Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 70,
05.05.2005.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 10, 26.05.2005.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
14.04.2005.
Stājas spēkā: 
19.05.2005.
Attēlotā redakcija:
 01.09.2022. - ...
Grozījumi:
21.06.2007. likums / LV, 107, 05.07.2007.; Ziņotājs, 15, 09.08.2007. / Stājas spēkā 20.07.2007.
12.12.2008. likums / LV, 200, 23.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 01.01.2009.
16.06.2009. likums / LV, 98, 27.06.2009.; Ziņotājs, 14, 23.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
04.03.2010. likums / LV, 47, 24.03.2010. / Stājas spēkā 07.04.2010.
22.04.2010. likums / LV, 68, 29.04.2010. / Stājas spēkā 30.04.2010.
29.04.2010. likums / LV, 74, 12.05.2010. / Stājas spēkā 13.05.2010.
16.12.2010. likums / LV, 205, 29.12.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
14.03.2013. likums / LV, 61, 27.03.2013. / Stājas spēkā 10.04.2013.
08.12.2016. likums / LV, 249, 21.12.2016. / Stājas spēkā 22.12.2016.
05.10.2017. likums / LV, 203, 12.10.2017. / Stājas spēkā 01.11.2017.
21.06.2018. likums / LV, 128, 28.06.2018. / Stājas spēkā 12.07.2018.
13.06.2019. likums / LV, 120, 14.06.2019. / Stājas spēkā 01.07.2019.
17.10.2019. likums / LV, 214, 22.10.2019. / Stājas spēkā 23.10.2019.
14.11.2019. likums / LV, 240, 28.11.2019. / Stājas spēkā 01.07.2020.
14.07.2022. likums / LV, 144, 28.07.2022. / Stājas spēkā 29.07.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Zinātniskās darbības likums
1.pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
inovācija
 — jaunu zinātniskās, tehniskās, sociālās, kultūras vai citas jomas ideju, izstrādņu un tehnoloģiju
īstenošana produktā vai pakalpojumā;
2) 
pētniecība
 — mērķtiecīga darbība ar zinātnes metodēm iegūto faktu, teoriju un dabas likumu izmantošanai
jaunu produktu, procesu un metožu radīšanā vai pilnveidošanā;
2
1
) 
tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni saimnieciskā izmantošana (komercializācija)
 — mantisko
tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni atsavināšana vai izmantošana pret atlīdzību;
3) 
zinātne
 — intelektuālās darbības sfēra, kurā ar teorētiskām vai eksperimentālām metodēm tiek iegūtas un
apkopotas zināšanas par dabā un sabiedrībā pastāvošajām likumsakarībām;
4) 
zinātniskā darbība
 — radoša darbība, kas ietver zinātni, pētniecību un inovācijas;
5) 
zinātnes tehniskais personāls
 — personas, kurām ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un pieredze
vienā vai vairākās jomās un kuras zinātnieku vadībā piedalās zinātniskajā darbībā, veicot tehniskos
uzdevumus. Zinātnes tehniskajā personālā ietilpst inženieri, tehniķi, laboranti, tehnologi, operatori;
6) 
zinātni apkalpojošais personāls
 — personas, kuras veic zinātniskajai darbībai nepieciešamās
palīgfunkcijas (plānošanas, ekonomisko, finanšu, zinātniski tehniskās informācijas struktūrvienību darbinieki,
1
/
27
speciālo un zinātniski tehnisko bibliotēku darbinieki, patentu dienesta speciālisti, arhivāri u.tml.);
7) 
zinātniskās institūcijas
 — zinātniskie institūti, augstskolas, komercsabiedrības, kā arī citas institūcijas,
kuru statūtos, nolikumā vai satversmē ir paredzēta zinātniskā darbība, piedalīšanās zinātniskās kvalifikācijas
iegūšanas un pilnveidošanas procesā un kuras ir reģistrētas zinātnisko institūciju reģistrā. Zinātniskajā
institūcijā jābūt vismaz piecām personām ar zinātnes doktora grādu institūcijas darbībai atbilstošajā pētījumu
virzienā;
8) 
Latvijas Zinātnes padomes eksperts
 — zinātnieks, kurš ir sasniedzis noteiktus zinātniskās darbības
rezultātus zinātnes nozarē atbilstoši izvirzītajiem eksperta kvalifikācijas kritērijiem un kuram Latvijas Zinātnes
padome piešķīrusi eksperta tiesības zinātnes nozarē.
(2) Likumā lietotie termini atbilst 
Augu šķirņu aizsardzības likumā
 un 
Patentu likumā
 lietotajiem terminiem un to
skaidrojumam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.03.2013.
, 
13.06.2019.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
2.pants. Likuma mērķis
(1) Šā likuma mērķis ir nostiprināt valsts rūpes par zinātni kā īpaši svarīgu sabiedrības attīstības faktoru.
(2) Likums nosaka zinātnes un augstākās izglītības vienotību, zinātnieku tiesības, atbildību, neatkarību un
akadēmisko brīvību, profesionālās un sociālās garantijas, valsts institūciju kompetenci un saistības zinātniskās
darbības nodrošināšanā.
3.pants. Tiesības veikt zinātnisko darbību
Tiesības veikt zinātnisko darbību ir jebkurai personai neatkarīgi no rases, tautības, dzimuma, valodas, vecuma,
politiskās un reliģiskās pārliecības, sociālās izcelsmes, mantiskā, ģimenes vai dienesta stāvokļa un citiem
apstākļiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
4.pants. Zinātniskie darbinieki
Zinātniskie darbinieki ir:
1) zinātnieki;
1
1
) vadošais pētnieks, pētnieks un zinātniskais asistents;
2) zinātnes tehniskais personāls;
3) zinātni apkalpojošais personāls.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
5.pants. Zinātnieka statuss
(1) Zinātnieks ir fiziskā persona, kura veic zinātnisko darbību un kura šajā likumā noteiktajā kārtībā ieguvusi
zinātnisko kvalifikāciju.
(2) Zinātnieka statusu nosaka viņa zinātniskā kvalifikācija, personiskie sasniegumi zinātnē un ekspertu vērtējums.
(3) Zinātnieka statuss nav atkarīgs no viņa zinātniskās specializācijas, kā arī no zinātniskās darbības motīviem
vai darba devēja statusa.
(4) Jaunais zinātnieks ir fiziskā persona, kura veic zinātnisko darbību un kura šajā likumā noteiktajā kārtībā pirmo
zinātnisko kvalifikāciju ieguvusi pēdējo 10 gadu laikā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.03.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
2
/
27
6.pants. Zinātnieka pienākumi
Zinātnieka vispārīgie pienākumi ir šādi:
1) veicot zinātnisko darbību, nodrošināt zinātnisko pētījumu objektivitāti;
2) informēt sabiedrību par savu zinātnisko pētījumu rezultātiem, kā arī savas kompetences ietvaros sniegt
konsultācijas un eksperta atzinumus;
3) popularizēt zinātnes sasniegumus un atziņas, sniegt atzinumus par moderno tehnoloģiju un organizatorisko
paņēmienu izmantošanas iespējām Latvijas tautas labklājības un valsts saimnieciskās konkurētspējas
attīstībai;
4) pilnveidot savu zinātnisko kvalifikāciju un piedalīties jaunu zinātnieku sagatavošanā;
5) pārtraukt zinātniskos pētījumus, ja tie, pēc zinātnieka atzinuma, var radīt draudus cilvēcei, sabiedrībai vai
dabai, un informēt par to sabiedrību;
6) piedalīties tādu zinātnisko pētījumu uzdevumu formulēšanā, kuru mērķis ir attīstīt Latvijas saimniecisko
konkurētspēju un nacionālo identitāti;
7) piedalīties izglītības sistēmas zinātniskās attīstības un pilnveidošanas procesā.
7.pants. Zinātnieka atbildība
(1) Zinātnieks atbild par savu zinātnisko pētījumu rezultātu objektivitāti un par saviem secinājumiem, kas izdarīti,
pamatojoties uz šiem rezultātiem.
(2) Zinātnieks atbild par savas kompetences pārsniegšanu, ja tās rezultātā sabiedrībai tiek sniegtas
rekomendācijas, kas neizriet no konkrētiem zinātnisko pētījumu rezultātiem.
(3) Zinātnieks atbild par to, lai viņam zinātniskās darbības veikšanai nodotie materiāli, finanšu līdzekļi un
informācija tiktu izmantota vienīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai.
(4) Zinātnieks neatbild par zinātnisko pētījumu rezultātu tālākas izmantošanas sekām, izņemot gadījumu, kad viņš
pats šos pētījumu rezultātus izmantojis vai sagatavojis izmantošanai vai arī kad starp zinātnieku un viņa pētījumu
rezultātu izmantotāju pastāv vienošanās par zinātnieka atbildību.
8.pants. Zinātnieka tiesības
(1) Zinātniekam ir tiesības:
1) brīvi izvēlēties zinātnisko pētījumu virzienu un metodes atbilstoši savām zinātniskajām interesēm,
kompetencei un humānisma principiem;
2) ar individuālu vai kolektīvu zinātnisko pētījumu projektu piedalīties jebkuros atklātos zinātniskās darbības
konkursos Latvijā un ārvalstīs;
3) neatkarīgi no darba tiesiskajām attiecībām saņemt valsts un citu personu piešķirto finansējumu likumā
noteiktajā kārtībā. Attiecībā uz šādi iegūtiem līdzekļiem zinātniekam ir tiesības būt kredīta rīkotājam;
4) piedalīties atklātos konkursos, lai iegūtu līdzekļus savas kvalifikācijas pilnveidošanai, kā arī zinātniskās
darbības norisēs un izpausmēs Latvijā un ārvalstīs;
5) bez cenzūras iesniegt savas zinātniskās darbības rezultātus publicēšanai paša izraudzītos izdevumos.
(2) Zinātniskajās institūcijās nodarbinātajiem zinātniekiem ik gadu pienākas apmaksāts ikgadējais astoņu
kalendāra nedēļu atvaļinājums, neskaitot svētku dienas, bet ik pēc sešiem gadiem var tikt piešķirts apmaksāts 26
kalendāra nedēļu akadēmiskais atvaļinājums, neskaitot svētku dienas, zinātnisku pētījumu veikšanai vai kvalifikācijas
3
/
27
pilnveidošanai ārpus savas darbavietas.
(3) Zinātniekam ir ekskluzīvas tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radies viņa zinātniskās darbības rezultātā, ja
līgumā nav noteikts citādi.
(4) Ja zinātnieks strādājis uz līguma pamata, viņa tiesības uz zinātniskās darbības rezultātā radīto īpašumu
nosaka līgums. Zinātnieka mantiskās tiesības uz izgudrojumu, kas radīts valsts finansētas zinātniskās darbības
rezultātā, reglamentē šā likuma 
39.
1
, 
39.
2
, 
39.
3
, 
39.
4
, 
39.
5
 un 
39.
6
 panta
 noteikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
 un 
14.03.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
9.pants. Atklātums informācijā par zinātniskajiem pētījumiem
(1) Informācija par zinātniskajiem pētījumiem, kas finansēti no valsts vai pašvaldības budžeta, ir atklāta.
(2) Par zinātnisko pētījumu, kas finansēti no valsts budžeta vai atvasinātu publisku personu budžeta, veikšanu
atbildīgā institūcija, kas pētījumu pasūtījusi, nodrošina pētījumu rezultātu vispārēju pieejamību.
(3) Likumā noteiktajos gadījumos pieejamību informācijai, kas attiecas uz zinātniskajiem pētījumiem, var
ierobežot.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
10.pants. Zinātniskā kvalifikācija
(1) Zinātnisko kvalifikāciju apliecina zinātnes doktora grāds, kuru piešķir Zinātnes doktora grāda piešķiršanas
padome (Promocijas padome). Ārvalstīs iegūta zinātnes doktora grāda pielīdzināšana notiek saskaņā ar Latvijai
saistošiem starp
tautiskajiem līgumiem.
(2) Persona iegūst zinātnieka statusu, kad attiecībā uz šo personu stājas spēkā lēmums par zinātnes doktora
grāda piešķiršanu vai ārvalstīs iegūtās kvalifikācijas pielīdzināšanu.
(2
1
) Latvijas zinātnes doktora grāda nosaukums ir zinātnes doktora grāds (
philosophiae doctor
) un tā oficiālais
saīsinājums — zinātnes doktors (
Ph. D.
). Zinātnes doktora diplomā norāda zinātnes doktora grāda oficiālo
saīsinājumu, attiecīgu zinātnes nozares grupu un promocijas darba nosaukumu.
(3) Zinātnes doktora grādu piešķir uz mūžu, un zinātniekam ir tiesības to minēt oficiālā sarakstē.
(4) Habilitētajiem doktoriem ir attiecīgās zinātnes nozares doktora tiesības.
(5) 
(Zaudējusi spēku ar 
01.01.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 16.punktu)
(6) Nav atļauts zinātnes doktora grādam pielīdzināt Padomju Sociālistisko Republiku Savienībā iegūto zinātnes
doktora grādu, kas iegūts, pamatojoties uz darbu marksismā-ļeņinismā, zinātniskajā komunismā, Padomju
Savienības Komunistiskās (boļševiku) partijas vēsturē, zinātniskajā ateismā, padomju tiesībās, padomju ideoloģisko
organizāciju apoloģētikā, kā arī darbu, kurā slavināta totalitāra ideoloģija vai kurā noniecināts vai noliegts Latvijas
Republikas valstiskums.
(7) 
(Izslēgta ar 
14.07.2022
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
04.03.2010.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
11.pants. Zinātnes doktora grāda piešķiršanas kārtība
(1) Zinātnes doktora grādu personai piešķir pēc sekmīgas promocijas darba aizstāvēšanas Promocijas padomē.
Zinātnes doktora grāda piešķiršanas (promocijas) kārtību nosaka Ministru kabinets.
(2) Ar promocijas darbu zinātnes doktora grāda pretendents apliecina, ka viņš ir patstāvīgi veicis oriģinālu
zinātnisku pētījumu, prot patstāvīgi plānot pētījumu, ir apguvis pētījumu veikšanas metodoloģiju un darbam
specialitātē nepieciešamās metodes, spēj patstāvīgi analizēt iegūtos rezultātus un izdarīt tiem atbilstošus
secinājumus. Promocijas darbu ir tiesības aizstāvēt zinātnes doktora grāda pretendentam, kas ir persona, kura
sekmīgi apguvusi akreditētas doktora studiju programmas akadēmisko daļu un sagatavojusi promocijas darbu
4
/
27
aizstāvēšanai vai kuras akadēmiskā darbība, kas veikta ārpus šīs programmas, tiek tai pielīdzināta, ievērojot šajā
programmā paredzēto kārtību un atbilstoši Ministru kabineta noteiktajiem kritērijiem, un kura ir sekmīgi nokārtojusi
eksāmenus izraudzītajā zinātnes nozarē.
(3) Zinātnes doktora grāda piešķiršanas (promocijas) tiesības augstskolai deleģē Ministru kabinets pēc Latvijas
Zinātnes padomes atzinuma. Augstskola var iesniegt Latvijas Zinātnes padomei pieteikumu deleģēt tai tiesības
piešķirt zinātnes doktora grādu, ja tajā tiek īstenota akreditēta attiecīgā doktorantūras studiju programma un šīs
programmas īstenošanā iesaistīti ne mazāk par trim Latvijas Zinātnes padomes ekspertiem.
(4) Zinātnes doktora grāda piešķiršanu pārrauga Ministru kabineta izveidota Valsts zinātniskās kvalifikācijas
komisija. Šī komisija darbojas Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(5) Promocijas darbu var iesniegt valsts valodā vai kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, pievienojot
izvērsta promocijas darba kopsavilkuma tulkojumu valsts valodā. Publiskā aizstāvēšana var notikt valsts valodā vai
kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām — pēc vienošanās ar autoru un ar attiecīgās Zinātnes doktora grādu
piešķiršanas padomes akceptu. Promocijas darbu iesniegšana un publiska aizstāvēšana zinātnes doktora grāda
valodniecības un literatūrzinātnes nozarē ieguvei var notikt arī citā svešvalodā, ja darbs veltīts tieši attiecīgās
valodas izpētei.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.03.2010.
, 
29.04.2010.
, 
13.06.2019.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā
29.07.2022.
)
12.pants. Goda doktora grāda piešķiršana
(1) Universitātes un Latvijas Zinātņu akadēmija par īpašiem nopelniem zinātnē var piešķirt Goda doktora (Doctor
honoris causa, Dr.h.c.) grādu. Piešķiršanas procedūru un kārtību nosaka šo iestāžu koleģiālo pārvaldes institūciju
apstiprināts nolikums.
(2) Goda doktora grāds nerada personai zinātnieka tiesības vai tiesības, kādas ir personai ar zinātnes doktora
grādu.
(
14.07.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
12.
1
 pants. Valsts emeritētā zinātnieka statusa piešķiršana
(1) Izciliem, starptautiski atzītiem zinātniekiem pēc likumā noteiktā pensijas vecuma sasniegšanas var piešķirt
valsts emeritētā zinātnieka statusu.
(2) Lēmumu par valsts emeritētā zinātnieka statusa piešķiršanu pieņem Latvijas Zinātņu akadēmija, noskaidrojot
Valsts emeritēto zinātnieku padomes viedokli. Valsts emeritēto zinātnieku padomes sastāvu apstiprina izglītības un
zinātnes ministrs uz četriem gadiem.
(3) Valsts emeritētajam zinātniekam piešķir mūža grantu — pabalstu, ko maksā papildus vecuma pensijai. To
izmaksā Latvijas Zinātņu akadēmija no Izglītības un zinātnes ministrijas budžetā zinātniskajai darbībai paredzētajiem
finanšu līdzekļiem.
(4) Ministru kabinets nosaka valsts emeritētā zinātnieka statusa pretendentu izvirzīšanas kārtību, atlases kritērijus
un kārtību, kādā piešķir valsts emeritētā zinātnieka statusu un mūža grantu, piešķiramā mūža granta apmēru, kā arī
Valsts emeritēto zinātnieku padomes izveidošanas kārtību un darbības pamatnoteikumus.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2010.
 Sk. pārejas
noteikumu 15.punktu)
13.pants. Zinātniskās darbības nodrošināšana
(1) 
(Izslēgta ar 
21.06.2007
. likumu.)
(2) Ministru kabinets:
1) nosaka valsts zinātnes un tehnoloģiju attīstības, kā arī inovācijas politiku;
2) 
(izslēgts ar 
13.06.2019
. likumu)
;
5
/
27
3) apstiprina valsts pētījumu programmas;
3
1
) nosaka Latvijas zinātnes nozaru grupas, zinātnes nozares un apakšnozares;
4) veic citas šajā likumā noteiktās darbības.
(3) Izglītības un zinātnes ministrija:
1) izstrādā valsts zinātnes un tehnoloģijas attīstības politiku;
2) sagatavo pieprasījumu ikgadējo valsts budžeta līdzekļu piešķiršanai zinātniskās darbības nodrošināšanai
atbilstoši valsts zinātnes un tehnoloģijas attīstības politikai;
3) var slēgt deleģēšanas un līdzdarbības līgumus par starptautiskās sadarbības projektu un programmu
ieviešanu, Latvijas zinātnes atpazīstamības nodrošināšanu un sabiedrības izpratnes veidošanu par zinātnes
nozīmi ilgtspējīgā valsts attīstībā;
4) koordinē starptautiskās sadarbības programmas pētniecības un tehnoloģiju jomās un Ministru kabineta
noteiktajā kārtībā nodrošina atbalstu dalībai šajās programmās;
4
1
) uztur un aktualizē Nacionālo zinātniskās darbības informācijas sistēmu;
5) veic citas likumā noteiktās darbības.
(4) Ekonomikas ministrija:
1) izstrādā inovācijas politiku;
2) var slēgt deleģēšanas un līdzdarbības līgumus par starptautisku tehnoloģiju pārneses projektu ieviešanu un
īstenošanu, inovācijas labās prakses piemēru popularizēšanas un inovatīvi aktīvas sabiedrības veidošanas
pasākumu īstenošanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 21.06.2007., 14.03.2013.,  
08.12.2016.
, 
21.06.2018.
, 
13.06.2019.
 un 
14.07.2022
.
likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
14. pants. Latvijas Zinātnes padome
(1) Latvijas Zinātnes padome ir izglītības un zinātnes ministra pārraudzībā esoša tiešās pārvaldes iestāde, kas
darbojas saskaņā ar šo likumu, citiem normatīvajiem aktiem un 
Latvijas Zinātnes padomes nolikumu
.
(2) Latvijas Zinātnes padome īsteno valsts zinātnes un tehnoloģiju attīstības politiku, pildot šādas funkcijas:
1) stratēģiska zinātnes politikas ieviešana un zinātnes stratēģiskā komunikācija;
2) zinātnisko pētījumu programmu plānošana un īstenošana;
3) zinātniskās ekspertīzes nodrošināšana publiskā un privātā sektora vajadzībām;
4) starptautiskās zinātniskās sadarbības veicināšana un koordinēšana.
(3) Latvijas Zinātnes padomes direktoru, kas ir starptautiski atzīts zinātnieks ar pieredzi zinātniskās institūcijas vai
tās struktūrvienības, vai Latvijas Zinātnes padomei līdzvērtīgas organizācijas vadītāja amatā, uz pieciem gadiem
amatā ieceļ un no amata atbrīvo izglītības un zinātnes ministrs. Viena un tā pati persona par Latvijas Zinātnes
padomes direktoru var būt ne ilgāk kā divus termiņus pēc kārtas.
(4) Latvijas Zinātnes padomes pieņemtos lēmumus var pārsūdzēt tiesā likumā noteiktajā kārtībā.
(
14.11.2019
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
15.pants. Latvijas Zinātnes padomes sastāvs
6
/
27
(Izslēgts ar 
14.11.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
16.pants. Latvijas Zinātnes padomes kompetence
Latvijas Zinātnes padomes kompetencē ietilpst:
1) priekšlikumu sagatavošana valsts zinātnes un tehnoloģijas attīstības politikas izstrādei;
2) priekšlikumu izstrāde zinātnes finansēšanai nepieciešamā valsts budžeta projekta sagatavošanai;
3) zinātniskajai darbībai piešķirto valsts budžeta līdzekļu sadale Ministru kabineta noteiktajā kārtībā, kā arī
atzinumu sniegšana par piešķirto valsts budžeta līdzekļu izlietojuma zinātnisko lietderību;
4) konkursa kārtībā pieteikto no valsts budžeta finansēto zinātnisko pētījumu projektu un programmu
izvērtēšana triju mēnešu laikā (ekspertīze) un šā procesa atklātuma nodrošināšana;
5) no valsts budžeta finansēto zinātnisko pētījumu rezultātu zinātniska izvērtēšana un apkopošana, rezultātu
pieejamības nodrošināšana;
6) starptautiskās zinātniskās sadarbības organizēšana un veicināšana;
7) atzinumu sniegšana par licencēšanai iesniegto doktora studiju programmu vai par doktora studiju
programmu, kas iekļauta akreditācijai iesniegtajā studiju virzienā;
8) Latvijas Zinātnes padomes eksperta tiesību piešķiršana, kā arī Latvijas Zinātnes padomes ekspertu komisiju
(turpmāk — ekspertu komisija) izveidošana un to kompetences noteikšana;
8
1
) augstskolu doktorantūras studiju programmu īstenošanā iesaistīto Latvijas Zinātnes padomes ekspertu
apstiprināšana atbilstoši šā likuma 
11.
 panta trešajā daļā noteiktajam;
9) ar tās darbību saistītās informācijas sagatavošana un publicēšana;
10) zinātniskās pētniecības ētikas kritēriju un diskusiju principu izstrādāšana sadarbībā ar Latvijas Zinātņu
akadēmiju;
11) ziņu ievade, apstrāde un aktualizēšana Latvijas Zinātnes padomes ekspertu datubāzē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2009.
, 
04.03.2010.
, 
13.06.2019.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā
29.07.2022.
)
17.pants. Latvijas Zinātnes padomes tiesības
(1) Latvijas Zinātnes padome ir tiesīga:
1) pieprasīt un saņemt zinātnisko pētījumu projektu un programmu pilnvērtīgas ekspertīzes nodrošināšanai
nepieciešamo informāciju;
2) pieprasīt neatkarīgu ekspertīzi zinātnisko pētījumu projektiem un programmām, kā arī promocijas darbiem,
ja tiek saņemtas negatīvas atsauksmes; normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā ierosināt atbildīgajās institūcijās
jautājumu par finansējuma pārtraukšanu, zinātnes doktora grāda anulēšanu, zinātnisko institūciju reorganizāciju
vai izslēgšanu no zinātnisko institūciju reģistra;
3) pieprasīt un saņemt publisku informāciju, kura attiecas uz zinātnisko darbību Latvijas Republikā;
4) algot darbiniekus savas darbības nodrošināšanai kārtējam gadam piešķirto valsts budžeta līdzekļu ietvaros;
5) pieaicināt ekspertus un veidot darba grupas šajā likumā noteikto Latvijas Zinātnes padomes funkciju izpildei.
(2) Latvijas Zinātnes padome nav tiesīga ierobežot zinātniskajos pētījumos iesais
tīto zinātnieku tiesības, kas
noteiktas šā likuma 
8.pantā
.
7
/
27
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2009.
, 
14.11.2019.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
18. pants. Latvijas Zinātnes padomes eksperti un ekspertu komisijas
(1) Ekspertu komisiju pienākumi ir šādi:
1) dot atzinumus un veikt zinātnisko ekspertīzi pēc Latvijas Zinātnes padomes pieprasījuma;
2) sagatavot pārskatus par stāvokli zinātnes nozarēs Latvijā.
(2) Ekspertu komisijas ievēlē zinātnes nozarē Latvijas Republikā nodarbināti zinātnieki. Ekspertu komisiju pilnvaru
laiks ir trīs gadi.
(3) Par ekspertu komisijas locekļiem ievēlē Latvijas Zinātnes padomes ekspertus, kuri savā darbībā ievēro
zinātniskās pētniecības ētikas kritērijus un diskusiju principus. Latvijas Zinātnes padomes eksperts vienlaikus var būt
tikai vienas ekspertu komisijas loceklis.
(4) Ievēlētie ekspertu komisiju locekļi paraksta Latvijas Zinātņu akadēmijas izstrādāto Saistību un atbildības
deklarāciju.
(5) Ekspertu komisijas locekļu kvalifikācijas kritērijus, to izvērtēšanas kārtību, kā arī ekspertu komisiju
izveidošanas un darbības kārtību nosaka Ministru kabinets.
(6) Latvijas Zinātnes padomes apstiprinātos ekspertus reģistrē Latvijas Zinātnes padomes ekspertu datubāzē, kurā
par ekspertu ietver šādas ziņas:
1) vārdu, uzvārdu;
2) personas kodu;
3) zinātnes doktora grādu;
4) zinātnes nozari;
5) ekspertīzes jomu.
(7) Latvijas Zinātnes padomes eksperta tiesības piešķir uz trim gadiem. Zinātniekam var būt piešķirtas Latvijas
Zinātnes padomes eksperta tiesības vairākās zinātnes nozarēs.
(8) Latvijas Zinātnes padomes eksperta kvalifikācijas kritērijus zinātnes nozarē, to izvērtēšanas un Latvijas
Zinātnes padomes eksperta tiesību piešķiršanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
18.
1
 pants. Studiju un zinātnes administrācija
(Izslēgts ar 
14.11.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
19.pants. Zinātniskā darbība augstskolās
(1) Augstskolu pienākums ir veikt zinātnisko darbību un izdot zinātnisko rakstu krājumus vai žurnālus.
(2) Zinātniskā darbība augstskolās tiek veikta saskaņā ar šo likumu, 
Augstskolu likumu
 un attiecīgās augstskolas
satversmi.
(3) Augstskola publicē pārskatu par savu zinātnisko darbību atsevišķa izdevuma formā un internetā ne vēlāk kā
sešus mēnešus pēc pārskata gada beigām.
20.pants. Latvijas Zinātņu akadēmija
8
/
27
Latvijas Zinātņu akadēmija sastāv no vēlētiem Latvijas Zinātņu akadēmijas locekļiem un valsts pārvaldes sistēmā
ir atvasināta publisko tiesību persona ar autonomu kompetenci, kuras tiesības un pienākumi noteikti tās Hartā, šajā
likumā un citos likumos, kā arī tās statūtos un kuru daļēji finansē no valsts budžeta. Latvijas Zinātņu akadēmijas
Hartu apstiprina Saeima, un tajā ir norādīti Latvijas Zinātņu akadēmijas darbības mērķi, pamatvirzieni, tiesiskie un
ekonomiskie pamati, pārvaldes sistēma, tiesības un pienākumi.
21.pants. Zinātniskais institūts
(1) Zinātniskais institūts veic zinātnisko darbību, kā arī ar zinātniskās kvalifikācijas iegūšanu un pilnveidošanu
saistītas darbības tā dibinātāja vai izveidotāja noteiktajā zinātnisko pētījumu nozarē. Zinātniskais institūts
akadēmisko mērķu sasniegšanā ir brīvs no dibinātāja vai izveidotāja ietekmes.
(2) Zinātniskais institūts var būt:
1) publiska aģentūra;
2) atvasināta publiska persona;
3) valsts augstskolas struktūrvienība;
4) privāto tiesību juridiskā persona vai tās struktūrvienība.
(3) Valsts zinātnisko institūtu var izveidot kā valsts aģentūru vai atvasinātu publisku personu. Valsts zinātniskais
institūts atrodas izglītības un zinātnes ministra vai attiecīgās nozares ministra pārraudzībā.
(4) Valsts zinātnisko institūtu izveidošanai, reorganizēšanai un likvidēšanai ir nepieciešams Latvijas Zinātnes
padomes atzinums.
(5) Valsts dibinātas universitātes zinātnisko institūtu var izveidot kā atvasinātu publisku personu. Valsts dibinātas
universitātes izveidots zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — atrodas attiecīgās universitātes
pārraudzībā.
(6) Valsts zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu:
1) reorganizē, ja lēmumu par reorganizāciju pieņēmušas iesaistīto institūciju lēmējinstitūcijas un apstiprinājis
Ministru kabinets:
a) apvienojot to ar citu valsts zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu, bet uz reorganizējamo
institūtu bāzes izveidojot jaunu valsts zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu,
b) nododot to valsts augstskolai — atvasinātai publiskai personai, bet uz reorganizējamā institūta bāzes
izveidojot valsts augstskolas struktūrvienību, valsts augstskolas publisku aģentūru vai valsts dibinātas
universitātes zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu;
2) likvidē, pievienojot to citam valsts zinātniskajam institūtam — atvasinātai publiskai personai, valsts
augstskolai — atvasinātai publiskai personai vai valsts dibinātas universitātes zinātniskajam institūtam —
atvasinātai publiskai personai, ja lēmumu par pievienošanu pieņēmušas iesaistīto institūciju lēmējinstitūcijas
un apstiprinājis Ministru kabinets.
(7) Lēmumu par valsts zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — reorganizāciju vai likvidāciju
pieņem attiecīgā valsts zinātniskā institūta zinātniskā padome.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.03.2013.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
22.12.2016.
)
21.
1
 pants. Zinātniskais institūts — publiska aģentūra
(1) Zinātnisko institūtu — publisku aģentūru — izveido ar attiecīgās publiskās personas lēmējinstitūcijas lēmumu.
(2) Zinātniskā institūta — publiskas aģentūras — darbību nosaka šis likums, 
Publisko aģentūru likums
 un citi
normatīvie akti. 
9
/
27
normatīvie akti.
(3) Zinātniskais institūts — publiska aģentūra — normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā un atbilstoši savam
nolikumam rīkojas ar tā rīcībā nodoto mantu un finanšu līdzekļiem, izsludina konkursus, slēdz līgumus, nosaka
maksu par sniegtajiem pakalpojumiem pētniecības un kvalifikācijas pilnveidošanas jomā.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
21.
2
 pants. Zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona
(1) Zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu — izveido ar Ministru kabineta lēmumu.
(2) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — lēmējinstitūcija ir zinātniskā institūta zinātniskā
padome.
(3) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — zinātniskā padome papildus citos normatīvajos aktos
noteiktajai kompetencei apstiprina zinātniskā institūta nolikumu un budžetu, kā arī var izveidot, reorganizēt un likvidēt
iestādes un dibināt, reorganizēt un likvidēt kapitālsabiedrības, lemt par dalību biedrībās, nodibinājumos un
kapitālsabiedrībās.
(4) Zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — nav tiesīgs veidot citu zinātnisko institūtu.
(5) Valsts zinātnisko institūtu — valsts aģentūru — ar Ministru kabineta lēmumu var pārveidot par valsts
zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu. Pārveidojot tiek izvērtēti šādi zinātniskā institūta darbības aspekti:
1) piesaistītā privātā sektora finansējuma apjoms;
2) līdzšinējā zinātniskā institūta sadarbībā ar komersantiem gūtie rezultāti un tautsaimniecības ekspertu
atzinumi par tiem.
(6) Valsts zinātniskie institūti "Elektronikas un datorzinātņu institūts", "Fizikālās enerģētikas institūts", "Latvijas
Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs", "Latvijas Organiskās sintēzes institūts", "Latvijas Valsts koksnes ķīmijas
institūts" un "Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava", kā arī Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides
zinātniskais institūts "BIOR" ir valsts zinātniskie institūti — atvasinātas publiskas personas.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.03.2013.
, 
08.12.2016.
 un 
05.10.2017
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.11.2017.
)
21.
3
 pants. Zinātniskais institūts — augstskolas struktūrvienība
Zinātnisko institūtu var izveidot kā augstskolas struktūrvienību, ievērojot 
Augstskolu likuma
, šā likuma un citu
normatīvo aktu noteikumus.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
21.
4
 pants. Zinātniskais institūts — privāto tiesību juridiskā persona
(1) Zinātniskais institūts — privāto tiesību juridiskā persona — tiek izveidots vai nodibināts un darbojas saskaņā ar
šo likumu, Komerclikumu, Biedrību un nodibinājumu likumu, kā arī citiem normatīvajiem aktiem.
(2) Zinātnisko institūtu — privāto tiesību juridisko personu — var nodibināt arī kā valsts vai pašvaldības
kapitālsabiedrību.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
21.
5
 pants. Valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona
(1) Lēmumu par valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — dibināšanu
vai likvidēšanu pieņem valsts dibinātas universitātes senāts. Senāta pieņemto lēmumu apstiprina Ministru kabinets.
Valsts dibinātas universitātes senāts lēmumā nosaka to valsts dibinātas universitātes kustamo un nekustamo mantu,
kas nododama zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — īpašumā, valdījumā vai lietošanā. Valsts
dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — nolikumu pieņem zinātniskā institūta
10
/
27
lēmējinstitūcija, un pēc valsts dibinātas universitātes senāta ieteikuma to apstiprina Ministru kabinets.
(2) Valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — lēmējinstitūcija ir
zinātniskā institūta zinātniskā padome.
(3) Valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — zinātniskā padome
atbilstoši tās noteiktajai kompetencei var izveidot, reorganizēt un likvidēt iestādes un dibināt, reorganizēt un likvidēt
kapitālsabiedrības, lemt par dalību biedrībās, nodibinājumos un kapitālsabiedrībās.
(4) Valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — nav tiesīgs veidot citu
zinātnisko institūtu.
(5) Ministru kabineta lēmums, ar kuru tas apstiprina valsts dibinātas universitātes senāta lēmumu par valsts
dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — dibināšanu vai likvidēšanu, nav
administratīvs akts.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
21.
6
 pants. Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — manta
(1) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — mantu Latvijā un ārvalstīs saskaņā ar spēkā
esošajiem normatīvajiem aktiem veido:
1) naudas līdzekļi, cita kustama un nekustama manta, kas zinātniskajam institūtam dāvināta vai ziedota, ko
tas mantojis vai ieguvis par pašu līdzekļiem;
2) par valsts budžeta līdzekļiem iegādātā manta. Nekustamais īpašums ierakstāms zemesgrāmatā kā
zinātniskā institūta īpašums;
3) zinātniskā institūta intelektuālais īpašums;
4) nekustamais īpašums, ko tam bez atlīdzības nodevusi cita atvasināta publiska persona vai valsts.
(2) Zinātniskajam institūtam — atvasinātai publiskai personai — ir tiesības rīkoties ar savu mantu tā darbības
stratēģijā norādīto mērķu sasniegšanai, ievērojot spēkā esošos normatīvos aktus un institūta nolikumu.
(3) Rīcību ar šā panta pirmās daļas 4.punktā minēto īpašumu un tā turpmāko izmantošanu nosaka Publiskas
personas mantas atsavināšanas likums.
(4) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — manta tiek pārvaldīta nošķirti no tam valdījumā
nodotās valsts mantas.
(5) Valsts mantu var nodot zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — īpašumā, valdījumā vai
lietošanā ar Ministru kabineta lēmumu.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
22.pants. Zinātniskā institūta pārvalde
Zinātnisko institūtu pārvalda zinātniskā institūta zinātnieku koleģiāla institūcija — zinātniskā padome un tās
ievēlēts direktors.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
23.pants. Zinātniskā institūta zinātniskā padome
(1) Zinātniskā institūta zinātnisko padomi ievēlē zinātniskā institūta zinātnieku pilnsapulce uz laiku, kas
nepārsniedz piecus gadus.
(2) Zinātniskās padomes kompetencē ietilpst:
1) zinātniskā institūta zinātniskās darbības galveno virzienu noteikšana dibinātāja izraudzītajā zinātnisko 
11
/
27
pētījumu nozarē;
2) zinātniskā institūta direktora ievēlēšana un zinātniskās darbības vadības amatpersonu apstiprināšana;
3) personu ievēlēšana akadēmiskajos amatos;
4) jautājuma ierosināšana par vadošā pētnieka, pētnieka vai zinātniskā asistenta atcelšanu no amata pirms
pilnvaru beigām;
5) pārstāvju ievēlēšana budžeta, saimnieciskajā un administratīvajā komisijā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
24.pants. Zinātniskā institūta direktors
(1) Zinātniskā institūta direktors ir augstākā amatpersona, kas īsteno institūta vispārējo administratīvo vadību un
bez īpaša pilnvarojuma pārstāv institūtu.
(2) Uz zinātniskā institūta direktora amatu tiek izsludināts atklāts konkurss Nacionālajā zinātniskās darbības
informācijas sistēmā un Nodarbinātības valsts aģentūras vakanču portālā. Direktoru amatā ievēlē zinātniskā institūta
zinātniskā padome uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus, un ne vairāk kā divas reizes pēc kārtas.
(3) Valsts zinātniskā institūta — valsts aģentūras — zinātniskās padomes ievēlēto zinātniskā institūta direktoru
amatā apstiprina ministrs, kura pārraudzībā atrodas attiecīgā valsts aģentūra.
(4) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas aģentūras — zinātniskās padomes ievēlēto zinātniskā
institūta direktoru amatā apstiprina attiecīgās atvasinātās publiskās personas vadītājs — augstskolas rektors vai
pašvaldības izpilddirektors. Zinātniskā institūta — valsts augstskolas struktūrvienības — zinātniskās padomes
ievēlēto zinātniskā institūta direktoru amatā apstiprina valsts augstskolas rektors.
(5) Zinātniskā institūta — privāto tiesību juridiskās personas vai tās struktūrvienības — zinātniskās padomes
ievēlēto zinātniskā institūta direktoru amatā apstiprina attiecīgās privāto tiesību juridiskās personas izpildinstitūcija.
(6) Valsts zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — direktoru ievēlē zinātniskā padome.
(7) Konkursu uz direktora amatu zinātniskais institūts izsludina vismaz divus mēnešus pirms līdzšinējā direktora
pilnvaru beigām. Līdz jaunievēlētā direktora apstiprināšanai direktora pienākumus pilda līdzšinējais direktors.
(8) Pēc zinātniskā institūta — valsts aģentūras — izveidošanas ministrs, kura pārraudzībā atrodas attiecīgais
zinātniskais institūts, ieceļ direktora pienākumu izpildītāju uz laiku, kamēr amatā nav stājies zinātniskās padomes
ievēlētais direktors. Pārējos gadījumos direktora pienākumu izpildītāju ieceļ zinātniskā institūta izveidotājs.
(9) Direktors amata pienākumus sāk pildīt pēc ievēlēšanas, bet gadījumos, kad ievēlētais direktors apstiprināms
amatā, — pēc viņa apstiprināšanas amatā. Ja direktors netiek apstiprināts vai ievēlēts, valsts zinātniskais institūts
divu mēnešu laikā atkārtoti organizē direktora vēlēšanas. Līdz atkārtotajās vēlēšanās ievēlētā direktora
apstiprināšanai valsts zinātniskā institūta direktora pienākumu izpildītāju ieceļ ministrs, kura pārraudzībā atrodas
attiecīgais zinātniskais institūts, bet citos gadījumos — attiecīgā zinātniskā institūta izveidotājs.
(10) Šā panta trešajā, ceturtajā vai piektajā daļā minētā zinātniskā institūta direktoru, ievērojot normatīvo aktu
prasības, pēc savas vai zinātniskās padomes iniciatīvas no amata atbrīvo tā amatpersona, kas saskaņā ar šā panta
noteikumiem zinātniskā institūta direktoru apstiprina amatā. Šā panta sestajā daļā minētā zinātniskā institūta
direktoru, ievērojot normatīvo aktu prasības, no amata atbrīvo zinātniskā institūta zinātniskā padome.
(11) Izglītības un zinātnes ministrs vai attiecīgās nozares ministrs ir tiesīgs atcelt valsts zinātniskā institūta
direktora pieņemtos prettiesiskos lēmumus.
(12) Direktora kompetencē ietilpst:
1) zinātniskā institūta administratīvās, organizatoriskās un materiāltehniskās funkcionēšanas nodrošināšana;
2) zinātniskā institūta finanšu līdzekļu un tam īpašumā, valdījumā vai lietošanā nodotās valsts mantas daļas
pārvaldīšana un atbildība par to izmantošanu;
12
/
27
3) zinātniskā institūta zinātniskās padomes pieņemto lēmumu īstenošana;
4) zinātniskā institūta attīstības pro
grammu apstiprināšana.
(13) Direktors nav tiesīgs pieņemt lēmumus, kas ietver zinātnisko pētījumu izvērtējumu.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.03.2013.
, 
08.12.2016.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas
stājas spēkā 
29.07.2022.
 Grozījums panta otrajā daļā stājas spēkā 
01.09.2022.
 Sk. pārejas noteikumu 39. punktu)
25.pants. Zinātniskā padome komercsabiedrībā
Komercsabiedrībā, kura veic zinātnisko darbību, zinātniskā padome darbojas šā likuma 
23.panta
 otrās daļas 3., 4.
un 5.punktā noteiktās kompetences ietvaros.
26.pants. Akadēmiskie amati zinātniskajās institūcijās
(1) Zinātniskajās institūcijās ir šādi akadēmiskie amati:
1) vadošais pētnieks;
2) pētnieks;
3) zinātniskais asistents.
(2) Personas akadēmiskajos amatos ievēlē uz sešiem gadiem atklāta konkursa rezultātā zinātniskā institūta
nolikumā vai komercsabiedrības statūtos noteiktajā kārtībā. Konkursu izsludina, vismaz mēnesi iepriekš publicējot
paziņojumu Nacionālajā zinātniskās darbības informācijas sistēmā un Nodarbinātības valsts aģentūras vakanču
portālā.
(3) Vadošā pētnieka amatā var ievēlēt personas ar zinātnes doktora grādu. Pētnieka amatā var ievēlēt personas ar
zinātnes doktora vai maģistra grādu.
(4) Akadēmiskajā amatā ievēlētā persona slēdz darba līgumu ar zinātnisko institūciju.
(5) Uz akadēmiskajos amatos ievēlētajām personām neattiecas 
Darba likuma
 
45.panta
 pirmajā daļā noteiktais
darba līguma termiņa ierobežojums.
(6) Persona vadošā pētnieka, pētnieka un zinātniskā asistenta amatā var būt ievēlēta tikai vienā zinātniskajā
institūcijā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
08.12.2016.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
Grozījums panta otrajā daļā stājas spēkā 
01.09.2022.
 Sk. pārejas noteikumu 39. punktu
)
26.
1
 pants. Zinātnisko institūciju akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrs
(1) Personas, kuras ieņem vēlētus akadēmiskos amatus zinātniskajās institūcijās (vadošais pētnieks, pētnieks,
zinātniskais asistents), reģistrē zinātnisko institūciju akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrā (turpmāk —
akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrs).
(2) Akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrā ieraksta šādas ziņas:
1) personas vārdu un uzvārdu;
2) personas kodu;
3) tā akadēmiskā amata nosaukumu, kurā persona ir ievēlēta;
4) amata pienākumu pildīšanas sākuma un beigu datumu;
13
/
27
5) tās zinātniskās institūcijas nosaukumu, kurā šī persona ieņem akadēmisko amatu;
6) zinātnes doktora grādu un nozari;
7) personas dzimumu;
8) personas dzimšanas un miršanas datumu;
9) personas identifikatorus starptautiskajās zinātniskās darbības rezultātu datubāzēs.
(3) Ziņas akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrā ieraksta un aktualizē zinātniskās institūcijas vadītājs
vai viņa pilnvarota persona. Izmaiņas šā panta otrajā daļā minētajās ziņās zinātniskā institūcija aktualizē ne vēlāk kā
mēnesi pēc notikušajām izmaiņām.
(4) Ziņas par personām, kas ievēlētas vadošā pētnieka un pētnieka amatos augstskolā, ieraksta un aktualizē
akadēmiskā personāla reģistrā 
Augstskolu likumā
 noteiktajā kārtībā.
(5) Šā panta otrās daļas 1., 3., 4., 5., 6. un 9. punktā minētās ziņas ir publiski pieejamas Nacionālajā zinātniskās
darbības informācijas sistēmā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
27.pants. Zinātnisko institūciju reģistrs un šā reģistra atklātums
(1) Zinātnisko institūciju reģistrs (turpmāk — reģistrs) ir reģistrs, kurā ieraksta ziņas par zinātniskajām institūcijām
un glabā normatīvajos aktos noteiktos dokumentus par zinātniskajām institūcijām. Reģistru kārto Ministru kabineta
noteiktas institūcijas pilnvarota amatpersona, kura ir atbildīga par reģistra izveidošanu un uzturēšanu (turpmāk —
reģistra amatpersona).
(2) Ikvienam ir tiesības iepazīties ar reģistrā izdarītajiem ierakstiem un reģistram iesniegtajiem dokumentiem.
Ikvienam pēc attiecīga rakstveida pieprasījuma iesniegšanas ir tiesības bez maksas saņemt izziņu par reģistrā
izdarītajiem ierakstiem, kā arī reģistra lietā esoša dokumenta izrakstu, norakstu vai kopiju. Pēc saņēmēja
pieprasījuma izraksta, noraksta vai kopijas pareizība apliecināma ar reģistra amatpersonas parakstu un zīmogu,
norādot tās izsniegšanas datumu.
(3) Pēc saņēmēja pieprasījuma reģistra amatpersona izsniedz izziņu par to, ka attiecīgs ieraksts reģistrā nav
grozīts, vai arī par to, ka attiecīgs ieraksts reģistrā nav izdarīts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
28.pants. Reģistrā ierakstāmās ziņas
(1) Reģistrā par zinātnisko institūciju norāda šādas ziņas:
1) zinātniskās institūcijas nosaukums;
2) zinātniskās institūcijas juridiskā adrese;
3) zinātniskās institūcijas dibinātājs un vadītājs;
4) zinātniskās institūcijas juridiskais statuss;
5) datums, kad pieņemts lēmums par zinātniskās institūcijas dibināšanu;
6) zinātniskās institūcijas tālruņa numurs, elektroniskā pasta un tīmekļvietnes adrese;
7) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
8) ziņas par zinātniskās institūcijas telpu nodrošinājumu;
9) 
(izslēgts ar 
21.06.2007
. likumu)
;
14
/
27
10) 
(izslēgts ar 
21.06.2007
. likumu)
;
11) 
(izslēgts ar 
21.06.2007
. likumu)
;
12) citas ziņas, ja to tieši paredz likums.
(2) Zinātnisko institūciju reģistrā reģistrē zinātnisko institūtu (publisku aģentūru, atvasinātu publisku personu,
valsts augstskolas struktūrvienību, privāto tiesību juridisko personu vai tās struktūrvienību), ja tas atbilst visiem
šādiem kritērijiem:
1) zinātniskajā institūtā vēlētus akadēmiskos amatus ieņem vismaz piecas personas ar zinātnes doktora
grādu;
2) zinātniskā institūta darbības jomai atbilstošajā zinātnes nozarē vismaz 10 procentiem no institūta
zinātniskajiem darbiniekiem ir zinātnes doktora grāds;
3) zinātniskā institūta īpašumā, valdījumā vai lietošanā ir zinātniskā institūta darbības jomai atbilstošas telpas;
4) zinātniskā institūta zinātniskie darbinieki publicē zinātniskus rakstus vai patentē izgudrojumus, vai izstrādā
tehnoloģijas.
(3) Augstskola tiek reģistrēta zinātnisko institūciju reģistrā, ja tā atbilst šādiem kritērijiem:
1) augstskola ir akreditēta;
2) augstskolā vismaz pusi no vēlētajiem augstskolas akadēmiskā personāla amatiem ieņem personas ar
zinātnes doktora grādu, izņemot Latvijas Mākslas akadēmiju, Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju,
Latvijas Kultūras akadēmiju un Latvijas Nacionālo aizsardzības akadēmiju, kurās vismaz 20 procentus no
vēlētajiem augstskolas akadēmiskā personāla amatiem ieņem personas ar zinātnes doktora grādu;
3) augstskola īsteno vismaz vienu akreditētu doktora studiju programmu. Šis kritērijs nav attiecināms uz
augstskolu, kas atbilst lietišķo zinātņu augstskolas tipam vai lietišķo zinātņu universitātes tipam;
4) augstskola izdod zinātniskus rakstus un veic zinātnisko darbību (īsteno projektus, līgumpētījumus vai
patentē izgudrojumus, vai izstrādā tehnoloģijas) zinātnes nozaru grupās atbilstoši augstskolas dibinātāja
noteiktajai augstskolas stratēģiskajai specializācijai;
5) augstskola īsteno starptautisko sadarbību zinātnes nozarēs atbilstoši augstskolas dibinātāja noteiktajai tās
stratēģiskajai specializācijai.
(4) Lai zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētu komercsabiedrību, tai jāatbilst šādiem kritērijiem:
1) komercsabiedrība atbilstoši tās statūtiem veic zinātnisko darbību;
2) tajā darbojas zinātniskā padome;
3) komercsabiedrībā vēlētus akadēmiskos amatus ieņem vismaz piecas personas ar zinātnes doktora grādu;
4) komercsabiedrība sagatavo zinātnisku produkciju (tehnoloģijas, patenti vai publikācijas);
5) 
(izslēgts ar 
14.07.2022
. likumu)
.
(5) Lai zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētu biedrību vai nodibinājumu, tam jāatbilst šādiem kritērijiem:
1) biedrība vai nodibinājums atbilstoši statūtiem veic zinātnisko darbību — īsteno projektus vai līgumpētījumus
— vai tajā nodarbinātie zinātniskie darbinieki publicē zinātniskus rakstus vai patentē izgudrojumus, vai izstrādā
tehnoloģijas;
2) biedrība vai nodibinājums atbilstoši statūtiem piedalās zinātniskās kvalifikācijas iegūšanas un
pilnveidošanas procesā;
15
/
27
3) biedrībā vai nodibinājumā darbojas zinātniskā padome;
4) biedrībā vai nodibinājumā vēlētus akadēmiskos amatus ieņem vismaz piecas personas ar zinātnes doktora
grādu.
(5
1
) Ja zinātniskais institūts ir augstskolas struktūrvienība, zinātnisko institūciju reģistrā reģistrē vai nu
augstskolu, vai tās struktūrvienību — zinātnisko institūtu. Lēmumu par zinātnisko institūciju reģistrā reģistrējamo
zinātnisko institūciju pieņem augstskola.
(6) 
(Izslēgta ar 
08.12.2016
. likumu)
(7) 
(Izslēgta ar 
08.12.2016
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
14.03.2013.
, 
08.12.2016.
, 
21.06.2018.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas
stājas spēkā 
29.07.2022.
 Trešās daļas 
2. punkta
 nosacījums par Latvijas Mākslas akadēmiju, Jāzepa Vītola Latvijas
Mūzikas akadēmiju un Latvijas Kultūras akadēmiju, kurās vismaz 20 procentiem no vēlētā akadēmiskā personāla ir
zinātnes doktora grāds, piemērojams no 
01.01.2023.
 Trešās daļas 2. punkta nosacījums attiecībā uz Latvijas
Nacionālās aizsardzības akadēmiju piemērojams no 
01.01.2025.
 Sk. pārejas noteikumu 29. un 36. punktu)
29.pants. Reģistram iesniedzamie dokumenti un to glabāšana
(1) Zinātniskās institūcijas vadītājs iesniedz Izglītības un zinātnes ministrijai iesniegumu par zinātniskās
institūcijas reģistrēšanu. Reģistram iesniedzami arī dokumenti, kas pamato ierakstu izdarīšanu reģistrā vai to
grozījumus, kā arī citi likumā noteiktie dokumenti. Reģistram iesniedz attiecīgā dokumenta oriģinālu vai šā dokumenta
attiecīgi apliecinātu kopiju. Ārvalstīs izdotus publiskus dokumentus legalizē starptautiskajos līgumos noteiktajā
kārtībā, un tiem pievieno notariāli apliecinātu tulkojumu latviešu valodā. Reģistram iesniedzamie dokumenti, uz kuru
pamata izdarīti ieraksti reģistrā vai to grozījumi, ir derīgi, ja šie dokumenti izsniegti ne agrāk kā mēnesi pirms to
iesniegšanas reģistram. Noteikums par dokumentu derīguma termiņu neattiecas uz tiesas nolēmumiem un zinātnes
doktora grādu apliecinošiem dokumentiem.
(2) Latvijas Zinātnes padomei ir tiesības pārbaudīt reģistram sniegto ziņu un dokumentu atbilstību īstenībai.
Reģistram iesniegtie dokumenti glabājas attiecīgās zinātniskās institūcijas reģistrācijas lietā, ja uz to pamata izdarīts
ieraksts reģistrā.
(3) Ja reģistrā norādāmās ziņas, kas minētas šā likuma 
28.panta
 pirmās daļas 1., 2., 3., 4. un 5.punktā, mainās,
zinātniskās institūcijas vadītājam ir pienākums viena mēneša laikā iesniegt reģistram attiecīgu iesniegumu,
pievienojot attiecīgās ziņas pamatojošus dokumentus. Lēmums par zinātniskās institūcijas reorganizāciju vai
likvidāciju 10 dienu laikā paziņojams reģistram.
(4) Ziņas, kas minētas šā likuma 
28.panta
 pirmās daļas 6., 8. un 12. punktā, reģistrā ieraksta viena mēneša laikā
zinātniskās institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota persona. Institūcijas vadītājs atbild par reģistrā ierakstīto ziņu
precizitāti un atbilstību īstenībai, bet reģistra amatpersonai ir tiesības pārliecināties par ziņu atbilstību īstenībai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
16.06.2009.
, 
08.12.2016.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā
29.07.2022.
)
30.pants. Ieraksta izdarīšana reģistrā
(1) Ieraksts reģistrā tiek izdarīts uz iesnieguma, Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra (turpmāk — Uzņēmumu
reģistrs) lēmuma vai tiesas nolēmuma pamata, kā arī elektroniskā veidā šā likuma 
29.panta
 ceturtajā daļā minētajā
gadījumā. Lēmumu par ieraksta izdarīšanu reģistrā vai atteikumu izdarīt ierakstu reģistra amatpersona pieņem
mēneša laikā, bet par ieraksta izdarīšanas atlikšanu — septiņu dienu laikā no iesnieguma, Uzņēmumu reģistra
lēmuma vai tiesas nolēmuma saņemšanas dienas. Ieraksts reģistrā izdarāms tajā pašā dienā, kad pieņemts lēmums
par ieraksta izdarīšanu.
(2) Reģistra amatpersona pieņem lēmumu par atteikumu izdarīt ierakstu vai ieraksta izdarīšanas atlikšanu, ja
iesniegums vai tam pievienotie dokumenti neatbilst normatīvo aktu noteikumiem vai konstatēts, ka iesniedzējs
sniedzis nepatiesas ziņas. Lēmumam jābūt motivētam. Lēmumā par ieraksta izdarīšanas atlikšanu norādāms termiņš
trūkumu novēršanai.
(3) Ja mainījušās šā likuma 
28.panta
 pirmās daļas 1., 2., 3., 4. un 5.punktā minētās ziņas, reģistra amatpersona
izdod rakstveida lēmumu par grozījumu izdarīšanu reģistrā vai par ieraksta izdarīšanas atlikšanu, vai par atteikumu
izdarīt ierakstu, attiecīgi izdara grozījumus reģistrā un, ja nepieciešams, izdod jaunu reģistrācijas apliecību.
16
/
27
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
16.06.2009.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
Trešās daļas jaunā redakcija stājas spēkā 
01.03.2017.
 Sk. pārejas noteikumu 20. punktu)
31.pants. Reģistrācijas apliecība
Pēc tam, kad zinātniskā institūcija ierakstīta reģistrā, tai izsniedz reģistrācijas apliecību, ko paraksta un ar zīmogu
apliecina reģistra amatpersona. Reģistrācijas apliecībā norāda zinātniskās institūcijas:
1) nosaukumu un juridisko statusu;
2) reģistrācijas numuru;
3) reģistrācijas vietu;
4) reģistrācijas datumu.
32.pants. Zinātnisko institūciju izslēgšana no reģistra
(1) Zinātnisko institūciju no reģistra izslēdz ar reģistra amatpersonas lēmumu šādos gadījumos:
1) saņemts dibinātāja iesniegums par zinātniskās institūcijas likvidēšanu;
2) zinātniskajā institūcijā bez licences tiek īstenota izglītības programma vai arī tiek izsniegti izglītību vai
zinātnisko kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, pārkāpjot normatīvos aktus;
3) Izglītības un zinātnes ministrija vai cita iestāde atbilstoši savai kompetencei atkārtoti gada laikā konstatējusi
zinātniskās institūcijas darbībā likumu pārkāpumus, kuri saistīti ar zinātnisko vai izglītojošo darbību;
4) reģistrācijas procesā apzināti sniegtas nepatiesas ziņas, kas bijušas par pamatu zinātniskās institūcijas
reģistrēšanai;
5) dibinātājs vai zinātniskā institūcija sešu mēnešu laikā pēc Izglītības un zinātnes ministrijas vai Latvijas
Zinātnes padomes rakstveida pieprasījuma nav sniegusi nepieciešamo informāciju;
6) reģistrā iekļaujamās ziņas ir mainījušās, un zinātniskā institūcija sešu mēnešu laikā par to nav informējusi
Izglītības un zinātnes ministriju;
7) 
(izslēgts ar 
21.06.2007
. likumu)
;
8) pamatojoties uz tiesas nolēmumu.
(2) Latvijas Zinātnes padome var ierosināt izslēgt zinātnisko institūciju no reģistra, ja tā savas kompetences
ietvaros konstatējusi zinātniskās institūcijas darbības neatbilstību normatīvajiem aktiem vai citas nepilnības.
(3) Zinātnisko institūciju izslēdz no reģistra, ja tā gada laikā nav īstenojusi nevienu zinātnisku projektu un nav
publicējusi nevienu zinātnisku rakstu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
16.06.2009.
 un 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
33.pants. Zinātniskās darbības finansēšana no valsts budžeta līdzekļiem
(1) Valsts budžeta līdzekļus zinātniskajai darbībai var piešķirt zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētajām
institūcijām. Komersantiem valsts budžeta līdzekļus valsts atbalsta veidā piešķir projektu īstenošanai pētniecības,
tehnoloģiju attīstības un inovāciju jomā saskaņā ar attiecīgajām valsts atbalsta programmām.
(2) Ministru kabinets, iesniedzot Saeimai gadskārtējo likumu par valsts budžetu, paredz ikgadēju finansējuma
pieaugumu zinātniskajai darbībai ne mazāku par 0,15procentiem no iekšzemes kopprodukta, līdz valsts piešķirtais
finansējums zinātniskajai darbībai sasniedz vismaz vienu procentu no iekšzemes kopprodukta.
(3) Kārtību, kādā piešķir valsts atbalstu zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētajām institūcijām, kā arī
17
/
27
komersantiem projektu īstenošanai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un inovāciju jomā, nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
34.pants. Fundamentālo un lietišķo pētījumu finansēšana
(1) Fundamentālo un lietišķo pētījumu finansējums tiek piešķirts noteiktiem projektiem konkursa kārtībā grantu
veidā. Projektu pieteikumus izvirza zinātnieki. Pētījumu tematus, mērķus un uzdevumus formulē paši zinātnieki.
(2) Granta piešķiršanas galvenais kritērijs ir projekta zinātniskā kvalitāte.
(3) Fundamentālo un lietišķo pētījumu projektus izvērtē, administrē un finansējumu sadala Latvijas Zinātnes
padome Ministru kabineta noteiktajā kārtībā. Latvijas Zinātnes padome katru gadu sniedz Izglītības un zinātnes
ministrijai pārskatu par fundamentālajiem un lietišķajiem pētījumiem piešķirto valsts budžeta līdzekļu izlietojumu.
(4) 
(Izslēgta ar 
14.07.2022
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
16.06.2009.
 un 
14.11.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
35.pants. Valsts pētījumu programmas
(1) Valsts pētījumu programmas ir valsts pasūtījums zinātnisku pētījumu veikšanai noteiktā ekonomikas,
izglītības, kultūras vai citā valstij prioritārā nozarē ar mērķi veicināt šīs nozares attīstību.
(2) Valsts pētījumu programmu mērķus un uzdevumus nosaka attiecīgās nozaru ministrijas, konsultējoties ar
Latvijas Zinātņu akadēmiju un Latvijas Zinātnes padomi. Izglītības un zinātnes ministrija vai citas nozaru ministrijas
valsts pētījumu programmu projektu konkursa kārtībā var piešķirt valsts pētījumu programmu projektiem finansējumu
no zinātnes finansēšanai piešķirtajiem valsts budžeta līdzekļiem. Valsts pētījumu programmu projektu konkursu
organizē un īsteno Latvijas Zinātnes padome.
(3) Valsts pētījumu programmu projektu pieteikšanas, ekspertīzes, īstenošanas un finansēšanas kārtību, kā arī
valsts pētījumu programmu projektu īstenošanai piešķirto finanšu līdzekļu izlietojuma kontroles kārtību nosaka
Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2018.
)
36.pants. Tirgus orientēto pētījumu finansēšana
Tirgus orientēto pētījumu finansēšana notiek, piešķirot valsts budžeta līdzekļus praktiskas ievirzes projektiem,
kuru mērķis ir veicināt zinātnes un ražošanas integrāciju, tehnoloģiski orientētu nozaru attīstību, jaunu darba vietu
radīšanu. Finansējumu tirgus orientēto pētījumu projektiem sadala Izglītības un zinātnes ministrija, pamatojoties uz
zinātnisko un tautsaimniecisko ekspertīzi, saskaņā ar Ministru kabineta noteikumiem. Projektu zinātnisko ekspertīzi
veic Latvijas Zinātnes padomes eksperti.
37.pants. Valsts pārvaldes institūcijas pasūtītie pētījumi
Valsts pārvaldes institūcijas pasūtītie pētījumi ir iepirkums valsts vajadzībām, kura mērķis ir ar zinātniskās
pētniecības palīdzību veicināt nozares attīstību un konkrētu problēmu risināšanu attiecīgās valsts pārvaldes
institūcijas kompetences jomā. Valsts pārvaldes institūcija šādus pētījumus pasūta konkursa kārtībā sava budžeta
ietvaros.
37.
1
pants. Valsts zinātniskā institūta, valsts augstskolas vai valsts augstskolas zinātniskā institūta
zinātnisko darbinieku atlīdzība
(1) Valsts zinātniskā institūta, valsts augstskolas, valsts augstskolas zinātniskā institūta, tai skaitā valsts
dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas —, zinātnisko darbinieku atlīdzību
nosaka:
1) zinātniskajiem darbiniekiem, kuri ieņem akadēmiskos amatus, — saskaņā ar normatīvajiem aktiem par
bāzes finansējuma piešķiršanas kārtību, kā arī no valsts zinātniskā institūta, valsts augstskolas vai valsts
augstskolas zinātniskā institūta noslēgto līgumu īstenošanai iegūtajiem finanšu līdzekļiem, tās apmēru
18
/
27
paredzot atbilstoši zinātniskā institūta iekšējai darba samaksas kārtībai;
2) zinātniskajiem darbiniekiem, kuri neieņem akadēmiskos amatus, — saskaņā ar Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumu, ievērojot tajā noteiktos gadījumus, kad minētā likuma
normas var nepiemērot, saskaņā ar normatīvajiem aktiem par bāzes finansējuma piešķiršanas kārtību, kā arī
no valsts vai valsts augstskolas zinātniskā institūta noslēgto līgumu īstenošanai iegūtajiem finanšu līdzekļiem,
tās apmēru paredzot atbilstoši zinātniskā institūta iekšējai darba samaksas kārtībai.
(2) No valsts budžeta, Eiropas Savienības un ārvalstu finanšu atbalsta līdzekļiem finansēto pētījumu projektu
īstenošanai izmantotā laika un paveiktā darba uzskaites sistēmu nosaka Ministru kabinets.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.04.2010.
 un 
14.03.2013
. likumu, kas stājas spēkā
10.04.2013.
)
37.
2
 pants. Ārvalstu pētnieku piedalīšanās zinātnisko institūciju īstenotajos zinātnisko pētījumu projektos
(1) Zinātnisko institūciju reģistrā reģistrēta zinātniskā institūcija ir tiesīga uzaicināt piedalīties tās īstenotajos
zinātnisko pētījumu projektos ārzemnieku, kas nav Eiropas Savienības pilsonis, ja tam ir zinātnes doktora grāds vai
zinātnes doktora grāda ieguvei nepieciešamā septītajam Latvijas kvalifikāciju ietvarstruktūras līmenim atbilstoša
augstākā izglītība (turpmāk šajā pantā — ārvalsts pētnieks). Šādā gadījumā zinātniskā institūcija slēdz ar ārvalsts
pētnieku darba līgumu, kurā tiek paredzēti pētījuma projekta īstenošanas nosacījumi. Darba līgumu paraksta
zinātniskās institūcijas pilnvarota persona un ārvalsts pētnieks. Darba līgums tiek slēgts uz zinātniskā pētījuma
projekta īstenošanas termiņu un nevar pārsniegt ārvalsts pētniekam izsniegtās termiņuzturēšanās atļaujas derīguma
termiņu. Darba līgums izbeidzams, ja ārvalsts pētniekam Latvijā tiek atteikts atjaunot uzturēšanās atļauju vai arī tā
tiek anulēta. Noteikumus, kurus zinātniskās institūcijas ievēro, noslēdzot un izbeidzot darba līgumus ar ārvalstu
pētniekiem, nosaka Ministru kabinets.
(2) Ārvalsts pētnieka ceļa izdevumus sedz zinātniskā institūcija, kuras īstenotajā zinātniskajā projektā ārvalsts
pētnieks piedalās.
(3) Ārvalsts pētnieka ģimenes locekļu tiesības uzturēties Latvijā nosaka Imigrācijas likums.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
38.pants. Zinātniskās darbības bāzes finansējums
(1) Zinātniskajām institūcijām bāzes finansējumu piešķir dibinātājs. Bāzes finansējumu valsts zinātniskajiem
institūtiem, valsts augstskolām, valsts augstskolu zinātniskajiem institūtiem, tai skaitā valsts dibināto universitāšu
zinātniskajiem institūtiem — atvasinātām publiskām personām —, kuri reģistrēti zinātnisko institūciju reģistrā, piešķir
Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(2) Zinātnisko institūciju bāzes finansējumu veido līdzekļi:
1) zinātnisko institūciju uzturēšanai (būvju un iekārtu uzturēšanai, komunālo pakalpojumu apmaksai,
administratīvā, tehniskā un apkalpojošā personāla darba samaksai);
2) dibinātāja noteikto zinātnisko pētījumu veikšanā iesaistītā zinātniskā personāla atlīdzībai;
3) zinātnisko institūciju reģistrā reģistrēto valsts zinātnisko institūtu, valsts augstskolu un valsts augstskolu
zinātnisko institūtu attīstībai šo institūciju darbības stratēģijā noteikto mērķu sasniegšanai, tai skaitā
izgudrojumu patentēšanai, uzturēšanai spēkā, jaunu augu šķirņu reģistrēšanai un to izmantošanas tiesību
aizsardzībai, kā arī saimnieciskās izmantošanas (komercializācijas) sagatavošanai.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.pants. Zinātniskās institūcijas grāmatvedības uzskaite un konti
(1) Zinātniskā institūcija veic grāmatvedības uzskaiti, atver kontus un rīkojas ar tiem normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā.
(2) Zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona —, valsts augstskola, kurai ir atvasinātas publiskas
personas statuss, un valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — Valsts
kasē atver norēķinu kontu, kurā attiecīgā ministrija atbilstoši valsts budžeta apropriācijai ieskaita bāzes finansējuma
19
/
27
līdzekļus saskaņā ar šā likuma 
38.pantu
, kā arī veic atbilstošo izdevumu apmaksu no šā konta.
(3) Komersantu piešķirtos finanšu līdzekļus konkrētu pasūtījuma projektu īstenošanai un citus pašu ieņēmumus
zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona —, valsts augstskola, kurai ir atvasinātas publiskas personas
statuss, un valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — var saņemt
kredītiestādes kontā. Atbilstošo izdevumu apmaksa tiek veikta no šā konta.
(4) Gada beigās zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas —, valsts augstskolas, kurai ir atvasinātas
publiskas personas statuss, un valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas
— kontā atlikušie līdzekļi no šo institūciju zinātniskās darbības ieņēmumiem, ja tie nepārsniedz gada laikā faktiski
saņemto līdzekļu apjomu, paliek institūcijas rīcībā un tiek izlietoti nākamajā gadā.
(5) Konkursa kārtībā iegūto valsts un starptautisko zinātnisko pētījumu projektu un programmu finansējumu
zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona —, valsts augstskola, kurai ir atvasinātas publiskas personas
statuss, un valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — saņem Valsts kases
norēķinu kontā, kā arī veic atbilstošo izdevumu apmaksu no šā konta.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
1
 pants. Valsts zinātniskās institūcijas mantiskās tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni
(1) Valsts zinātniskajai institūcijai (valsts augstskolai, tai skaitā augstskolai — atvasinātai publiskai personai,
valsts augstskolas struktūrvienībai, valsts dibinātas universitātes zinātniskajam institūtam — atvasinātai publiskai
personai, valsts zinātniskajam institūtam, tai skaitā zinātniskajam institūtam — atvasinātai publiskai personai, valsts
publiskai aģentūrai, valsts komercsabiedrībai) pieder mantiskās tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni, ja tie pilnībā
radīti valsts finansēta pētījuma rezultātā, atbilstoši tās darbības nolikumā paredzētajai kārtībai.
(2) Mantiskās tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni, kas radīta valsts zinātniskās institūcijas un citu institūciju
vai zinātnieku sadarbības rezultātā, valsts zinātniskajai institūcijai pieder tādā apjomā, kas ir proporcionāls institūcijas
ieguldījumam, ko nosaka līgums.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
2
 pants. Valsts zinātnisko institūciju izgudrotāju mantiskās tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni
(1) Ja valsts finansēta pētījuma ietvaros izgudrojumu vai augu šķirni radījis viens vai vairāki valsts zinātniskās
institūcijas darbinieki, kuru darba pienākumi ietver izgudrotājdarbību, pētniecību, projektēšanu, konstruēšanu vai
tehnoloģiskās izstrādnes sagatavošanu, tad mantiskās tiesības uz šo izgudrojumu vai augu šķirni pieder zinātniskajai
institūcijai, ar kuru šis darbinieks vai šie darbinieki ir darba tiesiskajās attiecībās. Ja valsts zinātniskajā institūcijā
īstenots citas personas finansēts pētījums un tā ietvaros izgudrojumu vai augu šķirni radījis viens vai vairāki valsts
zinātniskās institūcijas darbinieki, tad mantiskās tiesības uz šo izgudrojumu vai augu šķirni nosaka līgums, saskaņā
ar kuru pētījums īstenots.
(2) Izgudrotāja vai augu šķirnes selekcionāra, kas nav valsts zinātniskās institūcijas darbinieks, mantiskās
tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni nosaka līgums starp izgudrotāju vai augu šķirnes selekcionāru un valsts
zinātnisko institūciju, kurā pētījums īstenots.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
3
 pants. Lēmumu pieņemšana par mantisko tiesību uz jaunu izgudrojumu vai augu šķirni reģistrēšanu
(1) Valsts zinātniskās institūcijas darbinieks rakstveidā informē valsts zinātnisko institūciju par jauna izgudrojuma
vai jaunas augu šķirnes radīšanas faktu.
(2) Valsts zinātniskā institūcija, izvērtējusi attiecīgā izgudrojuma vai augu šķirnes saimnieciskās izmantošanas
(komercializācijas) potenciālu, triju mēnešu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētās informācijas saņemšanas pieņem
lēmumu par to, vai iesniegt patenta pieteikumu vai iesniegumu selekcionāra tiesību piešķiršanai uz augu šķirni uz
valsts zinātniskās institūcijas vārda, kā arī paziņo izgudrotājam vai selekcionāram par savu nodomu šīs mantiskās
tiesības izmantot. Ja valsts zinātniskā institūcija triju mēnešu laikā nepaziņo darbiniekam par savu nodomu izmantot
šīs mantiskās tiesības, tiesības uz izgudrojumu vai selekcionāra tiesības uz augu šķirni pāriet darbiniekam vai
selekcionāram. Paziņošanas kārtību regulē institūcijas iekšējie normatīvie akti.
(3) Kārtību, kādā darbinieks informē valsts zinātnisko institūciju par jaunu izgudrojumu vai augu šķirni, kritērijus,
20
/
27
pēc kuriem valsts zinātniskā institūcija izvērtē izgudrojuma patentspēju vai nepieciešamību iesniegt iesniegumu par
selekcionāra tiesību piešķiršanu un attiecīgā izgudrojuma vai augu šķirnes saimnieciskās izmantošanas
(komercializācijas) potenciālu, valsts zinātniskajā institūcijā veicamo patenta pieteikuma sagatavošanas procedūru,
kā arī kritērijus, pēc kuriem valsts zinātniskā institūcija izvērtē reģistrēta patenta turpmākās uzturēšanas
nepieciešamību, nosaka valsts zinātniskās institūcijas darbības nolikums.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
4
 pants. Mantisko tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni aizsardzība
(1) Ja valsts zinātniskā institūcija atbilstoši tās darbības nolikumā paredzētajai kārtībai nav nolēmusi atteikties no
tiesībām uz izgudrojumu vai augu šķirni un nav attiecīgās tiesības piedāvājusi izgudrotājam vai selekcionāram, tad tā
nodrošina šo tiesību aizsardzību, piesakot un uzturot spēkā patentu uz izgudrojumu vai tiesības uz augu šķirni.
(2) Valsts zinātniskās institūcijas lēmējinstitūcijai saskaņā ar tās darbības nolikumu ir tiesības lemt par patenta vai
tiesību uz augu šķirni turpmāku uzturēšanu, ņemot vērā paredzamo ieguvumu no reģistrētā patenta vai augu šķirnes
saimnieciskās izmantošanas (komercializācijas).
(3) Valsts zinātniskajai institūcijai ir pienākums nodrošināt izgudrojuma vai augu šķirnes būtības neizpaušanu
trešajām personām, pirms iesniegts patenta pieteikums vai iesniegums par selekcionāra tiesību piešķiršanu.
(4) Valsts zinātniskā institūcija ir tiesīga izpaust trešajām personām izgudrojuma būtību pirms patenta pieteikuma
publicēšanas vai augu šķirnes būtību, pirms publicēts lēmums par selekcionāra tiesību piešķiršanu, ja vien līgumā ar
pētījuma projekta finansētājiem vai līgumā ar izgudrojuma autoriem vai jaunas augu šķirnes selekcionāriem nav
paredzēts citādi.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
5
 pants. Tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni saimnieciskā izmantošana (komercializācija)
Valsts zinātniskajai institūcijai ir pienākums veikt nepieciešamās darbības, tai skaitā ļaut interesentiem iegādāties
patentu, selekcionāra tiesības uz augu šķirni vai attiecīgo licenci, lai nodrošinātu to, ka tiesības uz izgudrojumu vai
augu šķirni tiek saimnieciski izmantotas (komercializētas) valstij pēc iespējas izdevīgākā veidā.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
6
 pants. Tiesības uz atlīdzību no mantisko tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni saimnieciskās
izmantošanas (komercializācijas) rezultātā gūtajiem ienākumiem
Izgudrotājam vai selekcionāram ir tiesības uz taisnīgu atlīdzību no mantisko tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni
saimnieciskās izmantošanas (komercializācijas) rezultātā gūtajiem ienākumiem valsts zinātniskās institūcijas
darbības nolikumā noteiktajā kārtībā.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
40.pants. Pārskats par zinātniskās institūcijas zinātnisko darbību
(1) Zinātniskā institūcija sagatavo un ik gadu ievada Nacionālajā zinātniskās darbības informācijas sistēmā
pārskatu 
par zinātnisko darbību
, kurā ietver ziņas par zinātniskās institūcijas darbības mērķiem un rezultātiem, kā arī
piešķirtajiem valsts budžeta līdzekļiem un to izlietojumu.
(2) Pārskatā 
par zinātnisko darbību
 iekļaujamo ziņu apjomu, iesniegšanas, izmantošanas un publiskošanas kārtību
nosaka Ministru kabinets.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.06.2017.
 Sk.
pārejas noteikumu 23. punktu)
41.pants. Zinātnisko institūciju darbības starptautiskais novērtējums
(1) Zinātnisko institūciju darbības starptautiskais novērtējums ir ārvalstu ekspertu sagatavots ziņojums, kas ietver
ziņas par zinātniskās institūcijas:
21
/
27
1) zinātniskās darbības kvalitāti;
2) zinātniskās darbības ietekmi uz attiecīgo zinātnes nozari;
3) zinātniskās darbības ekonomisko un sociālo ietekmi;
4) infrastruktūru un tās atbilstību zinātniskās institūcijas darbībai;
5) attīstības potenciālu.
(2) Ārvalstu ekspertu darbu organizē, veidojot koleģiālas zinātnes nozaru ekspertu grupas.
(3) Kārtību, kādā Izglītības un zinātnes ministrija reizi sešos gados organizē zinātnisko institūciju darbības
starptautisko novērtējumu, nosaka Ministru kabinets.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
42.pants. Nacionālā zinātniskās darbības informācijas sistēma
(1) Nacionālā zinātniskās darbības informācijas sistēma ir valsts informācijas sistēma, kurā apkopo ziņas par
zinātnisko institūciju veikto zinātnisko darbību un tajā iesaistītajām personām.
(2) Nacionālā zinātniskās darbības informācijas sistēma ietver:
1) zinātnisko institūciju reģistru;
2) zinātnisko institūciju akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistru;
3) Latvijas Zinātnes padomes ekspertu datubāzi un Latvijas Zinātnes padomes eksperta tiesību pieteikuma
iesniegšanas un Latvijas Zinātnes padomes komisiju vēlēšanu elektronisko sistēmu;
4) zinātniskās darbības projektu administrēšanas informācijas sistēmu;
5) zinātniskās darbības rezultātu datubāzi;
6) zinātnisko institūciju zinātniskās darbības pārskatus;
7) zinātnisko institūciju darbības starptautisko novērtējumu datubāzi;
8) zinātnisko iekārtu un programmatūras datubāzi;
9) ziņas par konkursiem uz zinātnisko institūtu direktora amatu un konkursiem uz akadēmiskajiem amatiem
zinātniskajās institūcijās.
(3) Zinātniskās darbības projektu administrēšanas informācijas sistēma ietver:
1) ziņas par izsludinātajiem zinātniskās darbības projektu konkursiem;
2) zinātniskās darbības projektu pieteikumus;
3) ekspertu atzinumus par zinātniskās darbības projektiem;
4) ziņas par zinātniskās darbības projektiem piešķirto vai piesaistīto finansējumu;
5) ziņas par zinātniskās darbības projektu īstenošanā un administrēšanā iesaistītajām personām;
6) ziņas par sasniegtajiem rezultātiem un pārskatus par zinātniskās darbības projektu izpildi.
(4) Zinātniskās darbības rezultātu datubāze ietver ziņas par:
22
/
27
1) publikācijām;
2) intelektuālo īpašumu;
3) dalību zinātniskajās konferencēs.
(4
1
) Zinātnisko iekārtu un programmatūras datubāze ietver ziņas par zinātniskajām iekārtām un programmatūru,
kas tiek izmantota zinātniskajai darbībai.
(5) Nacionālās zinātniskās darbības informācijas sistēmas dati ir publiski pieejami tiešsaistē šīs informācijas
sistēmas tīmekļvietnē, ja to pieejamība nav ierobežota atbilstoši šā likuma un citu normatīvo aktu noteikumiem.
(6) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā ziņas Nacionālajā zinātniskās darbības informācijas sistēmā tiek
ievadītas, apstrādātas, aktualizētas, uzkrātas, glabātas, publiskotas, arhivētas un dzēstas, kā arī šo ziņu apjomu.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
Otrās daļas 
9. punkts
 stājas spēkā 
01.09.2022.
 Sk. pārejas noteikumu 39. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "
Par zinātnisko darbību
" (Latvijas Republikas Augstākās
Padomes un Valdības Ziņotājs, 1992, 46./47./48.nr.; Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs,
1996, 15.nr.; 1998, 13.nr.; 2001, 12.nr.; 2003, 12., 15.nr.).
2.Laiks, kurā persona (uz kuru attiecas šajā likumā noteiktie ierobežojumi) atrodas vēlētā amatā vai vēlētas
koleģiālas institūcijas sastāvā, skaitāms no ievēlēšanas dienas.
3. Sešu mēnešu laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas Ministru kabinets izdod šajā likumā minētos
normatīvos aktus. Līdz attiecīgo normatīvo aktu spēkā stāšanās dienai piemērojami uz likuma "
Par zinātnisko
darbību
" pamata izdotie Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu, bet ne ilgāk kā sešus
mēnešus no šā likuma spēkā stāšanās dienas.
4. Gada laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas valsts bezpeļņas zinātniskie uzņēmumi (uzņēmējsabiedrības)
reorganizējami atbilstoši Komerclikuma spēkā stāšanās kārtības likuma noteikumiem.
5. Ikgadējais kopējais valsts un privātpersonu finansējuma apjoms zinātniskajai darbībai — 3procenti no
iekšzemes kopprodukta — sasniedzams līdz 2010.gadam.
6. Šā likuma 
1.panta
 7.punkta otrā teikuma noteikums attiecībā uz lauksaimniecības nozares zinātniskajām
institūcijām stājas spēkā 2010.gada 1.janvārī.
7. Šā likuma 
33.panta
 pirmā daļa stājas spēkā 2006.gada 1.janvārī.
8. Šā likuma 
21.
2
 panta
 sestajā daļā minētie valsts zinātniskie institūti ir valsts zinātnisko institūtu — valsts
aģentūru "Elektronikas un datorzinātņu institūts", "Fizikālās enerģētikas institūts", "Latvijas Biomedicīnas pētījumu un
studiju centrs", "Latvijas Hidroekoloģijas institūts", "Latvijas Organiskās sintēzes institūts", "Latvijas Valsts agrārās
ekonomikas institūts", "Latvijas Valsts augļkopības institūts", "Latvijas Valsts koksnes ķīmijas institūts", "Latvijas
Valsts mežzinātnes institūts "Silava"", "Valsts Priekuļu laukaugu selekcijas institūts" un "Valsts Stendes graudaugu
selekcijas institūts" tiesību un pienākumu pārņēmēji.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
9. Šā likuma 
21.
2
 panta
 sestajā daļā minēto zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu — lēmējinstitūcijas
ir attiecīgo pārveidoto zinātnisko institūtu — valsts aģentūru zinātniskās padomes, kas ievēlētas laikā līdz 2007.gada
6.janvārim un darbojas līdz tām noteiktā pilnvaru termiņa beigām.
23
/
27
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
10. Šā likuma 
12.panta
 otrajā daļā noteiktais neattiecas uz personām, kurām piešķirts Goda doktora grāds un
kuras ieguvušas habilitētā doktora tiesības, pamatojoties uz Ministru padomes 1991.gada 4.oktobra lēmumu Nr.262
"Par Nolikumu par zinātnisko grādu piešķiršanu".
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
11. Personas, kas līdz 2007.gada 19.jūlijam ievēlētas vadošā pētnieka, pētnieka vai zinātniskā asistenta amatā
bez termiņa nosacījumiem, tiek uzskatītas par ievēlētām uz sešiem gadiem, skaitot no 2007.gada 20.jūlija.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
12. Saskaņā ar šo likumu valsts un pašvaldību institūcijās noteikto atlīdzību (darba samaksu, prēmijas, naudas
balvas, pabalstus u.c.) 2009.gadā nosaka atbilstoši likumam “Par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un
darbinieku atlīdzību 2009.gadā”.
(
12.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
13. Grozījumi šā likuma 
38.panta
 otrajā daļā attiecībā uz papildināšanu ar 3.punktu stājas spēkā 2010.gada
1.janvārī.
(
16.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
14. Zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētie valsts zinātniskie institūti, valsts augstskolas un valsts augstskolu
zinātniskie institūti līdz 2009.gada 31.oktobrim izstrādā un iesniedz apstiprināšanai attiecīgajā nozares ministrijā
zinātniskās institūcijas darbības stratēģiju.
(
16.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
15. Šā likuma 
12.
1
 pants
 stājas spēkā 2010.gada 1.jūlijā. Ministru kabinets līdz 2010.gada 30.jūnijam izdod šā
likuma 
12.
1
 panta
 ceturtajā daļā paredzētos Ministru kabineta noteikumus.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
16. Šā likuma 
10.panta
 piektā daļa zaudē spēku ar 2011.gada 1.janvāri.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
17. Lai zinātnisko institūciju reģistrā nodrošinātu zinātnisko institūtu reģistrācijas atbilstību šā likuma 
28.panta
 5.
1
daļas prasībām, līdz 2013.gada 15.aprīlim augstskola iesniedz zinātnisko institūciju reģistrā iesniegumu par
zinātniskās institūcijas — augstskolas — vai zinātniskā institūta — augstskolas struktūrvienības — izslēgšanu no
zinātnisko institūciju reģistra. Ja augstskola līdz 2013.gada 15.aprīlim nav iesniegusi šādu iesniegumu, tad ar
2013.gada 15.maiju zinātniskais institūts — attiecīgās augstskolas struktūrvienība — tiek izslēgts no zinātnisko
institūciju reģistra.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
18. Zinātniskajai institūcijai, kas reģistrēta zinātnisko institūciju reģistrā un pirmo sešu gadu periodā kopš
2005.gada 19.maija nav saņēmusi savas darbības starptautisko vērtējumu, termiņš šā likuma 
28.panta
 septītās daļas
4.punktā noteikto ziņu iesniegšanai zinātnisko institūciju reģistram tiek pagarināts līdz 2013.gada 31.decembrim.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
19. Lēmumu par valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta pārveidošanu par valsts dibinātas universitātes
zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu — apstiprina Ministru kabinets pēc valsts dibinātas universitātes
senāta ieteikuma. Pārveidotā zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — nolikumu apstiprina šā likuma
21.
5
 panta
 pirmajā daļā noteiktajā kārtībā.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
20. Šā likuma 
18.panta
 sestā daļa, 
26.
1
 pants
, grozījumi 
29.pantā
 par 
28.panta
 pirmajā daļā paredzēto ziņu 
24
/
27
20. Šā likuma 
18.panta
 sestā daļa, 
26.
 pants
, grozījumi 
29.pantā
 par 
28.panta
 pirmajā daļā paredzēto ziņu
ierakstīšanu zinātnisko institūciju reģistrā un 
30.panta
 trešās daļas jaunā redakcija par reģistra amatpersonas rīcību
zinātnisko institūciju reģistrā ierakstāmo ziņu izmaiņu gadījumā stājas spēkā 2017.gada 1.martā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
21. Ar Ministru kabineta 2015.gada 21.oktobra rīkojumu Nr.640 "
Par atvasinātu publisku personu "Valsts Priekuļu
laukaugu selekcijas institūts", "Valsts Stendes graudaugu selekcijas institūts", "Latvijas Valsts agrārās ekonomikas
institūts" un "Latvijas Valsts augļkopības institūts" reorganizāciju
" izveidotā Latvijas Lauksaimniecības universitātes
zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas "Dārzkopības institūts" — un Latvijas Lauksaimniecības
universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas "Agroresursu un ekonomikas institūts" —
nolikumu apstiprina šā likuma 
21.
5
 panta
 pirmajā daļā noteiktajā kārtībā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
22. Šā likuma 
41.pantā
 minēto starptautisko novērtējumu pirmo reizi organizē 2019.gadā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
23. Šā likuma 
40.panta
 jaunā redakcija par pārskatu par zinātnisko institūciju zinātnisko darbību stājas spēkā
2017.gada 1.jūnijā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
24. Ministru kabinets līdz 2017.gada 28.februārim izdod šā likuma 
13.panta
 otrās daļas 3.
1
 punktā un 
42.panta
sestajā daļā minētos noteikumus.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
25. Ministru kabinets līdz 2017.gada 30.jūnijam izdod šā likuma 
40.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
26. Ministru kabinets līdz 2017.gada 31.decembrim izdod šā likuma 
41.panta
 trešajā daļā minētos noteikumus.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
27. Ministru kabinets līdz 2018. gada 30. jūnijam izdod šā likuma 
35.
 panta trešajā daļā minētos noteikumus.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2018.
)
28. To valsts pētījumu programmu īstenošanā, kuras apstiprinātas ar Ministru kabineta 2014. gada 7. oktobra
rīkojumu Nr. 558 "
Par valsts pētījumu programmām
" un Ministru kabineta 2014. gada 7. oktobra rīkojumu Nr. 559 "
Par
papildu valsts pētījumu programmām
", līdz 2018. gada 31. decembrim piemēro Ministru kabineta 2006. gada 30. maija
noteikumus Nr. 443 "
Valsts pētījumu programmu pieteikšanas, ekspertīzes un finansēšanas kārtība
" un Ministru
kabineta 2014. gada 30. septembra noteikumus Nr. 597 "
Kārtība, kādā veic valsts pētījumu programmu īstenošanai
piešķirto finanšu līdzekļu izlietojuma kontroli
", ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2018.
)
29. Šā likuma 
28. panta
 trešās daļas 2. punktu par Latvijas Mākslas akadēmiju, Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas
akadēmiju un Latvijas Kultūras akadēmiju, kurās vismaz 20 procentiem no vēlētā akadēmiskā personāla ir zinātnes
doktora grāds, piemēro no 2023. gada 1. janvāra. Līdz 2022. gada 31. decembrim šajās augstskolās zinātnes doktora
grāds ir vismaz 10 procentiem no vēlētā akadēmiskā personāla.
(
14.07.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
30. Ministru kabinets līdz 2019. gada 31. jūlijam izdod šā likuma 
18.
 panta piektajā un astotajā daļā minētos
noteikumus.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2019.
)
31. Latvijas Zinātnes padomes ekspertu komisijas, kas uzsākušas darbību līdz 2019. gada 30. jūnijam, turpina
darboties arī pēc 2019. gada 30. jūnija līdz jaunu ekspertu komisiju izveidošanai, bet ne ilgāk kā līdz 2019. gada
25
/
27
15. oktobrim.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2019.
)
32. Latvijas Zinātnes padome, kas apstiprināta līdz 2019. gada 30. jūnijam, turpina darboties arī pēc 2019. gada
30. jūnija, bet ne ilgāk kā līdz 2020. gada 30. jūnijam.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.10.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
23.10.2019.
)
33. Lai nodrošinātu Latvijas Zinātnes padomes ekspertu tiesību piešķiršanu līdz šā likuma 
18.
 panta astotajā daļā
minēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, piemēro Ministru kabineta 2017. gada 12. decembra
noteikumus Nr. 724 "
Noteikumi par Latvijas Zinātnes padomes ekspertu kvalifikācijas kritērijiem, ekspertu komisiju
izveidošanu un to darbības organizēšanu
".
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2019.
)
34. Ministru kabinets līdz 2020. gada 31. janvārim 
Valsts pārvaldes iekārtas likumā
 noteiktajā kārtībā pieņem
lēmumu par Studiju un zinātnes administrācijas likvidācijas vai reorganizācijas pabeigšanu līdz 2020. gada 30.
jūnijam, nodrošinot šā likuma 
18.
1
 panta
 otrajā daļā minēto uzdevumu nodošanu Latvijas Zinātnes padomei.
(
14.11.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
35. Šā likuma 
14. panta
 jaunā redakcija, grozījumi par šā likuma 
15. 
un 
18.
1
 panta
 izslēgšanu, grozījumi 
17. panta
pirmajā daļā par tās papildināšanu ar 5. punktu, grozījumi šā likuma 
34. panta
 trešajā daļā (par pirmā teikuma
papildināšanu pēc vārda "izvērtē" ar vārdu "administrē" un vārdu "Studiju un zinātnes administrācija" aizstāšanu otrajā
teikumā ar vārdiem "Latvijas Zinātnes padome") stājas spēkā 2020. gada 1. jūlijā.
(
14.11.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
36. Šā likuma 
28. panta
 trešās daļas 2. punktu attiecībā uz Latvijas Nacionālās aizsardzības akadēmiju piemēro
no 2025. gada 1. janvāra.
(
14.07.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
37. Prioritārie virzieni zinātnē, kas apstiprināti ar Ministru kabineta 2017. gada 13. decembra rīkojumu Nr. 746 "Par
prioritārajiem virzieniem zinātnē 2018.—2021. gadā", ir spēkā līdz 2022. gada 31. decembrim. Šo rīkojumu piemēro
līdz 2018., 2019., 2020., 2021. un 2022. gadā fundamentālo un lietišķo pētījumu projektu konkursa ietvaros noslēgto
projektu īstenošanas līgumu izpildei pilnā apjomā.
(
14.07.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
38. Ministru kabinets līdz 2022. gada 31. augustam izdara grozījumus:
1) Ministru kabineta 2017. gada 27. jūnija noteikumos Nr. 381 "
Nacionālās zinātniskās darbības informācijas
sistēmas noteikumi
";
2) Ministru kabineta 2018. gada 23. janvāra noteikumos Nr. 49 "
Noteikumi par Latvijas zinātnes nozarēm un
apakšnozarēm
".
(
14.07.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
39. Grozījumi šā likuma 
24. panta
 otrajā daļā, 
26. panta
 otrajā daļā un 
42. panta
 otrās daļas 9. punkts stājas
spēkā 2022. gada 1. septembrī.
(
14.07.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.07.2022.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2018.
)
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija direktīvas
2016/801
 par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju,
stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā.
26
/
27
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 2005.gada 14.aprīlī.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2005.gada 5.maijā
27
/
27