Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 215,
30.10.2014.
OP numurs: 
2014/215.2
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
628
Pieņemts: 
14.10.2014.
Stājas spēkā: 
01.05.2015.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2022. - ...
Grozījumi:
Ministru kabineta 30.10.2018. noteikumi 
Nr.665 / LV, 217, 02.11.2018. / Stājas spēkā 03.11.2018.
Ministru kabineta 27.05.2021. noteikumi 
Nr.327 / LV, 105, 02.06.2021. / Stājas spēkā 03.06.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr.628
Rīgā 2014.gada 14.oktobrī (prot. Nr.55 26.§)
Izdoti saskaņā ar 
Teritorijas attīstības plānošanas likuma
7.panta
 pirmās daļas 4. un 5.punktu
Noteikumi par pašvaldību teritorijas attīstības plānošanas
dokumentiem
1. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. novada vai valstspilsētas pašvaldības (turpmāk – pašvaldība) teritorijas attīstības plānošanas dokumentu
(turpmāk – plānošanas dokumenti) – ilgtspējīgas attīstības stratēģijas, attīstības programmas, teritorijas
plānojuma, lokālplānojuma un to grozījumu, detālplānojuma un tematiskā plānojuma – saturu un izstrādes
kārtību;
1.2. prasības plānošanas dokumentu izstrādei, izmantojot Teritorijas attīstības plānošanas informācijas
sistēmu (turpmāk – sistēma);
1.3. kārtību, kādā organizē publisko apspriešanu plānošanas dokumentu izstrādes procesā;
1.4. lokālplānojuma un detālplānojuma finansēšanas kārtību un nosacījumus, kas iekļaujami līgumā par
lokālplānojuma vai detālplānojuma izstrādi un finansēšanu;
1.5. prasības plānošanas dokumentu izstrādātājiem.
(Grozīts ar MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327; grozījums punktā stājas spēkā 
01.07.2021.
, sk. 
grozījumu 2.
punktu
)
2. Plānošanas dokumentu izstrādi organizē un vada ar pašvaldības domes lēmumu apstiprināts izstrādes vadītājs
– pašvaldības amatpersona vai darbinieks. Izstrādes vadītāja pienākums ir:
2.1. nodrošināt sadarbību ar plānošanas dokumentu izstrādē iesaistītajām valsts un pašvaldību institūcijām
nepieciešamās informācijas, nosacījumu un atzinumu saņemšanai;
1
/
21
2.2. nodrošināt sabiedrības informēšanu un līdzdalību plānošanas dokumentu izstrādē;
2.3. plānošanas dokumentu izstrādes materiālu sagatavošana, ietverot ziņojumu par publiskās apspriešanas
laikā saņemto priekšlikumu vērā ņemšanu vai noraidīšanu;
2.4. līdz šo noteikumu 2.3. apakšpunktā minēto dokumentu iesniegšanai pašvaldības domē sniegt atbildi
privātpersonai par tās iesniegtā priekšlikuma ņemšanu vērā vai noraidīšanu, ietverot atbildē noraidīšanas
pamatojumu.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665)
2.
1
 Valstspilsētas pašvaldība un novada pašvaldība, kas 
Teritorijas attīstības plānošanas likumā
 noteiktajā
kārtībā izstrādā kopīgu integrētu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un attīstības programmu, – Daugavpils
valstspilsētas pašvaldība un Augšdaugavas novada pašvaldība, Liepājas valstspilsētas pašvaldība un
Dienvidkurzemes novada pašvaldība, Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība un Rēzeknes novada pašvaldība, Jelgavas
valstspilsētas pašvaldība un Jelgavas novada pašvaldība, Ventspils valstspilsētas pašvaldība un Ventspils novada
pašvaldība – veido kopīgu sadarbības institūciju. Minētās institūcijas pilnvarotā amatpersona pilda izstrādes vadītāja
funkciju, kā arī nodrošina attiecīgo dokumentu publicēšanu sistēmā.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā; punkts stājas spēkā 
01.07.2021.
, sk. 
grozījumu 2. punktu
)
3. Visus pašvaldības lēmumus, kas saistīti ar plānošanas dokumentu izstrādi un apstiprināšanu, pašvaldība piecu
darbdienu laikā pēc to spēkā stāšanās ievieto sistēmā, pašvaldības tīmekļa vietnē, kā arī nodrošina informācijas
pieejamību citos sabiedrībai pieejamos veidos.
4. Teritorijas attīstības plānošanas dokumentu izstrādei par informatīvu materiālu izmanto pastāvīgi aktualizējamu
pašreizējās situācijas raksturojumu. Visus situācijas raksturojuma materiālus datē un apkopo atsevišķā sējumā. Ja
plānošanas dokumenta izstrādes laikā tiek publiskoti pētījumi vai situāciju raksturojoši dati, kuri būtiski ietekmē
pašreizējās situācijas analīzi un plānoto situāciju, izstrādes vadītājs izvērtē nepieciešamību grozīt plānošanas
dokumenta izstrādes darba uzdevumu.
5. Pašvaldība nodrošina iespēju iepazīties ar plānošanas dokumentiem papīra formā pašvaldības telpās darba
laikā.
6. Izdrukas formā esošajiem plānošanas dokumentiem jābūt noformētiem atbilstoši normatīvajos aktos par
dokumentu noformēšanu noteiktajām prasībām. Teritorijas plānojuma, lokālplānojuma un detālplānojuma grafisko daļu
noformē, norādot koordinātu sistēmu, koordinātu tīklu, kartes nosaukumu, kartes pamatnes mēroga un izdrukas
mēroga noteiktību (ja tas atšķiras no kartes pamatnes mēroga), lietotos apzīmējumus ar skaidrojumiem un grafiskās
daļas izstrādātāju.
7. Teritorijas plānojuma un lokālplānojuma grafisko daļu sagatavo uz aktuālākās topogrāfiskās pamatnes atbilstoši
nepieciešamajam mērogam.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
2. Plānošanas dokumentu izstrāde, izmantojot sistēmu
8. Sistēma ir primārā plānošanas dokumentu publicēšanas darba vide un informācijas avots, un plānošanas
dokumentus tajā izstrādā, ievērojot normatīvajā aktā par teritorijas attīstības plānošanas informācijas sistēmu
noteiktās prasības.
9. Sistēmas lietotāji ir teritorijas attīstības plānošanas procesā iesaistītās:
9.1. valsts un pašvaldību institūcijas, kā arī plānošanas reģioni;
9.2. valsts tiešās pārvaldes iestāžu pilnvarotās personas, kuras, pamatojoties uz likumu vai deleģēšanas
2
/
21
līgumu, ir pilnvarotas veikt valsts tiešās pārvaldes uzdevumus;
9.3. fiziskās un juridiskās personas, kuras darbojas ar attiecīgo valsts vai pašvaldības iestādi noslēgtā līguma
ietvaros.
10. Šo noteikumu 9.1. un 9.2. apakšpunktā minētie sistēmas lietotāji šo noteikumu izpratnē ir institūcijas, kas
plānošanas dokumentu izstrādē sadarbojas šajos noteikumos noteiktajā kārtībā.
11. Lai nodrošinātu sistēmas pašvaldības lietotāja funkciju, pašvaldība norīko atbildīgo personu darbam ar
sistēmu.
12. Sistēmas pārzinis sistēmas lietotājam piešķir piekļuves tiesības sistēmai plānošanas dokumenta izstrādei un
institūciju sadarbībai nepieciešamajā apjomā saskaņā ar šajos noteikumos noteikto kompetenci.
13. Pašvaldība piešķir plānošanas dokumenta izstrādātājam piekļuves tiesības sistēmā tikai tam plānošanas
dokumentam, par kura izstrādi ir noslēgts līgums starp pašvaldību un plānošanas dokumenta izstrādātāju.
14. Šo noteikumu 
9. punktā
 minētie sistēmas lietotāji plānošanas dokumentu izstrādē un savstarpējā sadarbībā
izmanto sistēmu.
15. Spēkā esošie plānošanas dokumenti un publiskajai apspriešanai nodotās plānošanas dokumentu redakcijas
pēc publicēšanas sistēmā publiski ir pieejami valsts vienotajā ģeotelpiskās informācijas portālā (Ģeoportālā) un
pašvaldības tīmekļa vietnē.
16. Plānošanas dokumenta publiskās apspriešanas termiņš sākas ne agrāk kā piecas darbdienas pēc attiecīgā
plānošanas dokumenta redakcijas publicēšanas sistēmā.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā)
17. Papildus sistēmā esošajiem dokumentiem pašvaldība ievieto pašvaldības tīmekļa vietnē spēkā esošos
plānošanas dokumentus un informāciju par izstrādes procesā esošajiem plānošanas dokumentiem.
3. Plānošanas dokumentu saturs
3.1. Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas saturs
18. Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju izstrādā, ievērojot Latvijas ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un attiecīgā
plānošanas reģiona ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī izvērtējot blakus esošo pašvaldību ilgtspējīgas attīstības
stratēģijas.
19. Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā ietilpst:
19.1. stratēģiskā daļa, kurā ietverts pašvaldības ilgtermiņa attīstības redzējums (vīzija), stratēģiskie mērķi,
ilgtermiņa prioritātes;
19.2. telpiskās attīstības perspektīva, kuras ietvaros izstrādā vadlīnijas – pamatprincipus teritoriju plānošanai
un attīstībai.
(Grozīts ar MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327)
20. Telpiskās attīstības perspektīvā apraksta un brīvi izvēlētā veidā grafiski shematiski attēlo teritorijas
3
/
21
perspektīvo telpisko struktūru, ietverot galvenās funkcionālās telpas un nozīmīgākos telpiskās struktūras elementus
un to ilgtermiņa izmaiņas:
20.1. apdzīvojuma struktūru un priekšlikumus attīstības centru izvietojumam;
20.2. dabas teritoriju telpisko struktūru;
20.3. galvenos transporta koridorus un infrastruktūru (valsts galvenos un reģionālos autoceļus, dzelzceļus,
ostas, lidostas, maģistrālos inženiertīklus un līdzīgus objektus);
20.4. ja nepieciešams, ainaviski vērtīgās un kultūrvēsturiski nozīmīgās teritorijas un citas īpašas teritorijas;
20.5. prioritāri attīstāmās teritorijas;
20.6. citas pašvaldības ilgtermiņa attīstībai nozīmīgas telpas un struktūras elementus.
20.
1
 Šo noteikumu 
2.
1
 punktā
 minētās pašvaldības ilgtspējīgas attīstības stratēģiju izstrādā atbilstoši šo
noteikumu 
19. 
un 
20. punktam
 kā vienotu dokumentu, ietverot tajā kopīgu stratēģisko daļu, kā arī kopīgu un katrai
pašvaldībai individuālu telpiskās attīstības perspektīvu.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā; punkts stājas spēkā 
01.07.2021.
, sk. 
grozījumu 2. punktu
)
3.2. Attīstības programmas saturs
21. Attīstības programmu izstrādā, ievērojot pašvaldības ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un izvērtējot nacionālā
līmeņa, attiecīgā plānošanas reģiona un blakus esošo pašvaldību plānošanas dokumentus.
22. Attīstības programmā ietilpst:
22.1. stratēģiskā daļa, kurā ietvertas vidēja termiņa prioritātes un rīcības virzieni (pasākumu kopums);
22.2. rīcības plāns un investīciju plāns, kurus izstrādā ne mazāk kā triju gadu periodam;
22.3. attīstības programmas īstenošanas uzraudzības un novērtēšanas kārtība, kurā noteikti rezultatīvie
rādītāji un uzraudzības pārskata sniegšanas biežums un saturs.
23. Rīcības plānā ietver:
23.1. plānotās darbības un to īstenošanas termiņus;
23.2. atbildīgos par darbību īstenošanu;
23.3. plānoto darbību īstenošanas avotus un, ja iespējams, indikatīvo nepieciešamā finansējuma apjomu;
23.4. darbības rezultātus.
24. Investīciju plānā ietver:
24.1. plānotos investīciju projektus un to īstenošanas termiņus;
24.2. atbildīgos par investīciju projektu īstenošanu;
24.3. indikatīvo plānoto investīciju projektu īstenošanai nepieciešamā finansējuma apjomu un avotus;
24.4. sasniedzamos rezultātus.
4
/
21
25. Uzraudzības pārskatu par attīstības programmas īstenošanas rezultātiem pašvaldība izstrādā ne retāk kā reizi
trijos gados. Tajā ietver informāciju par veiktajām aktivitātēm, rezultatīvo rādītāju izmaiņas, secinājumus un
ieteikumus turpmākajai rīcībai, kā arī informāciju par atbilstību ilgtspējīgas attīstības stratēģijā izvirzītajiem
stratēģiskajiem mērķiem.
25.
1
 Šo noteikumu 
2.
1
 punktā
 minētās pašvaldības attīstības programmā ietver kopīgu stratēģisko daļu un:
25.
1
 1. rīcības plānos ietver kopīgās un individuālās darbības;
25.
1
 2. investīciju plānos ietver kopīgos un individuālos investīciju projektus;
25.
1
 3. attīstības programmas īstenošanas uzraudzības un novērtēšanas kārtībā paredz kopīgus un katrai
pašvaldībai individuālus rezultatīvos rādītājus.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā; punkts stājas spēkā 
01.07.2021.
, sk. 
grozījumu 2. punktu
)
3.3. Teritorijas plānojuma saturs
26. Teritorijas plānojumu izstrādā, pamatojoties uz pašvaldības ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un ņemot vērā
normatīvajos aktos par teritorijas plānošanu, izmantošanu un apbūvi noteiktās prasības, kā arī izvērtējot blakus esošo
pašvaldību plānošanas dokumentus.
27. Teritorijas plānojumu izstrādā visai pašvaldības administratīvajai teritorijai vai tās daļai – teritoriālajai vienībai,
grafiskajā daļā lietojot atšķirīgus mērogus ar atbilstošu detalizācijas pakāpi. Valstspilsētas teritorijas plānojumu
izstrādā visai pašvaldības administratīvajai teritorijai. Teritorijas plānojumu pašvaldības administratīvās teritorijas
daļai izstrādā kā teritorijas plānojuma grozījumus.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665; MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327; grozījums punktā stājas
spēkā 
01.07.2021.
, sk. 
grozījumu 2. punktu
)
28. Teritorijas plānojumā ietilpst:
28.1. paskaidrojuma raksts;
28.2. grafiskā daļa;
28.3. teritorijas izmantošanas un apbūves noteikumi.
29. Teritorijas plānojuma paskaidrojuma rakstā ietver spēkā esošo teritorijas plānojumu, lokālplānojumu un
detālplānojumu īstenošanas izvērtējumu, sagatavotās teritorijas plānojuma redakcijas risinājumu aprakstu un tā
atbilstību ilgtspējīgas attīstības stratēģijai.
29.
1
 Teritorijas plānojuma grozījumu paskaidrojuma rakstā ietver grozījumu pamatojumu un risinājumu aprakstu.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
30. Ja teritorijas plānojumā paredzētas novada pagasta, novada pilsētas vai ciema robežu izmaiņas, jaunas
pilsētas vai ciema izveide vai to statusa maiņa, paskaidrojuma rakstā papildus šo noteikumu 
29. punktā
 noteiktajam
ietver šādas nepieciešamības pamatojumu.
31. Grafiskajā daļā atbilstoši mēroga noteiktībai:
31.1. nosaka:
5
/
21
31.1.1. funkcionālo zonējumu;
31.1.2. teritorijas ar īpašiem noteikumiem;
31.1.3. pašvaldības kompetencē esošās apgrūtinātās teritorijas;
31.1.4. ciemu robežas;
31.2. attēlo:
31.2.1. valstspilsētu, novadu, novada pilsētu un novada pagastu robežas;
31.2.2. publiskās infrastruktūras objektus (izņemot sociālās infrastruktūras objektus), norādot plānotos
ceļus un plānotās pievienojumu vietas valsts un pašvaldību autoceļiem (publiskās lietošanas autoceļu
tīklam), kuru novietojums var tikt precizēts būvprojektā atbilstoši Ministru kabineta noteikumiem par
pašvaldību, komersantu un māju ceļu pievienošanu valsts autoceļiem;
31.2.3. nacionālas nozīmes derīgo izrakteņu atradņu teritorijas;
31.2.4. teritorijas un objektus, kuriem noteikts nacionālo interešu objekta statuss;
31.2.5. apgrūtinātās teritorijas un objektus, kuriem nosaka aizsargjoslas saskaņā ar normatīvajiem aktiem
par apgrūtinātajām teritorijām;
31.2.6. ja nepieciešams, citas teritorijas un objektus.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665; MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327; grozījums punktā stājas
spēkā 
01.07.2021.
, sk. 
grozījumu 2. punktu
)
32. Teritorijas izmantošanas un apbūves noteikumos nosaka:
32.1. prasības teritorijas izmantošanai katrā funkcionālajā zonā un apakšzonā;
32.2. apbūves parametrus katrā funkcionālajā zonā un apakšzonā;
32.3. nosacījumus detālplānojumu un to lokālplānojumu izstrādei, ar kuriem tiek grozīts pašvaldības teritorijas
plānojums;
32.4. citas prasības, aprobežojumus un nosacījumus, ņemot vērā teritorijas īpatnības un specifiku.
3.4. Lokālplānojuma saturs
33. Lokālplānojumu izstrādā teritoriāli vienotai teritorijai, pamatojoties uz pašvaldības ilgtspējīgas attīstības
stratēģiju, pašvaldības teritorijas plānojumu un ņemot vērā normatīvajos aktos par teritorijas plānošanu, izmantošanu
un apbūvi noteiktās prasības, kā arī blakus esošo pašvaldību plānošanas dokumentus.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665)
34. Lokālplānojumā ietilpst:
34.1. paskaidrojuma raksts;
34.2. grafiskā daļa;
34.3. teritorijas izmantošanas un apbūves noteikumi.
35. Paskaidrojuma rakstā ietver lokālplānojuma izstrādes pamatojumu, risinājuma aprakstu un tā saistību ar
piegulošajām teritorijām, kā arī atbilstību pašvaldības ilgtspējīgas attīstības stratēģijai, ja ar lokālplānojumu tiek
6
/
21
mainīts teritorijas plānojumā noteiktais funkcionālais zonējums, izmantošanas nosacījumi un aprobežojumi.
36. Lokālplānojuma grafiskajā daļā:
36.1. detalizē teritorijas plānojumā noteikto funkcionālo zonējumu un tajā atļautos izmantošanas veidus vai
nosaka funkcionālo zonējumu un izmantošanas veidus;
36.2. precizē teritorijas plānojuma funkcionālā zonējuma robežas, ja tās mēroga noteiktības dēļ teritorijas
plānojumā nav noteiktas precīzi;
36.3. attēlo valstspilsētas, novada pilsētu, novada pagastu un ciemu robežas, ja tās skar lokālplānojuma
teritoriju;
36.4. nosaka vai precizē robežas teritorijām ar īpašiem noteikumiem;
36.5. nosaka vai precizē transporta infrastruktūras risinājumus, atbilstoši iespējām atrisinot piekļūšanas
iespējas katrai zemes vienībai, norādot plānotās pievienojumu vietas valsts un pašvaldību autoceļiem
(publiskās lietošanas autoceļu tīklam), ja vietējās pašvaldības teritorijas plānojumā, transporta attīstības plānā
vai tematiskajā plānojumā nav atrisināta piekļuve vienam vai vairākiem zemes īpašumiem;
36.6. nosaka vai precizē galvenos inženiertīklu apgādes, meliorācijas sistēmu un hidrotehnisko būvju
risinājumus;
36.7. ja nepieciešams, precizē pašvaldības kompetencē esošās apgrūtinātās teritorijas un tās pārziņā esošos
objektus, kuriem nosaka aizsargjoslas;
36.8. attēlo apgrūtinātās teritorijas un objektus, kuriem aizsargjoslas nosaka saskaņā ar normatīvajiem aktiem
par apgrūtinātajām teritorijām.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665; MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327; grozījums punktā stājas
spēkā 
01.07.2021.
, sk. 
grozījumu 2. punktu
)
37. Teritorijas izmantošanas un apbūves noteikumos nosaka:
37.1. prasības teritorijas izmantošanai katrā funkcionālajā zonā un apakšzonā;
37.2. apbūves parametrus katrā funkcionālajā zonā un apakšzonā;
37.3. nosacījumus detālplānojumu izstrādei, ja nepieciešams;
37.4. citas prasības, aprobežojumus un nosacījumus atkarībā no katras plānojamās teritorijas īpatnības un
specifikas.
3.5. Detālplānojuma saturs
38. Detālplānojumu izstrādā, lai īstenotu konkrētu attīstības priekšlikumu vai plānošanas uzdevumu, detalizējot
teritorijas plānojumā vai lokālplānojumā noteiktās prasības.
39. Detālplānojumu izstrādā:
39.1. teritorijas plānojumā vai lokālplānojumā noteiktajos gadījumos;
39.2. ja plānota jaunu zemes vienību izveide un piekļuves nodrošināšanai jaunizveidotajām zemes vienībām
nepieciešams izveidot jaunas ielas vai pašvaldību ceļus;
39.3. ja paredzēts būvēt ceļa pievienojumu valsts un pašvaldību autoceļam un vietējās pašvaldības teritorijas
plānojumā, lokālplānojumā, transporta attīstības plānā vai tematiskajā plānojumā nav atrisināta piekļuve
vienam vai vairākiem zemes īpašumiem; 
7
/
21
vienam vai vairākiem zemes īpašumiem;
39.4. pirms jaunas būvniecības uzsākšanas, ja:
39.4.1. nepieciešama esošās transporta organizācijas pārkārtošana, likvidējot vai pārvietojot esošas ielas
vai pašvaldību ceļus, vai jaunas satiksmes infrastruktūras plānošana, izveidojot jaunas ielas vai pašvaldību
ceļus;
39.4.2. plānotā objekta funkcionēšanas nodrošināšanai nepieciešamās būves paredzēts izvietot vairākās
zemes vienībās.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
40. 
(Svītrots ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665)
41. Detālplānojumu neizstrādā, ja:
41.1. teritorijai ir izstrādāts lokālplānojums, ar kuru pietiekami detalizētā pakāpē ir noteikti teritorijas
izmantošanas veidi un to aprobežojumi, kā arī sniegti kompleksi transporta infrastruktūras risinājumi;
41.2. valsts autoceļu būvniecības ietvaros atbilstoši būvprojektam paredzēts izbūvēt ceļa pievienojumu vai
paralēlo ceļu ārpus valsts autoceļa ceļu zemes nodalījuma joslas;
41.3. objekta funkcionēšanai nepieciešamajai teritorijai, kurā tiek plānota lineāra inženierbūve un citu ar to
saistīto būvju būvniecības process, ir noteikts nacionālo interešu objekta statuss un tiks izveidotas ar to
saistītas zemes vienības;
41.4. plānotā objekta funkcionēšanai nepieciešamo būvju izvietojumu iespējams risināt būvprojekta ietvaros un
nav nepieciešama infrastruktūras pārkārtošana piegulošajā teritorijā, un tiek nodrošinātas satiksmes drošības
prasības, un nav nepieciešams pārbūvēt esošo pievienojumu autoceļam.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
42. Detālplānojumu izstrādā teritoriāli vienotai teritorijai uz derīga un aktuāla augstas detalizācijas topogrāfiskā
plāna pamatnes, izmantojot aktuālo Nekustamā īpašuma valsts kadastra informācijas sistēmā reģistrēto informāciju
par zemes vienību.
43. Detālplānojuma izstrādi var apvienot ar būvprojektēšanu atbilstoši būvniecību reglamentējošo normatīvo aktu
prasībām.
44. Detālplānojumā ietilpst:
44.1. paskaidrojuma raksts;
44.2. grafiskā daļa;
44.3. teritorijas izmantošanas un apbūves nosacījumi;
44.4. 
(svītrots ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665)
;
44.5. administratīvais līgums par detālplānojuma īstenošanu, izņemot gadījumu, ja detālplānojumu izstrādā
pašvaldība.
45. Paskaidrojuma rakstā ietver detālplānojuma izstrādes pamatojumu, risinājumu aprakstu un risinājumu saistību
ar piegulošajām teritorijām.
46. Grafiskajā daļā:
8
/
21
46.1. nosaka vai precizē:
46.1.1. katras zemes vienības funkcionālo zonu vai apakšzonu;
46.1.2. pašvaldības kompetencē esošās apgrūtinātās teritorijas;
46.2. attēlo:
46.2.1. esošās un projektētās zemes vienības un zemes vienības daļu robežas, piekļūšanas iespējas katrai
zemes vienībai, ievērojot zemes ierīcību regulējošo normatīvo aktu prasības;
46.2.2. zemes vienību kadastra apzīmējumus atbilstoši Nekustamā īpašuma valsts kadastra informācijas
sistēmas datiem;
46.2.3. plānotās apbūves, satiksmes infrastruktūras un inženierkomunikāciju izvietojuma shēmu;
46.2.4. shematiskus ielu un ceļu profilus;
46.2.5. publiskās ārtelpas teritorijas un piekļuvi tām;
46.2.6. apgrūtinātās teritorijas un objektus, kuriem nosaka aizsargjoslas, saskaņā ar normatīvajiem aktiem
par apgrūtinātajām teritorijām;
46.2.7. adresācijas priekšlikumus;
46.2.8. citu informāciju atbilstoši darba uzdevumam.
47. Detālplānojuma teritorijas izmantošanas un apbūves nosacījumos ietver:
47.1. detalizētus teritorijas izmantošanas nosacījumus (konkrētus izmantošanas veidus) un apbūves
parametrus;
47.2. vides pieejamības nosacījumus;
47.3. labiekārtojuma nosacījumus;
47.4. prasības inženiertehniskajam nodrošinājumam;
47.5. ja nepieciešams, prasības arhitektoniskiem risinājumiem, ievērojot ainavu izvērtējumu un citas prasības
atbilstoši darba uzdevumam.
48. Ja detālplānojums tiek izstrādāts kāda plānošanas uzdevuma risināšanai, nevis attīstības priekšlikumam,
detālplānojuma grafiskās daļas un teritorijas izmantošanas un apbūves nosacījumu saturu nosaka darba uzdevumā.
3.6. Tematiskā plānojuma saturs
49. Tematiskā plānojuma saturu un prasības pašvaldība nosaka darba uzdevumā.
50. Tematiskais plānojums sastāv no grafiskās daļas un teksta informācijas.
4. Institūciju sadarbība plānošanas dokumentu izstrādē
51. Institūcijas piedalās teritorijas attīstības plānošanā, konsultējot, kā arī sniedzot informāciju un atzinumus par
9
/
21
attīstības plānošanas risinājumiem institūciju kompetencē esošajos jautājumos.
52. Institūcijas var pieteikties nosacījumu un atzinumu sniegšanai pastāvīgi vai uzsākot konkrētā plānošanas
dokumenta izstrādi.
53. Institūcijas atbilstoši kompetencei sistēmā var pieteikties nosacījumu un atzinumu sniegšanai:
53.1. atsevišķa plānošanas dokumenta izstrādē;
53.2. noteiktu plānošanas dokumentu izstrādē;
53.3. plānošanas dokumentu izstrādē noteiktai teritorijai.
54. Pašvaldība, uzsākot plānošanas dokumentu izstrādi, var noteikt arī citas institūcijas, no kurām nepieciešams
saņemt nosacījumus un atzinumu par attiecīgo plānošanas dokumentu.
55. Pašvaldība plānošanas dokumenta izstrādes gaitā, nosūtot sistēmā attiecīgu paziņojumu, informē institūcijas,
kas sniedz informāciju, nosacījumus un atzinumus par plānošanas dokumenta izstrādes uzsākšanu, par izstrādāto
redakciju un publiskās apspriešanas pasākumiem, kā arī par nepieciešamību sniegt ģeotelpiskos un teksta datus (ja
tie nav pieejami sistēmā), nosacījumus un atzinumus.
56. Institūcija, izmantojot sistēmu, sniedz:
56.1. tās rīcībā esošos ģeotelpiskos un teksta datus, kas noteikti normatīvajā aktā par teritorijas attīstības
plānošanas informācijas sistēmu;
56.2. nosacījumus plānošanas dokumenta izstrādei, izvirzot konkrētas prasības teritorijai, kurai tiek izstrādāts
attiecīgais plānošanas dokuments, un informējot par tās darbības plāniem un interesēm, kas skar šo teritoriju;
56.3. atzinumu par izstrādāto plānošanas dokumenta redakciju.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665; grozījums punktā stājas spēkā 
01.01.2019.
; sk. 
grozījumu 2.
punktu
)
57. Plānošanas dokumenta izstrādātājs nodrošina institūciju sniegto datu nemainību. Ja nepieciešamas izmaiņas
datos, izstrādātājs tās saskaņo ar institūciju, kura sniegusi attiecīgos datus.
58. Šo noteikumu 56.1. apakšpunktā minētos plānošanas dokumentu izstrādei nepieciešamos ģeotelpiskos un
teksta datus un šo noteikumu 56.2. apakšpunktā minētos nosacījumus, ja tie nav pieejami sistēmā, institūcija sniedz
pēc iespējas īsākā laika periodā, bet ne vēlāk kā četru nedēļu laikā no paziņojuma par plānošanas dokumenta
izstrādes uzsākšanu saņemšanas dienas vai normatīvajos aktos par ģeotelpisko informāciju noteiktajā kārtībā
iesniegtā pieprasījuma saņemšanas dienas.
59. Atzinumus par plānošanas dokumentu redakciju institūcijas sniedz termiņā, kas sakrīt ar publiskās
apspriešanas norises laiku. Institūcija var informēt pašvaldību par atzinuma sniegšanas termiņa pagarināšanu līdz
četrām nedēļām. Atzinumā izvērtē:
59.1. institūcijas izsniegto datu nemainību;
59.2. risinājumu atbilstību attiecīgo nozari reglamentējošiem normatīvajiem aktiem un politikas plānošanas
dokumentiem;
59.3. risinājumu atbilstību institūcijas sniegtajiem nosacījumiem.
(Grozīts ar MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327)
10
/
21
60. Atzinumus par ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības programmas projektu plānošanas reģioni sniedz
šo noteikumu 
59. punktā
 noteiktajā termiņā, izvērtējot to atbilstību plānošanas reģiona plānošanas dokumentiem un
normatīvo aktu prasībām.
61. Institūciju atzinumos nevar izvirzīt jaunus nosacījumus vai prasības, izņemot gadījumu, ja ir mainījusies
tiesiskā vai faktiskā situācija.
62. Ja institūcija noteiktajā termiņā nav sniegusi nosacījumus un atzinumu vai nav informējusi par atzinuma
sniegšanas termiņa pagarinājumu, tiek pieņemts, ka tai nav publiskas intereses par attiecīgo plānošanas dokumentu.
62.
1
 Viedokli par teritorijas plānojumā vai tā grozījumos ietilpstošajos teritorijas izmantošanas un apbūves
noteikumos ietverto normu atbilstību būvniecību reglamentējošajiem normatīvajiem aktiem Ekonomikas ministrija
sniedz četru nedēļu laikā, bet ne vēlāk kā līdz šo noteikumu 88.1. apakšpunktā minētā lēmuma pieņemšanas dienai.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā)
63. Ja teritorijas plānojuma ietvaros tiek grozītas ciemu robežas vai noteiktas jaunu ciemu robežas, vai sagatavoti
priekšlikumi novadu pilsētu robežu maiņai īpaši aizsargājamā dabas teritorijā un Baltijas jūras un Rīgas jūras līča
piekrastes aizsargjoslā, pašvaldība teritorijas plānojuma redakcijas izstrādes procesā tās saskaņo ar Dabas
aizsardzības pārvaldi.
63.
1
 Ja ar plānošanas dokumentu nosaka jūras piekrastes ūdeņu izmantošanas veidus un nosacījumus, izstrādes
procesā to saskaņo ar ministriju, kas atbildīga par teritorijas attīstības plānošanu.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
64. Ja atbildīgā institūcija par ietekmes uz vidi novērtējumu ir pieņēmusi lēmumu par stratēģiskās ietekmes uz vidi
procedūras piemērošanu plānošanas dokumentam, pašvaldība nodrošina normatīvajos aktos par ietekmes uz vidi
novērtēšanu noteiktās procedūras ievērošanu.
65. Šajos noteikumos noteikto paziņojumu nosūtīšanu, nosacījumu un atzinumu sniegšanu, sistēmā pieejamo
ģeotelpisko un teksta datu sniegšanu un izplatīšanu, kā arī citu informācijas apriti institūcijas nodrošina, ievērojot
normatīvajā aktā par teritorijas attīstības plānošanas informācijas sistēmu noteiktās prasības. Institūcija reģistrē
sistēmā informācijas aprites veidu, kādā īstenojama turpmākā informācijas aprite ar attiecīgo institūciju, lai saņemtu
paziņojumus un sniegtu nosacījumus un atzinumus plānošanas dokumentu izstrādei.
5. Plānošanas dokumentu izstrādes kārtība
5.1. Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un attīstības programmas izstrādes kārtība
66. Pašvaldības dome pieņem lēmumu par ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības programmas izstrādes
uzsākšanu vai aktualizēšanu, apstiprina izstrādes vadītāju un darba uzdevumu, kurā iekļauts izstrādes procesa un
sabiedrības līdzdalības plāns, un atbilstoši tam pašvaldība sagatavo ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības
programmas projektu.
67. Pašvaldības dome pieņem lēmumu par ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības programmas projekta
nodošanu publiskai apspriešanai, nosakot termiņu, kas nav mazāks par četrām nedēļām, un informē attiecīgo
plānošanas reģionu par atzinuma sniegšanas nepieciešamību.
68. Pēc plānošanas reģiona atzinuma saņemšanas pašvaldība izvērtē tajā izteiktos iebildumus un priekšlikumus,
panākot vienošanas par to ņemšanu vai neņemšanu vērā. Ņemot vērā saskaņošanas ar plānošanas reģionu un
publiskās apspriešanas rezultātus, pašvaldības dome pieņem vienu no šādiem lēmumiem:
11
/
21
68.1. precizēt ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības programmas projektu;
68.2. apstiprināt ilgtspējīgas attīstības stratēģiju vai attīstības programmu.
69. Ja pašvaldības dome pieņem šo noteikumu 68.1. apakšpunktā minēto lēmumu, pēc precizējumu veikšanas
ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības programmas projektā tiek nodrošināta atkārtota publiskā apspriešana,
kas ilgst ne mazāk kā trīs nedēļas, un plānošanas reģions tiek informēts par veiktajiem precizējumiem.
70. Pēc atkārtotas publiskās apspriešanas pašvaldības dome pieņem šo noteikumu 68.2. apakšpunktā minēto
lēmumu.
71. Ja nepieciešams mainīt pašvaldības ilgtspējīgas attīstības stratēģijas ilgtermiņa attīstības redzējumu (vīziju),
stratēģiskos mērķus vai ilgtermiņa prioritātes, izstrādā jaunu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. Ja nepieciešamas
izmaiņas, kas neskar pašvaldības ilgtermiņa attīstības redzējumu (vīziju), stratēģiskos mērķus vai ilgtermiņa
prioritātes, pašvaldība aktualizē ilgtspējīgas attīstības stratēģiju šajā apakšnodaļā noteiktajā kārtībā.
72. Attīstības programmu aktualizē šajā apakšnodaļā noteiktajā kārtībā, izņemot rīcības plāna un investīciju plāna
aktualizēšanu, ko veic saskaņā ar šo noteikumu 
73. punktu
.
73. Attīstības programmā noteikto prioritāšu sasniegšanu un rezultatīvo rādītāju izpildi plāno, paredzot
finansējumu attīstības programmā noteikto darbību un investīciju projektu īstenošanai no pašvaldības budžeta un
citiem finanšu avotiem. Rīcības plānu un investīciju plānu aktualizē ne retāk kā reizi gadā, ievērojot pašvaldības
budžetu kārtējam gadam. Aktualizēto rīcības plānu un investīciju plānu apstiprina ar domes lēmumu un ievieto
sistēmā.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā)
74. Ilgtspējīgas attīstības stratēģija vai attīstības programma zaudē spēku, ja ir apstiprināta jauna pašvaldības
ilgtspējīgas attīstības stratēģija vai attīstības programma. Ja beidzies ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības
programmas darbības termiņš, tā ir spēkā līdz jaunas ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības programmas
apstiprināšanai.
74.
1
 Šo noteikumu 
2.
1
 punktā
 minētos plānošanas dokumentus izstrādā šādā kārtībā:
74.
1
 1. katra pašvaldība pieņem šo noteikumu 
66. punktā
 minēto lēmumu;
74.
1
 2. sadarbības institūcija nodrošina ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vai attīstības programmas projekta
sagatavošanu;
74.
1
 3. katra pašvaldība pieņem šo noteikumu 
67. punktā
 minēto lēmumu;
74.
1
 4. sadarbības institūcija informē attiecīgo plānošanas reģionu par nepieciešamību sniegt atzinumu;
74.
1
 5. pēc plānošanas reģiona atzinuma saņemšanas sadarbības institūcija izvērtē tajā izteiktos iebildumus
un priekšlikumus, panākot vienošanos par to ņemšanu vai neņemšanu vērā. Ņemot vērā saskaņošanas ar
plānošanas reģionu un publiskās apspriešanas rezultātus, sadarbības institūcija sagatavo priekšlikumu
pašvaldības lēmuma pieņemšanai;
74.
1
 6. katra pašvaldība pieņem vienu no šo noteikumu 
68. punktā
 minētajiem lēmumiem;
74.
1
 7. ja pašvaldības pieņem šo noteikumu 68.1. apakšpunktā minēto lēmumu, sadarbības institūcija
nodrošina šo noteikumu 
69. punktā
 minēto darbību izpildi un iesniedz precizēto ilgtspējīgas attīstības
stratēģijas vai attīstības programmas projektu katrai pašvaldībai apstiprināšanai.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā; punkts stājas spēkā 
01.07.2021.
, sk. 
grozījumu 2. punktu
)
12
/
21
5.2. Teritorijas plānojuma un lokālplānojuma izstrādes kārtība
75. Pašvaldības dome pieņem lēmumu par teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma izstrādes uzsākšanu,
apstiprina darba uzdevumu un izstrādes vadītāju.
76. Ja lokālplānojumu izstrādā, lai grozītu teritorijas plānojumu, lokālplānojuma nepieciešamību pamato
pašvaldības domes lēmumā par lokālplānojuma izstrādes uzsākšanu un atspoguļo tā nosaukumā.
77. Darba uzdevumā ietver vismaz šādu informāciju un nosacījumus:
77.1. izstrādes pamatojumu un konkrētus uzdevumus;
77.2. institūcijas, no kurām saņemama informācija vai nosacījumi un atzinumi;
77.3. plānotos sabiedrības līdzdalības veidus un pasākumus.
78. Papildus šo noteikumu 
77. punktā
 minētajam lokālplānojuma izstrādes darba uzdevumam pievieno shematisku
attēlu, kurā attēlota lokālplānojuma teritorija un tai piegulošās teritorijas. Ja lokālplānojuma izstrādi ierosina
privātpersona, pašvaldība nosaka lokālplānojuma teritoriju.
79. Ievērojot šo noteikumu 
4. nodaļā
 noteikto kārtību, pašvaldība pieprasa no institūcijām nepieciešamos
ģeotelpiskos un teksta datus, ja tie nav pieejami sistēmā, un paziņo par nepieciešamību sniegt nosacījumus teritorijas
plānojuma vai lokālplānojuma izstrādei.
80. Izstrādes vadītājs sagatavo ziņojumu par teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma izstrādi, kuru kopā ar
attiecīgā plānošanas dokumenta izstrādātāja sagatavoto redakciju iesniedz izskatīšanai pašvaldības domē.
81. Šo noteikumu 
80. punktā
 minētajā ziņojumā ietver vismaz šādu informāciju:
81.1. apkopojumu par saņemtajiem institūciju nosacījumiem un to ņemšanu vērā vai noraidīšanu;
81.2. par attīstības priekšlikumiem;
81.3. par saņemtajiem personu priekšlikumiem.
82. Pašvaldības dome pieņem lēmumu par teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma redakcijas nodošanu
publiskajai apspriešanai un institūciju atzinumu saņemšanai. Publiskās apspriešanas termiņu nosaka ne īsāku par
četrām nedēļām.
83. Paziņojumu par teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma publisko apspriešanu pašvaldība ievieto pašvaldības
tīmekļa vietnē, kā arī nodrošina informācijas pieejamību citos sabiedrībai pieejamos veidos. Paziņojumā norāda:
83.1. pašvaldības domes lēmumu par teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma redakcijas nodošanu publiskajai
apspriešanai;
83.2. teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma redakcijas publiskās apspriešanas termiņu;
83.3. vietu, kur noteiktā laikā var iepazīties ar teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma redakciju;
83.4. sabiedrības līdzdalības pasākumu norises vietu un laiku;
83.5. apmeklētāju pieņemšanas un rakstisko priekšlikumu iesniegšanas vietu.
(Grozīts ar MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327)
13
/
21
84. Publiskās apspriešanas laikā pašvaldība papildus šo noteikumu 
15. punktā
 minētajam nodrošina sabiedrībai
brīvi pieejamā vietā pašvaldības vai tās institūcijas telpās iespēju iepazīties ar teritorijas plānojuma vai
lokālplānojuma redakcijas materiāliem izdrukas veidā.
85. Ievērojot šo noteikumu 
4. nodaļā
 noteikto kārtību, pašvaldība paziņo institūcijām par sagatavoto teritorijas
plānojuma vai lokālplānojuma redakciju un nepieciešamību sniegt par to atzinumu.
86. Pēc publiskās apspriešanas beigām izstrādes vadītājs nodrošina publiskās apspriešanas laikā saņemto
priekšlikumu un institūciju atzinumu izvērtēšanu un sagatavo ziņojumu par priekšlikumu vērā ņemšanu vai
noraidīšanu, norādot noraidījuma pamatojumu.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
87. Izstrādes vadītājs iesniedz izskatīšanai pašvaldības domē šo noteikumu 
86. punktā
 minēto ziņojumu,
teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma redakciju, priekšlikumus par izmaiņām tajā, kā arī vides pārskatā, ja atbildīgā
institūcija par ietekmes uz vidi novērtējumu lēmusi par stratēģiskās ietekmes uz vidi procedūras piemērošanu
attiecīgajam plānošanas dokumentam.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665)
88. Pašvaldības dome pieņem vienu no šādiem lēmumiem:
88.1. apstiprināt izstrādāto teritorijas plānojumu vai lokālplānojumu atbilstoši 
Teritorijas attīstības plānošanas
likuma
 
25. pantam
;
88.2. pilnveidot teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma redakciju;
88.3. noraidīt izstrādāto teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma redakciju un izstrādāt to no jauna atbilstoši
jaunajam darba uzdevumam.
89. Par ietekmes uz vidi novērtējumu atbildīgās institūcijas atzinumā sniegtās rekomendācijas par teritorijas
plānojuma vai lokālplānojuma stratēģiskās ietekmes uz vidi novērtējumu ir izvērtējamas un iekļaujamas teritorijas
plānojuma vai lokālplānojuma redakcijā līdz teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma galīgās redakcijas
apstiprināšanai.
90. Ja tiek pieņemts šo noteikumu 88.2. apakšpunktā minētais lēmums, pašvaldība sagatavo teritorijas plānojuma
vai lokālplānojuma pilnveidoto redakciju un virza to apstiprināšanai šo noteikumu 
82.
, 
83.
, 
84.
, 
85.
, 
86.
, 
87. 
un 
88.
punktā
 noteiktajā kārtībā. Teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma pilnveidotās redakcijas publiskās apspriešanas
termiņš nav īsāks par trijām nedēļām.
91. Pašvaldības dome ar saistošajiem noteikumiem apstiprina teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma teritorijas
izmantošanas un apbūves noteikumus un grafisko daļu – funkcionālo zonējumu, teritorijas ar īpašiem noteikumiem un
aizsargjoslas, kas noteiktas pašvaldības kompetencē esošajām apgrūtinātajām teritorijām un objektiem. Pašvaldības
tīmekļa vietnē nodrošina saiti uz attiecīgo plānošanas dokumentu Ģeoportālā un saiti uz oficiālo publikāciju oficiālajā
izdevumā "Latvijas Vēstnesis", kā arī izziņo citos sabiedrībai pieejamos veidos.
(Grozīts ar MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327; grozījums par otrā teikuma izteikšanu jaunā redakcijā stājas
spēkā 
01.01.2022.
, sk. 
grozījumu 3. punktu
)
92. Saistošo noteikumu par teritorijas plānojuma vai lokālplānojuma apstiprināšanu noslēguma jautājumos norāda
tos lokālplānojumus un detālplānojumus, kuri zaudē spēku.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
92.
1
 Ja teritorijas plānojumā iekļauj iepriekš izstrādāto lokālplānojumu risinājumus, tad saistošie noteikumi, ar
kuriem lokālplānojumi apstiprināti, zaudē spēku ar teritorijas plānojuma spēkā stāšanās brīdi.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
14
/
21
93. Teritorijas plānojumā noteiktā funkcionālā zonējuma, teritorijas izmantošanas aprobežojumu un apgrūtinājumu
izmaiņas izstrādā kā pašvaldības teritorijas plānojuma grozījumus vai kā lokālplānojumu, ar kuru tiek grozīts teritorijas
plānojums šajā apakšnodaļā noteiktajā kārtībā.
94. Lokālplānojuma grozījumus izstrādā šajā apakšnodaļā noteiktajā kārtībā. Grafisko daļu izstrādā visai
lokālplānojuma teritorijai.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665)
95. Ja pašvaldības vienojas par lokālplānojuma izstrādi teritorijai, kas atrodas vairāku pašvaldību administratīvajā
teritorijā, to izstrādā šādā kārtībā:
95.1. katra pašvaldība pieņem šo noteikumu 
75. punktā
 minēto lēmumu;
95.2. katra pašvaldība nodrošina:
95.2.1. šo noteikumu 
82. punktā
 minēto nosacījumu izpildi attiecībā uz savu administratīvo teritoriju;
95.2.2. lokālplānojuma publisko apspriešanu savā administratīvajā teritorijā šajā apakšnodaļā noteiktajā
kārtībā;
95.3. pēc publiskās apspriešanas iesaistītās pašvaldības kopīgi izvērtē publiskās apspriešanas laikā
saņemtos priekšlikumus un institūciju atzinumus un vienojas par lokālplānojuma risinājumu;
95.4. lēmumu par lokālplānojuma apstiprināšanu un saistošo noteikumu izdošanu katra pašvaldība pieņem
atsevišķi;
95.5. pašvaldības sagatavo kopīgu paziņojumu par saistošo noteikumu pieņemšanu un publicē to sistēmā,
oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" un katras pašvaldības tīmekļa vietnē.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665)
5.3. Detālplānojuma izstrādes kārtība
96. Detālplānojuma izstrādi var ierosināt zemes vienības īpašnieks vai tā pilnvarotā persona, iesniedzot
pašvaldībā šādus dokumentus:
96.1. iesniegumu, kurā norādīta plānotā detālplānojuma teritorija un aprakstīts attīstības priekšlikums, izņemot
gadījumu, ja detālplānojuma ierosinātājs ir valsts vai pašvaldība;
96.2. visu detālplānojuma teritorijā esošo nekustamo īpašumu īpašnieku notariāli apliecinātu pilnvaru, ja
detālplānojums aptver vairākus nekustamos īpašumus, kuru īpašnieki nav valsts vai pašvaldība;
96.3. visu īpašnieku piekrišanu, ja zemes vienībai, kurai plānots izstrādāt detālplānojumu, ir vairāki īpašnieki;
96.4. ja nepieciešams, citu informāciju.
97. Lēmuma pieņemšanu par detālplānojuma uzsākšanu, izstrādi un apstiprināšanu pašvaldības dome
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā var deleģēt pašvaldības institūcijai.
98. Pašvaldība pieņem lēmumu par detālplānojuma izstrādes uzsākšanu, apstiprina darba uzdevumu un izstrādes
vadītāju vai noraida iesniegumu, sniedzot atbilstošu pamatojumu.
99. Pašvaldība vienojas ar detālplānojuma ierosinātāju par termiņu, līdz kuram ierosinātājam jāinformē pašvaldība
par detālplānojuma izstrādātāju un jānoslēdz līgums par detālplānojuma izstrādi un finansēšanu.
15
/
21
100. Detālplānojuma izstrādātājs iesniedz pašvaldībā dokumentus, kas apliecina tā atbilstību šo noteikumu 
7.
nodaļā
 minētajām prasībām.
101. Pašvaldība var noteikt lielāku teritoriju, kurai izstrādājams detālplānojums, lēmumā pamatojot tā
nepieciešamību.
102. Detālplānojuma izstrādes darba uzdevumā norāda:
102.1. detālplānojuma izstrādes mērķi, uzdevumus un pamatojumu;
102.2. detālplānojuma teritoriju (tai skaitā zemes vienības kadastra apzīmējumu), pievienojot shematisku
attēlu, kurā, ja nepieciešams, ietver arī ārpus detālplānojuma robežām esošo teritoriju, ko var būtiski ietekmēt
detālplānojuma īstenošana;
102.3. prasības detālplānojuma grafiskās daļas izstrādei izmantojamā kartogrāfiskā materiāla pamatnei,
mērogam un saturam;
102.4. institūcijas, no kurām saņemami nosacījumi, atzinumi vai saskaņojumi;
102.5. plānotos publiskās apspriešanas pasākumus;
102.6. pašvaldības nosacījumus administratīvajam līgumam par detālplānojuma īstenošanu, ja tos iespējams
izvirzīt pirms detālplānojuma redakcijas izstrādes;
102.7. ja nepieciešams, prasības veikt detālplānojuma teritorijas papildu izvērtējumu vai analīzi;
102.8. ja nepieciešams, informāciju, ka detālplānojums izstrādājams vienlaikus ar būvprojektu minimālā
sastāvā atbilstoši normatīvajiem aktiem būvniecības jomā.
103. Detālplānojuma darba uzdevuma derīguma termiņš ir divi gadi. Ja nav mainījušies faktiskie un tiesiskie
apstākļi, uz kuru pamata ir izdots darba uzdevums, pašvaldība var pieņemt lēmumu par darba uzdevuma derīguma
termiņa pagarināšanu.
104. Detālplānojuma ierosinātājam ir tiesības izvēlēties detālplānojuma izstrādātāju.
105. Četru nedēļu laikā pēc šo noteikumu 
98. punktā
 minētā lēmuma pieņemšanas izstrādes vadītājs tiem
detālplānojuma teritorijā esošo nekustamo īpašumu īpašniekiem (tiesiskajiem valdītājiem), kas nav detālplānojuma
ierosinātāji, un to nekustamo īpašumu īpašniekiem (tiesiskajiem valdītājiem), kuru īpašumā (valdījumā) esošie
nekustamie īpašumi robežojas ar detālplānojuma teritoriju, nosūta paziņojumu par detālplānojuma izstrādi. Paziņojumu
ievieto sistēmā, pašvaldības tīmekļa vietnē, kā arī nodrošina informācijas pieejamību citos sabiedrībai pieejamos
veidos. Paziņojumā norāda:
105.1. pašvaldības lēmumu par detālplānojuma izstrādes uzsākšanu;
105.2. detālplānojuma teritoriju un tās shematisku attēlu;
105.3. detālplānojuma izstrādes mērķi un attīstības priekšlikumu;
105.4. detālplānojuma izstrādes ierosinātāju.
106. Ievērojot šo noteikumu 
4. nodaļā
 noteikto kārtību, detālplānojuma izstrādātājs pieprasa no institūcijām
plānošanas dokumenta izstrādei nepieciešamos grafiskos un teksta datus, ja tie nav pieejami sistēmā, un paziņo
iesaistītajām institūcijām par plānošanas dokumenta izstrādes uzsākšanu un nepieciešamību sniegt nosacījumus
detālplānojuma izstrādei.
16
/
21
107. Izstrādātājs sagatavoto detālplānojuma projektu iesniedz izstrādes vadītājam, kurš četru nedēļu laikā to
izskata un sagatavo ziņojumu par tā turpmāko virzību. Ja detālplānojuma izstrāde ir apvienota ar būvprojekta
minimālā sastāvā izstrādāšanu (būvprojektēšanu), detālplānojumam pievieno plānotā objekta būvniecības ieceres
dokumentāciju.
108. Ziņojumā par detālplānojuma redakcijas turpmāko virzību iekļauj vismaz šādu informāciju:
108.1. par saņemtajiem institūciju nosacījumiem un to ņemšanu vērā vai noraidīšanu;
108.2. par detālplānojuma projekta atbilstību teritorijas plānojumam vai lokālplānojumam vai pašvaldības
ilgtspējīgas attīstības stratēģijai (ja detālplānojums tiek izstrādāts lauku teritorijai, kurai nav noteikts
funkcionālais zonējums);
108.3. priekšlikumus turpmākajai detālplānojuma projekta virzībai.
109. Izstrādes vadītājs sagatavoto detālplānojuma redakciju kopā ar ziņojumu par tā turpmāko virzību iesniedz
izskatīšanai pašvaldības institūcijai, kas pieņem vienu no šādiem lēmumiem:
109.1. nodot detālplānojuma projektu publiskajai apspriešanai un institūciju atzinumu saņemšanai, nosakot
publiskās apspriešanas termiņu ne īsāku par trijām un ne garāku par sešām nedēļām;
109.2. precizēt detālplānojuma redakciju atbilstoši izstrādes vadītāja ziņojumam.
110. Paziņojumu par detālplānojuma publisko apspriešanu nosūta detālplānojuma teritorijā esošo nekustamo
īpašumu īpašniekiem (tiesiskajiem valdītājiem), kas nav detālplānojuma ierosinātāji, un to nekustamo īpašumu
īpašniekiem (tiesiskajiem valdītājiem), kuru īpašumā (valdījumā) esošie nekustamie īpašumi robežojas ar
detālplānojuma teritoriju.
111. Paziņojumu par detālplānojuma publisko apspriešanu pašvaldība ievieto pašvaldības tīmekļa vietnē, kā arī
nodrošina informācijas pieejamību citos sabiedrībai pieejamos veidos. Paziņojumā norāda:
111.1. pašvaldības lēmumu par detālplānojuma projekta nodošanu publiskajai apspriešanai;
111.2. detālplānojuma projekta publiskās apspriešanas termiņu;
111.3. vietu, kur noteiktā laikā var iepazīties ar detālplānojuma projektu;
111.4. sabiedrības līdzdalības pasākumu norises vietu un laiku;
111.5. apmeklētāju pieņemšanas un rakstisko priekšlikumu iesniegšanas vietu.
(Grozīts ar MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327)
112. Divu nedēļu laikā pēc lēmuma publicēšanas sistēmā par detālplānojuma projekta nodošanu publiskajai
apspriešanai izstrādes vadītājs sadarbībā ar izstrādātāju organizē publisko apspriešanu un paziņo institūcijām par
detālplānojuma projekta izstrādi un nepieciešamību sniegt par to atzinumu šo noteikumu 
4. nodaļā
 noteiktajā kārtībā.
(Grozīts ar MK 
30.10.2018.
 noteikumiem Nr. 665)
113. Publisko apspriešanu organizē pašvaldības, tās iestādes vai institūcijas telpās. Publiskās apspriešanas laikā
izstrādes vadītājs interesentiem nodrošina iespēju iepazīties ar detālplānojuma projekta materiāliem izdrukas veidā un
pašvaldības tīmekļa vietnē.
114. Pēc publiskās apspriešanas beigām izstrādes vadītājs nodrošina publiskās apspriešanas laikā saņemto
priekšlikumu un institūciju atzinumu izvērtēšanu un sagatavo ziņojumu par priekšlikumu vērā ņemšanu vai
noraidīšanu, norādot noraidījuma pamatojumu.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
17
/
21
115. Detālplānojuma izstrādātājs sagatavo ziņojumu par detālplānojuma izstrādi, norādot informāciju par šo
noteikumu 
105. 
un 
110.
 punktā minēto paziņojumu nosūtīšanu.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
116. Ja detālplānojumā ietvertie risinājumi tieši saistīti ar nekustamajiem īpašumiem, kuri nav ietverti
detālplānojuma teritorijā, pirms detālplānojuma apstiprināšanas jāsaņem šo nekustamo īpašumu īpašnieku vai
tiesisko valdītāju rakstiska piekrišana, izņemot gadījumu, ja normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā tiek piemērota
nekustamo īpašumu piespiedu atsavināšana.
117. Izstrādāto detālplānojuma redakciju, par kuru ir notikusi publiskā apspriešana, kopā ar šo noteikumu
115.
 punktā minēto ziņojumu par detālplānojuma izstrādi, kā arī administratīvā līguma projektu par detālplānojuma
īstenošanu izstrādātājs iesniedz izstrādes vadītājam.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
118. Izstrādes vadītājs izskatīšanai un lēmuma pieņemšanai iesniedz pašvaldībā šādus dokumentus:
118.1. sagatavoto detālplānojuma redakciju;
118.2. kopsavilkumu par detālplānojuma izstrādi, tai skaitā šo noteikumu 
114.
 punktā minēto ziņojumu;
118.3. priekšlikumus detālplānojuma redakcijas pilnveidošanai, ja tādi nepieciešami;
118.4. saskaņoto administratīvā līguma projektu par detālplānojuma īstenošanu.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
119. Pašvaldība četru nedēļu laikā pēc šo noteikumu 
118.
 punktā minēto dokumentu saņemšanas pieņem vienu
no šādiem lēmumiem:
119.1. par detālplānojuma projekta apstiprināšanu un vispārīgā administratīvā akta izdošanu, kuram pievienots
administratīvais līgums par detālplānojuma īstenošanu;
119.2. par detālplānojuma projekta pilnveidošanu vai jaunas redakcijas izstrādi, norādot lēmuma pamatojumu;
119.3. par atteikumu apstiprināt detālplānojumu, norādot lēmuma pamatojumu.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
120. Ja nav iespējams panākt vienošanos starp pašvaldību un detālplānojuma ierosinātāju par administratīvā
līguma par detālplānojuma īstenošanu nosacījumiem, pašvaldība 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā var
pieņemt lēmumu par atteikumu apstiprināt detālplānojumu.
121. Strīdi starp pašvaldību un detālplānojuma ierosinātāju attiecībā uz administratīvo līgumu par detālplānojuma
īstenošanu ir risināmi 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
122. Ja pašvaldība pieņem šo noteikumu 119.2. apakšpunktā minēto lēmumu, detālplānojuma projektu pilnveido
vai izstrādā jaunu detālplānojuma redakciju šajā apakšnodaļā noteiktajā kārtībā. Detālplānojuma pilnveidotās
redakcijas publiskās apspriešanas termiņš nav īsāks par trijām nedēļām.
(MK 
30.10.2018.
 noteikumu Nr. 665 redakcijā)
123. Ja detālplānojuma ietvaros tika izstrādāts būvprojekts minimālajā sastāvā, turpmākā būvniecības ieceres
virzība notiek atbilstoši būvniecību reglamentējošajiem normatīvajiem aktiem pēc detālplānojuma spēkā stāšanās.
124. Pašvaldības tīmekļa vietnē nodrošina saiti uz attiecīgo plānošanas dokumentu Ģeoportālā un saiti uz oficiālo
publikāciju oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis", kā arī izziņo citos sabiedrībai pieejamos veidos.
18
/
21
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā; punkta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2022.
, sk. 
grozījumu 3.
punktu
)
125. Detālplānojuma ierosinātājam un detālplānojuma teritorijā ietilpstošo nekustamo īpašumu īpašniekiem
(tiesiskajiem valdītājiem) vispārīgo administratīvo aktu par detālplānojuma apstiprināšanu paziņo 
Administratīvā
procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
126. Izmaiņas spēkā esošajā detālplānojumā veic šajā apakšnodaļā noteiktajā kārtībā.
5.4. Tematisko plānojumu izstrādes kārtība
127. Pašvaldības dome pieņem lēmumu par tematiskā plānojuma izstrādi, apstiprina tā izstrādes vadītāju un darba
uzdevumu.
128. Tematiskā plānojuma darba uzdevumā norāda:
128.1. izstrādes mērķus un uzdevumus;
128.2. nozares ekspertus, kurus nepieciešams pieaicināt tematiskā plānojuma izstrādei;
128.3. iesaistāmās institūcijas;
128.4. plānotos sabiedrības līdzdalības pasākumus.
129. Pēc šo noteikumu 
127. punktā
 minētā lēmuma pieņemšanas izstrādes vadītājs publisko paziņojumu par
tematiskā plānojuma izstrādi sistēmā, pašvaldības tīmekļa vietnē, kā arī nodrošina informācijas pieejamību citos
sabiedrībai pieejamos veidos.
130. Pēc tematiskā plānojuma sagatavošanas izstrādes vadītājs nodrošina iespēju sabiedrībai triju nedēļu laikā
iepazīties ar to.
131. Tematisko plānojumu apstiprina pašvaldības dome.
6. Lokālplānojuma un detālplānojuma izstrādes finansēšana
132. Ja lokālplānojuma vai detālplānojuma izstrādi pilnībā vai daļēji finansē ierosinātājs, pašvaldības lēmumam par
lokālplānojuma vai detālplānojuma izstrādes uzsākšanu pievieno līguma projektu par lokālplānojuma vai
detālplānojuma izstrādi un finansēšanu. Līguma projektā norāda:
132.1. lokālplānojuma vai detālplānojuma ierosinātāju;
132.2. lokālplānojuma vai detālplānojuma izstrādes laika grafiku;
132.3. piekļuves tiesības sistēmai;
132.4. lokālplānojuma vai detālplānojuma izstrādē veicamās darbības, to finansēšanas avotus un finansējuma,
tai skaitā pašvaldības līdzfinansējuma, aptuveno apmēru un savstarpējo norēķinu kārtību;
132.5. pušu tiesības, pienākumus un atbildību.
133. Pašvaldība var noteikt lielāku lokālplānojuma vai detālplānojuma teritoriju, nekā norādīts lokālplānojuma vai 
19
/
21
133. Pašvaldība var noteikt lielāku lokālplānojuma vai detālplānojuma teritoriju, nekā norādīts lokālplānojuma vai
detālplānojuma ierosinātāja iesniegumā, ja atbilstoši iecerētajai apbūvei nepieciešami kompleksi risinājumi plašākā
teritorijā.
134. Ja pašvaldība noteikusi lielāku lokālplānojuma vai detālplānojuma teritoriju, nekā iesniegumā norādījis
ierosinātājs, pašvaldība nodrošina līdzfinansējumu, kura apmēru nosaka proporcionāli izstrādei nepieciešamajiem
izdevumiem. Pašvaldība var palielināt savu līdzfinansējuma apmēru lokālplānojuma vai detālplānojuma izstrādē, ja
nepieciešamība paplašināt lokālplānojuma vai detālplānojuma teritoriju tieši vai netieši saistīta ar publiskās
infrastruktūras objektiem ārpus lokālplānojuma vai detālplānojuma ierosinātāja iesniegumā minētās teritorijas.
135. Atbilstoši pašvaldības apstiprinātajam maksas pakalpojumu cenrādim pašvaldība ir tiesīga noteikt maksu
par:
135.1. šo noteikumu 
83.
, 
105. 
un 
110. punktā
 minēto paziņojumu sagatavošanu un nosūtīšanu;
135.2. administratīvā līguma par detālplānojuma īstenošanu izstrādi, ja šo līgumu sagatavo pašvaldība;
135.3. 
(svītrots ar MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327);
135.4. informācijas pieejamības nodrošināšanu plašsaziņas līdzekļos;
135.5. 
(svītrots ar MK 
27.05.2021.
 noteikumiem Nr. 327)
.
136. Pašvaldība nav tiesīga iekasēt maksu par lokālplānojuma vai detālplānojuma izstrādes vadīšanu.
7. Prasības plānošanas dokumentu izstrādātājiem
137. Plānošanas dokumentus var izstrādāt personas, kuras ir ieguvušas vismaz otrā līmeņa augstāko vai
akadēmisko izglītību vides, dabas, sociālo vai inženierzinātņu jomā un kurām ir atbilstošas zināšanas, prasmes un
praktiskā darba pieredze plānošanas dokumentu izstrādē.
138. Praktiskā darba pieredzi plānošanas dokumentu izstrādē apliecina izstrādātie plānošanas dokumenti vai
dalība to izstrādē, vai pieredze valsts vai pašvaldības institūcijās, izstrādājot un īstenojot plānošanas dokumentus.
139. Teritorijas plānojuma, lokālplānojuma un detālplānojuma grafisko daļu var izstrādāt personas, kuras atbilst
normatīvajos aktos par ģeotelpisko informāciju noteiktajām prasībām ģeodēziskās un kartogrāfiskās darbības
veikšanai.
140. Ja detālplānojuma ietvaros plānota zemes vienības sadalīšana vai zemes vienības robežu pārkārtošana, vai
būvprojekta minimālā sastāvā izstrāde, to veic attiecīgajā jomā sertificēta persona.
141. Sistēmā informatīviem mērķiem tiek uzturēts plānošanas speciālistu saraksts.
142. Plānošanas dokumentu izstrādē pašvaldība var pieaicināt atbilstošās nozares speciālistus un ekspertus.
8. Noslēguma jautājumi
143. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2012. gada 16. oktobra noteikumus Nr. 711 "Noteikumi par
pašvaldību teritorijas attīstības plānošanas dokumentiem" (Latvijas Vēstnesis, 2012, 165. nr.).
20
/
21
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru prezidente Laimdota Straujuma
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs Romāns Naudiņš
144. Uz šo noteikumu spēkā stāšanās brīdi izstrādes procesā esošos plānošanas dokumentus turpina izstrādāt,
ievērojot šajos noteikumos noteikto procesuālo kārtību, bet šo plānošanas dokumentu saturs var atbilst tam
normatīvajam regulējumam, kas bija spēkā plānošana dokumenta izstrādes uzsākšanas dienā.
144.
1
 Līdz 2021. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlētās pašvaldības domes pirmajai sēdei šo noteikumu 
2.
1
 punktā
minēto pašvaldību kopējās ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un attīstības programmas izstrādi vada, kā arī izstrādes
vadītāja funkciju un šo noteikumu 
11. punktā
 minētās funkcijas izpildi nodrošina tā pašvaldība, kurā ir lielākais
iedzīvotāju skaits atbilstoši aktuālajiem Iedzīvotāju reģistra datiem. Minēto plānošanas dokumentu izstrādei
pašvaldības, kas apvienojas, var veidot sadarbības institūciju.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā)
144.
2
 Ar 2021. gada 30. jūniju sistēmā tiek pārtraukta ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un attīstības programmas
izstrāde un tiek turpināta tikai jaunās pašvaldības attīstības plānošanas dokumentu izstrāde.
(MK 
27.05.2021.
 noteikumu Nr. 327 redakcijā)
145. Noteikumi stājas spēkā 2015. gada 1. maijā.
21
/
21