Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 255,
19.12.2019.
OP numurs: 
2019/255.22
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
665
Pieņemts: 
17.12.2019.
Stājas spēkā: 
21.12.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 665
Rīgā 2019. gada 17. decembrī (prot. Nr. 59 35. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2011. 
gada 14. jūnija noteikumos
Nr. 451 "
Noteikumi par drošības 
prasībām vietējos reisos
iesaistītiem pasažieru kuģiem
"
Izdoti saskaņā ar 
Jūrlietu pārvaldes un jūras 
drošības likuma
11. panta
 ceturto daļu
1. Izdarīt Ministru kabineta 2011. gada 14. jūnija noteikumos 
Nr. 451 "
Noteikumi par drošības prasībām vietējos
reisos 
iesaistītiem pasažieru kuģiem
" (Latvijas Vēstnesis, 2011, 98. 
nr.; 2017, 120. nr.) šādus grozījumus:
1.1. aizstāt 2.3.2. apakšpunktā skaitli un vārdu "1.4.37. 
punktā" ar skaitli un vārdu "1.4.38. punktā";
1.2. izteikt 2.9. apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.9. priekšgala augstums - 1966. gada Starptautiskās 
konvencijas par kravas marku (turpmāk - Starptautiskā
konvencija 
par kravas marku) 39. noteikumā noteiktais priekšgala 
augstums;";
1.3. svītrot 2.15. apakšpunktu;
1.4. aizstāt 2.17. apakšpunktā vārdus "uzņemšanas valsts" ar 
vārdiem "ostas valsts";
1.5. izteikt 2.20. apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.20. būtiski remontdarbi un pārveidojumi - jebkura veida 
kuģa pārbūve par pasažieru kuģi vai jebkuras izmaiņas,
izņemot 
gadījumu, ja tās ir paredzētas vienīgi augstākas ilgizturības 
pakāpes sasniegšanai, kuras rezultātā būtiski:
2.20.1. mainās kuģa izmēri (piemēram, kuģa pagarināšana, 
pievienojot jaunu viduskorpusu);
2.20.2. mainās kuģa pasažierietilpība (piemēram, 
transportlīdzekļu klāja pārbūve par pasažieru telpām);
2.20.3. pagarinās kuģa ekspluatācijas laiks (piemēram, 
pasažieru telpu atjaunināšana visā klājā);";
1.6. papildināt noteikumus ar 2.21., 2.22. un 2.23. 
apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.21. atzīta organizācija - organizācija, kas atzīta saskaņā 
ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23.
aprīļa Regulu 
(EK) Nr. 
391/2009
 par kopīgiem noteikumiem un standartiem 
attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas
veikt kuģu 
inspekcijas un apskates;
2.22. līdzvērtīgs materiāls - alumīnija sakausējums vai 
jebkurš cits ugunsdrošs materiāls, kas savu īpašību vai
nodrošinātās izolācijas dēļ saglabā tēraudam līdzvērtīgas 
strukturālās un integritātes īpašības pēc tam, kad bijis
pakļauts 
uzliesmošanas standarttestam;
2.23. uzliesmošanas standarttests - 
IMO
 2010. gada 3. 
decembra Rezolūcijā MSC 307(88) ietvertajā
Starptautiskajā 
kodeksā par ugunsdrošības testu metožu piemērošanu (FTP kodekss) 
noteiktais uzliesmošanas
standarttests.";
1.7. papildināt 3.1. apakšpunktu aiz vārda "kuģiem" ar vārdiem 
un skaitli "kuru garums ir 24 metri un vairāk";
1.8. izteikt 6. punktu šādā redakcijā:
1
/
4
"6. Noteikumi neattiecas uz:
6.1. šādiem pasažieru kuģiem:
6.1.1. karakuģiem vai karaspēka transportkuģiem;
6.1.2. burukuģiem, kuru kustību nodrošina ar burām, pat tad, 
ja tiem ir uzstādīts mehānisks dzinējs izmantošanai
par 
palīgiekārtu un ārkārtas situācijās;
6.1.3. kuģiem, kuru kustību nenodrošina mehāniski 
līdzekļi;
6.1.4. kuģiem, kuri nav būvēti no tērauda vai līdzvērtīga 
materiāla un uz kuriem neattiecas ātrgaitas pasažieru
kuģiem 
noteiktās prasības (1994. gada Ātrgaitas kuģu kodekss vai 2000. 
gada Ātrgaitas kuģu kodekss) vai prasības,
kas noteiktas kuģiem 
ar dinamisko cēlējspēku (
IMO
 1977. gada 14. novembra 
Rezolūcija A.373 (X));
6.1.5. primitīvas konstrukcijas koka kuģiem;
6.1.6. tradicionāliem kuģiem, kas ir jebkura veida vēsturiski 
pasažieru kuģi, kas konstruēti pirms 1965. gada, vai to
kopijas, 
kas būvētas galvenokārt no oriģinālajiem materiāliem, ieskaitot 
tradicionālo amatu un kuģošanas veicināšanai
un popularizēšanai 
paredzētos kuģus, kas kopā kalpo kā funkcionējoši kultūras 
pieminekļi, kurus ekspluatē saskaņā
ar tradicionālajiem kuģošanas 
principiem un paņēmieniem;
6.1.7. atpūtas jahtām, ja tās netiek izmantotas 
komercdarbībai, neatkarīgi no piedziņas veida;
6.1.8. kuģiem, kas tiek izmantoti vienīgi ostu teritorijā;
6.1.9. atkrastes iekārtu apkalpošanas kuģiem, ko izmanto, lai 
pārvadātu un uzņemtu rūpniecības nozares
darbiniekus, kuri uz šī 
kuģa neveic darbu, kam ir būtiska nozīme saistībā ar kuģa 
darbību;
6.1.10. transporta kuteriem, kas ir kuģa pārvadātas laivas, ko 
izmanto, lai vairāk nekā 12 pasažierus pārvadātu no
stāvoša 
pasažieru kuģa uz krastu un atpakaļ;
6.2. šādiem ātrgaitas pasažieru kuģiem:
6.2.1. karakuģiem vai karaspēka transportkuģiem;
6.2.2. atpūtas kuģiem, ja tie netiek izmantoti komercdarbībai, 
neatkarīgi no piedziņas veida;
6.2.3. kuģiem, kas tiek izmantoti vienīgi ostu teritorijā;
6.2.4. atkrastes iekārtu apkalpošanas peldlīdzekļiem, ko 
izmanto, lai pārvadātu un uzņemtu rūpniecības nozares
darbiniekus, kuri uz šī peldlīdzekļa neveic darbu, kam ir būtiska 
nozīme saistībā ar peldlīdzekļa darbību.";
1.9. izteikt II nodaļu šādā redakcijā:
"
II. Kuģošanas rajonu 
kategorijas un kuģu klases
7. Kuģošanas rajonus iedala šādās kategorijās:
7.1. A kategorijas kuģošanas rajons - jūras rajons, kas 
atrodas ārpus B, C un D kategorijas kuģošanas rajona;
7.2. B kategorijas kuģošanas rajons - jūras rajons, kura 
ģeogrāfiskās koordinātas nevienā punktā nav tālāk kā 20
jūras 
jūdzes no krasta līnijas atbilstoši vidējam paisuma un bēguma 
augstumam, bet kas ir ārpus C un D kategorijas
kuģošanas 
rajona;
7.3. C kategorijas kuģošanas rajons - jūras rajons, kura 
ģeogrāfiskās koordinātas jebkurā punktā nav tālāk kā
piecas jūras 
jūdzes no krasta līnijas atbilstoši vidējam paisuma un bēguma 
augstumam, bet kas ir ārpus D kategorijas
kuģošanas rajona (ja 
tāds ir). Turklāt varbūtība, ka viļņi var pārsniegt zīmīgo viļņu 
augstumu - 2,5 metri, ir mazāka nekā
10 % vienā gadā attiecībā uz 
kuģiem, kuri kuģo visu gadu, vai konkrētā laikposmā attiecībā uz 
sezonālu kuģošanu
(piemēram, kuģošana vasarā);
7.4. D kategorijas kuģošanas rajons - jūras rajons, kura 
ģeogrāfiskās koordinātas jebkurā punktā nav tālāk kā trīs
jūras 
jūdzes no krasta līnijas atbilstoši vidējam paisuma un bēguma 
augstumam. Turklāt varbūtība, ka viļņi var
pārsniegt zīmīgo viļņu 
augstumu - 1,5 metri, ir mazāka nekā 10 % vienā gadā attiecībā uz 
kuģiem, kuri kuģo visu gadu,
vai konkrētā laikposmā attiecībā uz 
sezonālu kuģošanu (piemēram, kuģošana vasarā).
8. Pasažieru kuģus, ņemot vērā kuģošanas rajonu, kurā tie var 
kuģot, iedala šādās klasēs:
8.1. A klases pasažieru kuģis - pasažieru kuģis, kas veic 
vietējos reisus A, B, C un D kategorijas kuģošanas
rajonā;
2
/
4
8.2. B klases pasažieru kuģis - pasažieru kuģis, kas veic 
vietējos reisus B, C un D kategorijas kuģošanas rajonā;
8.3. C klases pasažieru kuģis - pasažieru kuģis, kas veic 
vietējos reisus C un D kategorijas kuģošanas rajonā;
8.4. D klases pasažieru kuģis - pasažieru kuģis, kas veic 
vietējos reisus D kategorijas kuģošanas rajonā.
8.
1
 Ātrgaitas pasažieru kuģiem piemēro 1994. gada 
Ātrgaitas kuģu kodeksa 1. sadaļā (1.4.10. un 1.4.11.
apakšpunkts) 
vai 2000. gada Ātrgaitas kuģu kodeksa 1. sadaļā (1.4.12. un 
1.4.13. apakšpunkts) noteiktās kuģu
klases.
9. Latvijas Jūras administrācija:
9.1. izveido un atjauno Latvijas Republikas jurisdikcijā esošo 
kuģošanas rajonu sarakstu;
9.2. nosaka vistuvāk tās krasta līnijai esošā kuģošanas rajona 
iekšējo robežu;
9.3. kuģošanas rajonu sarakstu publicē tīmekļvietnē 
www.lja.lv;
9.4. dara zināmu Eiropas Komisijai kuģošanas rajonu saraksta 
atrašanās vietu un to, kad sarakstā ir veiktas
izmaiņas.";
1.10. aizstāt 13.1. apakšpunktā vārdus "palīgmehānismu 
elektriskās un automātiskās vadības iekārtas" ar vārdiem
"palīgmehānismu, elektrisko un automātisko iekārtu 
konstrukcija";
1.11. svītrot 13.3. apakšpunktu;
1.12. papildināt noteikumus ar 14.1.3. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"14.1.3. būtiski remontdarbi un pārveidojumi un ar tiem 
saistītā aprīkojuma uzstādīšana notiek, ievērojot šo
noteikumu 
14.1.1. un 14.1.2. apakšpunktā minētās prasības;";
1.13. papildināt noteikumus ar 15.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"15.
1
 Pirms esošie Latvijas C un D klases pasažieru 
kuģi uzsāk regulārus vietējos reisus ostas valstī, Kuģošanas
drošības inspekcija vienojas ar ostas valsti par drošības 
prasībām.";
1.14. izteikt 17. punktu šādā redakcijā:
"17. Visi C klases ro-ro pasažieru kuģi, kuriem ielikts ķīlis 
vai kuri atradās būvniecības stadijā 2004. gada 1. oktobrī
vai 
pēc šī datuma, un visi A un B klases ro-ro pasažieru kuģi atbilst 
normatīvajiem aktiem par īpašām stabilitātes
prasībām ro-ro 
pasažieru kuģiem.";
1.15. papildināt 19. punktu ar otro teikumu šādā 
redakcijā:
"Papildu drošības prasības, kas kuģim noteiktas saskaņā ar šo 
punktu, norāda pasažieru kuģa vai ātrgaitas kuģa
drošības 
apliecībā.";
1.16. izteikt 20. punktu šādā redakcijā:
"20. Saskaņā ar šo noteikumu 22. punktu Kuģošanas drošības 
inspekcija var atļaut veikt ekvivalentus drošības
pasākumus šajos 
noteikumos minētajiem pasākumiem, ja tie nodrošina šo noteikumu 
prasībām atbilstošu vai
augstāku drošības līmeni. Ekvivalentos 
drošības pasākumus, kas kuģim atļauti saskaņā ar šo punktu, 
norāda
pasažieru kuģa vai ātrgaitas kuģa drošības 
apliecībā.";
1.17. papildināt 21. punktu aiz vārdiem "pasažieru kuģa" ar 
vārdiem "vai ātrgaitas kuģa";
1.18. papildināt 22. punktu aiz vārdiem "informāciju Eiropas 
Komisijai" ar vārdiem "un citām Eiropas Savienības
dalībvalstīm";
1.19. aizstāt 25. punkta ievaddaļā vārdu "Jauniem" ar vārdu 
"Visiem";
1.20. svītrot 26. punktu;
1.21. izteikt 29. punktu šādā redakcijā:
"29. Kuģošanas drošības inspekcija vai klasifikācijas 
sabiedrība (atzītā organizācija) pēc šo noteikumu 25.1.
apakšpunktā minētās sākotnējās apskates izsniedz visiem pasažieru 
kuģiem, kas reģistrēti Latvijas Kuģu reģistrā un
atbilst šo 
noteikumu prasībām, pasažieru kuģa drošības apliecību (3. 
pielikums).";
1.22. svītrot 30. punktā vārdu un skaitli "un 26.2.";
1.23. izteikt 32. punktu šādā redakcijā: 
3
/
4
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
1.23. izteikt 32. punktu šādā redakcijā:
"32. Pirms darbības atļaujas izsniegšanas ātrgaitas pasažieru 
kuģiem, kas veic vietējos reisus ostas valstī,
Kuģošanas drošības 
inspekcija vai klasifikācijas sabiedrība (atzītā organizācija) 
vienojas ar ostas valsti par kuģu
darbības apstākļiem šajā valstī 
un minētos apstākļus norāda darbības atļaujā.";
1.24. izteikt VIII nodaļas nosaukumu šādā redakcijā:
"
VIII. Noslēguma 
jautājumi
";
1.25. papildināt noteikumus ar 34. punktu šādā redakcijā:
"34. Ja kuģi būvēti no līdzvērtīga materiāla pirms 2017. gada 
20. decembra, to atbilstība šo noteikumu prasībām
jānodrošina, 
sākot ar 2025. gada 23. decembri.";
1.26. papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 4. punktu šādā redakcijā:
"4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. novembra 
Direktīvas (ES) 
2017/2108
, ar ko groza Direktīvu
2009/45/EK
 par 
pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem.";
1.27. svītrot 1. pielikuma nosaukumā vārdus "jauniem un 
esošiem";
1.28. papildināt 1. pielikuma satura rādītāja II-1 nodaļas B-1 
daļu aiz vārdiem un skaitļiem "REZOLŪCIJU
MSC.216(82)" ar vārdiem 
un skaitļiem "un REZOLŪCIJU MSC.267(85)";
1.29. papildināt 1. pielikuma II-1 nodaļas B-1 daļu ar trešo 
teikumu šādā redakcijā:
"Kuģi, kas būvēti 2010. gada 1. jūlijā vai vēlāk - piemēro 
Rezolūciju MSC.267(85).";
1.30. izteikt 1. pielikuma II-2 nodaļas A daļas 13. punkta 
"Ugunsdzēsības kontroles plāni (R 20)" 1. apakšpunkta
pirmās 
daļas sesto teikumu šādā redakcijā:
"Ja minētais kuģis veic vietējos reisus citā dalībvalstī, 
pievieno tulkojumu minētās ostas valsts oficiālajā valodā, ja
tā 
nav angļu vai franču valoda.";
1.31. izteikt 1. pielikuma III nodaļas 2. punkta "Sakari, 
glābšanas laivas un plosti, dežūrlaivas, individuālie
glābšanas 
līdzekļi (R 6 + 7 + 18 + 21 + 22)" tabulas 1. piezīmes pirmās 
daļas ievaddaļu šādā redakcijā:
"(1) Glābšanas peldlīdzekļi var būt glābšanas laivas vai 
glābšanas plosti, vai to kombinācija atbilstoši III/2.2.
noteikumam. Pamatojoties uz to, ka reisus veic piekrastes ūdeņos 
un/vai kuģa ekspluatācijas teritorijas labvēlīgos
klimatiskos 
apstākļus, un ja ostas dalībvalsts neiebilst, Kuģošanas drošības 
inspekcija, ievērojot ieteikumus, kas
ietverti 
IMO
 
MSC/Circ.1046 "Vadlīnijas termiskās aizsardzības novērtēšanai", 
var akceptēt turpmāk minēto:".
2. Noteikumi stājas spēkā 2019. gada 21. decembrī.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
4
/
4