala īpašniekam un privatizēto
dzīvokļu īpašniekiem ir pienākums noslēgt zemes nomas līgumu, ievērojot šā likuma 
50. 
un 
54.panta
 noteikumus.
(6) Privatizēto dzīvokļu īpašnieku kopīpašuma domājamo daļu un tā zemes gabala lielumu un vērtību, uz kura
uzcelta dzīvojamā māja, nosaka, zemes gabalu pirkt, iegūt īpašumā bez atlīdzības vai nomāt uz 99 gadiem piedāvā,
kā arī zemes gabala pirkuma līgumu vai vienošanos par zemes gabala nodošanu īpašumā bez atlīdzības slēdz,
ievērojot šā likuma noteikumus.
(7) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto dzīvokļu īpašniekiem jādibina mājas kopīgas pārvaldīšanas un
apsaimniekošanas sabiedrība vai jānoslēdz līgums par daudzdzīvokļu mājas kopīgu pārvaldīšanu un
apsaimniekošanu.
(8) Šā panta pirmajā daļā minēto dzīvokļu īpašnieki par dzīvojamās mājas ekspluatācijai nepieciešamā zemes
gabala noteikšanu, zemes gabala iemērīšanu un dzīvojamās mājas reģistrāciju zemesgrāmatā norēķinās 
euro
.
(9) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minētajos gadījumos, nosakot dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamo
zemes gabalu, piemēro šā likuma 
28.panta
 noteikumus.
(
28.11.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998.
, 
19.09.2013.
,
19.06.2014.
 un 
17.06.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2021.
)
76.pants. Dzīvokļa privatizācijas tiesību mantošana
(1) Dzīvokļa īrnieka privatizācijas tiesība ir atzīstama par citiem atdodamu tiesību saskaņā ar 
Civillikuma
382.pantu
.
(2) Dzīvokļa īrnieka privatizācijas tiesība atzīstama par atdodamu citiem no dienas, kad dzīvokļa īrnieks:
38
/
49
1) iesniedzis privatizācijas komisijai iesniegumu, ievērojot šā likuma 
73.
3
 panta
 pirmās daļas noteikumus, vai
2) iesniedzis privatizācijas komisijai pieteikumu, ievērojot šā likuma 
32.panta
 noteikumus.
(
11.06.1997
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.1997.
)
77.pants. Rīcība ar neprivatizētām dzīvojamām mājām, dzīvojamās mājās esošiem dzīvokļiem,
mākslinieku darbnīcām un neapdzīvojamām telpām
(Izslēgts ar 
18.05.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2006.
)
78.pants. Ar dzīvojamā mājā esošajiem dzīvokļiem, mākslinieku darbnīcām vai neapdzīvojamām telpām
funkcionāli nesaistīto neapdzīvojamo telpu privatizācija
Daudzdzīvokļu mājai funkcionāli piederīgā palīgēkā vai būvē esošu neapdzīvojamo telpu vai arī telpu kompleksu,
kas kā neapdzīvojamā telpa iezīmēta mājas inventarizācijas plānā un nav funkcionāli saistīta ar kādu no dzīvojamā
mājā esošajiem dzīvokļiem, mākslinieku darbnīcām vai neapdzīvojamām telpām, var privatizēt kā patstāvīgu
privatizācijas objektu — neapdzīvojamo telpu kopā ar attiecīgu kopīpašumā esošu dzīvojamās mājas domājamo daļu,
ievērojot šajā likumā noteikto neapdzīvojamo telpu privatizācijas kārtību.
(
05.07.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.08.2001.
)
79.pants. Paziņojums par privatizāciju kavējošiem iemesliem
Privatizācijas komisija vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija nosūta izīrēto dzīvokļu,
viendzīvokļa māju īrniekiem un viņu pilngadīgajiem ģimenes locekļiem, kā arī iznomāto mākslinieku darbnīcu
nomniekiem paziņojumu par to, ka tā nevar uzsākt attiecīgās dzīvojamās mājas privatizāciju, jo pastāv kāds no
šādiem privatizāciju kavējošiem iemesliem:
1) nav pabeigta kopīpašuma sadale un nav noteiktas valsts vai pašvaldības īpašuma tiesības uz atsevišķiem
dzīvokļiem, mākslinieku darbnīcām vai neapdzīvojamām telpām atbilstoši šā likuma 
9.panta
 noteikumiem;
2) nav pabeigta dzīvojamās mājas vai tās daļas izslēgšana no valsts vai pašvaldības kapitālsabiedrības
pamatkapitāla atbilstoši šā likuma 
74.panta
 noteikumiem;
3) jautājumā par dzīvojamās mājas īpašuma tiesībām uzsākta tiesvedība un attiecīgais tiesas nolēmums nav
stājies spēkā.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.02.2005.
, 
18.05.2006.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
 un
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
80.pants. Paziņojuma par privatizāciju kavējošiem iemesliem nosūtīšana
Šā likuma 
79.pantā
 minētais privatizācijas komisijas vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošās institūcijas
nosūtītais paziņojums uzskatāms par saņemtu no brīža, kad dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas īrnieks vai kāds no viņa
pilngadīgajiem ģimenes locekļiem vai mākslinieka darbnīcas nomnieks ar savu parakstu apliecinājis, ka šo
paziņojumu saņēmis.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
12.07.2019.
)
81.pants. Privatizācijas ierosinājuma iesniegšana
(1) Pēc tam, kad saņemts paziņojums par privatizāciju kavējošiem iemesliem, dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas
īrniekam, kā arī mākslinieka darbnīcas nomniekam ir tiesības līdz 2006.gada 31.augustam iesniegt privatizācijas
komisijai privatizācijas ierosinājumu.
(2) Privatizācijas ierosinājumā norāda:
1) privatizācijas objekta adresi un platību;
2) tās personas vārdu un uzvārdu, kura vēlas iegūt savā īpašumā dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai
39
/
49
viendzīvokļa māju;
3) privatizācijas objekta privatizāciju kavējošos iemeslus.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.02.2005.
 un 
15.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2006.
)
82.pants. Privatizācijas ierosinājuma reģistrācija
(1) Privatizācijas komisija vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija reģistrē privatizācijas
ierosinājumu Ministru kabineta noteiktajā kārtībā un mēneša laikā no privatizācijas ierosinājuma saņemšanas dienas
rakstveidā sniedz privatizācijas ierosinājuma iesniedzējam atbildi, kurā ietverta šāda informācija:
1) privatizācijas ierosinājuma reģistrācijas laiks;
2) informācija par privatizācijas ierosinājumu iesniegušās personas tiesībām un iespējām iegūt īpašumā
dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai viendzīvokļa māju;
3) sekas, kādas iestāsies, ja persona noteiktajā termiņā neizmantos tai rezervētās privatizācijas iespējas.
(2) Ja objekts, par kura privatizāciju ir iesniegts privatizācijas ierosinājums, nav nododams privatizācijai saskaņā
ar šo likumu, privatizācijas komisija nereģistrē privatizācijas ierosinājumu un divu nedēļu laikā rakstveidā sniedz
privatizācijas ierosinājuma iesniedzējam motivētu atbildi.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
12.07.2019.
)
83.pants. Privatizācijas pieteikuma iesniegšanas termiņi un kārtība
(1) Pēc tam, kad zuduši dzīvojamās mājas privatizāciju kavējošie iemesli, persona, kura privatizācijas
ierosinājumu iesniegusi līdz 2006.gada 31.augustam, vai persona, kura šā privatizācijas objekta privatizācijas tiesības
likumīgi ieguvusi pēc privatizācijas ierosinājuma iesniegšanas, attiecīgo dzīvokli, mākslinieka darbnīcu vai
viendzīvokļa māju privatizē šajā likumā noteiktajā kārtībā, iesniedzot privatizācijas pieteikumu ne vēlāk kā:
1) līdz 2007.gada 28.februārim, ja pašvaldības dome (padome) vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā
institūcija pieņēmusi lēmumu par dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu līdz 2006.gada 31.augustam;
2) sešu mēnešu laikā pēc tam, kad pašvaldības dome vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā
institūcija pieņēmusi lēmumu par dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu, ja tas pieņemts pēc 2006.gada
31.augusta.
(2) Ja privatizācijas pieteikums netiek iesniegts šā panta pirmajā daļā paredzētajos termiņos vai ir kļuvis zināms,
ka objekts nav nododams privatizācijai šajā likumā noteiktajā kārtībā, reģistrētais privatizācijas ierosinājums tiek
dzēsts un par to paziņo šā ierosinājuma iesniedzējam.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.02.2005.
, 
15.12.2005.
, 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
 un
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
84.pants. Valsts vai pašvaldības īpašumā esoša zemes gabala privatizācija pēc privatizācijas ierobežojumu
atcelšanas
(1) Ja viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu mājas privatizācija šā likuma 
8.
1
 pantā
 noteiktajā kārtībā ir uzsākta līdz
2014.gada 30.septembrim un šī māja pilnībā vai daļēji atrodas uz valsts vai pašvaldības īpašumā esošas zemes,
attiecībā uz kuru vairs nepastāv privatizācijas ierobežojumi, kas bija spēkā viendzīvokļa vai daudzdzīvokļu mājas
privatizācijas uzsākšanas brīdī, ar pašvaldības domes vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošās institūcijas
lēmumu privatizācijai nododams valsts vai pašvaldības īpašumā esošais zemes gabals (turpmāk šajā pantā —
zemes gabals), ievērojot šādu kārtību:
1) zemes gabalu, uz kura pilnībā vai daļēji atrodas privatizācijai nodotā dzīvojamā māja, nodod īpašumā bez
atlīdzības;
2) privatizācijas komisija vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija pieņem lēmumu slēgt ar
privatizētā dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas īpašnieku vienošanos par zemes 
40
/
49
gabala nodošanu īpašumā bez atlīdzības atbilstoši privatizētā objekta kopīpašuma domājamai daļai;
3) privatizācijas komisija vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija nosūta katram privatizētā
objekta īpašniekam uzaicinājumu privatizēt zemes gabalu;
4) uzaicinājumā privatizācijas komisija vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija norāda
privatizējamā zemes gabala platību, izdevumus, kas minēti šā panta 6.punktā, kā arī termiņu, līdz kuram
noslēdzama vienošanās par zemes gabala nodošanu īpašumā bez atlīdzības;
5) privatizācijas komisija vai valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija vienošanos par zemes
gabala nodošanu īpašumā bez atlīdzības slēdz šajā likumā noteiktajā kārtībā ar katru privatizētā objekta
īpašnieku;
6) izdevumus par zemes gabala noteikšanu, zemes gabala iemērīšanu un tā reģistrāciju zemesgrāmatā sedz
dzīvokļa, mākslinieka darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas īpašnieks proporcionāli privatizētā objekta
kopīpašuma domājamai daļai.
(2) Ja šā panta pirmās daļas 5.punktā minēto vienošanos nenoslēdz uzaicinājumā norādītajā termiņā, privatizētā
objekta īpašnieks līdz attiecīgas vienošanās noslēgšanai maksā nomas maksu par valsts vai pašvaldības īpašumā
esošā uzaicinājumā norādītā privatizējamā zemes gabala domājamām daļām šā likuma 
53.panta
 piektajā daļā
noteiktajā kārtībā un apmērā.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2008.
, 
12.06.2009.
, 
21.02.2013.
, 
19.06.2014.
 un
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
85.pants. Dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšana
(1) Dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu var ierosināt:
1) privatizētā objekta īpašnieks (dzīvokļa īpašnieks), kuram dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamais
zemes gabals nodots nomā uz 99 gadiem;
2) privatizētā objekta īpašnieks (dzīvokļa īpašnieks), ja dzīvojamai mājai noteiktais funkcionāli nepieciešamais
zemes gabals pilnībā vai daļēji pieder citai fiziskajai vai juridiskajai personai;
3) dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala īpašnieks, kas nav privatizētā objekta īpašnieks.
(2) Ja ir saņemts kaut viens ierosinājums 
par dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala
pārskatīšanu
, pašvaldība vienlaikus izvērtē arī citu dzīvojamām mājām funkcionāli nepieciešamo zemes gabalu
pārskatīšanas nepieciešamību attiecīgā kvartāla robežās.
(3) Pašvaldība ar saistošajiem noteikumiem nosaka kārtību:
1) kādā tiek ierosināta dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšana;
2) kādā tā informē zemes īpašniekus un privatizēto objektu īpašniekus (dzīvokļu īpašniekus), noskaidro viņu
viedokļus un pieņem šā panta ceturtajā daļā minēto lēmumu attiecībā uz funkcionāli nepieciešamo zemes
gabalu pārskatīšanas uzsākšanu;
3) kādā tā izvērtē iesaistīto personu viedokļus, pārskata dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes
gabala platību un robežas, ņemot vērā arī situāciju attiecīgajā kvartālā, un pieņem šā panta sestajā daļā
minēto lēmumu attiecībā uz dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu.
(4) Pašvaldība lēmumu attiecībā uz dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanas
uzsākšanu pieņem ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no dienas, kad saņemts iesniegums par pārskatīšanas
ierosināšanu. Lēmumu attiecībā uz dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanas
uzsākšanu var pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(5) Dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšana pabeidzama ne vēlāk kā divu gadu un
sešu mēnešu laikā no dienas, kad lēmums par dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala
pārskatīšanas uzsākšanu kļuvis neapstrīdams. Lēmumu attiecībā uz dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā
zemes gabala pārskatīšanu var pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
41
/
49
(6) Dzīvokļu īpašnieki ir tiesīgi ierosināt šā panta pirmās daļas 1. vai 2.punktā noteiktajā gadījumā dzīvojamai
mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu, izteikt apsvērumus dzīvojamai mājai funkcionāli
nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanas procesā, kā arī pārsūdzēt pašvaldības lēmumu attiecībā uz dzīvojamai
mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanas uzsākšanu vai pārskatīšanu, ja to nolēmusi dzīvokļu
īpašnieku kopība 
Dzīvokļa īpašuma likumā
 noteiktajā kārtībā.
(7) Dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanas ierosināšana un uzsākšana šajā
pantā noteiktajos gadījumos un kārtībā neaptur privatizētā objekta īpašnieka pienākumu maksāt zemes nomas
maksu, ievērojot šā likuma noteikumus.
(8) Šā likuma 
75.panta
 pirmajā un otrajā daļā minētajos gadījumos, pārskatot dzīvojamai mājai funkcionāli
nepieciešamo zemes gabalu, piemēro šā panta un šā likuma 
86.panta
 noteikumus.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2015.
 Sk. pārejas
noteikumu 52.punktu)
86.pants. Kārtība, kādā nosakāmi un sedzami izdevumi par dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā
zemes gabala pārskatīšanu
(1) Izdevumus 
par dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu
 sedz:
1) privatizētā objekta īpašnieks (dzīvokļa īpašnieks) — par tā lietošanā esošā dzīvojamai mājai funkcionāli
nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu proporcionāli privatizētajā objektā ietilpstošajai kopīpašuma
domājamai daļai;
2) zemes gabala īpašnieks, kurš ierosinājis dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala
pārskatīšanu.
(2) Izdevumus 
par dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu
 privatizētā objekta
īpašnieks vai zemes gabala īpašnieks ir tiesīgs segt triju gadu laikā no maksājuma uzdevuma saņemšanas dienas,
izdarot periodiskus maksājumus.
(3) Pašvaldība ir tiesīga prasīt maksu 
par dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu
,
ievērojot šā panta ceturtās daļas noteikumus.
(4) Administratīvos izdevumus, kas nepieciešami, lai pieņemtu šā likuma 
85.panta
 ceturtajā daļā paredzēto
lēmumu attiecībā uz dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanas uzsākšanu, kā arī lai
noskaidrotu privatizēto objektu īpašnieku un zemes gabala īpašnieku viedokļus, sedz pašvaldība.
(5) Pašvaldība ar saistošajiem noteikumiem nosaka kārtību:
1) kādā tiek aprēķināta maksa 
par dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu
(izdevumi par organizatoriskajām un tehniskajām darbībām, kuras veicamas, lai pārskatītu dzīvojamai mājai
funkcionāli nepieciešamo zemes gabalu);
2) kādā tiek veikti maksājumi 
par dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala pārskatīšanu
.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2015.
 Sk. pārejas
noteikumu 52.punktu)
Pārejas noteikumi
1. Zemes reformas laikā pieļaujama dzīvokļa, neapdzīvojamās telpas, mākslinieka darbnīcas, kā arī viendzīvokļa
un daudzdzīvokļu mājas īpašuma tiesiskā reģistrēšana pirms zemes īpašuma tiesību nostiprināšanas zemesgrāmatā.
2. Ikvienu valsts vai pašvaldības dzīvojamo māju, kura līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai nodota
ekspluatācijā, var atsavināt, vienīgi to privatizējot šajā likumā noteiktajā kārtībā. Valsts dzīvojamās mājas un tajās
esošie dzīvokļi Ministru kabineta noteiktajā kārtībā tiek nodoti pašvaldībai pēc tam, kad ir segti visi izdevumi attiecībā
uz dzīvojamās mājas sagatavošanu privatizācijai, un tad privatizēti šajā likumā noteiktajā kārtībā. Pašvaldībām
jāpieņem privatizācijai to valsts uzņēmumu dzīvojamās mājas, kuri privatizēti saskaņā ar likumiem "
Par īpašuma
privatizāciju agroservisa uzņēmumos
", "
Par piena pārstrādes uzņēmumu privatizāciju
", "
Par gaļas pārstrādes
42
/
49
uzņēmumu privatizāciju
" un "
Par maizes ražošanas valsts uzņēmumu privatizāciju
". Ja valsts dzīvojamā māja un
zeme zem tās ir reģistrēta zemesgrāmatā uz valsts vārda, pašvaldībai nodod dzīvojamo māju kopā ar zemi. Ja
pašvaldības dzīvojamā māja nodota ekspluatācijā pēc šā likuma spēkā stāšanās dienas, tad tā nododama
privatizācijai tikai ar attiecīgās pašvaldības domes lēmumu. Ja valsts dzīvojamā māja nodota ekspluatācijā pēc šā
likuma spēkā stāšanās dienas, tad tā nododama privatizācijai tikai ar Ministru kabineta lēmumu.
(
11.06.1997
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
02.06.1998.
)
2.
1
 Šā likuma 
7.panta
 sestajā daļā paredzētajā gadījumā rīcību ar attiecīgo valsts vai pašvaldības zemes gabalu
reglamentē 
Publiskas personas mantas atsavināšanas likums
.
(
18.05.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2013.
)
3. Ar šā likuma spēkā stāšanās dienu aizliegts atsavināt, ieķīlāt un apgrūtināt ar lietu tiesībām valsts un
pašvaldību dzīvojamās mājas vai to daļas, kā arī valsts un pašvaldību uzņēmējsabiedrību pamatkapitālā iekļautās
dzīvojamās mājas vai to daļas, ja tajās esošie dzīvokļi tiek izīrēti un neapdzīvojamās telpas tiek iznomātas, izņemot
šā likuma 
9.pantā
 un 
74.panta
 ceturtajā daļā paredzētos gadījumus.
(
16.12.1999
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.07.2001.
 un 
18.05.2006
. likumu, kas stājas spēkā
01.07.2006.
)
4. Ar šā likuma spēkā stāšanās dienu aizliegts pārdot valsts un pašvaldību dzīvokļu īres tiesības, izņemot likumā
"
Par kompensācijas izmaksu izceļotājiem, kuri atbrīvo dzīvokļus
" paredzētos gadījumus.
4.
1
 Līdz lēmuma par dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu vai lēmuma par dzīvojamās mājas
neprivatizēšanu un mājas saglabāšanu valsts vai pašvaldības īpašumā pieņemšanai aizliegts pārveidot par
mākslinieku darbnīcām vai neapdzīvojamām telpām dzīvojamā mājā esošos dzīvokļus vai dzīvojamās mājas
elementus (bēniņus, pagrabtelpas, kāpņu telpas u.c.), kas nepieder pie mājā esošā dzīvokļa, neapdzīvojamās telpas
vai mākslinieka darbnīcas.
(
24.02.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.03.2005.
)
5. Šā likuma 
15. 
un 
21. panta
 noteikumi neattiecas uz dzīvokļa īres tiesību pārdošanu, ja tās tiek pārdotas
saskaņā ar likumu "
Par kompensācijas izmaksu izceļotājiem, kuri atbrīvo dzīvokļus
".
6. Ikvienu neizīrētu pašvaldības dzīvokli vai viendzīvokļa māju vispirms piedāvā īrēt personām, kuras reģistrētas
pašvaldībā, lai saņemtu palīdzību dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas jautājumu risināšanā. Ja likumā "Par palīdzību
dzīvokļa jautājumu risināšanā" noteiktajā kārtībā neviena šajā punktā minētā persona nav pieteikusies īrēt neizīrēto
dzīvokli vai viendzīvokļa māju, to privatizē šajā likumā noteiktajā kārtībā. Ikvienu neizīrētu valsts dzīvokli vai
viendzīvokļa māju, kas privatizējams šajā likumā noteiktajā kārtībā, vispirms piedāvā nodot tās pašvaldības īpašumā,
kuras administratīvajā teritorijā atrodas neizīrētais dzīvoklis vai viendzīvokļa māja. Ja mēneša laikā attiecīgās
pašvaldības dome nav pieņēmusi lēmumu par neizīrētā valsts dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas pārņemšanu
pašvaldības īpašumā, neizīrēto dzīvokli vai viendzīvokļa māju privatizē likumā noteiktajā kārtībā. Ja attiecīgās
pašvaldības dome pieņēmusi lēmumu par neizīrētā valsts dzīvokļa vai viendzīvokļa mājas pārņemšanu pašvaldības
īpašumā, to nodod pašvaldībai Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(
24.02.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
7. Ministru kabinetam, saskaņojot ar Latvijas Pašvaldību savienību, līdz 1995.gada 31.jūlijam apstiprināt 
Centrālās
dzīvojamo māju privatizācijas komisijas nolikumu
 un tipveida nolikumu par pilsētu un pagastu dzīvojamo māju
privatizācijas komisijām, kā arī līdz 1995.gada 30. septembrim apstiprināt visus pārējos normatīvos aktus, kas
nepieciešami dzīvojamo māju privatizācijas uzsākšanai.
8. Ministru kabinetam līdz 1995. gada 31. jūlijam izveidot Centrālo dzīvojamo māju privatizācijas komisiju, bet
pilsētu un pagastu pašvaldībām līdz 1995.gada 30. septembrim izveidot pilsētu un pagastu dzīvojamo māju
privatizācijas komisijas.
9. Dzīvokļu, neapdzīvojamo telpu, mākslinieku darbnīcu, viendzīvokļa un daudzdzīvokļu māju piedāvāšana
privatizācijai uzsākama ar 1995.gada 1.novembri.
43
/
49
10. Rīgas pilsētas domei ir tiesības izveidot vairākas valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizācijas
komisijas.
11. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "
Par darījumu ierobežošanu ar valsts un pašvaldību
dzīvojamām mājām
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs,1995, 8. nr.).
12. Sakarā ar 1996.gada 22.augustā izdarītajiem grozījumiem šā likuma 
18.pantā
 un iznomāto neapdzīvojamo
telpu izsoļu atcelšanu neapdzīvojamo telpu izsoles, kuras tika izsludinātas līdz 1996.gada 15.augustam, var atcelt
attiecīgās pašvaldības dome.
(
22.08.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.09.1996.
)
13. Valsts vai pašvaldību uzņēmējsabiedrību pamatkapitālā iekļautās dzīvojamās mājas izslēdzamas no
uzņēmējsabiedrības pamatkapitāla un nododamas attiecīgo administratīvo teritoriju pašvaldībām vai valsts dzīvojamo
māju privatizāciju veicošajai institūcijai privatizācijai pēc tam, kad ir segti visi izdevumi par dzīvojamās mājas
sagatavošanu privatizācijai, ja Ministru kabinets nav noteicis citu kārtību, kādā finansējama dzīvojamās mājas
sagatavošana privatizācijai.
(
28.11.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.1997.
, 
07.05.1998.
, 
20.11.2003.
, 
21.02.2008.
,
12.06.2009.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
14. Ministru kabinetam līdz 1996.gada 31.decembrim noteikt kārtību, kādā fiziskajai personai (personām) bez
atlīdzības tiek nodots īpašumā neizīrēts pašvaldības dzīvoklis saskaņā ar šā likuma 
47.panta
 piekto daļu.
(
28.11.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.1997.
)
15. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē Ministru kabineta noteikumi nr.119 "
Grozījumi likumā "Par valsts un
pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju"
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1996, 10.nr.).
(
28.11.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.1997.
)
16. 
(Izslēgts ar 
21.02.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
27.03.2008.
)
17. Personai, privatizējot valsts vai pašvaldības dzīvokli vai viendzīvokļa māju, bez bāriņtiesas piekrišanas ir
atļauts izmantot savu nepilngadīgo bērnu privatizācijas vai īpašuma kompensācijas sertifikātus. Šajā gadījumā bērni
var prasīt īpašuma tiesību atzīšanu uz atbilstošu privatizētā dzīvokļa domājamo daļu vai attiecīgas naudas
kompensācijas izmaksu.
(
11.06.1997
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.1997.
)
18. 
(Izslēgts ar 
05.07.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2001.
)
19. Ja lēmums par dzīvojamās mājas privatizācijas uzsākšanu pieņemts līdz 1998.gada 1.jūnijam, šā likuma
50.panta
 sestajā daļā minētā daudzdzīvokļu mājas dzīvokļu īpašnieku kopsapulce, lai izveidotu dzīvokļu īpašnieku
sabiedrību vai 
Civillikumā
 noteiktajā kārtībā noslēgtu savstarpēju līgumu par daudzdzīvokļu mājas kopīpašumā
esošās daļas pārvaldīšanu un apsaimniekošanu, sasaucama ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no šīs dienas.
(
07.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.06.1998.
)
20. Kopīpašuma izbeigšanas kārtība daudzdzīvokļu dzīvojamās mājās, kas ir valsts vai pašvaldības un kādas
citas personas kopīpašumā, ir šāda:
1) valsts akciju sabiedrība "Valsts nekustamie īpašumi", valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā
institūcija, kā arī valsts un pašvaldību institūcijas, kuru valdījumā ir daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas, kas ir
valsts vai pašvaldības un kādas citas personas kopīpašumā, izstrādā un piedāvā kopīpašniekiem projektus
kopīpašuma sadalei dzīvokļa īpašumos vai reālās daļās. Izstrādātais kopīpašuma sadales projekts tiek
nosūtīts kopīpašniekiem izskatīšanai, un sludinājums par kopīpašuma sadales projektu tiek publicēts oficiālajā
izdevumā "Latvijas Vēstnesis";
2) ja kopīpašnieks piedāvātajam kopīpašuma sadales projektam piekrīt, divu mēnešu laikā pēc tam, kad ir
44
/
49
noslēgts līgums par kopīpašuma sadali dzīvokļa īpašumos vai reālās daļās, valsts vai pašvaldība tai
piederošos dzīvokļa īpašumus, mākslinieku darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas nodod privatizācijai;
3) ja kopīpašnieks piedāvātajam kopīpašuma sadales projektam nepiekrīt vai nav sniedzis atbildi divu mēnešu
laikā no dienas, kad sludinājums publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis", valsts akciju sabiedrība
"Valsts nekustamie īpašumi", valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošā institūcija vai cita valsts vai
pašvaldības institūcija, kura ir piedāvājusi kopīpašuma sadales projektu, pārdod valstij vai pašvaldībai
piederošo kopīpašuma domājamo daļu izsolē, pamatojoties uz Ministru kabineta rīkojumu vai attiecīgās
pašvaldības domes lēmumu, saskaņā ar 
Publiskas personas mantas atsavināšanas likumu
 un šo pārejas
noteikumu 20.punktu;
4) valsts akciju sabiedrība "Valsts nekustamie īpašumi" vai cita valsts vai pašvaldības institūcija, kas rīko
izsoli, publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" paziņojumu par izsoli un termiņu, līdz kuram personas,
kurām ir pirmpirkuma tiesības, var pieteikties uz attiecīgo izsoli, kā arī nosūta piedāvājumu realizēt
pirmpirkuma tiesības šādām personām:
a) kopīpašniekiem — uz pārdodamo domājamo daļu par sākotnējo izsoles cenu, veicot maksājumu pilnā
apmērā 
euro
,
b) dzīvokļu īrnieku grupai (grupām), kuras dalībnieku īrēto telpu kopējā platība ir ne mazāka kā valstij vai
pašvaldībai piederošā mājas platība atbilstoši domājamās daļas apmēram, ja šī dzīvokļu īrnieku grupa
(grupas) ir vienojusies (vienojušās) par valsts vai pašvaldības īpašumā esošās domājamās daļas pirkumu
un ir noslēgusi (noslēgušas) pilnvarojuma līgumu, kurā dzīvokļu īrnieku grupas vārdā pilnvaro noteiktu
personu realizēt attiecīgās īrnieku grupas pirmpirkuma tiesības. Ja īrēto telpu kopējā platība ir mazāka
nekā valstij vai pašvaldībai piederošā mājas platība atbilstoši domājamās daļas apmēram, tad īrnieku
grupas dalībnieku īrētajai platībai jābūt ne mazākai par 50 procentiem no kopējās šajā mājā izīrētās
platības. Dzīvokļu īrnieku grupa ir tiesīga realizēt pirmpirkuma tiesības uz pārdodamo valsts vai
pašvaldības īpašumā esošo domājamo daļu, kas atbilst dzīvokļu īrnieku grupas īrēto telpu kopējai platībai,
par sākotnējo izsoles cenu, veicot maksājumu pilnā apmērā privatizācijas sertifikātos, bet uz domājamo
daļu, kas pārsniedz dzīvokļu īrnieku grupas īrēto telpu kopējo platību, — veicot maksājumu pilnā apmērā
euro
;
5) ja izsoles paziņojumā noteiktais pieteikšanās termiņš ir nokavēts, personas, kurām ir pirmpirkuma tiesības,
zaudē izpirkuma tiesības uz pārdodamo domājamo daļu;
6) ja uz izsoli ir pieteikušies viens vai vairāki kopīpašnieki un viena vai vairākas dzīvokļu īrnieku grupas vai
viens vai vairāki kopīpašnieki vai dzīvokļu īrnieku grupas, kas izveidotas atbilstoši šā punkta 4.apakšpunktā
paredzētajiem noteikumiem, tiek rīkota izsole starp personām, kurām ir pirmpirkuma tiesības. Katrs
kopīpašnieks un katra dzīvokļu īrnieku grupa ir patstāvīgs izsoles dalībnieks;
7) starpība starp nosolīto un sākotnējo izsoles cenu ir apmaksājama 
euro
.
(
16.12.1999
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.10.2000.
, 
05.07.2001.
, 
18.05.2006.
, 
21.02.2013.
,
19.09.2013.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
21. Valsts dzīvojamās mājas, kā arī dzīvojamās mājās valsts īpašumā esošie dzīvokļi, mākslinieku darbnīcas un
neapdzīvojamās telpas, par kuru privatizēšanu nav noslēgti pirkuma līgumi un kuras nav nodotas īpašumā līdz
dzīvojamās mājas privatizācijai (turpmāk — dzīvojamās mājas neprivatizētā daļa), Ministru kabineta noteiktajā kārtībā
tiek nodotas to pašvaldību īpašumā, kuru administratīvajā teritorijā attiecīgās mājas atrodas. Kopā ar dzīvojamās
mājas neprivatizēto daļu pašvaldībai var tikt nodots arī šā likuma 
50.
 panta septītajā daļā minētais pienākums
pārvaldīt un apsaimniekot dzīvojamo māju līdz tās pārvaldīšanas tiesību nodošanai dzīvokļu īpašnieku sabiedrībai vai
ar dzīvokļu īpašnieku savstarpēju līgumu pilnvarotai personai, ja par to ir panākta vienošanās ar attiecīgo pašvaldību.
(
17.06.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2021.
)
22. 
(Izslēgts ar 
27.06.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2002.
)
23. 
(Izslēgts ar 
27.06.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2002.
)
24. Centrālo dzīvojamo māju privatizācijas komisiju likvidē ar Ministru kabineta rīkojumu. Ministru kabinets nosaka
arī kārtību, kādā likvidējama Centrālā dzīvojamo māju privatizācijas komisija, un dienu, no kuras tā uzskatāma par
likvidētu. Centrālās dzīvojamo māju privatizācijas komisijas saistības Ministru kabineta noteiktajā kārtībā pārņem
45
/
49
Būvniecības, enerģētikas un mājokļu valsts aģentūra.
(
20.11.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
27.03.2008.
)
24.
1
 Šā likuma 
59.pantā
 noteikto funkciju pildīšanu Būvniecības, enerģētikas un mājokļu valsts aģentūra uzsāk no
2004.gada 1.janvāra.
(
20.11.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
27.03.2008.
)
25. 
(Izslēgts ar 
26.10.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2000.
)
26. Pašvaldības dome lēmumu par attiecīgās pašvaldības dzīvojamo māju privatizācijas komisijas darbības
izbeigšanu var pieņemt, ja privatizācijai šajā likumā noteiktajā kārtībā piedāvātas visas attiecīgās pašvaldības
administratīvajā teritorijā esošās privatizācijai nododamās pašvaldības dzīvojamās mājas.
(
27.06.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2002.
)
27. 
(Zaudējis spēku 01.07.2004. Skat. Pārejas noteikumus.)
28. Centrālā dzīvojamo māju privatizācijas komisija saņem dotāciju no valsts budžeta vispārējiem ieņēmumiem
dzīvojamo māju uzturēšanai to privatizācijas procesa laikā līdz šo māju nodošanai Būvniecības, enerģētikas un
mājokļu valsts aģentūrai saskaņā ar valsts budžeta likumu 2004.gadam.
(
30.10.2003
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
27.03.2008.
)
29. Privatizācijas komisija vai Būvniecības, enerģētikas un mājokļu valsts aģentūra nosūta šā likuma 
79.pantā
paredzēto paziņojumu laikā līdz 2004.gada 1.decembrim.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
27.03.2008.
)
30. No 2006.gada 1.septembra valsts vai pašvaldības dzīvojamās mājas, to domājamās daļas, ja dzīvojamā māja
ir valsts vai pašvaldības un kādas citas personas kopīpašumā, kā arī dzīvojamās mājās esoši dzīvokļi, mākslinieku
darbnīcas un neapdzīvojamās telpas tiek atsavinātas saskaņā ar 
Publiskas personas mantas atsavināšanas likumu
,
izņemot šā likuma pārejas noteikumu 30.
1
 punktā paredzētos gadījumus.
(
18.05.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2013.
)
30.
1
 Pēc 2006.gada 1.septembra šajā likumā noteiktajā kārtībā privatizē:
1) dzīvojamās mājas un tajās esošos dzīvokļus, neapdzīvojamās telpas un mākslinieku darbnīcas, kuru
privatizācija Būvniecības, enerģētikas un mājokļu valsts aģentūrai vai pašvaldības domei bija jāuzsāk saskaņā
ar šā likuma nosacījumiem;
2) dzīvojamo māju domājamās daļas, ja māja ir valsts vai pašvaldības un kādas citas personas kopīpašumā,
kas izveidojies laikā līdz 2006.gada 31.augustam;
3) likumā noteiktajā kārtībā par bezīpašnieka mantu atzītās dzīvojamās mājas, to domājamās daļas un
dzīvokļu īpašumus, kuri tiek izīrēti vai kuros dzīvojošās personas tur iemitinātas tiesiski;
4) privatizācijas objektus šā likuma 
83.pantā
 paredzētajos gadījumos;
5) dzīvojamās mājas un tajās esošos dzīvokļus, neapdzīvojamās telpas un mākslinieku darbnīcas, ja Ministru
kabinets vai pašvaldības dome ir atcēlusi lēmumu par dzīvojamās mājas neprivatizēšanu un saglabāšanu
valsts vai attiecīgās pašvaldības īpašumā saskaņā ar šā likuma 
74.panta
 4.
1
 vai 5.
1
 daļu.
(
21.02.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2010.
)
30.
2
 
(Izslēgts ar 
01.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
27.06.2017.
)
46
/
49
31. Šo pārejas noteikumu 27.punkts ir spēkā līdz 2004.gada 30.jūnijam.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.05.2004.
)
32. Šā likuma 
84.panta
 noteikumi stājas spēkā 2004.gada 1.jūlijā.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.05.2004.
)
33. Valsts vai pašvaldības īpašumā esoša zemes gabala privatizācija, kas uzsākta līdz 2004.gada 1.jūlijam
saskaņā ar šo pārejas noteikumu 27.punkta noteikumiem, tiek pabeigta atbilstoši minētajiem noteikumiem.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.05.2004.
)
34. 
(Izslēgts ar 
28.01.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
03.03.2010.
)
35. Ministru kabinets līdz 2004.gada 1.septembrim apstiprina privatizācijas ierosinājumu reģistrācijas kārtību.
(
07.04.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.05.2004.
)
36. Ja mākslinieka darbnīca ir izbūvēta un nodota ekspluatācijā saskaņā ar normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā
apstiprinātu būvprojektu līdz likuma "Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju" spēkā stāšanās dienai, tā
privatizējama, piemērojot likumā noteikto dzīvokļa privatizācijas kārtību.
(
24.02.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.03.2005.
)
37. Ministru kabinets pēc Ekonomikas ministrijas ierosinājuma var atjaunot dzīvojamās mājas statusu valstij
piederošām ēkām, ja attiecīgās ēkas inventarizācijas lietā šā likuma spēkā stāšanās dienā tai bija fiksēts dzīvojamās
mājas statuss. Šādā mājā esošie izīrētie dzīvokļi un iznomātās mākslinieku darbnīcas nododamas privatizācijai, ja
attiecīgo dzīvojamo telpu īres līgumi vai mākslinieku darbnīcu nomas līgumi noslēgti laika posmā līdz 1995.gada
25.jūlijam. Pārējie šādā mājā esošie dzīvokļi, mākslinieku darbnīcas un neapdzīvojamās telpas netiek nodotas
privatizācijai, tās saglabājamas valsts īpašumā un ierakstāmas zemesgrāmatā uz valsts vārda.
(
24.02.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2007.
)
38. Pašvaldības dome var atjaunot dzīvojamās mājas statusu ēkām, kurās esošie (vai bijušie) dzīvokļi,
mākslinieku darbnīcas vai neapdzīvojamās telpas nodotas īpašumā līdz dzīvojamās mājas privatizācijai, ja minēto
objektu privatizācijas brīdī ēka bijusi dzīvojamā māja un līdz tās nodošanai privatizācijai mainīts ēkas lietošanas
veids, kā rezultātā ēka vairs nav dzīvojamā māja.
(
24.02.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.03.2005.
)
39. Ministru kabinets līdz 2005.gada 31.decembrim izstrādā kārtību, kādā izveido, uztur un attīsta situācijas
novērošanas, analīzes, prognozēšanas un kontroles informācijas sistēmu un datu bāzi mājokļu jomā (mājokļu
monitoringa sistēmu).
(
24.02.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.03.2005.
)
40. Privatizētā dzīvokļa un mākslinieka darbnīcas īpašniekam zemes gabala nomas maksa, kas noteikta
atbilstoši šā likuma 
54.panta
 otrajā daļā paredzētajai kārtībai, 2009. un 2010.gadā nedrīkst pārsniegt iepriekšējam
gadam aprēķināto zemes gabala nomas maksas apmēru vairāk kā par 25 procentiem.
(
22.10.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2009.
 Punkts atzīts par neatbilstošu 
Latvijas Republikas
Satversmes
 
105. pantam
 ar Satversmes tiesas 
27.01.2011.
 spriedumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
40.
1
 Ja privatizētā dzīvokļa vai mākslinieka darbnīcas īpašnieks un zemes īpašnieks līdz 2009.gada 1.novembrim
ir noslēguši zemes nomas līgumu un tajā paredzētā zemes nomas maksa ir augstāka, nekā piemērojot šā likuma
54.panta
 otrajā daļā un pārejas noteikumu 40.punktā minētos nosacījumus, tad privatizētā dzīvokļa un mākslinieka
darbnīcas īpašniekam ir pienākums maksāt līgumā noteikto zemes nomas maksu.
(
22.10.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2009.
)
41. Līdz 2009.gada 1.oktobrim pilsētu un pagastu dzīvojamo māju privatizācijas komisijas, izņemot republikas
pilsētu un Jēkabpils pilsētas un Valmieras pilsētas dzīvojamo māju privatizācijas komisijas, reorganizē, izveidojot 
47
/
49
pilsētu un Jēkabpils pilsētas un Valmieras pilsētas dzīvojamo māju privatizācijas komisijas, reorganizē, izveidojot
novadu dzīvojamo māju privatizācijas komisijas. Jēkabpils pilsētas un Valmieras pilsētas dzīvojamo māju
privatizācijas komisijas reorganizē, laikā no 2009.gada 1.jūlija līdz 1.oktobrim izveidojot attiecīgas republikas pilsētu
dzīvojamo māju privatizācijas komisijas.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.03.2009.
)
42. Grozījumi šajā likumā par vārdu “dome (padome)” aizstāšanu ar vārdu “dome”, vārda “pilsēta” aizstāšanu ar
vārdiem “republikas pilsēta” un vārda “pagasts” aizstāšanu ar vārdu “novads”, 
59.panta
 otrās daļas 7.punktā par vārdu
“ar pilsētas un novada domes, pagasta padomes vai rajona padomes pilnvarojumu” aizstāšanu ar vārdiem “ar
republikas pilsētas un novada domes pilnvarojumu”, 
60.panta
 otrajā daļā un 
68.panta
 pirmajā un otrajā daļā par vārdu
“pagasta padome” aizstāšanu ar vārdiem “novada dome”, kā arī pārejas noteikumu 17.punktā par vārdu “bāriņtiesas
(pagasttiesas)” aizstāšanu ar vārdu “bāriņtiesas” stājas spēkā 2009.gada 1.jūlijā.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.03.2009.
)
43. Valsts akciju sabiedrībai “Privatizācijas aģentūra”, pārņemot uzdevumus no Būvniecības, enerģētikas un
mājokļu valsts aģentūras, uzdevumu izpilde tiek dotēta no 2009.gada budžeta, kas piešķirts Būvniecības, enerģētikas
un mājokļu valsts aģentūrai atbilstoši šā likuma 
67.panta
 piektās daļas 4.punktam.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
44. Šā likuma 
54.panta
 otrajā daļā paredzētais privatizētā dzīvokļa un mākslinieka darbnīcas īpašniekam
noteiktais pienākums kompensēt zemes īpašniekam nekustamā īpašuma nodokļa par zemi maksājumu piemērojams
no 2010.gada 1.janvāra.
(
22.10.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2009.
)
45. 
(Izslēgts ar 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
46. Privatizētā objekta īpašnieks maksā šā likuma 
84.panta
 otrajā daļā minēto nomas maksu, sākot ar 2013.gada
1.aprīli.
(
21.02.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2013.
)
47. Līdz brīdim, kad Ministru kabineta noteikta institūcija uzsāk šā likuma 
45.panta
 trešajā daļā, 
73.
3
 panta
devītajā daļā un 
73.
4
 panta
 sestajā daļā minēto maksājumu pieņemšanu, šos uzdevumus veic valsts akciju
sabiedrība "Latvijas Attīstības finanšu institūcija 
Altum
".
(
16.01.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2014.
)
48. Ar 2014.gada 1.oktobri uzsākama šā likuma 
7.panta
 piektajā un sestajā daļā, kā arī 
7.
1
 pantā
 minētās valstij
vai pašvaldībai piederošās zemes sadale un nodošana privatizācijai šajā likumā noteiktajā kārtībā vai privatizētā
objekta īpašnieka īpašumā saskaņā ar šā likuma 
84.panta
 noteikumiem.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
49. Šā likuma 
7.
1
 pantā
 noteiktajā gadījumā valsts vai pašvaldības un fiziskās vai juridiskās personas
kopīpašumā esošu zemi sadala reālās daļās, piemērojot šādu kārtību:
1) valsts vai pašvaldības institūcija, kuras valdījumā ir valsts vai pašvaldības un fizisko vai juridisko personu
kopīpašumā esoša zeme, izstrādā un piedāvā kopīpašniekiem projektu kopīpašumā esošās zemes sadalei
reālās daļās. Izstrādātais kopīpašuma reālās sadales projekts tiek nosūtīts kopīpašniekiem izskatīšanai.
Sludinājums par kopīpašuma sadales projektu tiek publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis";
2) ja kopīpašnieks piedāvātajam kopīpašuma reālās sadales projektam piekrīt, sešu mēnešu laikā pēc tam,
kad noslēgts līgums par kopīpašumā esošas zemes sadali reālās daļās, valsts vai pašvaldība tai piederošo
zemes reālo daļu nodod privatizācijai;
3) ja kopīpašnieks piedāvātajam kopīpašumā esošas zemes sadales projektam nepiekrīt vai nav sniedzis
atbildi divu mēnešu laikā no dienas, kad sludinājums publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis", valsts
vai pašvaldības un fiziskās vai juridiskās personas kopīpašumā esošā zeme netiek sadalīta.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
) 
48
/
49
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 1995.gada 21.jūnijā.
Valsts prezidents G.Ulmanis
Rīgā 1995. gada 11. jūlijā
50. Grozījums šā likuma 
54.panta
 pirmajā daļā par zemes gabala nomu funkcionāli nepieciešamā zemes gabala
robežās nav attiecināms uz zemes nomas līgumiem, kas noslēgti līdz 2014.gada 31.decembrim, — zemi turpina
nomāt līgumā noteiktajā platībā. Ja nomājamo zemes platību ir noteikusi tiesa, privatizētā objekta īpašnieks arī pēc
šā likuma 
54.panta
 pirmās daļas noteikuma spēkā stāšanās turpina nomāt zemi tiesas noteiktajā platībā.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
51. Grozījums šā likuma 
54.panta
 otrajā daļā par pienākuma kompensēt zemes īpašniekam nekustamā īpašuma
nodokļa par zemi maksājumu atcelšanu stājas spēkā 2015.gada 1.janvārī.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
52. Grozījumi šā likuma 
28.pantā
 par privatizējamai dzīvojamai mājai funkcionāli nepieciešamā zemes gabala
noteikšanu, kā arī 
75.panta
 devītā daļa, 
85. 
un 
86.pants
 stājas spēkā 2015.gada 1.jūlijā.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
53. Ministru kabinets līdz 2015.gada 30.septembrim iesniedz Saeimai likumprojektu par dalītā īpašuma tiesisko
attiecību izbeigšanu starp privatizētā objekta īpašnieku un tā zemes gabala īpašnieku, uz kura atrodas privatizētais
objekts.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2014.
)
54. Lēmumu par to, kura institūcija turpmāk veiks valsts dzīvojamo māju privatizāciju, Ministru kabinets pieņem
ne vēlāk kā līdz 2019. gada 1. septembrim. Līdz brīdim, kad Ministru kabinets pieņem lēmumu par valsts dzīvojamo
māju privatizāciju veicošo institūciju, šajā likumā noteiktos valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošās institūcijas
uzdevumus pilda akciju sabiedrība "Publisko aktīvu pārvaldītājs Possessor (Privatizācijas aģentūra)".
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2019.
)
49
/
49