Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 52 (3210),
01.04.2005.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 8, 28.04.2005.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
17.03.2005.
Stājas spēkā: 
01.06.2005.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2019. - ...
Grozījumi:
19.06.2008. likums / LV, 100 (3884), 02.07.2008. / Stājas spēkā 16.07.2008.
12.06.2009. likums / LV, 97 (4083), 26.06.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
21.10.2010. likums / LV, 178 (4370), 10.11.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
09.06.2011. likums / LV, 93 (4491), 15.06.2011. / Stājas spēkā 18.06.2011.
04.08.2011. likums / LV, 132 (4530), 24.08.2011. / Stājas spēkā 07.09.2011.
03.05.2012. likums / LV, 75 (4678), 16.05.2012. / Stājas spēkā 30.05.2012.
10.12.2015. likums / LV, 251 (5569), 23.12.2015. / Stājas spēkā 06.01.2016.
02.02.2017. likums / LV, 36 (5863), 16.02.2017. / Stājas spēkā 01.03.2017.
06.09.2018. likums / LV, 188 (6274), 21.09.2018. / Stājas spēkā 01.01.2019.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir veicināt fiziskās personas tiesības uz taisnīgu tiesas aizsardzību, nodrošinot valsts garantētu
finansiālu atbalstu juridiskās palīdzības saņemšanai.
2.pants. Likuma darbība
Likums reglamentē valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības (turpmāk — juridiskā palīdzība) sniegšanas vispārīgos
noteikumus.
3.pants. Tiesības uz juridisko palīdzību
(1) Tiesības uz juridisko palīdzību ir:
1) Latvijas pilsonim;
2) Latvijas nepilsonim;
3) bezvalstniekam;
4) Eiropas Savienības pilsonim, kas nav Latvijas pilsonis, bet tiesiski uzturas Latvijas Republikā;
1
/
23
5) ārzemniekam (tai skaitā bēglim un personai, kurai ir piešķirts alternatīvais statuss Latvijas Republikā), kas
nav Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonis, ja viņš tiesiski uzturas Latvijas Republikā un ir saņēmis pastāvīgās
uzturēšanās atļauju;
6) personai, kurai atbilstoši Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām ir tiesības uz Latvijas Republikas
nodrošināto juridisko palīdzību;
7) patvēruma meklētājam;
8) personai, kuras pastāvīgā dzīvesvieta vai domicils ir kāda no Eiropas Savienības dalībvalstīm, pārrobežu
strīdos;
9) ārzemniekam, kas 
Imigrācijas likumā
 noteiktajos gadījumos un kārtībā ir pakļauts izraidīšanas procedūrai
(turpmāk — izraidāmais ārzemnieks).
(2) Šā panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4. un 5.punktā minētajām fiziskajām personām ir tiesības pieprasīt juridisko
palīdzību, ja:
1) tās ir ieguvušas maznodrošinātas vai trūcīgas personas statusu atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajai
kārtībai, kādā fiziskā persona atzīstama par maznodrošinātu vai trūcīgu;
2) tās pēkšņi nonākušas tādā situācijā un materiālajā stāvoklī, kas tām liedz nodrošināt savu tiesību
aizsardzību (stihisku nelaimju, nepārvaramas varas vai citu no personas neatkarīgu apstākļu dēļ), vai atrodas
pilnā valsts vai pašvaldības apgādībā (turpmāk — īpašā situācija).
(2
1
) Šā panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 8. punktā minētajām fiziskajām personām ir tiesības pieprasīt
juridisko palīdzību lietu kategorijās atbilstoši 
Civilprocesa likuma
 
82.
1
 pantā
 paredzētajiem tiesību uz pārstāvību
izņēmumiem, ja šo personu ienākumi nepārsniedz valstī noteikto minimālās mēnešalgas apmēru, īpašuma stāvoklis ir
atbilstošs juridiskās palīdzības piešķiršanai un tās ir samaksājušas iemaksu par juridiskās palīdzības saņemšanu.
Ministru kabinets nosaka, kādos gadījumos šā panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 8. punktā minēto personu
īpašuma stāvoklis un ienākumu līmenis uzskatāms par atbilstošu juridiskās palīdzības piešķiršanai minētajās lietu
kategorijās un šo personu izvērtēšanas kārtību.
(3) Šā panta pirmās daļas 6., 8. un 9.punktā minētajām fiziskajām personām ir tiesības pieprasīt juridisko
palīdzību, ja šīs personas, ievērojot to īpašo situāciju vai īpašuma stāvokli un ienākumu līmeni, nav spējīgas nodrošināt
savu tiesību aizsardzību. Ministru kabinets nosaka, kādos gadījumos šā panta pirmās daļas 6., 8. un 9.punktā minēto
personu īpašuma stāvoklis un ienākumu līmenis uzskatāms par atbilstošu juridiskās palīdzības piešķiršanai, un to
izvērtēšanas kārtību.
(4) Tiesības saņemt finansiālo atbalstu aizskarto vai apstrīdēto personas tiesību vai ar likumu aizsargāto interešu
aizsardzībai, kas saistītas ar bērna aizgādības tiesību pārtraukšanu vai atņemšanu (turpmāk — finansiālais atbalsts)
Eiropas Savienības dalībvalstī vai trešajā valstī (turpmāk kopā — ārvalsts), ir bērna likumiskajam pārstāvim, kas ir
Latvijas pilsonis vai nepilsonis (turpmāk kopā — Latvijas valstspiederīgais), atbilstoši šā likuma
 IV
2
 nodaļā
paredzētajiem nosacījumiem un kārtībai.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.08.2011.
, 
02.02.2017.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2019.
)
4.pants. Juridiskās palīdzības pieprasītāja pienākumi un atbildība
(1) Personai nav tiesību ļaunprātīgi izmantot maznodrošinātas vai trūcīgas personas statusu, savu īpašo situāciju,
īpašuma stāvokli un ienākumu līmeni juridiskās palīdzības saņemšanai.
(2) Personai ir pienākums laikus pieprasīt juridisko palīdzību, izņemot gadījumus, kad tas nav bijis iespējams
objektīvu apstākļu dēļ.
(3) Personai ir pienākums līdzdarboties juridiskās palīdzības saņemšanas procesā, laikus un prasītajā apjomā
iesniedzot Juridiskās palīdzības administrācijai vai juridiskās palīdzības sniedzējam nepieciešamo informāciju un
dokumentus.
(4) Personai ir pienākums laikus, bet ne vēlāk kā vienu darbdienu iepriekš, izņemot gadījumus, kad tas nav bijis
iespējams objektīvu apstākļu dēļ, informēt Juridiskās palīdzības administrāciju vai juridiskās palīdzības sniedzēju par
2
/
23
to, ka tā nevar ierasties uz tikšanos ar juridiskās palīdzības sniedzēju vai uz tiesas sēdi.
(5) Juridiskās palīdzības saņemšanas laikā personai ir pienākums iesniegt Juridiskās palīdzības administrācijai
dokumentus, kas apliecina tās atbilstību šā likuma 
3.pantā
 noteiktajām prasībām jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) beidzies iepriekš iesniegto dokumentu derīguma termiņš;
2) šā likuma 
24.pantā
 minētajā gadījumā;
3) pēc Juridiskās palīdzības administrācijas pieprasījuma.
(6) Latvijas valstspiederīgajam, kuram piešķirts finansiālais atbalsts, ir pienākums:
1) iesniegt Juridiskās palīdzības administrācijai šā likuma 
14.
10
 panta
 otrās daļas 2. punktā minētos
dokumentus;
2) savlaicīgi informēt Juridiskās palīdzības administrāciju par to, ka process par bērna aizgādības tiesību
pārtraukšanu vai atņemšanu ir izbeigts, kā arī par izmaiņām iepriekš sniegtajās ziņās.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
 un 
02.02.2017
. likumu, kas stājas spēkā
01.03.2017.
 Sestā daļa stājas spēkā 
01.04.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 20. punktu)
5.pants. Juridiskās palīdzības vispārīgie noteikumi
(1) Valsts nodrošina juridisko palīdzību juridiska rakstura jautājuma risināšanai ārpus tiesas un tiesā aizskarto vai
apstrīdēto personas tiesību vai ar likumu aizsargāto interešu aizsardzībai šajā likumā paredzētajos gadījumos, veidos
un apjomā.
(2) Patvēruma meklētājam valsts nodrošina juridisko palīdzību pārsūdzības procedūrās patvēruma piešķiršanas
procesa ietvaros. Institūcija, kas ir atbildīga par patvēruma iesniegumu izskatīšanu, nodrošina juridiskās palīdzības
nepieciešamības izvērtēšanu un juridiskās palīdzības pieprasītāja saziņu ar juridiskās palīdzības sniedzēju.
(2
1
) Izraidāmajam ārzemniekam, kas uzturas Latvijas Republikā, 
Imigrācijas likumā
 noteiktajos gadījumos valsts
nodrošina juridisko palīdzību lēmuma par apstrīdēto izbraukšanas rīkojumu vai lēmuma par apstrīdēto lēmumu par
piespiedu izraidīšanu pārsūdzēšanas ietvaros. Iestāde, kas 
Imigrācijas likumā
 noteiktajos gadījumos un kārtībā aiztur
izraidāmo ārzemnieku, nodrošina juridiskās palīdzības pieprasītāja saziņu ar juridiskās palīdzības sniedzēju, kuru
juridiskās palīdzības sniegšanai uzaicina atbilstoši šā likuma 
33.
1
 pantā
 minētajam juridiskās palīdzības sniedzēju
sarakstam. Ja juridiskās palīdzības sniedzējs juridisko palīdzību sniedz savā prakses vietā, juridiskās palīdzības
pieprasītāja saziņu ar juridiskās palīdzības sniedzēju nodrošina Juridiskās palīdzības administrācija.
(3) Valsts nodrošina juridisko palīdzību personai, izvērtējot tās atbilstību juridiskās palīdzības piešķiršanai, kā arī
personas iesniegumā par juridisko palīdzību un tam pievienotajos dokumentos norādīto informāciju, izņemot likumā
noteiktos gadījumus.
(3
1
) Šā likuma 
3. panta
 2.
1
 daļā noteiktajā gadījumā persona veic iemaksu Juridiskās palīdzības administrācijas
pamatbudžeta kontā par juridiskās palīdzības saņemšanu. Iemaksas par juridiskās palīdzības saņemšanu apmēru un
tās samaksas un atmaksas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(4) Izdevumi, kas saistīti ar šajā likumā noteiktajā kārtībā sniegtās juridiskās palīdzības nodrošināšanu, tiek segti
no valsts budžetā šim mērķim paredzētajiem līdzekļiem.
(5) Juridiskās palīdzības apjomu nosaka stundās un noteiktu darbību veidā. Ministru kabinets nosaka juridiskās
palīdzības veidus, apjomu, samaksas apmēru un ar juridiskās palīdzības sniegšanu saistītos atlīdzināmos izdevumus,
to apmēru un izmaksas kārtību.
(6) Šajā likumā noteiktajos gadījumos persona pilnībā atmaksā ar juridisko palīdzību saistītos izdevumus. Izdevumi
par juridisko palīdzību no personas tiek piedzīti šajā likumā, 
Kriminālprocesa likumā
 un 
Civilprocesa likumā
 noteiktajos
gadījumos un kārtībā.
(7) Valsts nesedz ar lietas vešanu saistītos izdevumus, izņemot izdevumus par juridisko palīdzību un ar to saistītos
izdevumus.
3
/
23
(8) Izņēmuma gadījumos juridisko palīdzību sniedz papildus piešķirtajam šajā likumā noteiktajam juridiskās
palīdzības veidam un apjomam, neņemot vērā šā likuma 
6.panta
 5. un 6.punktā minētos nosacījumus, ja juridiskās
palīdzības nesniegšana būtiski ierobežotu 
Latvijas Republikas Satversmē
 garantētās personas pamattiesības.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.08.2011.
, 
10.12.2015.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2019.
)
6.pants. Juridiskās palīdzības atteikuma pamats
Juridisko palīdzību atsaka, ja:
1) persona neatbilst šā likuma 
3.pantā
 minētajiem kritērijiem;
2) šis likums neparedz attiecīgu juridiskās palīdzības nodrošināšanas gadījumu;
3) personas pieprasītā juridiskā palīdzība ir nepamatota;
4) persona nav savlaicīgi pieprasījusi juridisko palīdzību;
5) kompetentā iestāde ir palīdzējusi personai, norādot uz situācijas risināšanas tiesiskajām iespējām,
sagatavojot personas tiesību aizsardzībai vai īstenošanai nepieciešamos dokumentus vai sniedzot cita veida
palīdzību, un tāpēc juridiskā palīdzība vairs nav nepieciešama;
6) divu pēdējo gadu laikā kopš iepriekšējās juridiskās palīdzības pieprasīšanas personai tās sniegšana bijusi
pārtraukta tādēļ, ka šī persona, pieprasot juridisko palīdzību, sniegusi īstenībai neatbilstošas ziņas;
7) persona, kurai bijis uzlikts par pienākumu atmaksāt ar juridisko palīdzību saistītos izdevumus, nav to
izdarījusi noteiktajā laikā un apmērā;
8) tā attiecas uz prasījumu, kas ir tieši saistīts ar personas saimniecisko darbību vai komercdarbību, vai
neatkarīgu profesionālo darbību, izņemot gadījumu, kad juridiskās palīdzības sniegšana ir nepieciešama
Satversmes tiesas procesā;
9) tā ir saistīta ar muitas vai nodokļu jautājumiem, izņemot gadījumu, kad juridiskās palīdzības sniegšana ir
nepieciešama Satversmes tiesas procesā;
10) tā attiecas uz prasījumu par goda un cieņas aizskaršanu;
11) tā ir saistīta ar morālā kaitējuma atlīdzināšanu, izņemot gadījumu, kad juridiskās palīdzības sniegšana ir
saistīta ar noziedzīga nodarījuma rezultātā cietušajam nodarītā morālā kaitējuma atlīdzināšanu;
12) strīdu izšķir šķīrējtiesā vai izmantojot citus alternatīvus strīdu risināšanas mehānismus;
13) 
(izslēgts ar 
10.12.2015
. likumu);
14) tā attiecas uz prasījumu, kas saistīts ar greznumlietām vai greznuma pakalpojumiem;
15) ar juridiskās palīdzības nodrošināšanu saistītie izdevumi ir nesamērīgi lieli salīdzinājumā ar prasījuma
summu;
16) attiecībā uz personu ir pieņemts lēmums par juridiskās palīdzības sniegšanas pārtraukšanu, pamatojoties
uz šā likuma 
33.panta
 septītās daļas 4.punktu, un kopš šā lēmuma pieņemšanas nav pagājis gads;
17) saņemts juridiskās palīdzības sniedzēja atzinums par turpmākās juridiskās palīdzības nelietderību;
18) personai nav iestājušies šā likuma 
9.
1
 panta
 pirmajā daļā noteiktie juridiskās palīdzības saņemšanas
nosacījumi.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.05.2012.
, 
10.12.2015.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2019.
)
4
/
23
II nodaļa 
Juridiskās palīdzības administrācija
7.pants. Juridiskās palīdzības administrācija
Par juridiskās palīdzības nodrošināšanu šajā likumā noteiktajos gadījumos un kārtībā atbildīgā iestāde ir Juridiskās
palīdzības administrācija. Juridiskās palīdzības administrācija ir Tieslietu ministrijas padotībā esoša tiešās pārvaldes
iestāde.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2008.
)
8.pants. Juridiskās palīdzības administrācijas pamatuzdevumi
Juridiskās palīdzības administrācijas pamatuzdevumi ir šādi:
1) normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā izmaksāt juridiskajai palīdzībai paredzētos līdzekļus un administrēt
personu iemaksas juridiskās palīdzības saņemšanai;
2) nodrošināt mērķtiecīgu un efektīvu valsts budžeta līdzekļu izlietojumu;
3) likumā noteiktajos gadījumos piedzīt valsts budžeta līdzekļus, kas piešķirti juridiskās palīdzības
nodrošināšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
III nodaļa 
Ārpustiesas juridiskā palīdzība
9.pants. Ārpustiesas juridiskā palīdzība
Valsts nodrošina juridiskās konsultācijas un procesuālo dokumentu sastādīšanu:
1) civiltiesiska rakstura strīdā aizskarto vai apstrīdēto personas tiesību vai ar likumu aizsargāto interešu
aizsardzībai;
2) 
(izslēgts ar 
21.10.2010
. likumu)
;
3) ja persona ir iesaistīta juridiska rakstura strīdā, kurā iespējama tiesvedība, lai sagatavotu pieteikumu vai
prasības pieteikumu tiesai vai izlīguma dokumentu.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
III
1
 nodaļa
Juridiskā palīdzība Satversmes tiesas procesā
(Nodaļa 
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
9.
1
 pants. Juridiskās palīdzības sniegšana Satversmes tiesas procesā
(1) Valsts nodrošina juridisko palīdzību Satversmes tiesas procesā personai, pēc kuras konstitucionālās sūdzības
Satversmes tiesa ir pieņēmusi lēmumu par atteikšanos ierosināt lietu, kā šā lēmuma vienīgo pamatu norādot juridiskā
pamatojuma neesību vai tā acīmredzamu nepietiekamību prasījuma apmierināšanai.
(2) Iesniegumu par juridisko palīdzību Satversmes tiesas procesā persona var iesniegt ne vēlāk kā divus mēnešus
pirms konstitucionālās sūdzības iesniegšanai noteiktā termiņa beigām.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
5
/
23
9.
2
 pants. Juridiskās palīdzības veidi Satversmes tiesas procesā
Satversmes tiesas procesā valsts nodrošina:
1) juridiskās konsultācijas;
2) procesuālo dokumentu sagatavošanu;
3) juridiskās palīdzības sniegšanu tiesas sēdē.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
IV nodaļa 
Juridiskā palīdzība civillietās
10.pants. Juridiskās palīdzības sniegšana civillietās
Juridisko palīdzību civillietā persona var pieprasīt līdz galīgā tiesas nolēmuma spēkā stāšanās brīdim.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
11.pants. Juridiskās palīdzības veidi civillietās
Valsts nodrošina civillietās tiesvedības laikā šādu juridisko palīdzību:
1) juridiskās konsultācijas;
2) procesuālo dokumentu sastādīšanu;
3) pārstāvību tiesā.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
12.pants. Pārrobežu strīda jēdziens
(Izslēgts ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
13.pants. Iesnieguma pārsūtīšana pārrobežu strīdā
(Izslēgts ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
14.pants. Pārrobežu strīdā saņemto iesniegumu izskatīšana
(Izslēgts ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
IV
1
 nodaļa 
Juridiskā palīdzība pārrobežu strīdos
(Nodaļa 
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
14.
1
 pants. Pārrobežu strīda jēdziens
Pārrobežu strīds ir strīds, kurā šā likuma 
3.panta
 pirmās daļas 8.apakšpunktā minētās personas pastāvīgā
dzīvesvieta vai domicils, kura pieprasa juridisko palīdzību, laikā, kad saņemts attiecīgs iesniegums par juridiskās
palīdzības pieprasīšanu, nav tiesas sēdes norises vai tiesas nolēmuma vai publiska akta izpildīšanas valstī.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.05.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
6
/
23
14.
2
 pants. Juridiskās palīdzības sniegšana pārrobežu strīdos
(1) Valsts nodrošina juridisko palīdzību pārrobežu strīdos ārpus tiesas un tiesā.
(1
1
) Juridiskās palīdzības administrācija nenodrošina juridisko palīdzību ārvalstu prasītājiem un pieteikumu
iesniedzējiem Padomes 2008.gada 18.decembra regulā (EK) Nr. 
4/2009
 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību
aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās un Hāgas 2007.gada 23.novembra
Konvencijā par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārrobežu piedziņu noteiktajos
gadījumos. Šajos gadījumos juridisko palīdzību nodrošina Uzturlīdzekļu garantiju fonda administrācija Uzturlīdzekļu
garantiju fonda likumā noteiktajā kārtībā un apjomā.
(2) Uz juridiskās palīdzības pārrobežu strīdos saņemšanu nav attiecināmi šā likuma 
6.panta
 5., 10., 11., 12., 13.,
14. un 15.punktā noteiktie juridiskās palīdzības atteikuma pamati.
(3) Juridisko palīdzību pārrobežu strīda civillietā persona var pieprasīt tikmēr, kamēr tiesas nolēmums vai publiskais
akts nav izpildīts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2011.
 un 
03.05.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
 Sk. Pārejas
noteikumu 18.punktu)
14.
3
 pants. Juridiskās palīdzības veidi pārrobežu strīdu lietās
(1) Pārrobežu strīdu lietās valsts nodrošina:
1) juridiskās konsultācijas;
2) procesuālo dokumentu sastādīšanu;
3) pārstāvību tiesā.
(2) Personai papildus šā panta pirmajā daļā minētajam ir tiesības saņemt:
1) tulka pakalpojumus;
2) tādu tiesas vai kompetentās iestādes pieprasītu un juridiskās palīdzības saņēmēja iesniegtu dokumentu
tulkojumu, kuri ir nepieciešami lietas izšķiršanai;
3) to izdevumu samaksu, kas saistīti ar ierašanos uz tiesas sēdēm, ja personas klātbūtne tiesā ir paredzēta
likumā vai to pieprasa tiesa, nolemjot, ka attiecīgo personu nevar uzklausīt citādā veidā.
14.
4
 pants. Iesnieguma iesniegšana un pārsūtīšana pārrobežu strīdā
(1) Ja persona, kuras pastāvīgā dzīvesvieta vai domicils ir Latvijas Republikā, vēlas saņemt juridisko palīdzību
pārrobežu strīdā, tā Juridiskās palīdzības administrācijai iesniedz attiecīgu iesniegumu.
(2) Juridiskās palīdzības administrācija šā panta pirmajā daļā minēto iesniegumu septiņu dienu laikā no tā
tulkojuma saņemšanas dienas pārsūta citas valsts kompetentajai iestādei.
(3) Juridiskās palīdzības administrācija atsakās pārsūtīt iesniegumu, ja tas nav saistīts ar pārrobežu strīdu. Šo
lēmumu persona var apstrīdēt šā likuma 
26.pantā
 noteiktajā kārtībā.
14.
5
 pants. Pārrobežu strīdā saņemto iesniegumu izskatīšana
(1) Ja Juridiskās palīdzības administrācija saņem citas valsts kompetentās iestādes pārsūtītu attiecīgu iesniegumu
pārrobežu strīdā, to izskata vispārīgā kārtībā.
(2) Personas īpašo situāciju izvērtē pēc tiem pašiem kritērijiem, kurus izmanto, izskatot ar pārrobežu strīdiem
nesaistītus juridiskās palīdzības pieprasījumus.
7
/
23
(3) Personas īpašuma stāvokļa un ienākumu līmeņa atbilstību juridiskās palīdzības piešķiršanai izvērtē saskaņā ar
šā likuma 
3.panta
 trešajā daļā paredzētajiem Ministru kabineta noteikumiem.
(4) Persona, kas vēlas saņemt juridisko palīdzību pārrobežu strīdā, var lūgt juridisko palīdzību arī tādā gadījumā, ja
pierāda, ka nespēj samaksāt ar juridisko palīdzību saistītos izdevumus, jo labklājības līmenis pastāvīgās dzīvesvietas
vai domicila valstī un valstī, kurā notiek tiesas sēde, ir atšķirīgs.
IV
2
 nodaļa
Finansiālā atbalsta piešķiršana un nodrošināšana Latvijas valstspiederīgajiem
aizskarto vai apstrīdēto personas tiesību vai ar likumu aizsargāto interešu
aizsardzībai, kas saistītas ar bērna aizgādības tiesību pārtraukšanu vai
atņemšanu ārvalstīs
(Nodaļa 
02.02.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.04.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 20. punktu)
14.
6
 pants. Finansiālā atbalsta nodrošināšana
(1) Valsts nodrošina finansiālo atbalstu Latvijas valstspiederīgajiem aizskarto vai apstrīdēto personas tiesību vai ar
likumu aizsargāto interešu aizsardzībai, kas saistītas ar bērnu aizgādības tiesību pārtraukšanu vai atņemšanu,
apmaksājot juridiskās palīdzības sniedzēja ārvalstīs:
1) juridisko konsultāciju;
2) pārstāvību tiesvedībā vai iestādē tās pieņemtā lēmuma pārskatīšanai, ja ārvalsts normatīvie akti neparedz
tiesvedību šajos procesos. Pārstāvību apmaksā, ja pēc tam, kad juridiskās palīdzības sniedzējs ārvalstīs
sniedzis juridisko konsultāciju, ir saņemts viņa atzinums par pārstāvības lietderību un nepieciešamību.
(2) Latvijas valstspiederīgajam šā panta pirmajā daļā norādītajā gadījumā ir tiesības saņemt finansiālo atbalstu, ja:
1) viņš neatbilst to subjektu lokam, kuriem attiecīgajā ārvalstī ir tiesības saņemt juridisko palīdzību, izņemot
neatbilstību mantiskā stāvokļa kritērijam;
2) ārvalstī nav juridiskās palīdzības sistēmas vai attiecīgajā lietu kategorijā nav paredzēta juridiskā palīdzība;
3) viņš atbilst to subjektu lokam, kuriem attiecīgajā ārvalstī ir tiesības saņemt juridisko palīdzību, ir vērsies
attiecīgās valsts kompetentajā iestādē šīs palīdzības saņemšanai, taču norīkotais ārvalsts juridiskās palīdzības
sniedzējs ir atzinis, ka juridiskā palīdzība lietā nav lietderīga vai juridiskās palīdzības sniegšanu nav iespējams
uzsākt vai turpināt no Latvijas valstspiederīgā neatkarīgu apstākļu dēļ;
4) pastāvot šā panta otrās daļas 1., 2. vai 3. punktā minētajiem apstākļiem, Latvijas valstspiederīgais ir vienojies
par lietas vešanu ar juridiskās palīdzības sniedzēju ārvalstīs.
(3) Finansiālā atbalsta apmēru, izmaksāšanas nosacījumus un kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
02.02.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
 Pants stājas spēkā 
01.04.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 20. punktu)
14.
7
 pants. Iesnieguma iesniegšana
(1) Ja Latvijas valstspiederīgais vēlas saņemt finansiālo atbalstu, viņš iesniedz Juridiskās palīdzības administrācijai
attiecīgu iesniegumu.
(2) Iesnieguma veidlapu paraugus finansiālā atbalsta saņemšanai un veidlapu iesniegšanas kārtību apstiprina
Ministru kabinets.
(3) Iesniegumam pievieno:
8
/
23
1) dokumentus, kas apliecina, ka ārvalsts kompetentā iestāde ir personu brīdinājusi vai uzsākusi procesu par
bērna aizgādības tiesību pārtraukšanu vai atņemšanu;
2) ārvalsts atteikumu nodrošināt juridisko palīdzību vai apliecinājumu, ka ārvalstī nav juridiskās palīdzības
sistēmas vai juridiskā palīdzība attiecīgajā lietu kategorijā nav paredzēta;
3) informāciju par juridiskās palīdzības sniedzēju saskaņā ar šā likuma 
14.
6
 panta
 otrās daļas 4. punktu,
norādot juridiskās palīdzības sniedzēja vārdu, uzvārdu vai nosaukumu, prakses vietas adresi un
kontaktinformāciju, vienošanās par juridiskās palīdzības sniegšanu, kurā norādīts juridiskās palīdzības veids, un
dokumenta, kas apliecina juridiskās palīdzības sniedzēja tiesības sniegt juridisko palīdzību ārvalstī, apliecinātas
kopijas.
(4) Latvijas valstspiederīgais iesniegumu iesniedz latviešu valodā, pievienojot šā panta trešajā daļā minētos
dokumentus. Juridiskās palīdzības administrācija nodrošina tādu tiesas, kompetentās iestādes vai ārvalsts juridiskās
palīdzības sniedzēja izsniegtu dokumentu tulkojumu, kuri nepieciešami, lai Juridiskās palīdzības administrācija varētu
pieņemt lēmumu par finansiālā atbalsta nodrošināšanu, kā arī šā likuma 
14.
10
 pantā
 minētās garantijas vēstules
tulkojumu.
(
02.02.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
 Pants stājas spēkā 
01.04.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 20. punktu)
14.
8
 pants. Iesnieguma izskatīšana un lēmuma pieņemšana
(1) Juridiskās palīdzības administrācija iesniegumu izskata 14 dienu laikā no iesnieguma saņemšanas dienas vai
— gadījumā, kad nepieciešams iesniegumam pievienoto dokumentu tulkojums, — no šo dokumentu tulkojuma
saņemšanas dienas un lemj par finansiālā atbalsta piešķiršanu.
(2) Ja iesniegums neatbilst šā likuma 
14.
7
 panta
 prasībām, Juridiskās palīdzības administrācija lūdz novērst
konstatētos trūkumus, nosakot termiņu, kas nedrīkst būt īsāks par 14 dienām. Šādā gadījumā lēmumu par finansiālā
atbalsta piešķiršanu vai atteikumu to piešķirt administrācija pieņem 14 dienu laikā no dienas, kad iesniegta visa
nepieciešamā informācija un dokumenti vai beidzies to iesniegšanai noteiktais termiņš.
(3) Juridiskās palīdzības administrācija pieņem lēmumu par finansiālā atbalsta piešķiršanas atteikumu, ja persona:
1) neatbilst šā likuma 
14.
6
 panta
 pirmajā un otrajā daļā minētajiem kritērijiem;
2) nav sākotnēji vērsusies ārvalsts kompetentajā iestādē ar lūgumu nodrošināt juridisko palīdzību, izņemot
gadījumu, kad ārvalstī nav juridiskās palīdzības sistēmas vai nav paredzēts nodrošināt juridisko palīdzību
attiecīgajā lietu kategorijā;
3) lūdz finansiālo atbalstu lietā, kas nav saistīta ar bērna aizgādības tiesību pārtraukšanu vai atņemšanu
ārvalstī;
4) lūdz finansiālo atbalstu lietā, kurā ārvalsts kompetentā iestāde nav izteikusi brīdinājumu un nav uzsākusi
procesu par bērna aizgādības tiesību pārtraukšanu vai atņemšanu;
5) Juridiskās palīdzības administrācijas noteiktajā termiņā nav iesniegusi norādīto informāciju vai dokumentus.
(
02.02.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
 Pants stājas spēkā 
01.04.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 20. punktu)
14.
9
 pants. Lēmuma apstrīdēšanas un pārsūdzēšanas kārtība
Juridiskās palīdzības administrācijas lēmumu par atteikumu piešķirt finansiālo atbalstu Latvijas valstspiederīgais var
apstrīdēt un pārsūdzēt šā likuma 
26. pantā
 noteiktajā kārtībā.
(
02.02.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
 Pants stājas spēkā 
01.04.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 20. punktu)
14.
10
 pants. Juridiskās palīdzības administrācijas garantijas vēstule
9
/
23
(1) Juridiskās palīdzības administrācija 14 dienu laikā pēc tam, kad tā pieņēmusi lēmumu par finansiālā atbalsta
piešķiršanu, sagatavo garantijas vēstuli par finansiālā atbalsta piešķiršanu juridiskās palīdzības sniedzēja ārvalstīs
sniegtās juridiskās palīdzības apmaksai.
(2) Garantijas vēstulē Juridiskās palīdzības administrācija:
1) norāda personu, kurai piešķirts finansiālais atbalsts, un lietas kategoriju, kurā finansiālais atbalsts piešķirts;
2) informē par piešķirtā finansiālā atbalsta apmēru, izmaksāšanas nosacījumiem un kārtību, kā arī par
nepieciešamību iesniegt Juridiskās palīdzības administrācijai dokumentus, kas apliecina, ka juridiskās
palīdzības sniedzējs ārvalstīs Latvijas valstspiederīgajam sniedzis juridisko konsultāciju vai nodrošinājis
pārstāvību.
(
02.02.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
 Pants stājas spēkā 
01.04.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 20. punktu)
14.
11
 pants. Finansiālā atbalsta pārtraukšana
Juridiskās palīdzības administrācija pārtrauc finansiālā atbalsta sniegšanu un informē par to Latvijas
valstspiederīgo, ja viņš nav iesniedzis Juridiskās palīdzības administrācijai šā likuma 
14.
10
 panta
 otrās daļas 2. punktā
minēto dokumentu, kas apliecina juridiskās palīdzības sniegšanu.
(
02.02.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
 Pants stājas spēkā 
01.04.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 20. punktu)
V nodaļa 
Juridiskā palīdzība administratīvajās lietās
15.pants. Juridiskās palīdzības sniegšana administratīvajās lietās
Valsts nodrošina juridisko palīdzību administratīvajās lietās, un persona to var pieprasīt līdz galīgā tiesas nolēmuma
spēkā stāšanās brīdim:
1) pārsūdzības procedūrās patvēruma piešķiršanas procesa ietvaros;
2) lēmuma par apstrīdēto izbraukšanas rīkojumu vai lēmuma par apstrīdēto lēmumu par piespiedu izraidīšanu
pārsūdzēšanas ietvaros;
3) bāriņtiesas lēmuma par bērna tiesību un tiesisko interešu aizsardzību pārsūdzēšanas ietvaros;
4) 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā gadījumā un kārtībā.
(
10.12.2015
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.02.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
)
16.pants. Juridiskās palīdzības veidi administratīvajās lietās
Administratīvajās lietās valsts nodrošina:
1) juridiskās konsultācijas;
2) procesuālo dokumentu sastādīšanu;
3) pārstāvību tiesā.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
VI nodaļa 
Juridiskā palīdzība krimināllietās
10
/
23
17.pants. Juridiskās palīdzības sniegšana krimināllietās
Persona, kurai saskaņā ar likumu ir tiesības uz aizstāvību vai pārstāvību krimināllietā, var pieprasīt juridisko
palīdzību līdz galīgā tiesas nolēmuma spēkā stāšanās brīdim.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
18.pants. Juridiskās palīdzības veidi krimināllietās
Krimināllietās valsts nodrošina:
1) 
(izslēgts ar 
21.10.2010
. likumu)
;
2) procesuālo dokumentu sastādīšanu kriminālprocesā;
3) aizstāvību vai pārstāvību kriminālprocesā.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
19.pants. Aizstāvības nodrošinājums
(1) Valsts nodrošinātu advokātu par personas aizstāvi kriminālprocesā uzaicina 
Kriminālprocesa likumā
 noteiktajos
gadījumos un kārtībā.
(2) Kārtība, kādā tiek iesniegts un izskatīts šajā likumā noteiktais iesniegums par juridisko palīdzību un pieņemts
lēmums par juridiskās palīdzības piešķiršanu vai atteikumu to piešķirt, neattiecas uz aizstāvības nodrošināšanu
kriminālprocesā.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2008.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2009.
 Sk.
Pārejas noteikumus.)
20.pants. Pārstāvības nodrošinājums
(1) Valsts nodrošinātu advokātu par personas pārstāvi kriminālprocesā uzaicina 
Kriminālprocesa likumā
 noteiktajos
gadījumos un noteiktajā kārtībā.
(2) Kārtība, kādā tiek iesniegts un izskatīts šajā likumā noteiktais iesniegums par juridisko palīdzību un pieņemts
lēmums par juridiskās palīdzības piešķiršanu vai atteikumu to piešķirt, neattiecas uz pārstāvības nodrošināšanu
kriminālprocesā.
(
21.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
VII nodaļa 
Juridiskās palīdzības sniegšanas kārtība
21.pants. Atbildīgā iestāde
Juridiskās palīdzības administrācija izskata iesniegumus par juridisko palīdzību, pieņem lēmumus par juridiskās
palīdzības piešķiršanu vai atteikumu to piešķirt un paziņo lēmumu iesniedzējam, kā arī šajā likumā noteiktajos
gadījumos norīko juridiskās palīdzības sniedzēju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.02.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
)
22.pants. Iesniegums par juridisko palīdzību un informācija par juridisko palīdzību
(1) Persona, kas vēlas saņemt juridisko palīdzību, iesniedz:
1) iesniegumu par juridisko palīdzību — aizpildītu juridiskās palīdzības pieprasījuma veidlapu;
11
/
23
2) ja nepieciešams, dokumentu kopijas, kas apliecina veidlapā minētās ziņas;
3) dokumentus, kas apliecina personas atbilstību juridiskās palīdzības saņemšanai.
(2) Juridiskās palīdzības pieprasījuma veidlapas paraugu apstiprina Ministru kabinets.
(3) Persona var saņemt juridiskās palīdzības pieprasījuma veidlapu, kā arī informāciju par veidlapas aizpildīšanu un
tai pievienojamiem dokumentiem Juridiskās palīdzības administrācijā vai pašvaldībā, kuras administratīvajā teritorijā ir
šīs personas deklarētā dzīvesvieta vai kur tā tiesiski uzturas.
(4) Juridiskās palīdzības pieprasījuma veidlapu un informāciju par tās aizpildīšanu izsniedz bez maksas.
(5) Persona iesniegumu par juridisko palīdzību (aizpildītu juridiskās palīdzības pieprasījuma veidlapu) iesniedz
Juridiskās palīdzības administrācijai.
(5
1
) Izraidāmais ārzemnieks iesniegumu par juridiskās palīdzības pieprasījumu un ienākumiem (šā likuma izpratnē
— iesniegums par juridisko palīdzību) iesniedz 
Imigrācijas likumā
 noteiktajos gadījumos un kārtībā.
(6) Persona var saņemt informāciju par juridisko palīdzību pārsūdzības procedūrās patvēruma piešķiršanas procesa
ietvaros institūcijā, kas ir atbildīga par patvēruma iesniegumu izskatīšanu.
(6
1
) Persona var saņemt informāciju attiecībā uz juridisko palīdzību lēmuma par apstrīdēto izbraukšanas rīkojumu
vai lēmuma par apstrīdēto lēmumu par piespiedu izraidīšanu pārsūdzēšanai 
Imigrācijas likumā
 noteiktajos gadījumos
un kārtībā.
(7) Ja pieņemts lēmums par juridiskās palīdzības piešķiršanu, persona ir saņēmusi juridisko palīdzību, bet nav
izmantots šā likuma 
5.panta
 piektajā daļā paredzētajos Ministru kabineta noteikumos noteiktais juridiskās palīdzības
apjoms un persona vēlas saņemt turpmāko juridisko palīdzību, tā iesniedz Juridiskās palīdzības administrācijai
iesniegumu par turpmāko juridisko palīdzību un, ja nepieciešams, dokumentu kopijas, kas apliecina iesniegumā
minētās ziņas.
(7
1
) Ja izraidāmais ārzemnieks nav lūdzis juridisko palīdzību 
Imigrācijas likumā
 noteiktajā kārtībā un vēlas saņemt
juridisko palīdzību administratīvās lietas tiesvedības laikā, viņš 
Imigrācijas likumā
 noteikto iesniegumu par juridisko
palīdzību iesniedz šajā likumā noteiktajā kārtībā. Juridiskās palīdzības administrācija minēto iesniegumu izskata šā
likuma 
23.panta
 pirmajā daļā noteiktajā termiņā.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.08.2011.
, 
03.05.2012.
, 
10.12.2015.
 un 
06.09.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
23.pants. Kārtība, kādā izskata iesniegumu par juridisko palīdzību un iesniegumu par turpmāko juridisko
palīdzību
(1) Juridiskās palīdzības administrācija 21 dienas laikā, bet lietās, kas skar bērnu tiesības, 14 dienu laikā no
dienas, kad saņemts iesniegums par juridisko palīdzību vai iesniegums par turpmāko juridisko palīdzību, izvērtē
juridiskās palīdzības sniegšanas nepieciešamību un apjomu un pieņem lēmumu par juridiskās palīdzības piešķiršanu
vai atteikumu to piešķirt.
(1
1
) Juridiskās palīdzības administrācija 10 dienu laikā pēc tam, kad no iestādes, kas pieņēmusi lēmumu par
apstrīdēto izbraukšanas rīkojumu vai lēmumu par apstrīdēto lēmumu par piespiedu izraidīšanu, 
Imigrācijas likumā
noteiktajā kārtībā saņemts iesniegums par juridisko palīdzību, izvērtē attiecīgo iesniegumu un pieņem lēmumu par
juridiskās palīdzības piešķiršanu vai par atteikumu to piešķirt atbilstoši šajā likumā minētajiem nosacījumiem un
kārtībai. Pieņemto lēmumu paziņo arī attiecīgajai iestādei.
(2) Ja Juridiskās palīdzības administrācija konstatē, ka lēmuma pieņemšanai ir nepieciešama papildu informācija,
tā septiņu dienu laikā no iesnieguma saņemšanas dienas pieprasa papildu informāciju juridiskās palīdzības
pieprasītājam un, ja nepieciešams, juridiskās palīdzības sniedzējam, valsts un pašvaldību iestādēm, informējot par to
juridiskās palīdzības pieprasītāju.
(3) Papildu informācijas pieprasīšana aptur šā panta pirmajā un 1.
1
 daļā noteikto lēmuma pieņemšanas termiņu.
(4) Ja Juridiskās palīdzības administrācija 15 dienu laikā nesaņem no juridiskās palīdzības pieprasītāja pieprasīto
12
/
23
informāciju, tā lemj par atteikumu piešķirt juridisko palīdzību.
(5) Lēmums par juridiskās palīdzības piešķiršanu vai atteikumu to piešķirt ir administratīvs akts.
(6) Juridiskās palīdzības administrācija lēmumā par juridiskās palīdzības piešķiršanu norāda piešķirtās juridiskās
palīdzības apjomu, norīkoto juridiskās palīdzības sniedzēju, juridiskās palīdzības pieprasītāja un sniedzēja pirmās
tikšanās laiku un vietu, izņemot šā likuma 
33.panta
 trešajā daļā minēto gadījumu.
(7) Lēmums par juridiskās palīdzības piešķiršanu daļā par juridiskās palīdzības sniedzēja norīkošanu nav
administratīvs akts.
(8) Juridiskās palīdzības administrācija iesniegumu par juridisko palīdzību vai iesniegumu par turpmāko juridisko
palīdzību atstāj bez izskatīšanas, ja:
1) persona rakstveidā atsauc iesniegumu par juridisko palīdzību vai iesniegumu par turpmāko juridisko palīdzību;
2) persona, kas iesniegusi iesniegumu par juridisko palīdzību vai iesniegumu par turpmāko juridisko palīdzību, ir
mirusi.
(9) Šajā likumā noteiktā iesnieguma iesniegšanas un izskatīšanas kārtība neattiecas uz juridiskās palīdzības
nodrošināšanu pārsūdzības procedūrās patvēruma piešķiršanas procesa ietvaros un uz administratīvajām lietām, kurās
juridiskā palīdzība piešķirama 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā gadījumā un kārtībā.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.08.2011.
, 
10.12.2015.
 un 
02.02.2017
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.03.2017.
)
23.
1
 pants. Kārtība, kādā izskata iesniegumu par juridisko palīdzību lietās, kurās pārstāvis, skatot lietu
pēc būtības, var būt tikai advokāts
(1) Juridiskās palīdzības administrācija mēneša laikā no dienas, kad saņemts iesniegums par juridisko palīdzību vai
iesniegums par turpmāko juridisko palīdzību, ja persona to pieprasa šā likuma 
3. panta
 2.
1
 daļā minētajā gadījumā,
izvērtē juridiskās palīdzības sniegšanas nepieciešamību un apjomu un pieņem lēmumu par juridiskās palīdzības
piešķiršanu vai atteikumu to piešķirt.
(2) Ja Juridiskās palīdzības administrācija konstatē, ka lēmuma pieņemšanai ir nepieciešama papildu informācija,
tā 14 dienu laikā no iesnieguma saņemšanas dienas pieprasa papildu informāciju juridiskās palīdzības pieprasītājam
un, ja nepieciešams, juridiskās palīdzības sniedzējam, valsts un pašvaldību iestādēm un informē par to juridiskās
palīdzības pieprasītāju.
(3) Juridiskās palīdzības administrācija lēmumā par juridiskās palīdzības piešķiršanu norāda piešķirtās juridiskās
palīdzības apjomu un laiku, līdz kuram jāveic iemaksa par juridiskās palīdzības saņemšanu.
(4) Ja iemaksa par juridiskās palīdzības saņemšanu ir saņemta, Juridiskās palīdzības administrācija septiņu dienu
laikā sagatavo norīkojumu juridiskās palīdzības sniedzējam. Ja iemaksa par juridiskās palīdzības saņemšanu netiek
saņemta, Juridiskās palīdzības administrācija pieņem lēmumu par piešķirtās juridiskās palīdzības pārtraukšanu
atbilstoši šā likuma 
33. panta
 septītajā daļā noteiktajam.
(5) Iesnieguma izskatīšanā piemēro šā likuma 
23. panta
 trešās, ceturtās, piektās, septītās un astotās daļas
nosacījumus.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
24.pants. Ziņu izmaiņas
Juridiskās palīdzības pieprasītājam ir pienākums nekavējoties, bet ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc tam, kad
viņš uzzinājis par izmaiņām iesniegumā minētajās ziņās, paziņot par tām Juridiskās palīdzības administrācijai.
25.pants. Lēmuma paziņošana
Lēmumu par juridiskās palīdzības piešķiršanu vai atteikumu to piešķirt paziņo rakstveidā, nosūtot to uz juridiskās
palīdzības pieprasītāja norādīto adresi vai nododot personiski. Lēmumu par juridiskās palīdzības piešķiršanu paziņo arī
13
/
23
juridiskās palīdzības sniedzējam, izņemot šā likuma 
33.panta
 trešajā daļā minēto gadījumu.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
26.pants. Lēmumu apstrīdēšanas un pārsūdzības kārtība
(1) Juridiskās palīdzības administrācijas lēmumu par juridiskās palīdzības piešķiršanu vai atteikumu to piešķirt
persona var apstrīdēt un pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(2) Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību Augstākās tiesas
Administratīvo lietu departamentam. Kasācijas sūdzību izskata rakstveida procesā, un tam nav nepieciešama
administratīvā procesa dalībnieku piekrišana.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
27.pants. Atkārtota iesnieguma izskatīšana
(1) Persona nevar atkārtoti iesniegt iesniegumu par juridisko palīdzību lietā par to pašu priekšmetu un uz tā paša
pamata, izņemot šā panta otrajā daļā minētos gadījumus.
(2) Atkārtots iesniegums par juridisko palīdzību lietā par to pašu priekšmetu un uz tā paša pamata pieļaujams tikai
tādā gadījumā, ja persona ir izpildījusi Juridiskās palīdzības administrācijas lēmumu par to izdevumu samaksu, kuri
saistīti ar iepriekšējo juridiskās palīdzības sniegšanu, ja šāds lēmums tika pieņemts, un pastāv vismaz viens no
šādiem gadījumiem:
1) ir notikušas būtiskas izmaiņas personas īpašajā situācijā, īpašuma stāvoklī vai ienākumu līmenī;
2) persona ir ieguvusi maznodrošinātas vai trūcīgas personas statusu.
(3) Konstatējot, ka iesniegums par juridisko palīdzību lietā ir par to pašu priekšmetu un uz tā paša pamata,
Juridiskās palīdzības administrācija to neizskata, bet atdod atpakaļ personai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.05.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
28.pants. Juridiskās palīdzības reģistrs
(1) Juridiskās palīdzības reģistru izveido un uztur Juridiskās palīdzības administrācija.
(2) Ministru kabinets nosaka juridiskās palīdzības reģistra izveides kārtību, tajā iekļaujamās informācijas apjomu un
piekļuvi informācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.12.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2016.
)
VIII nodaļa 
Juridiskās palīdzības sniedzēji
29.pants. Juridiskās palīdzības līgums un tā noslēgšana
(1) Juridiskās palīdzības līgums ir publisko tiesību līgums, kuru slēdz Juridiskās palīdzības administrācija ar
juridiskās palīdzības sniedzēju.
(2) Juridiskās palīdzības līgumā norāda:
1) līdzējus;
2) juridiskās palīdzības sniedzēja kompetenci;
3) kāda veida juridisko palīdzību apņemas sniegt juridiskās palīdzības sniedzējs;
4) līdzēju atbildību;
14
/
23
5) norēķinu kārtību, finanšu un citu resursu piešķiršanas noteikumus;
6) sniegtās juridiskās palīdzības kvalitātes kontroles kārtību;
7) līguma darbības termiņu;
8) sadarbības nosacījumus;
9) citus būtiskus līguma nosacījumus.
(3) Juridiskās palīdzības līgumu noslēdz uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem.
(4) Juridiskās palīdzības līgumu ar personu, kura vēlas sniegt juridisko palīdzību, neslēdz, ja Juridiskās palīdzības
administrācija iepriekš ir uzteikusi juridiskās palīdzības līgumu, izņemot gadījumu, kad juridiskās palīdzības līgums ir
uzteikts, pamatojoties uz šā likuma 
29.
1
 panta
 otrās daļas 1.punktu un persona ir attaisnota vai kriminālprocess
izbeigts personu reabilitējošu apstākļu dēļ.
(5) Juridiskās palīdzības līgumu ar šā likuma 
30.panta
 pirmās daļas 5.punkta ievaddaļā minēto personu nevar slēgt,
ja šī persona neatbilst kādai no 
30.panta
 pirmās daļas 5.punkta “a”, “b”, “c” vai “d” apakšpunktā minētajām prasībām
vai tiek konstatēts kāds no šā likuma 
29.
1
 panta
 otrās daļas 1., 2., 3., 4. vai 5.punktā minētajiem apstākļiem.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
29.
1
 pants. Juridiskās palīdzības līguma izbeigšanās
(1) Juridiskās palīdzības līgums izbeidzas:
1) beidzoties līguma termiņam;
2) ar vienas puses uzteikumu;
3) pēc abu pušu savstarpējas vienošanās;
4) ar juridiskās palīdzības sniedzēja nāvi.
(2) Juridiskās palīdzības administrācija uzsaka juridiskās palīdzības līgumu ar šā likuma 
30.panta
 pirmajā daļā
minētajiem juridiskās palīdzības sniedzējiem jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) juridiskās palīdzības sniedzējs ir tiesājamais, apsūdzētais vai aizdomās turētais kriminālprocesā par tīša
noziedzīga nodarījuma izdarīšanu;
2) juridiskās palīdzības sniedzējs ir sodīts par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu neatkarīgi no sodāmības
dzēšanas vai noņemšanas;
3) juridiskās palīdzības sniedzējs ir notiesāts par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, bet no soda izciešanas
atbrīvots sakarā ar noilgumu, amnestiju vai apžēlošanu;
4) pret juridiskās palīdzības sniedzēju sakarā ar noilgumu, amnestiju vai apžēlošanu ir izbeigts kriminālprocess
par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu;
5) juridiskās palīdzības sniedzējs ir izslēgts no zvērinātu advokātu vai viņu palīgu skaita, atlaists no prokurora
amata vai atcelts no zvērināta tiesu izpildītāja, viņa palīga amata, zvērināta notāra, viņa palīga amata vai
tiesneša amata;
6) juridiskās palīdzības sniedzējs bez pamatojuma atteicies sniegt vai atbilstoši norīkojumam nesniedz juridisko
palīdzību vai neatbild uz Juridiskās palīdzības administrācijas aicinājumiem sniegt juridisko palīdzību;
7) juridiskās palīdzības sniedzējs norīkojumā norādītajā laikā bez attaisnojoša iemesla vairākkārt nav
sasniedzams juridiskās palīdzības sniegšanas adresē un nav informējis Juridiskās palīdzības administrāciju par
adreses maiņu;
15
/
23
8) juridiskās palīdzības sniedzēja rīcībā konstatēti citi šā likuma un juridiskās palīdzības līguma nosacījumu
pārkāpumi (piemēram, juridiskās palīdzības sniedzējs rūpīgi un laikus nepilda juridiskās palīdzības līguma
nosacījumus vai laikus nav iesniedzis Juridiskās palīdzības administrācijai paziņojumu par tās norīkojuma
izpildi), kas var būt par pamatu juridiskās palīdzības līguma uzteikšanai.
(3) Juridiskās palīdzības administrācija ne vēlāk kā mēnesi pirms līguma darbības beigām izvērtē sadarbību ar
juridiskās palīdzības sniedzēju un pieņem lēmumu par atkārtota juridiskās palīdzības līguma slēgšanu.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
30.pants. Juridiskās palīdzības sniedzēji
(1) Līgumu par juridiskās palīdzības sniegšanu var slēgt ar:
1) personu, kura saskaņā ar Advokatūras likuma 
4.pantu
 var būt par advokātu Latvijas Republikā;
2) zvērinātu notāru;
3) zvērinātu tiesu izpildītāju;
4) valsts atzītu augstskolu, kas ne mazāk kā piecus gadus nepārtraukti īsteno akreditētu studiju programmu,
kuras apguves rezultātā tiek piešķirta jurista kvalifikācija un kurā juridiskās palīdzības sniegšanai izveidoto
kursu vai vienību vada tiesību zinātņu doktors;
5) rīcībspējīgu fizisko personu, kura atbilst visām šādām prasībām:
a) apguvusi akreditētu tiesību zinātņu studiju programmu augstskolā (akadēmiskā studiju programma tiesību
zinātnēs vai otrā līmeņa augstākā profesionālā studiju programma tiesību zinātnēs un jurista kvalifikācija),
b) prot valsts valodu,
c) ir ar nevainojamu reputāciju,
d) ir darbojusies juridiskajā specialitātē vismaz piecus gadus pēc šā punkta “a” apakšpunktā minētās
kvalifikācijas iegūšanas;
6) biedrību un nodibinājumu reģistrā reģistrētu biedrību vai nodibinājumu, kas atbilst šādām prasībām:
a) ne mazāk kā piecus gadus nepārtraukti ir nodrošinājis juridiskās palīdzības sniegšanu,
b) nodrošina, ka juridisko palīdzību sniedz persona, kas atbilst šā panta pirmās daļas 1., 2., 3. vai 5.punktā
minētajām prasībām,
c) tam nav pasludināts vai uzsākts maksātnespējas vai likvidācijas process,
d) tam nav nodokļu un valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu,
e) tā profesionālajā darbībā nav konstatētas pretlikumīgas darbības.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētās personas var sniegt juridisko palīdzību pēc juridiskās palīdzības līguma
noslēgšanas ar Juridiskās palīdzības administrāciju.
(3) 
(Izslēgta ar 
03.05.2012
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.05.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
31.pants. Kārtība, kādā izskata iesniegumus par juridiskās palīdzības līguma slēgšanu
(1) Šā likuma 
30.panta
 pirmajā daļā minētās personas, kuras vēlas sniegt juridisko palīdzību, iesniedz Juridiskās
palīdzības administrācijai iesniegumu par juridiskās palīdzības līguma slēgšanu, pievienojot tajā norādītās ziņas
16
/
23
apliecinošus dokumentus. Iesnieguma veidlapas paraugu apstiprina Ministru kabinets.
(2) Juridiskās palīdzības administrācija izvērtē ziņu atbilstību iesniegumā norādītajam un pārbauda ziņas par
personas reputāciju un kvalifikāciju.
(3) Pārbaudot šā likuma 
30.panta
 pirmās daļas 5.punktā minētās personas reputāciju, Juridiskās palīdzības
administrācijai ir tiesības pieprasīt informāciju par šā likuma 
29.
1
 panta
 otrās daļas 1., 2., 3., 4. un 5.punkta
nosacījumiem, kā arī par personas izdarītajiem administratīvajiem pārkāpumiem.
(4) Ja Juridiskās palīdzības administrācijai nepieciešama papildu informācija, lai pieņemtu lēmumu par juridiskās
palīdzības līguma slēgšanu, šā panta piektajā daļā minēto termiņu aptur līdz Juridiskās palīdzības administrācijas
pieprasītās informācijas saņemšanai.
(5) Ja Juridiskās palīdzības administrācija konstatē, ka personai ir attiecīga kvalifikācija, laba reputācija un tā
atbilst šā likuma 
30.panta
 pirmajā daļā minēto personu kategorijai, Juridiskās palīdzības administrācija mēneša laikā
pēc iesnieguma saņemšanas pieņem lēmumu par juridiskās palīdzības līguma slēgšanu ar konkrēto personu. Par
pieņemto lēmumu Juridiskās palīdzības administrācija informē attiecīgo personu.
(6) Juridiskās palīdzības administrācijas lēmumu par juridiskās palīdzības līguma slēgšanu, atteikumu slēgt
juridiskās palīdzības līgumu vai juridiskās palīdzības līguma uzteikumu persona var apstrīdēt un pārsūdzēt šā likuma
26.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
31.
1
 pants. Juridiskās palīdzības sniedzēja novērtējums
(1) Pieņemot lēmumu par juridiskās palīdzības līguma slēgšanu, Juridiskās palīdzības administrācija vērtē personas
atbilstību šā likuma 
30.pantā
 noteiktajām prasībām, kā arī šīs personas prasmes un reputāciju. Pieņemot lēmumu par
juridiskās palīdzības līguma slēgšanu ar šā likuma 
30.panta
 pirmās daļas 5.punktā minēto personu, Juridiskās
palīdzības administrācija papildus vērtē šā likuma 
29.panta
 piektajā daļā minētos apstākļus.
(2) Pieņemot lēmumu par atkārtota juridiskās palīdzības līguma slēgšanu vai vērtējot juridiskās palīdzības līguma
uzteikšanu, Juridiskās palīdzības administrācija papildus šā panta pirmajā daļā noteiktajam vērtē sadarbību ar
juridiskās palīdzības sniedzēju juridiskās palīdzības līguma darbības laikā, juridiskās palīdzības pieprasītāju saņemtās
sūdzības par juridiskās palīdzības sniedzēja darbības kvalitāti un komunikāciju, juridiskās palīdzības līgumā noteikto
pienākumu izpildes savlaicīgumu un kvalitāti, kā arī šā likuma 
29.
1
 panta
 otrajā daļā minētos apstākļus.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
32.pants. Juridiskās palīdzības sniedzēja pienākumi un atbildība
(1) Juridiskās palīdzības sniedzējs sniedz juridisko palīdzību atbilstoši šā likuma un juridiskās palīdzības līguma
nosacījumiem.
(2) Juridiskās palīdzības sniedzējs ir atbildīgs par sniegtās juridiskās palīdzības kvalitāti saskaņā ar šā likuma, citu
normatīvo aktu un juridiskās palīdzības līguma nosacījumiem.
(3) Juridiskās palīdzības sniedzējs ir atbildīgs par zaudējumiem, kas radušies viņa profesionālās darbības dēļ.
(4) Juridiskās palīdzības administrācijai ir tiesības no juridiskās palīdzības sniedzēja šā likuma 
35.pantā
 noteiktajā
kārtībā piedzīt zaudējumus, kas Juridiskās palīdzības administrācijai radušies juridiskās palīdzības sniedzēja
profesionālās darbības dēļ.
(5) Juridiskās palīdzības sniedzējs nedrīkst atteikties sniegt juridisko palīdzību, izņemot gadījumu, kad pieprasītā
juridiskā palīdzība neatbilst juridiskās palīdzības līguma nosacījumiem vai šādu palīdzību nepieļauj ētiski apsvērumi vai
normatīvajos aktos paredzētie ierobežojumi. Juridiskās palīdzības sniedzējs nekavējoties par to informē Juridiskās
palīdzības administrāciju.
(6) Juridiskās palīdzības sniedzējam ir pienākums informēt Juridiskās palīdzības administrāciju, ja konstatēta
juridiskās palīdzības saņēmēja neatbilstība šā likuma 
3.pantā
 minētajiem nosacījumiem.
(7) Juridiskās palīdzības sniedzējs ievēro konfidencialitāti un, ievērojot šajā likumā un juridiskās palīdzības līgumā
17
/
23
noteiktos nosacījumus, neizpauž trešajām personām informāciju, kas viņam kļuvusi zināma.
(8) Juridiskās palīdzības sniedzējam ir pienākums savlaicīgi informēt tiesu par juridiskās palīdzības sniegšanu lietā,
kā arī par juridiskās palīdzības sniegšanas pārtraukšanu.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.12.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2016.
)
33.pants. Juridiskās palīdzības sniedzēja norīkošana
(1) Pieņemot lēmumu par juridiskās palīdzības piešķiršanu, Juridiskās palīdzības administrācija norīko juridiskās
palīdzības sniedzēju konkrētajā lietā.
(2) Juridiskās palīdzības administrācija izvēlas juridiskās palīdzības sniedzēju, ņemot vērā tā:
1) kompetenci;
2) specializāciju;
3) noslogojumu;
4) spēju konkrētajā lietā sniegt juridisko palīdzību (piemēram, izvērtē interešu konflikta iespējamību u.c.);
5) atrašanās vietu, lai izvērtētu, kāds attālums jāveic personai, lai saņemtu juridisko palīdzību.
(3) Izņēmuma gadījumos, kad, pieņemot lēmumu par juridiskās palīdzības piešķiršanu, nav iespējams norīkot
juridiskās palīdzības sniedzēju un noteikt juridiskās palīdzības pieprasītāja un sniedzēja pirmās tikšanās laiku un vietu,
Juridiskās palīdzības administrācija norīko juridiskās palīdzības sniedzēju pēc tam, kad pieņemts lēmums par
juridiskās palīdzības piešķiršanu, un informē juridiskās palīdzības pieprasītāju par juridiskās palīdzības apjomu un
pirmās tikšanās ar juridiskās palīdzības sniedzēju laiku un vietu.
(4) Norīkojumā Juridiskās palīdzības administrācija norāda:
1) juridiskās palīdzības pieprasītāja vārdu, uzvārdu, personas kodu, dzīvesvietu un kontaktinformāciju;
2) juridiskās palīdzības sniedzēja vārdu, uzvārdu vai nosaukumu, prakses vietu un kontaktinformāciju;
3) lietu kategoriju, kurā piešķirta juridiskā palīdzība;
4) juridiskās palīdzības veidu un apjomu;
5) juridiskās palīdzības sniegšanas laiku;
6) juridiskās palīdzības pieprasītāja un sniedzēja pirmās tikšanās laiku un vietu vai kārtību, kādā juridiskās
palīdzības pieprasītājs var sazināties ar juridiskās palīdzības sniedzēju.
(5) Norīkojums nav administratīvs akts.
(6) Juridiskās palīdzības administrācija norīko juridiskās palīdzības sniedzēju patvēruma meklētājam, ja no
institūcijas, kas ir atbildīga par patvēruma iesniegumu izskatīšanu un juridiskās palīdzības nepieciešamības
izvērtēšanu, saņemts attiecīgs pieprasījums.
(6
1
) Juridiskās palīdzības administrācija norīko personai juridiskās palīdzības sniedzēju, ja no tiesneša vai tiesas
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā gadījumā un kārtībā saņemts attiecīgs lēmums. Par juridiskās palīdzības
sniedzēja norīkošanu Juridiskās palīdzības administrācija paziņo tiesnesim vai tiesai.
(7) Juridiskās palīdzības administrācija nenodrošina pieņemtā lēmuma par juridiskās palīdzības piešķiršanu izpildi
un pārtrauc juridiskās palīdzības sniegšanas nodrošināšanu, ja:
1) persona rakstveidā iesniedz attiecīgu lūgumu;
2) persona, kurai piešķirta juridiskā palīdzība, ir mirusi;
18
/
23
3) saņemts juridiskās palīdzības sniedzēja atzinums par turpmākās juridiskās palīdzības nelietderību;
4) persona atkārtoti bez attaisnojoša iemesla nav ieradusies pie juridiskās palīdzības sniedzēja norādītajā laikā
un vietā un nav paziņojusi par neierašanos Juridiskās palīdzības administrācijai vai juridiskās palīdzības
sniedzējam vai atsakās līdzdarboties juridiskās palīdzības saņemšanai vai lēmuma par juridiskās palīdzības
piešķiršanu izpildes nodrošināšanai;
5) pēc lēmuma par juridiskās palīdzības piešķiršanu pieņemšanas tiek konstatēts, ka persona neatbilst šā
likuma 
3.panta
 prasībām;
6) konstatē, ka ar juridiskās palīdzības nodrošināšanu saistītie izdevumi ir nesamērīgi lieli salīdzinājumā ar
prasījuma summu;
7) persona, pieprasot juridisko palīdzību, sniegusi nepatiesas ziņas;
8) persona nav samaksājusi iemaksu par juridiskās palīdzības saņemšanu šajā likumā noteiktajā gadījumā un
kārtībā.
(8) Juridiskās palīdzības administrācijai ir tiesības apturēt lēmuma par juridiskās palīdzības piešķiršanu izpildi, ja
nepieciešams pieprasīt papildu informāciju juridiskās palīdzības nodrošināšanai. Pēc papildu informācijas saņemšanas
Juridiskās palīdzības administrācija atjauno lēmuma par juridiskās palīdzības piešķiršanu izpildi.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.05.2012.
, 
02.02.2017.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2019.
)
33.
1 
pants. To juridiskās palīdzības sniedzēju saraksts, kuri sniedz juridisko palīdzību patvēruma
meklētājam un izraidāmajam ārzemniekam
(1) Juridiskās palīdzības administrācija sastāda to juridiskās palīdzības sniedzēju sarakstu, kuri 
Patvēruma likumā
un 
Imigrācijas likumā
 noteiktajos gadījumos un kārtībā sniedz juridisko palīdzību patvēruma meklētājam vai
izraidāmajam ārzemniekam. Minētajā sarakstā iekļauj juridiskās palīdzības sniedzējus, kuriem ar Juridiskās palīdzības
administrāciju noslēgts juridiskās palīdzības līgums, ņemot vērā juridiskās palīdzības sniedzēju kompetenci,
specializāciju, juridiskās palīdzības sniedzēja atrašanās vietu un citus apstākļus, kā arī apņemšanos attiecīgajā lietu
kategorijā sniegt juridisko palīdzību.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto sarakstu Juridiskās palīdzības administrācija sastāda reizi kalendāra gada
ceturksnī līdz katra ceturkšņa trešā mēneša piecpadsmitajam datumam un piecu dienu laikā nosūta Valsts
robežsardzei.
(
10.12.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2016.
)
IX nodaļa 
Ar juridisko palīdzību saistīto izdevumu samaksa
34.pants. Ar juridisko palīdzību saistīto izdevumu samaksas pienākums
(1) Persona, kas saņēmusi juridisko palīdzību, atmaksā ar juridisko palīdzību saistītos izdevumus pilnā apmērā, ja
Juridiskās palīdzības administrācija konstatē, ka:
1) persona ir norādījusi īstenībai neatbilstošas ziņas, kas bijušas par pamatu juridiskās palīdzības saņemšanai;
2) persona ļaunprātīgi izmanto tiesības uz juridisko palīdzību, tajā skaitā neievēro šā likuma 
4.pantā
 noteiktos
pienākumus;
3) persona ir nepamatoti saņēmusi juridisko palīdzību;
4) 
(izslēgts ar 
19.06.2008
. likumu)
;
5) 
(izslēgts ar 
12.06.2009
. likumu)
.
19
/
23
(2) 
(Izslēgta ar 
12.06.2009
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
12.06.2009
. likumu)
(4) Persona, kas pieprasa juridisko palīdzību pārrobežu strīdā, samaksā tulkošanas izdevumus, kas segti no valsts
budžeta, ja citas valsts kompetentā iestāde atsaka juridiskās palīdzības sniegšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008.
, 
12.06.2009.
 un 
03.05.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
35.pants. Ar juridisko palīdzību saistīto izdevumu samaksas kārtība
(1) Juridiskās palīdzības administrācija, konstatējusi kādu no šā likuma 
34. pantā
 minētajiem gadījumiem, var
pieņemt lēmumu par to izdevumu samaksu, kuri saistīti ar juridiskās palīdzības sniegšanu. Minēto lēmumu var pieņemt
ne vēlāk kā trīs gadus no attiecīgās juridiskās palīdzības sniegšanas pēdējās dienas.
(2) Juridiskās palīdzības administrācija šā likuma 
25.pantā
 paredzētajā kārtībā paziņo personai par pieņemto
lēmumu. Šo lēmumu persona var apstrīdēt un pārsūdzēt šā likuma 
26.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(3) Lēmumā par to izdevumu samaksu, kuri saistīti ar juridiskās palīdzības sniegšanu, Juridiskās palīdzības
administrācija norāda atmaksājamo izdevumu summu un valsts budžeta kontu, kurā tā ieskaitāma, kā arī brīdinājumu
par lēmuma piespiedu izpildi.
(4) Persona samaksā ar juridiskās palīdzības sniegšanu saistītos izdevumus 30 dienu laikā pēc šā panta pirmajā
daļā noteiktā lēmuma spēkā stāšanās dienas un iesniedz Juridiskās palīdzības administrācijai maksājumu
apliecinošus dokumentus.
(5) Ja ir pamatoti iemesli, persona, iesniedzot motivētu rakstveida iesniegumu, var lūgt Juridiskās palīdzības
administrāciju šā panta pirmajā daļā noteiktajā lēmumā norādītās summas samaksu sadalīt termiņos.
(6) Ja atmaksājamo izdevumu summas samaksa tiek sadalīta termiņos, visa summa atmaksājama ne vēlāk kā
gada laikā no dienas, kad stājies spēkā Juridiskās palīdzības administrācijas lēmums par to izdevumu samaksu, kuri
saistīti ar juridiskās palīdzības sniegšanu.
(6
1
) 
(Izslēgta ar 
10.12.2015
. likumu)
(7) Ja persona šā panta pirmajā daļā noteikto lēmumu neizpilda un labprātīgi nesamaksā ar juridisko palīdzību
saistītos izdevumus, Juridiskās palīdzības administrācija lēmumu par to izdevumu samaksu, kuri saistīti ar juridiskās
palīdzības sniegšanu, nodod piespiedu izpildei zvērinātam tiesu izpildītājam 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā. Ja atmaksājamo izdevumu summas samaksa tiek sadalīta termiņos, par labprātīgas izpildes termiņu
uzskatāms atmaksas beigu datums vai kārtējā maksājuma neizpildes datums atbilstoši atmaksas grafikam.
(8) Ar juridisko palīdzību saistītie atmaksātie izdevumi ieskaitāmi valsts budžetā.
(9) Juridiskās palīdzības administrācijai, nodrošinot to izdevumu piedziņu, kuri saistīti ar juridiskās palīdzības
sniegšanu, ir tiesības no personas, citām valsts un pašvaldību iestādēm pieprasīt nepieciešamo informāciju, kā arī
tiesības pieprasīt informāciju no zvērināta tiesu izpildītāja par to izdevumu piedziņas procesu, kuri saistīti ar juridiskās
palīdzības sniegšanu.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.05.2012.
, 
10.12.2015.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2019.
)
Pārejas noteikumi
1. Līdz šā likuma 
3.panta
 otrajā daļā minēto noteikumu pieņemšanai, bet ne ilgāk kā līdz 2005.gada 1.augustam
personas īpašās situācijas, īpašuma stāvokļa un ienākumu līmeņa noteikšanā piemēro Ministru kabineta 2003.gada
25.februāra noteikumus Nr.97 "Kārtība, kādā ģimene vai atsevišķi dzīvojoša persona atzīstama par trūcīgu" un Ministru
kabineta 2002.gada 4.novembra noteikumus Nr.502 "Kārtība, kādā novērtējami maznodrošinātas personas ienākumi un
materiālais stāvoklis".
2. Juridiskās palīdzības administrāciju izveido līdz 2005.gada 30.decembrim. Līdz Juridiskās palīdzības
20
/
23
administrācijas izveidošanai tās funkcijas veic Tieslietu ministrijas atbildīgā struktūrvienība.
3. Šā likuma 
3.panta
 pirmās daļas 7.punkts attiecībā uz patvēruma meklētājiem stājas spēkā 2007.gada 1.janvārī.
4. Šā likuma
 V nodaļa
 stājas spēkā 2006.gada 1.janvārī.
5. Šā likuma
 VI nodaļa
 stājas spēkā vienlaikus ar 
Kriminālprocesa likumu
.
6. Līdz dienai, kad stājas spēkā šā likuma 
5.panta
 trešajā daļā minētie Ministru kabineta noteikumi, kas
reglamentē valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības veidus, apjomu, samaksas apmēru un ar valsts nodrošinātās
juridiskās palīdzības sniegšanu saistītos atlīdzināmos izdevumus, to apmēru un izmaksas kārtību, bet ne ilgāk kā līdz
2009.gada 1.janvārim ir piemērojami Ministru kabineta 2006.gada 6.novembra noteikumi Nr.920 “
Noteikumi par valsts
nodrošinātās juridiskās palīdzības veidiem, maksimālo stundu skaitu, samaksas apmēru un kārtību
”, ciktāl tie nav
pretrunā ar šo likumu.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2008.
)
7. Šā likuma grozījumi par 
9.panta
 2.punkta, 
18.panta
 1.punkta, 
19. 
un 
20.panta
, kā arī 
33.panta
 pirmās un trešās
daļas izteikšanu jaunā redakcijā stājas spēkā 2009.gada 1.janvārī.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2008.
)
8. Iesniegumus par juridisko palīdzību, kuri Juridiskās palīdzības administrācijā saņemti līdz 2009.gada 30.jūnijam,
Juridiskās palīdzības administrācija izskata, juridisko palīdzību piešķir un nodrošina tādā kārtībā un tādos gadījumos
un apjomā, kādu nosaka tiesiskais regulējums, kas bija spēkā līdz 2009.gada 30.jūnijam.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
9. Lietās, kurās juridiskā palīdzība piešķirta līdz 2009.gada 30.jūnijam, iesniegumus par turpmāko juridisko
palīdzību Juridiskās palīdzības administrācija izskata un juridisko palīdzību piešķir tādos gadījumos un apjomā, kādu
nosaka tiesiskais regulējums, kas bija spēkā līdz 2009.gada 30.jūnijam.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
10. Līdz dienai, kad stājas spēkā šā likuma 
3.panta
 trešajā daļā minētie Ministru kabineta noteikumi, kas
reglamentē gadījumus, kādos šā likuma 
3.panta
 pirmās daļas 6. un 8.punktā minēto personu īpašuma stāvoklis un
ienākumu līmenis uzskatāms par atbilstošu juridiskās palīdzības piešķiršanai, un to izvērtēšanas kārtību, bet ne ilgāk
kā līdz 2009.gada 31.decembrim ir piemērojami Ministru kabineta 2006.gada 4.jūlija noteikumi Nr.558 “
Noteikumi par
personas īpašās situācijas, īpašuma stāvokļa un ienākumu līmeņa atbilstību valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības
piešķiršanai
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
11. Līdz dienai, kad stājas spēkā šā likuma 
5.panta
 piektajā daļā minētie Ministru kabineta noteikumi, kas
reglamentē valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības veidus, apjomu, samaksas apmēru un ar valsts nodrošinātās
juridiskās palīdzības sniegšanu saistītos atlīdzināmos izdevumus, to apmēru un izmaksas kārtību, bet ne ilgāk kā līdz
2009.gada 31.decembrim ir piemērojami Ministru kabineta 2008.gada 22.decembra noteikumi Nr.1068 “
Noteikumi par
valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības apjomu, samaksas apmēru, atlīdzināmajiem izdevumiem un to izmaksas
kārtību
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
12. Līdz dienai, kad stājas spēkā šā likuma 
22.panta
 otrajā daļā minētie Ministru kabineta noteikumi, kas
reglamentē juridiskās palīdzības pieprasījuma veidlapas paraugu, bet ne ilgāk kā līdz 2009.gada 31.decembrim ir
piemērojami Ministru kabineta 2007.gada 11.decembra noteikumi Nr.850 “
Noteikumi par juridiskās palīdzības
pieprasījuma veidlapas paraugu
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
12.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
13. Tiesvedībā esošajās privātās apsūdzības lietās par noziedzīgiem nodarījumiem, kas kvalificēti pēc
21
/
23
Krimināllikuma
 
130.panta
 otrās daļas, 
157. 
un 
158.panta
 saistībā ar neslavas celšanu masu saziņas līdzeklī,
cietušajam valsts nodrošinātu advokātu par pārstāvi Juridiskās palīdzības administrācija piešķir un nodrošina tādā
kārtībā un apjomā, kādu noteica tiesiskais regulējums, kas bija spēkā līdz 2010.gada 31.decembrim. Tiesvedībā
esošajās privātās apsūdzības lietās par noziedzīgiem nodarījumiem, kas kvalificēti pēc 
Krimināllikuma
 
130.panta
pirmās daļas, kurās tiesvedība pēc 2010.gada 31.decembra 
Krimināllikumā
 noteiktajā kārtībā ir izbeidzama, Juridiskās
palīdzības administrācija juridisko palīdzību nepiešķir, pieņemtā lēmuma par juridisko palīdzību izpildi nenodrošina un
pārtrauc juridiskās palīdzības sniegšanas nodrošināšanu, paziņojot par to personai.
(
21.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
14. Ja iesniegums par juridiskās palīdzības pieprasīšanu privātās apsūdzības kriminālprocesa uzsākšanai saņemts
vai lēmums par juridiskās palīdzības piešķiršanu privātās apsūdzības kriminālprocesa uzsākšanai pieņemts līdz
2010.gada 31.decembrim un privātās apsūdzības kriminālprocess līdz 2010.gada 31.decembrim nav uzsākts,
Juridiskās palīdzības administrācija juridisko palīdzību nepiešķir, pieņemtā lēmuma par juridisko palīdzību izpildi
nenodrošina un pārtrauc juridiskās palīdzības sniegšanas nodrošināšanu, paziņojot par to personai, kā arī informējot to
par tiesībām uz valsts nodrošināto juridisko palīdzību, ja turpmāk juridiskā palīdzība nodrošināma 
Kriminālprocesa
likumā
 noteiktajā kārtībā.
(
21.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
15. Juridiskās palīdzības administrācija līdz 2011.gada 1.decembrim sastāda pirmo šā likuma 
33.
1
 pantā
 minēto
juridiskās palīdzības sniedzēju sarakstu un nosūta to iestādei, kas 
Imigrācijas likumā
 noteiktajos gadījumos un kārtībā
aiztur izraidāmo ārzemnieku.
(
04.08.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.09.2011.
)
16. Šā likuma grozījumi par 
3.panta
 pirmās daļas papildināšanu ar 9.punktu, 
5.panta
 papildināšanu ar 2.
1
 daļu,
15.panta
 papildināšanu pēc vārda “ietvaros” ar vārdiem “un lēmuma par apstrīdēto izbraukšanas rīkojumu vai lēmuma
par apstrīdēto lēmumu par piespiedu izraidīšanu pārsūdzēšanas ietvaros”, 
22.panta
 papildināšanu ar 5.
1
, 6.
1
 un 7.
1
daļu, 
23.panta
 papildināšanu ar 1.
1
 daļu, kā arī grozījumi šā likuma 
3.panta
 trešajā daļā par skaitļu un vārdu “6. un
8.punktā” aizstāšanu ar skaitļiem un vārdiem “6., 8. un 9.punktā” un grozījumi šā likuma 
23.panta
 trešajā daļā par
vārdu “pirmajā daļā” aizstāšanu ar vārdiem un skaitli “pirmajā un 1.
1
 daļā” stājas spēkā 2011.gada 23.decembrī.
(
04.08.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.09.2011.
)
17. Līdz dienai, kad stājas spēkā jauni šā likuma 
31.panta
 pirmajā daļā minētie Ministru kabineta noteikumi, kas
paredz, ka Ministru kabinets apstiprina iesnieguma par juridiskās palīdzības līguma slēgšanu veidlapas paraugu, bet
ne ilgāk kā līdz 2012.gada 30.septembrim ir piemērojami Ministru kabineta 2005.gada 31.maija noteikumi Nr.361
“
Noteikumi par iesnieguma veidlapu paraugiem valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības sniedzēja statusa iegūšanai
”,
ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
18. Grozījumi šā likuma 
14.
2
 panta
 1.
1
 daļas pirmajā teikumā par tā izteikšanu jaunā redakcijā stājas spēkā
vienlaikus ar Hāgas 2007.gada 23.novembra Konvencijas par uzturlīdzekļu bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas
līdzekļu pārrobežu piedziņu spēkā stāšanos Eiropas Savienībā.
(
03.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
19. Grozījumi šā likuma 
5.panta
 sestās daļas otrajā teikumā un septītajā daļā stājas spēkā 2016.gada 1.martā.
(
10.12.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2016.
)
20. Grozījumi šā likuma 
3. pantā
 par tā papildināšanu ar ceturto daļu un 
4. pantā
 par tā papildināšanu ar sesto daļu
un šā likuma
 IV
2
 nodaļa
 "Finansiālā atbalsta piešķiršana un nodrošināšana Latvijas valstspiederīgajiem aizskarto vai
apstrīdēto personas tiesību vai ar likumu aizsargāto interešu aizsardzībai, kas saistītas ar bērna aizgādības tiesību
pārtraukšanu vai atņemšanu ārvalstīs" stājas spēkā 2017. gada 1. aprīlī.
(
02.02.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2017.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
(
03.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.05.2012.
)
22
/
23
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no Padomes 2003.gada 27.janvāra direktīvas 
2003/8/EK
 par to, kā
uzlabot tiesu pieejamību pārrobežu strīdos, nosakot kopīgus obligātus noteikumus attiecībā uz juridisko palīdzību
šādos strīdos.
Likums stājas spēkā 2005.gada 1.jūnijā. 
Likums Saeimā pieņemts 2005.gada 17.martā.
Valsts prezidentes vietā 
Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre
Rīgā 2005.gada 1.aprīlī
23
/
23