Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 51 (2626),
04.04.2002.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
129
Pieņemts: 
19.03.2002.
Stājas spēkā: 
05.04.2002.
Attēlotā redakcija:
 21.12.2013. - ...
Grozījumi:
MK 20.04.2004. noteikumi 
Nr.335 / LV, 69 (3017), 01.05.2004. / Stājas spēkā 01.05.2004.
MK 24.03.2009. noteikumi 
Nr.255 / LV, 50 (4036), 31.03.2009. / Stājas spēkā 01.04.2009.
MK 10.12.2013. noteikumi 
Nr.1460 / LV, 250 (5056), 20.12.2013. / Stājas spēkā 21.12.2013.
Ministru kabineta noteikumi Nr.129
 
Rīgā 2002.gada 19.martā (prot. Nr.12 15.§)
Prasības darbībām ar radioaktīvajiem atkritumiem un ar tiem
saistītajiem materiāliem
Izdoti saskaņā ar likuma “
Par radiācijas drošību un kodoldrošību
” 
27.panta
 trešo daļu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka prasības darbībām ar radioaktīvajiem atkritumiem un ar tiem saistītajiem materiāliem.
2. Ar radioaktīvajiem atkritumiem sais
tītie materiāli ir tādi materiāli, ierīces un priekšmeti, kuri bijuši saskarē ar
radioaktīvajiem atkritumiem un kuru kopējā vai īpatnējā radioaktivitāte ir mazāka par limitiem, kuri noteikti normatīvajos
aktos par darbību ar jonizējošā starojuma avotiem licencēšanas kārtību (turpmāk – normatīvajos aktos noteiktie limiti,
kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja).
(MK 
24.03.2009.
 noteikumu Nr.255 redakcijā, kas grozīta ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
2.
1
 Noteikumu prasības neattiecas uz derīgo izrakteņu ieguves atkritumiem, kuri var būt radioaktīvi un kuru
apsaimniekošanas prasības ir noteiktas normatīvajos aktos par derīgo izrakteņu ieguves atkritumu apsaimniekošanas
kārtību.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
3. Operators, kura darbības ar jonizējošā starojuma avotiem var radīt radioaktīvos atkritumus (turpmāk —
operators), plānojot minētās darbības, plāno arī darbības ar attiecīgajiem radioaktīvajiem atkritumiem.
4. Atbilstoši radioaktīvo atkritumu radioaktivitātes lielumam radioaktīvos atkritumus iedala šādi:
4.1. radioaktīvie atkritumi, kuru radioaktīvās sabrukšanas rezultātā kopējā vai īpatnējā radioaktivitāte ir mazāka
par normatīvajos aktos noteiktajiem limitiem, kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence)
vai atļauja (turpmāk — neizmantojamie materiāli);
1
/
58
4.2. radioaktīvie atkritumi, kuru kopējā vai īpatnējā radioaktivitāte ir lielāka par normatīvajos aktos noteiktajiem
limitiem, kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja.
5. Atbilstoši pussabrukšanas periodam radioaktīvos atkritumus iedala šādi:
5.1. radioaktīvie atkritumi, kuru pussabrukšanas periods nepārsniedz 30 dienas un kuros pēc radionuklīdu
sabrukšanas nerodas ilgdzīvojoši meitas produkti (turpmāk — īsdzīvojošie radioaktīvie atkritumi);
5.2. radioaktīvie atkritumi, kuru pussabrukšanas periods pārsniedz 30 dienas vai kuros pēc radionuklīdu
sabrukšanas rodas ilgdzīvojoši meitas produkti (turpmāk — ilgdzīvojošie radioaktīvie atkritumi).
6. Atbilstoši siltuma izdalīšanās jaudai radioaktīvos atkritumus iedala šādi:
6.1. radioaktīvie atkritumi, kuriem radioaktīvās sabrukšanas rezultātā siltuma izdalīšanās jauda ir mazāka par 2
kW uz vienu kubikmetru radioaktīvo atkritumu (turpmāk — zemas un vidējas radioaktivitātes atkritumi);
6.2. radioaktīvie atkritumi, kuriem radioaktīvās sabrukšanas rezultātā siltuma izdalīšanās jauda ir lielāka vai
vienāda ar 2 kW uz vienu kubikmetru radioaktīvo atkritumu, tai skaitā lietotā kodoldegviela (turpmāk – augstas
radioaktivitātes atkritumi).
(Grozīts ar MK 
24.03.2009.
 noteikumiem Nr.255)
7. Ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītos materiālus iedala šādās grupās:
7.1. ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītais materiāls, kuru noņem no valsts uzraudzības un kontroles
radiācijas drošības un kodoldrošības jomā (turpmāk — valsts uzraudzība), jo tā īpatnējā radioaktivitāte ir
mazāka par šo noteikumu 
1.pielikumā
 noteikto minimāli nozīmīgo īpatnējo radioaktivitāti un šāda materiāla
izmantošanas rezultātā saņemtā jonizējošā starojuma doza:
7.1.1. ir mazāka par 100 µSv gadā — individuālajam lietotājam (visam ķermenim);
7.1.2. ir mazāka par 5 mSv gadā — individuālajam lietotājam (ādas virskārtai);
7.1.3. ir mazāka par 1 mSv gadā — kolektīvajai dozai (iedzīvotāju kritiskajai grupai);
7.2. ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītais materiāls, kura īpatnējā radioaktivitāte ir lielāka par šo noteikumu
1.pielikumā
 noteikto minimāli nozīmīgo īpatnējo radioaktivitāti, bet mazāka par normatīvajos aktos noteiktajiem
limitiem, kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja.
7.
1
 Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas darbībām, kuras veic pirms radioaktīvo atkritumu apglabāšanas,
drošības novērtējumu veic pirms iesnieguma iesniegšanas speciālās atļaujas (licences) saņemšanai. Operators, veicot
drošības novērtējumu, ievēro šajos noteikumos noteiktās prasības, kā arī Starptautiskās atomenerģijas aģentūras
rekomendācijas par drošības novērtējumu, kuras Valsts vides dienesta Radiācijas drošības centrs ievieto Valsts vides
dienesta tīmekļa vietnē.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
II. Prasības radioaktīvo atkritumu un ar tiem saistīto materiālu uzskaitei
8. Darbu vadītājs operatora kontrolētajā zonā (turpmāk — operatora darbu vadītājs) veic radioaktīvo atkritumu un ar
radioaktīvajiem atkritumiem saistīto materiālu uzskaiti. Minētā uzskaite nodrošina:
8.1. iespēju izvēlēties attiecīgajiem radioaktīvajiem atkritumiem un ar tiem saistītajiem materiāliem
vispiemērotākās apsaimniekošanas metodes;
8.2. iespēju dokumentāri pārbaudīt laiku un veidu, kādā:
2
/
58
8.2.1. radioaktīvie atkritumi nokļūst pie radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta vai radioaktīvo atkritumu
pārvaldības objekta operatora;
8.2.2. lietotos jonizējošā starojuma avotus nosūta atpakaļ to ražotājiem;
8.2.3. neizmantojamos materiālus izkliedē vidē vai apglabā kopā ar sadzīves vai bīstamajiem atkritumiem;
8.2.4. atkārtoti izmanto ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītos materiālus.
(Grozīts ar MK 
24.03.2009.
 noteikumiem Nr.255; MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
9. Radioaktīvo atkritumu uzskaitē iekļauj informāciju par:
9.1. radioaktīvajiem atkritumiem, kas radušies, veicot darbības ar jonizējošā starojuma avotiem (daudzums
(masas un tilpuma vienībās), agregātstāvoklis, kopējā vai īpatnējā radioaktivitāte un radionuklīdi);
9.2. radioaktīvajiem atkritumiem, kas atrodas speciālajā telpā vai telpās radioaktīvo atkritumu savākšanai,
apstrādei, iepakošanai un glabāšanai (turpmāk — radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātava);
9.3. radioaktīvajiem atkritumiem, kas nodoti apglabāšanai un ilgstošai glabāšanai, tai skaitā informāciju, kas
ietverta radioaktīvo atkritumu transportēšanai un apglabāšanai atbilstošā iepakojuma (turpmāk — radioaktīvo
atkritumu paka) marķējumā;
9.4. jonizējošā starojuma avotu ražotājam atpakaļ nosūtītajiem lietotajiem jonizējošā starojuma avotiem;
9.5. vidē izkliedēto neizmantojamo materiālu:
9.5.1. galvenie radionuklīdi;
9.5.2. īpatnējā un kopējā radioaktivitāte (Bq/g un Bq);
9.5.3. izkliedēšanas datums;
9.5.4. izkliedēšanas kontroles rezultāti, lai pierādītu, ka nav pārsniegti normatīvajos aktos noteiktie vidē
izkliedējamo radionuklīdu pieļaujamie daudzumi;
9.5.5. katra izkliedētā porcija un to apkopojums par gadu;
9.6. radioaktīvo atkritumu pakām piešķirtajiem individuālajiem numuriem.
10. Ar radioaktīvajiem atkritumiem saistīto materiālu uzskaitē iekļauj šādu informāciju:
10.1. nosaukums;
10.2. galvenie radionuklīdi;
10.3. radioaktīvais piesārņojums, kura radioaktīvās vielas īpatnējā radioaktivitāte uz virsmas pārsniedz 0,4
Bq/cm
2
 beta starojuma avotiem, gamma starojuma avotiem un zema toksiskuma alfa starojuma avotiem vai
0,04 Bq/cm
2
 pārējiem alfa starojuma avotiem, ja šīs radioaktīvās vielas:
10.3.1. nevar noņemt no virsmas ar parastajām dezaktivācijas metodēm (turpmāk — fiksētais radioaktīvais
piesārņojums);
10.3.2. var noņemt no virsmas ar parastajām dezaktivācijas metodēm (turpmāk — nefiksētais radioaktīvais
piesārņojums);
10.4. īpatnējā un kopējā radioaktivitāte (Bq/g un Bq);
10.5. lietojuma veidi;
3
/
58
10.6. komersants, kuram ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītais materiāls nodots turpmākai lietošanai, un
nodošanas datums.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
11. Operatora darbu vadītājs:
11.1. katru gadu līdz 31.janvārim nosūta Valsts vides dienesta Radiācijas drošības centram (turpmāk — centrs)
šo noteikumu 
9. 
un 
10.punktā
 minēto informāciju par iepriekšējo kalendāra gadu;
11.2. katru gadu līdz 31.decembrim nosūta centram un radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai pārvaldības
objektam informatīvu vēstuli par tām darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem, kuras nākamajā kalendāra gadā
var izraisīt radioaktīvo atkritumu rašanos.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
12. Šo noteikumu 11.2.apakšpunktā minētajā informatīvajā vēstulē norāda:
12.1. informāciju par operatoru, operatora darbu vadītāju un par radioaktīvajiem atkritumiem atbildīgo personu;
12.2. plānoto radioaktīvo atkritumu daudzumu, to radioaktivitāti un formu — radionuklīdi vaļējo starojuma avotu
formā vai radionuklīdi slēgto starojuma avotu formā;
12.3. to mērinstrumentu sarakstu, kurus izmanto jonizējošā starojuma dozas jaudas mērīšanai, nefiksētā un
fiksētā radioaktīvā piesārņojuma mērīšanai un radionuklīdu kvalitatīvā un kvantitatīvā sastāva noteikšanai;
12.4. radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas aprakstu;
12.5. ar radioaktīvajiem atkritumiem plānoto darbību aprakstu, ietverot apglabāšanu vai ilgstošu glabāšanu un
norādot, kādi pasākumi plānoti, lai izpildītu radioaktīvo atkritumu pārvaldīšanas vai apglabāšanas uzņēmuma
prasības.
III. Prasības darbībām ar radioaktīvajiem atkritumiem un ar tiem saistītajiem
materiāliem to rašanās vietās
13. Operators nodrošina:
13.1. finansiālos, tehniskos un darbinieku resursus drošām darbībām ar radioaktīvajiem atkritumiem un ar tiem
saistītajiem materiāliem;
13.2. minimālu radioaktīvo atkritumu kopējo vai īpatnējo radioaktivitāti un tilpumu;
13.3. radioaktīvo atkritumu nodošanu apglabāšanai.
14. Radioaktīvo atkritumu šķirošanu, apstrādi un glabāšanu veic, tos sadalot šādās grupās:
14.1. gāzveida radioaktīvie atkritumi (nepiemērojot glabāšanu);
14.2. šķidrie radioaktīvie atkritumi;
14.3. cietie radioaktīvie atkritumi;
14.4. lietotie slēgtie starojuma avoti;
14.5. bioloģiskie radioaktīvie atkritumi.
15. Operatora darbu vadītājs nodrošina, lai:
4
/
58
15.1. katrā radioaktīvo atkritumu konteinerā būtu tikai vienas grupas radioaktīvie atkritumi;
15.2. radioaktīvo atkritumu konteinerā netiktu sajaukti kopā:
15.2.1. apstrādāti un neapstrādāti radioaktīvie atkritumi;
15.2.2. īsdzīvojošie radioaktīvie atkritumi un ilgdzīvojošie radioaktīvie atkritumi;
15.2.3. zemas un vidējas radioaktivitātes atkritumi un augstas radioaktivitātes atkritumi;
15.2.4. šo noteikumu 4.1. un 4.2.apakšpunktā minētie radioaktīvie atkritumi;
15.3. radioaktīvie atkritumi tiktu apstrādāti, pārvēršot tos tādā ķīmiskā un fizikālā formā, kas ir droša un
atbilstoša radioaktīvo atkritumu glabāšanai un transportēšanai;
15.4. šķidrie radioaktīvie atkritumi tiktu neitralizēti;
15.5. radioaktīvie atkritumi nesaturētu sprādzienbīstamus vai viegli uzliesmojošus materiālus vai saspiestas
gāzes;
15.6. radioaktīvie atkritumi, kas satur pūstošas vai trūdošas vielas vai objektus (tai skaitā pārtiku vai dzīvnieku
līķus), tiktu apstrādāti, pasargājot tos no bioloģiskajiem sadalīšanās procesiem, vai glabāti sasaldēti;
15.7. radioaktīvie atkritumi, kas satur ķīmiski vai bioloģiski bīstamus materiālus un materiālus, kuri var ierosināt
bīstamas infekcijas slimības vai jebkurā citā veidā apdraudēt epidemioloģisko drošību, tiktu apstrādāti,
maksimāli samazinot tās radioaktīvo atkritumu bīstamās īpašības, kuras nav saistītas ar to radioaktivitāti;
15.8. pirms radioaktīvo atkritumu apglabāšanas būtu pēc iespējas mazāka nepieciešamība veikt papildu
apstrādi.
16. Operators nodrošina, lai radioaktīvo atkritumu konteiners, kuru izmanto radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavā,
būtu:
16.1. izturīgs;
16.2. saderīgs ar tajā ievietotajiem radioaktīvajiem atkritumiem;
16.3. droši piepildāms un iztukšojams.
17. Ja radioaktīvo atkritumu konteiners ir piepildīts, operatora darbu vadītājs nodrošina, lai radioaktīvo atkritumu
konteiners:
17.1. tiktu marķēts ar šādu informāciju:
17.1.1. radiācijas brīdinājuma zīme;
17.1.2. datums, kurā radioaktīvo atkritumu konteiners piepildīts;
17.1.3. radioaktīvo atkritumu rašanās veids;
17.1.4. radionuklīdu simbols vai nosaukums un to kopējā un īpatnējā radioaktivitāte (Bq un Bq/g), tās
mērīšanas datums;
17.1.5. jonizējošā starojuma dozas jauda 1 cm un 1 m attālumā no virsmas;
17.1.6. radioaktīvo atkritumu grupa un norāde par to, vai tie ir īsdzīvojošie vai ilgdzīvojošie radioaktīvie
atkritumi un vai tie ir zemas un vidējas vai augstas radioaktivitātes atkritumi;
5
/
58
17.1.7. radioaktīvo atkritumu iepakotāja firma, juridiskā adrese un tālruņa numurs;
17.2. nekavējoties tiktu nogādāts radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavā.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
18. Ja nepieciešams glabāt un vēlāk nodot apglabāšanai tādus radioaktīvos atkritumus, kuru izmērs ir lielāks par
radioaktīvo atkritumu glabāšanas konteineriem, operatora darbu vadītājs nodrošina radioaktīvo atkritumu
sasmalcināšanu līdz atbilstošajiem izmēriem.
19. Cietos radioaktīvos atkritumus uzkrāj plastikāta maisos un kopā ar šo ārējo iepakojumu ievieto:
19.1. 0,1 m
3
 lielā dzelzs mucā, ja radioaktīvo atkritumu daudzums gadā nepārsniedz 1 m
3
 un to kopējā vai
īpatnējā radioaktivitāte nepārsniedz šo noteikumu 
2.pielikumā
 noteiktās vērtības;
19.2. speciālos dzelzsbetona konteineros, kas atbilst normatīvajos aktos par aizsardzību pret jonizējošo
starojumu, transportējot radioaktīvos materiālus, noteiktajām prasībām attiecībā uz IP-3 vai A tipa pakām, ja:
19.2.1. radioaktīvo atkritumu daudzums gadā pārsniedz 1 m
3
;
19.2.2. radioaktīvo atkritumu izmērs ir liels un tos nevar ievietot 0,1 m
3
 lielā dzelzs mucā.
(Grozīts ar MK 
24.03.2009.
 noteikumiem Nr.255)
20. Radioaktīvos atkritumus sagatavo transportēšanai, marķē un transportē atbilstoši normatīvajos aktos par
aizsardzību pret jonizējošo starojumu, transportējot radioaktīvos materiālus, noteiktajām prasībām.
(Grozīts ar MK 
24.03.2009.
 noteikumiem Nr.255)
21. Operatora darbu vadītājs nodrošina:
21.1. radioaktīvo atkritumu sagatavošanu transportēšanai un marķēšanu;
21.2. radioaktīvo atkritumu pakas pārbaudi, lai tā atbilstu šādām prasībām:
21.2.1. nefiksētais radioaktīvais piesārņojums uz pakas ārējās virsmas beta starojuma avotiem, gamma
starojuma avotiem un zema toksiskuma alfa starojuma avotiem nepārsniedz 4 Bq/cm2 uz 300 cm2
pieejamās virsmas, bet citiem alfa starojuma avotiem — 0,4 Bq/cm
2
 uz 300 cm
2
 pieejamās virsmas;
21.2
.
2. 
jonizējošā starojuma dozas jauda nepārsniedz attiecīgajai pakai pieļaujamo lielumu un 2 mSv/h uz
jebkura ārējās virsmas punkta.
22. Ja pēc radiācijas avārijas seku likvidēšanas radioaktīvo atkritumu daudzums pārsniedz trīs kubikmetrus, ir
atļauts tos uzkrāt 0,1 m
3
 lielās dzelzs mucās, kuras transportē kā izņēmuma pakas atbilstoši normatīvajos aktos par
aizsardzību pret jonizējošo starojumu, transportējot radioaktīvos materiālus, noteiktajām prasībām. Šādā gadījumā
pakas marķējumā operatora darbu vadītājs norāda vismaz:
22.1. galvenos radionuklīdus;
22.2. novērtēto radioaktīvā satura maksimālo kopējo radioaktivitāti, kas izteikta SI sistēmas mērvienībās, vai
vismaz jonizējošā starojuma dozas jaudu uz mucas virsmas un 1 m attālumā, kā arī šo lielumu mērīšanas
laiku;
22.3. pakas kategoriju — I-balts, II-dzeltens vai III-dzeltens.
(Grozīts ar MK 
24.03.2009.
 noteikumiem Nr.255)
23. Radioaktīvos atkritumus transportē ar radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai pārvaldības objekta specializēto
transportu vai ar operatora transportlīdzekli (ja operatoram ir atbilstoša speciālā atļauja (licence) vai atļauja radioaktīvo
6
/
58
atkritumu transportēšanai), kurš atbilst normatīvajos aktos par bīstamo kravu pārvadājumiem noteiktajām prasībām.
(Grozīts ar MK 
24.03.2009.
 noteikumiem Nr.255; MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
24. Lielu daudzumu radioaktīvo atkritumu, kas radušies, likvidējot radiācijas avāriju sekas, ja to kopējā un īpatnējā
radioaktivitāte nepārsniedz šo noteikumu 
2.pielikumā
 noteiktās vērtības, var pārvadāt kā cietus zemas īpatnējās
radioaktivitātes atkritumus (izņemot pulveri) LSA-III 0,1 m
3
 lielās dzelzs mucās, kuras pirms radioaktīvo atkritumu
apglabāšanas kopā ar radioaktīvajiem atkritumiem ievieto 0,2 m
3
 lielās dzelzs mucās vai dzelzsbetona konteineros, un
tukšo telpu (arī zem un virs 0,1 m3 lielās dzelzs mucas) aizpilda ar betonu.
25. Ja operators ir atzīts par maksātnespējīgu un nespēj apsaimniekot radioaktīvos atkritumus vai sagatavot tos
nodošanai apglabāšanai vai ilgstošai glabāšanai, centrs informē attiecīgo pašvaldību par potenciālo apdraudējumu šīs
pašvaldības iedzīvotājiem un kopā ar operatoru nodrošina iespēju nodot apglabāšanai visus radioaktīvos atkritumus un
jonizējošā starojuma avotus, kuri nav nepieciešami turpmākām darbībām vai kuru drošība vairs neatbilst normatīvajos
aktos noteiktajām prasībām.
26. Centrs izsniedz atļauju atkārtoti izmantot ārpus operatora kontrolētās zonas ar radioaktīvajiem atkritumiem
saistīto materiālu, kas nav pakļauts valsts uzraudzībai.
27. Ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītos materiālus, kurus var atkārtoti izmantot bez papildu apstrādes, no
valsts uzraudzības noņem, ņemot vērā to radioaktīvo piesārņojumu.
28. Aprēķinot maksimāli pieļaujamo fiksēto un nefiksēto radioaktīvo piesārņojumu uz virsmas, par kritērijiem
izmanto šo noteikumu 
1.pielikumā
 vai šo noteikumu 7.1.apakšpunktā noteiktos jonizējošā starojuma dozu lielumus.
Šie kritēriji attiecas uz kopējo fiksēto un nefiksēto radioaktīvo piesārņojumu.
29. Par kritēriju izmantojot radioaktīvo piesārņojumu uz virsmas, nosaka vidējo radioaktīvā piesārņojuma līmeni 300
cm
2
 no materiāla pieejamās virsmas vai arī visai materiāla virsmai, ja tā ir mazāka par 300 cm
2
. Operatora darbu
vadītājs nodrošina, lai nefiksētais radioaktīvais piesārņojums būtu pēc iespējas mazs.
30. Par kritēriju izmantojot īpatnējo radioaktivitāti, nosaka vidējo īpatnējo radioaktivitāti katriem 100 kg no
radioaktīvo materiālu kopējās masas vai arī visam materiālu daudzumam, ja radioaktīvo materiālu kopējā masa ir
mazāka par 100 kg.
IV. Prasības radioaktīvo atkritumu un ar tiem saistīto materiālu glabāšanai
31. Radioaktīvo atkritumu glabāšana ir to turēšana piemērotā iekārtā, paredzot to izņemšanu. Atbilstoši radioaktīvo
atkritumu glabāšanas mērķim izšķir šādus glabāšanas veidus:
31.1. radioaktīvo atkritumu glabāšana līdz laikam, kad to īpatnējā radioaktivitāte sabrukšanas dēļ
samazinājusies līdz minimāli nozīmīgajai īpatnējai radioaktivitātei un tie nav pakļaujami valsts uzraudzībai
(turpmāk – glabāšana līdz sabrukšanai);
31.2. radioaktīvo atkritumu glabāšana, līdz tiks veikta to apstrāde;
31.3. apstrādāto radioaktīvo atkritumu glabāšana pirms nosūtīšanas uz radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai
pārvaldības objektu;
31.4. lietota slēgtā starojuma avota glabāšana pirms tā nosūtīšanas atpakaļ ražotājam;
31.5. radioaktīvo atkritumu ilgstoša glabāšana, līdz tiks:
31.5.1. ierīkota apglabāšanas vieta ģeoloģiski stabilās formācijās vismaz 100 m dziļumā no zemes virsmas
(turpmāk – ģeoloģiskā glabātava);
7
/
58
31.5.2. rasta iespēja nosūtīt radioaktīvos atkritumus pārstrādāšanai cietā veidā atbilstoši izvēlētajam
iepakojumam, lai tos varētu droši transportēt un apglabāt (turpmāk – pārstrāde) ārpus Latvijas.
(MK 
24.03.2009.
 noteikumu Nr.255 redakcijā, kas grozīta ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
32. Radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavā un inženiertehniskajā būvē, kas atrodas nelielā dziļumā no zemes
virsmas vai ir izveidota uz zemes virsmas (turpmāk — pievirsmas glabātava), izmanto daudzpakāpju aizsardzības
barjeras, lai nodrošinātu radioaktīvo atkritumu drošu glabāšanu.
33. Radioaktīvo atkritumu ilgstošai glabāšanai drīkst izmantot tikai radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta
pievirsmas glabātavu. Par drošas glabāšanas kritērijiem izmanto:
33.1. attiecīgās glabātavas ietekmi uz vides piesārņojumu, ņemot vērā dabisko radioaktivitātes līmeni —
radionuklīdu īpatnējo radioaktivitāti materiālos un izejvielās, kāda vidēji sastopama attiecīgajā teritorijā (ar
nosacījumu, ka tās lielums nav būtiski palielinājies pēc kādas radiācijas avārijas);
33.2. ilgstoši uzglabājamo radioaktīvo atkritumu ietekmi uz darbinieku, kas veic darbības ar jonizējošā
starojuma avotiem attiecīgajā glabātavā.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
34. Glabājot radioaktīvos atkritumus, jāievēro šādas prasības:
34.1. katrai konkrētai radioaktīvo atkritumu grupai nodrošina glabāšanu atsevišķi no pārējām grupām, ņemot
vērā arī 15.2.apakšpunktā noteiktās prasības;
34.2. neapstrādātiem radioaktīvajiem atkritumiem pagaidu glabāšanu plāno ne ilgāku par gadu, un šajā laikā
radioaktīvie atkritumi tiek apstrādāti, iepakoti un nodoti apglabāšanai vai ilgstošai glabāšanai;
34.3. radioaktīvo atkritumu konteineru, ja iespējams, nepārvieto glabātavā līdz nodošanai apglabāšanai vai
ilgstošai glabāšanai;
34.4. radioaktīvos atkritumus glabā atsevišķi no tiem jonizējošā starojuma avotiem, kas izmantojami turpmākām
darbībām;
34.5. radioaktīvos atkritumus glabā attiecīgajam glabāšanas veidam piemērotos un atbilstoši marķētos
konteineros.
35. Ja paredzēta radioaktīvo atkritumu grupas glabāšana līdz sabrukšanai, lai samazinātu apglabāšanai nosūtāmo
radioaktīvo atkritumu daudzumu, radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavā izveido atsevišķu nodalījumu, kas paredzēts
glabāšanai līdz sabrukšanai un kurā aizliegta citu radioaktīvo atkritumu grupu vai ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītā
materiāla ievietošana.
36. Glabāšanu līdz sabrukšanai piemēro īsdzīvojošiem radioaktīvajiem atkritumiem, kā arī citiem radioaktīvajiem
atkritumiem, ja operators nodrošina, ka tie tiks uzglabāti tik ilgi, cik nepieciešams, lai pēc radionuklīdu sabrukšanas to
radioaktivitāte nepārsniegtu minimāli nozīmīgo radioaktivitāti.
37. Ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītos materiālus, kas satur īsdzīvojošos radioaktīvos atkritumus, glabā
radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavā, līdz to īpatnējā radioaktivitāte radionuklīdu sabrukšanas rezultātā kļūst
mazāka par minimāli nozīmīgo radioaktivitāti.
38. Operators nodrošina, lai glabāšana līdz sabrukšanai nepārsniegtu gadu, bet atsevišķos gadījumos, ja tas
paredzēts speciālajā atļaujā (licencē) vai atļaujā darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem, glabāšanas laiks līdz
radionuklīdu sabrukšanai var būt pieci gadi.
39. Nodalījumā, kas paredzēts glabāšanai līdz sabrukšanai, nodrošina iespēju neizmantojamos materiālus, kas
rodas, radionuklīdiem sabrūkot, kontrolējamos apstākļos izkliedēt vidē, ņemot vērā normatīvajos aktos noteiktos
8
/
58
pieļaujamos radionuklīdu daudzumus izkliedēšanai.
40. Radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavu:
40.1. veido tādu, lai tajā varētu glabāt atsevišķi pa grupām visus radioaktīvos atkritumus, kas var rasties gada
laikā;
40.2. nodrošina ar aizsardzību pret neatļautu iekļūšanu tajā un iespējām pārliecināties, ka nenotiek neatļautas
darbības ar radioaktīvajiem atkritumiem;
40.3. aprīko ar iekārtām un materiāliem aizsardzībai pret jonizējošo starojumu;
40.4. veido tā, lai visas virsmas būtu izgatavotas no materiāliem, kas viegli dezaktivējami, vai ir pārklātas ar
šādiem materiāliem;
40.5. apgādā ar gaisa attīrīšanas sistēmām un izplūdes gāzu monitoringa iekārtām, ja glabāšanas laikā no
radioaktīvajiem atkritumiem var izdalīties radioaktīvas gāzes vai gaiss glabātavā var tikt piesārņots ar
radioaktīvajiem aerosoliem;
40.6. veido tā, lai visas darbības tiktu veiktas drošos apstākļos un būtu iespējams ērti nodot radioaktīvo
atkritumu konteinerus, lai tos transportētu uz radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai pārvaldības objektu.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
41. Uzliesmojošus vai degošus radioaktīvos atkritumus glabā atsevišķi no pārējiem radioaktīvajiem atkritumiem,
nodrošinot nepieciešamo ugunsdrošības prasību izpildi un maksimāli īsā laikā nodrošinot to pārstrādi.
42. Šķidros radioaktīvos atkritumus glabā hermētiski noslēdzamos dubultkonteineros. Operatora darbu vadītājs
nodrošina, lai ārējā radioaktīvo atkritumu konteinera ietilpība būtu pietiekama visu šķidro radioaktīvo atkritumu drošai
glabāšanai, ja iekšējais konteiners zaudē hermētiskumu.
V. Prasības neizmantojamo materiālu un ar radioaktīvajiem atkritumiem
saistīto materiālu izkliedēšanai vidē
43. Pirms neizmantojamo materiālu vai ar radioaktīvajiem atkritumiem saistīto materiālu izkliedēšanas vidē
operatora darbu vadītājs:
43.1. pārbauda, vai vidē izkliedējamo neizmantojamo materiālu ķīmiskās un bioloģiskās īpašības atļauj piemērot
izkliedēšanas metodi;
43.2. pārbauda, vai ir nepieciešamais nodrošinājums, lai netiktu pārsniegti pieļaujamie radionuklīdu daudzumi
izkliedēšanai (katrai izkliedes porcijai vai dienai un gadam), kas noteikti normatīvajos aktos par aizsardzību pret
jonizējošo starojumu;
43.3
. pārbauda, vai izkliedēšanas punktā ir nodrošināta iespēja radioaktīvos atkritumus atšķaidīt, lai to kopējā
un īpatnējā radioaktivitāte nepārsniegtu normatīvajos aktos noteiktos pieļaujamos radionuklīdu daudzumus
izkliedēšanai vidē;
43.4. veic aprēķinus, lai pārliecinātos, ka netiks pārsniegti šo noteikumu 7.1.apakšpunktā norādītie jonizējošā
starojuma dozu limiti;
43.5. informē centru:
43.5.1. katru gadu līdz 15.decembrim — par plānoto radioaktīvo atkritumu izkliedēšanu vidē nākamajā
kalendāra gadā;
43.5.2. regulāros intervālos, bet ne retāk kā četras reizes gadā (līdz 15.aprīlim, 15.jūlijam, 15.oktobrim un
15.janvārim) — par iepriekšējā ceturksnī veiktajām izkliedēšanas darbībām.
9
/
58
44. Izlaižot šķidros neizmantojamos materiālus kanalizācijā kopā ar komunālajiem notekūdeņiem, operatora darbu
vadītājs nodrošina, lai:
44.1. kanalizācijas sistēmā notekūdeņu izplūdes vietā tie tiktu atšķaidīti, samazinot koncentrāciju vismaz 10
reizes;
44.2. ūdens šķīdumi nesaturētu nešķīstošus piemaisījumus;
44.3. neizmantojamo materiālu pH būtu neitrāls;
44.4. neizmantojamie materiāli tiktu izlaisti tikai vienā speciāli aprīkotā vietā, kurā pirms un pēc to izliešanas
vismaz vienu minūti no ūdensvada plūst ūdens ar normālu vidējo plūsmu.
45. Cietos neizmantojamos materiālus vai ar radioaktīvajiem atkritumiem saistītos materiālus drīkst apglabāt
sadzīves vai bīstamo atkritumu poligonā, ja:
45.1. tie nesatur sprādzienbīstamus, viegli uzliesmojošus materiālus un saspiestas gāzes;
45.2. uz neizmantojamo materiālu iepakojuma virsmas nav nefiksētā radioaktīvā piesārņojuma, bet fiksētais
radioaktīvais piesārņojums nepārsniedz 0,4 Bq/cm
2
 beta starojuma avotiem, gamma starojuma avotiem un
zema toksiskuma alfa starojuma avotiem vai 0,04 Bq/cm
2
 pārējiem alfa starojuma avotiem;
45.3. tajos nav slēgta starojuma avota.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
46. Izkliedējot atmosfērā gāzveida neizmantojamos materiālus, operatora darbu vadītājs nodrošina, lai:
46.1. ventilācijas jauda tos izkliedētu, samazinot koncentrāciju vismaz 10 reizes;
46.2. visi neizmantojamie materiāli tiktu izvadīti atmosfērā tikai vienā īpaši aprīkotā vietā.
47. Ja kādam radionuklīdam normatīvajos aktos nav noteikti radionuklīdu izkliedēšanas daudzumi, operatora darbu
vadītājs sagatavo pagaidu izkliedēšanas daudzumu aprēķinu, izmantojot šādus nosacījumus:
47.1. maksimālā jonizējošā starojuma doza iedzīvotāju kritiskajai grupai (iedzīvotāji, kas tiek vienādā līmenī
pakļauti kāda jonizējošā starojuma avota iedarbībai un kuriem apstarošana no šī avota ir vislielākā) nedrīkst
pārsniegt 100 µSv gadā, bet maksimālā vidējā jonizējošā starojuma doza — 10 µSv gadā. Šos lielumus
izmanto, aprēķinot izkliedēšanas limitus vienai cieto neizmantojamo materiālu porcijai vai dienai;
47.2. īpatnējā radioaktivitāte ir vienāda ar radioaktivitāti, kādai nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja
darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem, vai mazāka par to;
47.3. radionuklīdi nokļūst pieauguša cilvēka organismā, uzņemot tos ar ūdeni (šķidrie radioaktīvie atkritumi),
pārtiku (cietie radioaktīvie atkritumi) vai ieelpojot (gāzveida radioaktīvie atkritumi);
47.4. skaitliskajos jonizējošā starojuma dozas aprēķinos lieto koeficientus, kas noteikti normatīvajos aktos par
aizsardzību pret jonizējošo starojumu.
48. Pagaidu izkliedēšanas daudzumus radionuklīdiem operators saskaņo ar centru. Centrs var atļaut veikt
atsevišķas darbības, piemērojot aprēķinātos pagaidu izkliedēšanas daudzumus, ja darbību veikšanas laiks
nepārsniedz trīs mēnešus.
VI. Prasības radioaktīvo atkritumu pārstrādei
10
/
58
49. Operators savā kontrolētajā zonā var izveidot radioaktīvo atkritumu pārstrādes vietu un veikt to pārstrādi vai, ja
tas paredzēts līgumā, nodot pārstrādei radioaktīvo atkritumu pārvaldības objektam nepārstrādātus radioaktīvos
atkritumus.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
50. Pārstrādājot radioaktīvos atkritumus, katrā darbībā ievēro tās prasības, kuras izvirza visas nākamās darbības,
un novērš nepieciešamību radioaktīvo atkritumu pārvaldības objektā veikt iepriekš pārstrādāto radioaktīvo atkritumu
papildu apstrādi vai pārstrādi.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
51. Radioaktīvo atkritumu pārvaldības objekta operators saņem no operatora informāciju par radioaktīvo atkritumu
fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām, daudzumu masas vai tilpuma vienībās un kopējo vai īpatnējo radioaktivitāti.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
52. Radioaktīvo atkritumu pārstrādātājs atbild par atbilstošu pārstrādes tehnoloģijas lietojumu un nodrošina, lai
radioaktīvā atkrituma konteinera ārējā virsma netiktu piesārņota ar radioaktīvajām vielām un jonizējošā starojuma dozas
jauda uz pakas ārējās virsmas nepārsniegtu pieļaujamo limitu.
53. Pārstrādājot radioaktīvos atkritumus, radioaktīvo atkritumu pārstrādātāja darbu vadītājs nodrošina, lai katrā
radioaktīvo atkritumu pakā (izņemot lietotā slēgtā starojuma avota paku) tiktu panākts pēc iespējas vienmērīgs
īpatnējās radioaktivitātes līmenis, izvairoties no augstas īpatnējās radioaktivitātes jebkurā atsevišķā pakas daļā.
54. Pārstrādājot radioaktīvos atkritumus, izvēlas tādas pārstrādes metodes, lai:
54.1. iegūtā radioaktīvo atkritumu paka būtu strukturāli stabila un visi radioaktīvie materiāli pakā būtu ķīmiski un
mehāniski stabilā monolītā formā, kura ierobežo radioaktīvo vielu izplatīšanos ārpus radioaktīvo atkritumu pakas;
54.2. radioaktīvo atkritumu pakā pēc iespējas nebūtu tukšumu;
54.3. vides temperatūras diapazonā no -40 °C līdz +55 °C radioaktīvo atkritumu paka netiktu bojāta;
54.4. radioaktīvo atkritumu paka izturētu 0,35 MPa lielu spiedienu un vertikālās deformācijas pēc šādas
pārbaudes nepārsniegtu 3 %.
55. Cietos radioaktīvos atkritumus atbilstoši to kopējai radioaktivitātei, masai un izmēriem pārstrādā šādā veidā:
55.1. iepako 0,1 m
3
 lielā dzelzs mucā, kuru ievieto 0,2 m
3
 lielas dzelzs mucas vidū, un tukšo telpu starp
radioaktīvajiem atkritumiem aizpilda ar betonu, nodrošinot, ka visa tukšā telpa starp 0,1 m
3
 lielo un 0,2 m
3
 lielo
dzelzs mucu (arī zem un virs 0,1 m
3
 lielās mucas) tiek aizpildīta ar betonu;
55.2. ievieto 0,2 m
3
 lielā dzelzs mucā un tukšo telpu starp radioaktīvajiem atkritumiem aizpilda ar betonu,
nodrošinot, ka visa tukšā telpa starp mucu un radioaktīvajiem atkritumiem (arī zem un virs radioaktīvajiem
atkritumiem) tiek aizpildīta ar betonu;
55.3. iepako 0,1 m
3
 lielā dzelzs mucā, kuru ievieto speciālās ligzdās dzelzsbetona konteinerā;
55.4. ievieto dzelzsbetona konteinerā un tukšo telpu starp radioaktīvajiem atkritumiem aizpilda ar betonu,
nodrošinot, ka visa tukšā telpa starp konteineru un radioaktīvajiem atkritumiem (arī zem un virs radioaktīvajiem
atkritumiem) tiek aizpildīta ar betonu.
56. Ja radioaktīvo atkritumu kopējā radioaktivitāte ir tik liela, ka betons nenodrošina iespēju ievērot pieļaujamos
limitus jonizējošā starojuma dozas jaudai uz pakas virsmas, izveido papildu aizsardzības slāņus, kas vājina jonizējošo
starojumu efektīvāk par betonu.
11
/
58
57. Šķidros radioaktīvos atkritumus pēc to cementēšanas iepilda 0,2 m
3
 lielā dzelzs mucā. Par alternatīvu metodi,
ja šādu darbu veikšanai ir atbilstošs tehniskais nodrošinājums, var izmantot šķidro radioaktīvo atkritumu cementēšanu
tieši dzelzs mucā.
58. Ja šķidro radioaktīvo atkritumu attīrīšanai ir izmantoti jonu apmaiņas sveķi, šos sveķus pārstrādā, izmantojot
cementēšanas metodi, un iepilda 0,2 m
3
 lielā dzelzs mucā. Par alternatīvu metodi, ja šādu darbu veikšanai ir
atbilstošs tehniskais nodrošinājums, var izmantot atkritumu cementēšanu tieši mucā.
59. Organiskos šķidros radioaktīvos atkritumus pārstrādā par neorganiskajiem šķidrajiem radioaktīvajiem
atkritumiem, ņemot vērā to radioaktīvās, ķīmiskās, fizikālās un toksiskās īpašības.
60. Organiskos šķidros radioaktīvos atkritumus nelielā daudzumā var pievienot šķidrajiem neorganiskajiem
radioaktīvajiem atkritumiem, ja eksperimentāli tiek pierādīts, ka izveidojusies cementa matrica ir pietiekami stabila.
Šajā gadījumā cementētos radioaktīvos atkritumus iepilda 0,1 m
3
 lielā dzelzs mucā, kuru ievieto speciālā ligzdā
dzelzsbetona konteinerā.
61. Lietotos slēgtos gamma starojuma avotus atbilstoši to kopējai radioaktivitātei, skaitam un izmēriem:
61.1. ievieto svina konteinerā, izņēmuma gadījumā — rūpnieciskā konteinerā, kurā šie jonizējošā starojuma
avoti atradās to lietošanas laikā, papildus nodrošinot, ka visas šī konteinera atveres un kanāli ir hermetizēti ar
izkausētu svinu. Pēc tam konteineru ievieto 0,2 m
3
 lielas dzelzs mucas vidū un tukšo telpu starp konteineru un
mucu (arī zem un virs konteinera) aizpilda ar betonu;
61.2. iepako nerūsējošā tērauda konteinerā, kuru piepilda ar svina skrotīm un ievieto speciālā ligzdā
dzelzsbetona konteinerā;
61.3. iepako nerūsējošā tērauda konteinerā, kuru piepilda ar svina skrotīm, ievieto 0,2 m
3
 lielas dzelzs mucas
vidū un tukšo telpu (arī zem un virs konteinera) aizpilda ar betonu.
62. Lietotos slēgtos beta starojuma avotus atbilstoši to kopējai radioaktivitātei, skaitam un izmēriem:
62.1. ievieto nerūsējošā tērauda vai plastmasas konteinerā, izņēmuma gadījumā — speciālos plastmasas
maisos, nodrošinot, ka lietotie slēgtie starojuma avoti ir iepakoti vismaz trijos maisos. Pēc tam radioaktīvo
konteineru vai plastmasas maisus ievieto 0,2 m
3
 lielā dzelzs mucā un tukšo telpu aizpilda ar betonu,
nodrošinot, ka visa tukšā telpa starp plastmasas maisu vai konteineru un mucu (arī zem un virs maisa vai
konteinera) tiek aizpildīta ar betonu;
62.2. iepako nerūsējošā tērauda konteinerā, kuru piepilda ar izkarsētām kvarca smiltīm un ievieto speciālā
ligzdā dzelzsbetona konteinerā.
63. Rādiju saturošos lietotos slēgtos starojuma avotus ievieto vara ampulā, ko hermētiski aizvalcē. Vara ampulu
ievieto nerūsējošā tērauda ampulā, kuru aizmetina. Izņēmuma gadījumā nerūsējošā tērauda ampulu var tikai hermētiski
aizskrūvēt. Ja netiek izmantoti nekādi organiski materiāli nerūsējošā tērauda ampulas blīvēšanai, tās izmēram un
biezumam jābūt pietiekamam, lai bez bojājumiem izturētu gāzu spiedienu, kas rodas rādija radioaktīvās sabrukšanas
rezultātā. Noslēgto nerūsējošā tērauda ampulu ievieto svina konteinerā, kuru ievieto 0,2 m
3
 lielas dzelzs mucas vidū,
un tukšo telpu starp konteineru un mucu (arī zem un virs svina konteinera) aizpilda ar betonu.
64. Lietotos slēgtos neitronu starojuma avotus ievieto nerūsējošā tērauda ampulā, kuru aizmetina. Izņēmuma
gadījumā var ampulu tikai hermētiski aizskrūvēt. Ja netiek izmantoti nekādi organiski materiāli nerūsējošā tērauda
ampulas blīvēšanai, tās izmēram un biezumam jābūt pietiekamam, lai bez bojājumiem izturētu gāzu spiedienu, kas
rodas radioaktīvās sabrukšanas rezultātā. Noslēgto nerūsējošā tērauda ampulu ievieto svina konteinerā, kuru ievieto
0,2 m
3
 lielas dzelzs mucas vidū, un tukšo telpu starp konteineru un mucu (arī zem un virs svina konteinera) aizpilda ar
betonu.
65. Lietotos slēgtos alfa starojuma avotus, kas nesatur rādiju, atbilstoši to kopējai radioaktivitātei iepako:
12
/
58
65.1. nerūsējošā tērauda konteinerā, kuru piepilda ar izkarsētām kvarca smiltīm un ievieto speciālās ligzdās
dzelzsbetona konteinerā;
65.2. nerūsējošā tērauda vai plastmasas konteinerā. Izņēmuma gadījumā (ja avotu kopējā radioaktivitāte pēc
valsts uzraudzības perioda beigām radionuklīdu radioaktīvās sabrukšanas rezultātā būs samazinājusies līdz
limitiem, kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja) lietoto slēgto starojuma
avotu var iepakot vismaz trijos speciālos plastmasas maisos, kurus ievieto 0,2 m
3
 lielas dzelzs mucas vidū, un
tukšo telpu starp maisu vai konteineru un mucu (arī zem un virs maisa vai konteinera) aizpilda ar betonu.
66. Radioaktīvos atkritumus, kas satur jonu apmaiņas sveķus, pārstrādā, lai absorbētās un adsorbētās radioaktīvās
vielas tiek stabilizētas pārstrādātajos radioaktīvajos atkritumos ar cementēšanas metodi. Ja radioaktīvo atkritumu
pārstrādi veic operators, attiecīgā cementēšanas tehnoloģija tiek saskaņota ar radioaktīvo atkritumu pārvaldības
objekta operatoru.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
VII. Prasības radioaktīvo atkritumu pievirsmas glabātavai un ģeoloģiskajai
glabātavai
67. Izvēloties vietu radioaktīvo atkritumu pievirsmas glabātavai vai ģeoloģiskajai glabātavai (turpmāk —
apglabāšanas vieta), ņem vērā šādus kritērijus:
67.1. klimats un nokrišņu daudzums gadā (vidējie lielumi, maksimālie un minimālie novērotie lielumi);
67.2. apkārtējā teritorijā veicamā saimnieciskā darbība;
67.3. iedzīvotāju blīvums;
67.4. vides spēja bez negatīvām pārmaiņām absorbēt ietekmi, kuru rada plānotās darbības ar radioaktīvajiem
atkritumiem;
67.5. derīgie izrakteņi;
67.6. virszemes ūdens un gruntsūdens hidroloģija;
67.7. seismiskās aktivitātes un karsta parādības;
67.8. potenciālās iespējas rūpniecības attīstībai;
67.9. citu valstu tuvums.
68. Radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta kontroles zonā (teritorijā ap apglabāšanas vietu, kurā saņemtā
jonizējošā starojuma doza var sasniegt 20 mSv gadā) jābūt:
68.1. apglabāšanas vietas daļai, kurā ir iespējams apglabāt iepakotus radioaktīvos atkritumus (turpmāk —
radioaktīvo atkritumu tvertne);
68.2. ilgdzīvojošo radioaktīvo atkritumu glabāšanas tvertnei vai telpai, kurā radioaktīvos atkritumus var ilgstoši
glabāt līdz to nodošanai apglabāšanai ģeoloģiskajā glabātavā;
68.3. radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavai lietotu slēgto starojuma avotu īslaicīgai glabāšanai;
68.4. radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavai, kurā radioaktīvie atkritumi tiek glabāti līdz to apstrādei, pārstrādei
un sagatavošanai apglabāšanai;
68.5. dezaktivācijas vietai vai telpai;
13
/
58
68.6. darba materiālu un piederumu glabāšanas telpai.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
69. Radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta pārraudzības zonā (teritorijā ārpus kontroles zonas, kurā pastāv
iespēja, ka saņemtā efektīvā doza var pārsniegt 1 mSv) jābūt:
69.1. apsardzes centram;
69.2. transportlīdzekļu stāvvietai;
69.3. administratīvajai ēkai, saimnieciskajai ēkai un laboratorijai;
69.4. materiālu, priekšmetu un rezerves daļu noliktavai;
69.5. ūdensapgādes sistēmai (tai skaitā sūkņu stacijai un ūdens attīrīšanas iekārtām);
69.6. transportlīdzekļu mazgāšanas vietai;
69.7. iebraukšanas ceļam, kas savieno pārraudzības zonu un kontroles zonu;
69.8. sadzīves kanalizācijas ūdeņu attīrīšanas sistēmai;
69.9. katlumājai un elektroapgādes sistēmai.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
70. Pievirsmas glabātava sastāv no vairākām radioaktīvo atkritumu tvertnēm, kuras izgatavotas no dzelzsbetona un
kuru minimālais tilpums radioaktīvo atkritumu apglabāšanai ir 100 m
3
, un kuras var tikt sadalītas atsevišķos
nodalījumos.
71. Plānojot un izveidojot radioaktīvo atkritumu tvertnes radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objektā, operators
nodrošina, lai netiktu pieļauta radioaktīvo atkritumu tvertņu saskarsme ar gruntsūdeņiem un būtu izveidota tāda
nokrišņu savākšanas sistēma, lai tos aizvadītu no apglabāšanas vietas un nodrošinātu iespēju kontrolēt radioaktīvo
piesārņojumu šajos ūdeņos.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
72. Radioaktīvo atkritumu tvertņu sienu minimālais biezums ir 40 cm, ja vien atbilstoši ilgtermiņa drošības
novērtējumam nav nepieciešams biezāks fiziskās barjeras slānis. Novērtējot nepieciešamo fiziskās barjeras biezumu,
ņem vērā gan dabiskās fiziskās barjeras (ieskaitot apkārtējos augsnes un grunts slāņus), gan inženierbūves, kas aiztur
vai traucē iespējamo radioaktīvo atkritumu migrāciju no to apglabāšanas vietas.
73. Pievirsmas glabātavā neapglabā radioaktīvos atkritumus, kuriem var piemērot glabāšanu līdz sabrukšanai, bet
var glabāt ilgdzīvojošus radioaktīvos atkritumus — tik ilgi, līdz būs iespējams tos apglabāt ģeoloģiskā glabātavā.
74. Pievirsmas glabātavā apglabā:
74.1. radioaktīvos atkritumus, kas nesatur izotopus, kuru pussabrukšanas periods ir ilgāks par 30 gadiem;
74.2. radioaktīvos atkritumus, kuru kopējā radioaktivitāte ir mazāka par šo noteikumu 
3.pielikumā
 noteikto
vērtību;
74.3. zemas un vidējas radioaktivitātes atkritumus, kas satur tikai tādus radionuklīdus, kuru kopējā vai īpatnējā
radioaktivitāte pēc laikposma, kurā tiek veikta kontrole radiācijas drošības un kodoldrošības jomā un realizētas
radiācijas monitoringa programmas, lai pārliecinātos, ka apglabātie radioaktīvie atkritumi neapdraud vidi,
darbiniekus, kuri veic darbības ar radioaktīvajiem atkritumiem, un iedzīvotājus (turpmāk — valsts uzraudzības
periods), to radioaktīvās sabrukšanas rezultātā būs samazinājusies līdz normatīvajos aktos noteiktajiem
limitiem, kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja;
14
/
58
74.4. radioaktīvos atkritumus, kas satur radionuklīdus, kuru kopējā un īpatnējā radioaktivitāte pēc valsts
uzraudzības perioda beigām to radioaktīvās sabrukšanas rezultātā būs lielāka par normatīvajos aktos
noteiktajiem limitiem, kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja, ja ilgtermiņa
drošības novērtējums pierāda, ka pēc tam, kad izveidota papildu fiziskā barjera un tukšumi radioaktīvo atkritumu
tvertnē starp radioaktīvo atkritumu pakām aizpildīti ar betonu, radioaktīvo atkritumu radītā paredzamā jonizējošā
starojuma doza nepārsniedz 300 µSv gadā.
75. Ģeoloģiskajā glabātavā apglabā:
75.1. radioaktīvos atkritumus, kas satur izotopus, kuru pussabrukšanas periods ir ilgāks par 30 gadiem;
75.2. radioaktīvos atkritumus, kuru kopējā radioaktivitāte ir lielāka par šo noteikumu 
3.pielikumā
 noteikto vērtību;
75.3. zemas un vidējas radioaktivitātes atkritumus, kas satur radionuklīdus, kuru kopējā vai īpatnējā
radioaktivitāte pēc valsts uzraudzības perioda beigām būs lielāka par normatīvajos aktos noteiktajiem limitiem,
kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja;
75.4. augstas radioaktivitātes atkritumus.
76. Pievirsmas glabātavai valsts uzraudzības periods ietver pievirsmas glabātavas uzraudzību līdz brīdim, kad tiek
pilnībā pārtraukta radioaktīvo atkritumu pieņemšana radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objektā (objekts tiek slēgts),
un 300 gadu pēc tā slēgšanas.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
77. Radioaktīvo atkritumu maksimālā pieļaujamā kopējā radioaktivitāte pakā un radioaktīvo atkritumu tvertnē, tos
apglabājot pievirsmas glabātavā, ir noteikta šo noteikumu 
3.pielikumā
. Nosakot maksimālo radioaktivitāti radioaktīvo
atkritumu pakām, jānodrošina radioaktīvo atkritumu droša transportēšana un jāievēro viens no šādiem nosacījumiem:
77.1. pēc valsts uzraudzības perioda beigām radionuklīdu radioaktivitāte to sabrukšanas dēļ būs
samazinājusies līdz normatīvajos aktos noteiktajiem limitiem, kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā
atļauja (licence) vai atļauja;
77.2. kādam konkrētam radionuklīdam šo noteikumu 
3.pielikumā
 noteiktais limits var tikt pārsniegts, ja ar
ilgtermiņa drošības novērtējumu var pamatot, ka radioaktīvo atkritumu radītā paredzamā jonizējošā starojuma
doza nepārsniedz 300 µSv gadā.
77.
1
 Operators:
77.
1
 1. nodrošina tādus finanšu resursus un kompetentus darbiniekus, lai tiktu veikta droša radioaktīvo
atkritumu apglabāšanas objekta apsaimniekošana un tiktu ievērotas šajos noteikumos un citos normatīvajos
aktos par radiācijas drošības jautājumiem noteiktās prasības;
77.
1
 2. radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta darbībā ievēro prasības, kas noteiktas kvalitātes
nodrošināšanas programmā, kura izstrādāta atbilstoši normatīvajiem aktiem par aizsardzību pret jonizējošo
starojumu;
77.
1
 3. vismaz reizi gadā pārskata kvalitātes nodrošināšanas programmu atbilstoši veiktajām darbībām un, ja
nepieciešams, precizē to;
77.
1
 4. dokumentē visas darbības ar radioaktīvajiem atkritumiem, kā arī radioaktīvo atkritumu aktivitāti un
tilpumu un uzglabā šo informāciju līdz valsts uzraudzības perioda beigām.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
77.
2
 Centrs ne retāk kā reizi ceturksnī kontrolē radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta darbību.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
15
/
58
VIII. Prasības radioaktīvo atkritumu pieņemšanai apglabāšanai vai ilgstošai
glabāšanai
78. Operators:
78.1. ir atbildīgs par radioaktīvajiem atkritumiem līdz brīdim, kad tie ievietoti radioaktīvo atkritumu apglabāšanas
vai pārvaldības objekta specializētajā transportlīdzeklī vai pieņemti apglabāšanai, ja tiek izmantots citas
iestādes transportlīdzeklis;
78.2. nodrošina radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai pārvaldības objektu ar visu nepieciešamo informāciju (arī
ar radioaktīvo atkritumu konteineru un radioaktīvo atkritumu apstrādes un pārstrādes kvalitātes kontroles aktiem
par radioaktīvajiem atkritumiem) un dod iespēju operatora kontrolētajā zonā uz vietas iepazīties ar
administratīvo, radiācijas drošības, kodoldrošības un tehnisko nodrošinājumu radioaktīvo atkritumu nodošanai
apglabāšanai.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
79. Radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai pārvaldības objektu darbu vadītājs vai cita persona, kas strādā šī
uzņēmuma radiācijas drošības un kodoldrošības struktūrvienībā, pieņemot radioaktīvos atkritumus no operatora,
pārbauda:
79.1. jonizējošā starojuma dozas jaudu 1 cm attālumā un 1 m attālumā no iepakojuma virsmas;
79.2. pakas radioaktīvo piesārņojumu uz tās virsmas.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
80. Ja tas ir saskaņots ar radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai pārvaldības objektu, maksimāli pieļaujamā
jonizējošā starojuma dozas jauda uz radioaktīvo atkritumu pakas ārējās virsmas var būt 10 mSv/h, bet maksimālais
transporta indekss nedrīkst pārsniegt 10.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
81. Pieņemot radioaktīvos atkritumus apglabāšanai vai ilgstošai glabāšanai, radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai
pārvaldības objekta darbu vadītājs pārbauda:
81.1. vai radioaktīvo atkritumu pakas izmēri, masa, kā arī palīgierīces, kas izmantotas šīs pakas pacelšanai un
pārvietošanai, atbilst radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vai pārvaldības objektā noteiktajām prasībām;
81.2. operatora sniegto informāciju par katrā radioaktīvo atkritumu pakā esošo radioaktīvo atkritumu:
81.2.1. apstrādei un pārstrādei izmantotās tehnoloģijas atbilstību šiem noteikumiem;
81.2.2. atbilstību apglabāšanas vai ilgstošas glabāšanas prasībām;
81.3. vai radioaktīvo atkritumu pieņemšanas un nodošanas aktā ir norādīta pietiekama informācija par
radioaktīvajiem atkritumiem (arī par visiem radionuklīdiem, to īpatnējo un kopējo radioaktivitāti), to apstrādi un
pārstrādi, kā arī par radioaktīvo atkritumu iepakojumu.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
82. Dzelzsbetona konteineru drošumu novērtē, nosakot tritija un 137Cs difūzijas ātrumu caur radioaktīvo atkritumu
konteinera ražošanai izmantojamā betona paraugu, kura diametrs ir 7 cm un biezums — 1 cm (tritijam) un 0,5 cm
(cēzijam).
83. Apglabāšanai nepieņem radioaktīvos atkritumus, kas satur ķīmiski vai bioloģiski bīstamus materiālus un
materiālus, kas var ierosināt bīstamas infekcijas slimības vai jebkurā citā veidā apdraudēt epidemioloģisko drošību
radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objektā.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
16
/
58
84. Apglabāšanai nepieņem radioaktīvos atkritumus, kuri satur radionuklīdus, kuru pussabrukšanas periods ir
mazāks par 50 dienām, ja to sabrukšanas rezultātā nerodas ilgdzīvojoši meitas produkti.
IX. Prasības apglabāto radioaktīvo atkritumu ilgtermiņa drošības novērtēšanai
85. Radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta ilgtermiņa drošības novērtējumu veic gan pirms objekta izveides,
gan arī jau esošajam objektam, lai pārbaudītu, vai tiek ievērotas drošības prasības, kā arī noteiktais cilvēku un vides
aizsardzības līmenis.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
85.
1
 Radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta ilgtermiņa drošības novērtējumu operators veic:
85.
1
 1. pirms radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta izveides;
85.
1
 2. pirms grozījumu veikšanas speciālajā atļaujā (licencē) sakarā ar būtiskām izmaiņām radioaktīvo
atkritumu apglabāšanas objekta darbībā. Ja būtiskām izmaiņām radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta
darbībā ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums un no paredzētās darbības akcepta nav pagājuši 10 gadi, tad
ilgtermiņa drošības novērtējumu atsevišķi var neveikt;
85.
1
 3. reizi 10 gados pirms iesnieguma iesniegšanas speciālās atļaujas (licences) saņemšanai objekta
ekspluatācijai;
85.
1
 4. pirms radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta slēgšanas.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
85.
2
 Operators mēnesi pirms ilgtermiņa drošības novērtējuma uzsākšanas informē sabiedrību par ilgtermiņa
drošības novērtējumu, izņemot gadījumu, ja ilgtermiņa drošības novērtējumu veic vienlaikus ar objekta ietekmes uz vidi
novērtējumu:
85.
2
 1. ievietojot operatora tīmekļa vietnē informāciju par ilgtermiņa drošības novērtējumu un norādot
novērtējuma īstenotāju un plānoto izstrādes termiņu;
85.
2
 2. publicējot vismaz vienā pašvaldības izdotajā laikrakstā vai citā vietējā laikrakstā paziņojumu par
ilgtermiņa drošības novērtējumu;
85.
2
 3. elektroniski iesniedzot centram un pašvaldībai, kuras teritorijā plānots vai atrodas radioaktīvo atkritumu
apglabāšanas objekts, paziņojumu par ilgtermiņa drošības novērtējumu.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
85.
3
 Operators, veicot radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta ilgtermiņa drošības novērtējumu, ievēro šajos
noteikumos noteiktās prasības, kā arī Starptautiskās atomenerģijas aģentūras rekomendācijas par drošības
novērtējumu, kuras Valsts vides dienesta Radiācijas drošības centrs ievieto Valsts vides dienesta tīmekļa vietnē.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
85.
4
 Ilgtermiņa drošības novērtējumu radioaktīvo atkritumu apglabāšanai pievirsmas glabātavā veic, analizējot 1000
gadu periodu, bet ģeoloģiskajā glabātavā – vismaz 10000 gadu periodu.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
86. Ja nav speciālu apsvērumu par papildu faktoriem, kas var ietekmēt radionuklīdu migrāciju, ilgtermiņa drošības
novērtējumā analizē šādus radioaktīvo vielu pārneses ceļus:
17
/
58
86.1. izplūdes no radioaktīvo atkritumu tvertnēm grunts slānī;
86.2. migrācija pa grunts slāni līdz:
86.2.1. atklātiem ūdens baseiniem;
86.2.2. dzeramā ūdens ņemšanai izmantojamo gruntsūdeņu slāņiem;
86.3. ūdens izmantošana:
86.3.1. laistīšanai;
86.3.2. cilvēka uzturam (dzeramais ūdens);
86.3.3. mājlopu dzirdināšanai.
87. Radiācijas avārijas gadījumiem novērtē papildu pārneses ceļus (tai skaitā radioaktīvo materiālu putekļu rašanos
sprādzienos, ko rada diversija vai lidaparāta nokrišana) un analizē šādas iespējamās avārijas varbūtību un tās ietekmi
uz radioaktīvo atkritumu glabāšanas drošību.
88. Veicot ilgtermiņa drošības novērtējumu ģeoloģiskajām glabātavām, izmanto šādus hipotētiskas zemestrīces
parametrus:
88.1. maksimālā magnitūda — 5,4 pēc Rihtera skalas;
88.2. zemestrīces varbūtība — viena reize 400 gados;
88.3. horizontālais paātrinājums — 2,4 m/s
2
;
88.4. vertikālais paātrinājums — 1,2 m/s
2
;
88.5. vertikālā kustība — 2,0 cm.
89. Ja, pamatojoties uz ilgtermiņa drošības novērtējumu, konstatē, ka paredzamā jonizējošā starojuma doza
iedzīvotājiem, kuri dzīvo tiešā radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta tuvumā, ir:
89.1. 100 mSv gadā vai lielāka, obligāti veic pasākumus, lai samazinātu jonizējošā starojuma dozu līdz
apmēram 300 µSv gadā;
89.2. no 10 līdz 100 mSv gadā, tuvāko piecu gadu laikā veic pasākumus, lai samazinātu jonizējošā starojuma
dozu līdz apmēram 300 µSv gadā;
89.3. 10 mSv gadā vai mazāka, iejaukšanās pasākumu veikšanu izvērtē atbilstoši finansiālajām un tehniskajām
iespējām.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
90. Ja, pamatojoties uz vides radiācijas monitoringa rezultātiem, konstatē, ka paredzamā jonizējošā starojuma
doza iedzīvotājiem, kuri dzīvo tiešā radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta tuvumā, ir:
90.1. 5 mSv gadā vai lielāka, obligāti veic pasākumus, lai samazinātu jonizējošā starojuma dozu līdz apmēram
300 µSv gadā;
90.2. no 1 līdz 5 mSv gadā, tuvāko piecu gadu laikā veic pasākumus, lai samazinātu jonizējošā starojuma dozu
līdz apmēram 300 µSv gadā;
90.3. 1 mSv gadā vai mazāka, nepieciešamo pasākumu veikšanu izvērtē atbilstoši finansiālajām un tehniskajām
iespējām.
18
/
58
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
91. Ilgtermiņa drošības novērtēšanā izmanto vismaz trīs šādus notikumus, kas rada apdraudējumu cilvēkiem un
videi:
91.1. radionuklīdu pārnese ar ūdeni;
91.2. tiešā apstarošanās;
91.3. radioaktīvo atkritumu tvertnes sagraušana un radionuklīdu pārnese pa gaisu (būvējot ceļu pāri
apglabāšanas vietai).
92. Analizējot iespējamo radionuklīdu pārnesi ar ūdeni, izmanto šādus pieņēmumus:
92.1. pilnīga hidroizolācijas slāņa degradācija notiek piecdesmitajā gadā pēc valsts uzraudzības perioda beigām
(350.gads pēc pievirsmas glabātavas slēgšanas), tātad filtrācijas ātrums caur hidroizolācijas slāni ir vienāds ar
vidējo ātrumu attiecīgās teritorijas grunts slāņos;
92.2. laikposmam līdz 350.gadam pieņem, ka ūdens filtrācijas ātrums caur hidroizolācijas slāņiem ir 1 % no
vidējā filtrācijas ātruma attiecīgajos grunts slāņos;
92.3. dzelzs mucas sienas netiek uzskatītas par barjerslāni vai pieņem, ka korozijas ātrums ir 3 µm gadā;
92.4. paredzamo jonizējošā starojuma dozu rēķina hipotētiskai iedzīvotāju grupai, kura dzīvo 1000 m attālumā
no apglabāšanas vietas;
92.5. radionuklīdu migrācija no radioaktīvo atkritumu tvertnes līdz gruntsūdeņiem un tālāka radionuklīdu pārnese
ar ūdeni uz cilvēka organismu, ja ūdeni izmanto par dzeramo ūdeni, dārzu laistīšanai un mājlopu dzirdināšanai.
Pēc tam analizē otru radioaktīvo vielu pārneses ceļu — ar putekļiem, kas veidojas no dārzu laistīšanas rezultātā
piesārņotās augsnes.
93. Novērtējot tiešo apstarošanos, izmanto šādus galvenos pieņēmumus:
93.1. valsts uzraudzības perioda beigās (300 gadu pēc pievirsmas glabātavas slēgšanas) iedzīvotājs uzbūvē
vienģimenes māju tieši uz dzelzsbetona pārseguma virs radioaktīvo atkritumu tvertnes (zemes virskārta ir
noņemta);
93.2. iedzīvotājs atrodas mājā 6575 stundas gadā, ārpus mājas — 2192 stundas gadā;
93.3. ūdens dzeršanai un individuālajai lauksaimniecībai tiek iegūts no vistuvākā (attiecībā pret radioaktīvo
atkritumu tvertni) gruntsūdeņu slāņa;
93.4. ēkas grīda atrodas trīs metrus virs radioaktīvo atkritumu slāņa.
94. Novērtējot ceļu būvi, izmanto šādus galvenos pieņēmumus:
94.1. darbības notiek pēc valsts uzraudzības perioda beigām (300 gadu pēc pievirsmas glabātavas slēgšanas);
94.2. ceļu būves darbi tiek veikti ar vidējo ātrumu 10 km sešos mēnešos;
94.3. darbs tiek veikts astoņas stundas dienā 20 dienas mēnesī;
94.4. radioaktīvo atkritumu tvertnes tiek daļēji vai pilnīgi sagrautas, jo iejaukšanās dziļums ir seši metri;
94.5. putekļi tiek tieši ieelpoti;
94.6. radioaktīvie putekļi kopā ar pārtiku no rokām tiek pārnesti organismā.
19
/
58
95. Darbības un notikumi, kas rada apdraudējumu cilvēkiem un videi ekspluatācijas un valsts uzraudzības periodā
un kurus izmanto drošības novērtējumā, ir:
95.1. radiācijas avārija, veicot tehnoloģiskās darbības ar radioaktīvo atkritumu pakām;
95.2. avārija, veicot tehnoloģiskās darbības saistībā ar marķēšanu, betonēšanu un ēku demontāžu;
95.3. lidaparāta avārija, kas daļēji vai pilnīgi sabojā radioaktīvo atkritumu tvertņu pārsegumu;
95.4. sprādziens (diversijas izraisīts), kas daļēji vai pilnīgi sabojā radioaktīvo atkritumu tvertņu pārsegumu;
95.5. seismiskās aktivitātes (ieskaitot karsta parādības), kas var daļēji bojāt radioaktīvo atkritumu tvertņu
pārsegumu;
95.6. augu un koku saknes un cita bioloģiskā iedarbība, kas samazina radioaktīvo atkritumu tvertņu pārseguma
hidroizolāciju;
95.7. nokrišņi.
96. Darbības un notikumi, kas rada apdraudējumu cilvēkiem un videi pēc valsts uzraudzības perioda beigām un
kurus izmanto ilgtermiņa drošības novērtējumā, ir:
96.1. ceļu būvniecība;
96.2. ēku būvniecība;
96.3. lidaparāta avārija, kas daļēji sabojā radioaktīvo atkritumu tvertņu pārsegumu;
96.4. seismiskā aktivitāte (ieskaitot karsta parādības), kas var daļēji bojāt radioaktīvo atkritumu tvertņu
pārsegumu;
96.5. augu un koku saknes un cita bioloģiskā iedarbība, kas samazina radioaktīvo atkritumu tvertņu pārseguma
hidroizolāciju;
96.6. nokrišņi.
96.
1
 Operators par ilgtermiņa drošības novērtējuma rezultātiem informē sabiedrību, izņemot gadījumu, ja ilgtermiņa
drošības novērtējumu veic vienlaikus ar objekta ietekmes uz vidi novērtējumu:
96.
1
 1. ievietojot operatora tīmekļa vietnē paziņojumu par veikto ilgtermiņa drošības novērtējumu, kā arī
ilgtermiņa drošības novērtējumu un tā kopsavilkumu;
96.
1
 2. publicējot vismaz vienā pašvaldības izdotajā laikrakstā vai citā vietējā laikrakstā paziņojumu par veikto
ilgtermiņa drošības novērtējumu;
96.
1
 3. elektroniski iesniedzot centram un pašvaldībai, kuras teritorijā plānots vai atrodas radioaktīvo atkritumu
apglabāšanas objekts, paziņojumu par veikto ilgtermiņa drošības novērtējumu ne vēlāk kā triju darbdienu laikā
pēc paziņojuma publicēšanas, kā arī veikto ilgtermiņa drošības novērtējumu un tā kopsavilkumu.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
96.
2
 Pašvaldība triju darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas par veikto ilgtermiņa drošības novērtējumu ievieto
to savā tīmekļa vietnē.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
96.
3
 Šo noteikumu 96.
1
 un 
96.
2
 punktā
 minētajā paziņojumā par veikto ilgtermiņa drošības novērtējumu norāda
šādu informāciju:
20
/
58
96.
3
 1. radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta nosaukums un plānotā vai esošā atrašanās vieta (adrese);
96.
3
 2. operators (juridiskās personas nosaukums un reģistrācijas numurs vai publiskās personas vai tās
iestādes nosaukums), tā adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietne, kur ievietota informācija par ilgtermiņa
drošības novērtējumu;
96.
3
 3. ilgtermiņa drošības novērtējuma veikšanas laiks;
96.
3
 4. laiks un vieta, kur sabiedrība var iegūt informāciju par veikto novērtējumu;
96.
3
 5. sabiedriskās informēšanas sanāksmes norises laiks un vieta.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
96.
4
 Operators rīko sabiedrības informēšanas sanāksmi ne agrāk kā septiņas dienas pēc šo noteikumu 96.
1
2.apakšpunktā minētā paziņojuma publicēšanas pašvaldības izdotajā laikrakstā vai citā vietējā laikrakstā.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
96.
5
 Operators sagatavo sabiedrības informēšanas sanāksmei nepieciešamos apskates materiālus un dokumentu
kopijas, kā arī nodrošina sanāksmes protokolēšanu. Sanāksmes protokolu pievieno ilgtermiņa drošības novērtējumam.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
96.
6
 Operators 10 dienu laikā pēc sabiedrības informēšanas sanāksmes nosūta pašvaldībai ilgtermiņa drošības
novērtējumu kopā ar pievienoto sanāksmes protokolu, kā arī operatora tīmekļa vietnē ievieto ilgtermiņa drošības
novērtējumu, tā kopsavilkumu un sanāksmes protokolu.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
X. Prasības radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai pēc radioaktīvo atkritumu
tvertnes slēgšanas un apglabāšanas vietas ekspluatācijas izbeigšanas
97. Radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta slēgšana ir visu darbību pabeigšana pēc radioaktīvo atkritumu
ievietošanas radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objektā, kas ietver arī pēdējos inženiertehniskos vai citus darbus, kuri
nepieciešami, lai nodrošinātu drošu objektu ilgtermiņā.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
97.
1
 Pēc pievirsmas radioaktīvo atkritumu tvertņu piepildīšanas ar radioaktīvo atkritumu pakām veic radioaktīvo
atkritumu konservēšanu. Radioaktīvo atkritumu konservēšanai ir šādi posmi:
97.
1
 1. pirmais posms sākas pirms tvertņu pārklāšanas ar grunts slāni un beidzas 30 gadus pēc tvertņu
aizsargslāņa izveides un grunts slāņa nostabilizēšanās. Galvenie pasākumi:
97.
1
 1.1. teritorijai nodrošina fizisko aizsardzību, izmantojot arī sargu patruļas tieši ap radioaktīvo atkritumu
tvertnēm;
97.
1
 1.2. nosaka uzraudzības teritoriju ap radioaktīvo atkritumu pārvaldīšanas vai apglabāšanas objektu;
97.
1
 1.3. nodrošina vides radiācijas monitoringu;
97.
1
 1.4. veic gruntsūdens un drenāžas ūdens radionuklīdu radioaktivitātes mērījumus, kā arī citas
pārbaudes, lai pārliecinātos, ka no radioaktīvo atkritumu tvertnēm nenotiek radionuklīdu noplūdes;
97.
1
 1.5. uztur kārtībā gruntsūdeņu kontroles akas un citas sistēmas;
21
/
58
97.
1
 2. otrais posms sākas 30 gadus pēc radioaktīvo atkritumu tvertņu aizsargslāņa izveides un grunts slāņa
nostabilizēšanās un beidzas 260 gadus pēc tās. Galvenie pasākumi – šo noteikumu 97.
1
 1.1., 97.
1
 1.2., 97.
1
1.3. un 97.
1
 1.4.apakšpunktā minētie pasākumi;
97.
1
 3. trešais posms sākas 260 gadus pēc radioaktīvo atkritumu tvertņu aizsargslāņa izveides un grunts slāņa
nostabilizēšanās un ilgst līdz valsts uzraudzības perioda beigām. Galvenie pasākumi – šo noteikumu 97.
1
 1.1.
un 97.
1
 1.3.apakšpunktā minētie pasākumi, kā arī aizlieguma noteikšana zemes rakšanas darbiem un citām
darbībām, kas var ietekmēt radioaktīvo atkritumu tvertņu drošumu.
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
98. Pirms radioaktīvo atkritumu tvertnes slēgšanas tukšumus radioaktīvo atkritumu tvertnē aizpilda:
98.1. ar betonu, ja pievirsmas glabātavā valsts uzraudzības perioda beigās atrodas tādas radioaktīvo atkritumu
pakas, kurās radionuklīdu īpatnējā radioaktivitāte pārsniedz normatīvajos aktos noteiktos limitus, kurus
nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja, bet visā radioaktīvo atkritumu tvertnē
vidējā īpatnējā radioaktivitāte ir mazāka par attiecīgajiem limitiem;
98.2. ar smiltīm, ja pievirsmas glabātavā valsts uzraudzības perioda beigās visās radioaktīvo atkritumu pakās
radioaktīvo atkritumu īpatnējā radioaktivitāte radionuklīdu sabrukšanas rezultātā ir mazāka par attiecīgajiem
limitiem, un virs tā šo noteikumu 
99.punktā
 norādītos atbilstošos papildu slāņus, izņemot gadījumu, ja
likvidēšanas koncepcijā paredzēta radioaktīvo atkritumu tvertņu demontāža un atkritumu paku pārvietošana un
apglabāšana sadzīves atkritumu apglabāšanas vietās.
99. Lai nodrošinātu, ka atmosfēras nokrišņu daudzums, kas sasniedz radioaktīvo atkritumu tvertni, nepārsniedz 1,5
litrus uz 1 m
2
 gadā un būtu iespējama minimāla cilvēku iejaukšanās, pēc radioaktīvo atkritumu tvertnes slēgšanas virs
tās izveido daudzpakāpju aizsardzības sistēmu:
99.1. virs radioaktīvo atkritumu tvertnes izveido vismaz 1 m biezu monolīta dzelzsbetona slāni ar slīpumu uz
radioaktīvo atkritumu tvertnes malām, lai nepieļautu ūdens uzkrāšanos virs radioaktīvo atkritumu tvertnes;
99.2. virs dzelzsbetona slāņa izveido daudzslāņainu hidroizolācijas pārklājumu;
99.3. lai nepieļautu hidroizolācijas pārklājuma bojājumus, virs tā uzber vismaz 1 m biezu grants slāni;
99.4. virs grants slāņa papildus izveido 50 cm biezu māla aizsargslāni;
99.5. virs māla slāņa izveido vismaz 1 m biezu akmens šķembu slāni, lai aizsargātu radioaktīvo atkritumu tvertni
pret cilvēku iejaukšanos;
99.6. pēdējo izveido 2 m biezu augsnes kārtu.
100. Radioaktīvo atkritumu tvertni nosedzošajam slānim ir šādas tehniskās prasības:
100.1. līdz minimumam jāsamazina lietus ūdens filtrācija caur slāni līdz radioaktīvo atkritumu tvertni
nosedzošajai dzelzsbetona kārtai;
100.2. nosedzošajai kārtai savas īpašības jāsaglabā nemainīgas visos attiecīgajā teritorijā iespējamos
laikapstākļos. Novērtēšanā izmanto maksimālos parametrus, kas novēroti pēdējo 100 gadu laikā;
100.3. nosedzošajam slānim jāiztur sasalšanas un kušanas cikli, bioloģiskā iedarbība (arī virs radioaktīvo
atkritumu tvertnēm augošo koku sakņu sistēmas iedarbība) pēc valsts uzraudzības perioda beigām līdz brīdim,
kad visās radioaktīvo atkritumu pakās kopējā un īpatnējā radioaktivitāte būs samazinājusies līdz normatīvajos
aktos noteiktajiem limitiem, kurus nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja.
101. Pēc radioaktīvo atkritumu tvertnes slēgšanas dzelzsbetona slānī izveido marķējumu, kas brīdina par
apglabātajiem radioaktīvajiem atkritumiem. Veidojot radioaktīvo atkritumu tvertņu marķējumu, jāievēro šādas prasības:
22
/
58
101.1. marķējumu izveido tieši dzelzsbetona slānī, izmantojot akmens kvadrātus kontrastkrāsā;
101.2. marķējumā jābūt uzrakstam “RADIOAKTĪVIE ATKRITUMI” un starptautiski pieņemtam radiācijas
simbolam;
101.3. uzraksts ir skaidri salasāms, radiācijas simbols — nepārprotams;
101.4. uzrakstu izveido četrās valodās — latviešu, angļu, vācu un krievu valodā;
101.5. zem uzraksta norāda gadu, kurā attiecīgā tvertne ir noslēgta (izmantojot gan arābu, gan romiešu
ciparus).
102. Nolīdzinot apglabāšanas laukumu, zem zemes izvieto papildu marķierus, kuriem marķējums ir iedobts un uz
katras trīsstūra piramīdas sānu malas ir uzraksts “RADIOAKTĪVIE ATKRITUMI” latviešu valodā un vienā no šo
noteikumu 101.4.apakšpunktā norādītajām svešvalodām, bet uz pamata — radiācijas simbols. Papildu marķierus
izvieto šādi:
102.1. 1 m dziļumā no zemes virsmas novieto marķieri trīsstūra piramīdas veidā, kuras lineārie izmēri ir 0,5 m.
Attālums starp šādiem marķieriem ir apmēram 5 m;
102.2. 0,3 m dziļumā no zemes virsmas izvieto marķierus, kuru lineārie izmēri ir 0,2 m. Attālums starp šādiem
marķieriem ir apmēram 2,5 m.
103. Pirms valsts uzraudzības perioda beigām virs grunts slāņa, kas pārsedz radioaktīvo atkritumu tvertni, katrā
tvertnes stūrī un vidū novieto betona piramīdu, uz kuras ir marķējums, kurā norādīta šo noteikumu 
101.punktā
 minētā
informācija un radioaktīvo atkritumu tvertnes numurs atbilstoši uzskaites informācijai.
104. Pēc radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta slēgšanas darbu izpildes grafiks ir šāds:
104.1. laikposmā līdz 285.gadam pēc radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta slēgšanas veic vides
radiācijas monitoringu, radioaktīvo atkritumu paku remontu un radioaktīvo atkritumu paku iepakošanu ārējās
papildu pakās, ja tas ir nepieciešams, kā arī tiek nodrošināta fiziskā aizsardzība, ja nepieciešams, izmantojot
arī sargu patruļas;
104.2. 
285.gadā pēc radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekta slēgšanas aprēķina kopējo un īpatnējo
radioaktivitāti visām radioaktīvo atkritumu pakām, kāda tā būs 300.gadā pēc minētā objekta slēgšanas, un
pārbauda paku stāvokli. Bojātās radioaktīvo atkritumu pakas iepako papildus (piemēram, 0,2 m
3
 lielās dzelzs
mucas ievieto 0,25 m
3
 lielās dzelzs mucās un visu tukšo telpu starp mucām (arī zem un virs 0,2 m
3
 lielās
mucas) aizpilda ar betonu);
104.3. 286.gadā tukšumus radioaktīvo atkritumu tvertnēs aizpilda ar smiltīm vai betonu, ievērojot šo noteikumu
98.punktā
 minētos nosacījumus;
104.4. 290.gadā radioaktīvo atkritumu tvertnēs, ja nepieciešams, veic papildu piepildīšanu un blīvēšanu, izveido
nosedzošo dzelzsbetona kārtu un visus papildu slāņus;
104.5. 295.gadā demontē ēkas, pielabo virsējo grunts slāni, virs visām radioaktīvo atkritumu tvertnēm visā
apglabāšanas laukumā izveido līdzenu virsmu un izvieto betona marķierus;
104.6. 300.gadā pielabo zemes uzbērumu, pa perimetru un apglabāšanas laukumā izvieto papildu betona
marķierus;
104.7. 301.gadā izbeidz valsts uzraudzību.
(Grozīts ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1460)
XI. Radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas starptautisko
pārvadājumu uzraudzība un kontrole
23
/
58
(Nodaļa MK 
24.03.2009.
 noteikumu Nr.255 redakcijā)
105. Šajā nodaļā noteiktās prasības tiek piemērotas radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas
starptautiskajiem pārvadājumiem, ja:
105.1. radioaktīvie atkritumi ir gāzveida, šķidri vai cieti radioaktīvi materiāli, kurus nav paredzējusi izmantot:
105.1.1. trešā valsts vai dalībvalsts, no kuras sāk vai plāno sākt pārvadājumu (turpmāk – izcelsmes valsts
vai izcelsmes dalībvalsts), un trešā valsts vai dalībvalsts, kurā nogādā vai paredzēts nogādāt radioaktīvos
atkritumus vai lietoto kodoldegvielu (turpmāk – galamērķa valsts vai galamērķa dalībvalsts). Dalībvalsts ir
jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts, bet trešā valsts ir valsts, kura nav Eiropas Savienības dalībvalsts.
Pārvadājums ir darbību kopums, kas saistīts ar radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvietošanu
no izcelsmes valsts uz galamērķa valsti. Pārvadājums ārpus Kopienas ir pārvadājums, kura izcelsmes valsts
vai galamērķa valsts ir trešā valsts, bet pārvadājums Kopienā ir pārvadājums, kura izcelsmes un galamērķa
valsts ir dalībvalstis;
105.1.2. fiziska vai juridiska persona un šo noteikumu 
105.1
.
1.
apakš
punktā minētās valstis, kas lēmumam ir
piekritušas, un kurus kā radioaktīvos atkritumus saskaņā ar izcelsmes valsts, galamērķa valsts vai valsts,
caur kuras teritoriju ir plānots vai notiek pārvadājums (turpmāk – tranzīta valsts vai tranzīta dalībvalsts),
normatīvajiem aktiem radiācijas drošības jomā kontrolē attiecīgā kontrolējošā iestāde;
105.2. izcelsmes, galamērķa vai tranzīta valsts ir dalībvalsts;
105.3. pārvadātie daudzumi un koncentrācijas pārsniedz normatīvajos aktos noteiktos limitus, kurus
nepārsniedzot nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) vai atļauja;
105.4. eksportē lietoto kodoldegvielu pārstrādei.
106. Šo noteikumu 
105.punktā
 paredzēto starptautisko pārvadājumu prasības netiek piemērotas:
106.1. lai nogādātu jonizējošā starojuma avota piegādātājam vai ražotājam slēgtu starojuma avotu, ko vairs
neizmanto vai neparedz izmantot darbībās, kuru veikšanai ir saņemta speciālā atļauja (licence) vai atļauja
darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem, kā arī lai nogādātu uz valsts kompetento iestāžu atzītu objektu.
Atzīts objekts ir iekārta, kas atrodas tās dalībvalsts teritorijā, kuras kompetentās iestādes, ievērojot valsts
normatīvos aktus radiācijas drošības jomā, to atļāvušas izmantot slēgtu starojuma avotu ilgtermiņa glabāšanai
vai apglabāšanai, vai iekārta, kuru saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem radiācijas drošības jomā
atļauts izmantot slēgtu starojuma avotu pagaidu glabāšanai;
106.2. lai pārvadātu radioaktīvos materiālus, kas pārstrādes procesā ir reģenerēti turpmākai izmantošanai;
106.3. lai pārvadātu atkritumus, kas satur tikai dabiskas izcelsmes radioaktīvo materiālu, kurš nerodas no
darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem.
107. Ir šādi pārvadājumu veidi:
107.1. pārvadājumi starp dalībvalstīm (MM tipa pārvadājums);
107.2. radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas eksports no dalībvalstīm (pārvadājums no Kopienas) uz
trešo valsti (ME tipa pārvadājums);
107.3. radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas imports uz dalībvalsti (pārvadājums uz Kopienu) no
trešās valsts (IM tipa pārvadājums);
107.4. radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas tranzīts caur Kopienu (TT tipa pārvadājums).
108. Pārvadājuma atļaujas saņemšanai (turpmāk – atļauja) nepieciešams aizpildīt Standarta dokumentu radioaktīvo
atkritumu un lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uzraudzībai un kontrolei (
4.pielikums
) (turpmāk – standarta
dokuments):
24
/
58
108.1. standarta dokumenta A-1. līdz A-6.daļu aizpilda par radioaktīvo atkritumu pārvadājumiem, bet B-1. līdz B-
6.daļu – par lietotās kodoldegvielas pārvadājumiem;
108.2. standarta dokumenta A-1. vai B-1.daļu un A-5. vai B-5.daļu aizpilda iesnieguma iesniedzējs, kas atkarībā
no pārvadājuma tipa ir:
108.2.1. fiziska vai juridiska persona, kurai piegādā radioaktīvos atkritumus vai lietoto kodoldegvielu (turpmāk
– saņēmējs), ja tas ir IM tipa pārvadājums;
108.2.2. fiziska vai juridiska persona, kura pirms radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas
pārvadājuma saskaņā ar attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem ir atbildīga par šiem materiāliem un kura
gatavojas tos nogādāt saņēmējam (turpmāk – turētājs), ja tas ir MM vai ME tipa pārvadājums;
108.2.3. persona, kas dalībvalstī ir atbildīga par radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas ievešanu
Kopienā, ja tas ir TT tipa pārvadājums;
108.3. standarta dokumenta A-2. vai B-2.daļu aizpilda iestādes, kuras saskaņā ar izcelsmes, tranzīta vai
galamērķa valstu vai dalībvalstu normatīvajiem aktiem pilnvarotas ieviest radioaktīvo atkritumu vai lietotās
kodoldegvielas pārvadājumu uzraudzības un kontroles sistēmu (turpmāk – kompetentās iestādes), kas atkarībā
no pārvadājuma tipa, ir:
108.3.1. izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes, ja tas ir MM vai ME tipa pārvadājums;
108.3.2. galamērķa dalībvalsts kompetentās iestādes, ja tas ir IM tipa pārvadājums;
108.3.3. tranzīta dalībvalstu (ja tādas ir) kompetentās iestādes, ja pārvadājums pirmo reizi nonāk Kopienā un
tas ir TT tipa pārvadājums;
108.4. standarta dokumenta A-3. vai B-3.daļu aizpilda pārvadājumā iesaistītās kompetentās iestādes;
108.5. standarta dokumenta A-4.a/A-4.b vai B-4.a/B-4.b daļu aizpilda kompetentā iestāde, kas atkarībā no
pārvadājuma tipa, ir:
108.5.1. izcelsmes valsts kompetentā iestāde, ja tas ir MM un ME tipa pārvadājums;
108.5.2. galamērķa valsts kompetentā iestāde, ja tas ir IM tipa pārvadājums;
108.5.3. pirmās tranzīta valsts kompetentā iestāde, ja pārvadājums nonāk Kopienā un tas ir TT tipa
pārvadājums;
108.6. standarta dokumenta A-6. vai B-6.daļu aizpilda:
108.6.1. saņēmējs, ja tas ir MM un IM tipa pārvadājums;
108.6.2. turētājs, ja tas ir ME tipa pārvadājums;
108.6.3. par pārvadājumu atbildīgā persona, ja tas ir TT tipa pārvadājums.
109. Iesniegumu atļaujas saņemšanai (turpmāk – iesniegums), izmantojot standarta dokumenta formas A-
1. 
vai
B-
1.daļu
, aizpilda un centrā iesniedz:
109.1. turētājs, ja tiek plānots pārvadājums:
109.1.1. no Latvijas uz citu dalībvalsti (MM tipa pārvadājums);
109.1.2. no Latvijas uz trešo valsti (ME tipa pārvadājums);
109.2. saņēmējs, ja radioaktīvos atkritumus ieved Latvijā no trešās valsts (IM tipa pārvadājums). Iesniegumam
pievieno apliecinājumu, ka saņēmējs ir vienojies ar trešajā valstī reģistrētu turētāju (un to ir apstiprinājušas
trešās valsts kompetentās iestādes) par turētāja pienākumu pieņemt atpakaļ radioaktīvos atkritumus vai lietoto
kodoldegvielu, ja pārvadājumu nevar pabeigt, kā noteikts šo noteikumu 
129.punktā
;
25
/
58
109.3. fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par pārvadājumu Latvijā, ja Latvija ir pirmā valsts, caur kuras
teritoriju radioaktīvos atkritumus vai lietoto kodoldegvielu ieved Kopienā un ved uz trešo valsti (TT tipa
pārvadājums). Iesniegumam pievieno apliecinājumu, ka trešajā valstī reģistrēts saņēmējs ir vienojies ar trešajā
valstī reģistrētu turētāju (un to apstiprina trešās valsts kompetentās iestādes) par turētāja pienākumu pieņemt
atpakaļ radioaktīvos atkritumus vai lietoto kodoldegvielu, ja pārvadājumu nevar pabeigt, kā noteikts šo
noteikumu 
129.punktā
.
110. Iesniegumu aizpilda un papildu dokumentāciju un informāciju sniedz latviešu valodā. Turētājs Latvijā pēc
galamērķa vai tranzīta valsts vai dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma nodrošina dokumentu tulkojumu valodā,
kas tām ir pieņemama.
111. Standarta dokumentā neaizpilda rekvizītus “datums”, “paraksts” un “z.v.”, ja iesniegums iesniegts elektroniski
un elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
112. Iesnieguma iesniedzējs, aizpildot standarta dokumenta A-
1. 
vai B-
1.daļu
, ievēro šādus nosacījumus:
112.1
. standarta dokumenta 
2.punktā
 norāda, kurā laikposmā plānots veikt pārvadājumu vai pārvadājumus
(piemēram, 05/2010.g., 2009.g. vai 2010.–2011.g.), bet ne ilgāk kā trīs gadus pēc atļaujas izsniegšanas
datuma;
112.2. standarta dokumenta 3.punktā atzīmē “nepiemēro”, ja plānotajā pārvadājumā netiks iesaistītas trešās
valstis, bet, ja MM tipa pārvadājumā ir iesaistīta viena vai vairākas trešās valstis, norāda attiecīgās
robežšķērsošanas vietas;
112.3. standarta dokumenta 4.punktā norāda sava uzņēmuma nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju un
atzīmē atbilstošo lodziņu, lai definētu savu funkciju, ievērojot šo noteikumu 
109.punkta
 nosacījumus;
112.4. standarta dokumenta 5.punktā norāda tās vietas uzņēmuma nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju,
kurā radioaktīvie atkritumi vai lietotā kodoldegviela atrodas pirms pārvadājuma un kura var atšķirties no
iesnieguma iesniedzēja adreses, kas norādīta 4.punktā;
112.5. standarta dokumenta 6.punktā norāda saņēmēja uzņēmuma nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju.
Ja tas ir IM tipa pārvadājums, tad šī informācija ir identiska standarta dokumenta 
4.punktā
 minētajai
informācijai;
112.6. standarta dokumenta 7.punktā norāda tās vietas uzņēmuma nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju,
kurā radioaktīvie atkritumi vai lietotā kodoldegviela atradīsies pēc pārvadājuma un kas var atšķirties no saņēmēja
adreses;
112.7. standarta dokumenta 8., 10. un 11.punktā atzīmē atbilstošo lodziņu, ņemot vērā, ka ir iespējama vairāk
nekā viena atbilde;
112.8. standarta dokumenta 12.punktā atbilstoši plānotajam norāda dažādos transporta veidus pārvadājuma
veikšanai un norāda izbraukšanas vietu, ierašanās vietu un plānoto pārvadātāju, ja tas jau ir zināms. Ja šajā
sarakstā iesnieguma procedūras laikā izdarītas izmaiņas, tās dara zināmas kompetentajām iestādēm, jauns
iesniegums to apstiprināšanai nav nepieciešams;
112.9
. standarta dokumenta 
13.punktā
 norāda visas valstis, kas iesaistītas pārvadājumā, sākot ar pirmo
dalībvalsti vai trešo valsti, kurā atrodas radioaktīvie atkritumi vai lietotā kodoldegviela, un beidzot ar pēdējo
dalībvalsti vai trešo valsti, kurā tie atradīsies pēc pārvadājuma veikšanas. Ja iesnieguma iesniedzējs vēlas
izdarīt izmaiņas valstu secīgajā sarakstā, ir nepieciešams jauns iesniegums.
113. Vairākiem pārvadājumiem var iesniegt vienu iesniegumu un izsniegt vienu atļauju, ja:
113.1. radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas fizikālās, ķīmiskās un radioaktīvās īpašības ir vienādas
un pārvadājumus veiks no viena turētāja vienam saņēmējam, kā arī iesaistīs vienas un tās pašas kompetentās
iestādes;
26
/
58
113.2. ievērojot šo noteikumu 
113.1
.apakš
punkta nosacījumus, pārvadājumus, kas saistīti ar tranzītu caur
trešajām valstīm, veiks, iebraucot Kopienā vai izbraucot no Kopienas pa vienu un to pašu robežšķērsošanas
vietu un vienu un to pašu trešās valsts robežšķērsošanas vietu, ja attiecīgās kompetentās iestādes nevienojas
par citādu kārtību.
114. Pēc standarta dokumenta A-
1. 
vai B-
1.daļas
 aizpildīšanas iesniedzējs iesniegumu iesniedz centrā. Centra
darbinieki:
114.1. ieraksta reģistrācijas numurus katras standarta dokumenta daļas augšpusē, sākot no 1.daļas;
114.2. pārbauda, vai iesnieguma iesniedzējs ir atbilstoši aizpildījis standarta dokumenta A-1. vai B-1.daļas
punktus. Iesniegums atļaujas saņemšanai ir aizpildīts atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja katrā standarta
dokumenta A-
1. 
vai B-
1.daļas
 punktā ir sniegta prasītā informācija, vai nu atzīmējot atbilstošo lodziņu, vai
svītrojot iespēju, kas netiek piemērota, vai ierakstot atbilstošos datus un vērtības;
114.3. aizpilda standarta dokumenta A-2. vai B-2.daļas 15.punktu un izgatavo pietiekamu skaitu standarta
dokumenta 1., 2. un 3.daļas kopiju katrai iesaistītajai dalībvalsts vai trešās valsts kompetentajai iestādei. Pie
tranzīta trešajām valstīm vēršas tikai tāpēc, lai iegūtu informāciju;
114.4. aizpilda standarta dokumenta 2.daļas 16.punktu un 3.daļas 18.punktu katrai standarta dokumenta
1.daļas 13.punktā minētās iesaistītās dalībvalsts vai trešās valsts kompetentajai iestādei, kuras piekrišana ir
vajadzīga, lai atļautu pārvadājumu;
114.5. nosūta apstiprināšanai pienācīgi aizpildītu iesniegumu (standarta dokumenta 1.daļa) kopā ar standarta
dokumenta 2.daļu katrai iesaistītajai kompetentajai iestādei, kas minēta standarta dokumenta 2.daļas
16.punktā:
114.5.1. šo noteikumu 109.1.1.apakšpunktā minētajā gadījumā nosūta aizpildītu iesniegumu galamērķa
dalībvalsts kompetentajai iestādei un tranzīta dalībvalsts (ja tāda ir) kompetentajai iestādei, lai saņemtu šo
iestāžu piekrišanu pārvadājumam;
114.5.2. šo noteikumu 109.1.2.apakšpunktā minētajā gadījumā informē galamērķa valsts kompetento iestādi
par plānoto pārvadājumu un lūdz tās piekrišanu, kā arī nosūta iesniegumu tranzīta dalībvalsts (ja tāda ir)
kompetentajai iestādei, lai saņemtu tās piekrišanu;
114.5.3. šo noteikumu 
109.2
. vai 
109.3
.apakš
punktā minētajā gadījumā nosūta iesniegumu tranzīta
dalībvalsts (ja tāda ir) kompetentajai iestādei, lai saņemtu tās piekrišanu.
115. 20 dienu laikā pēc iesnieguma (standarta dokumenta 
1.daļa
) un apstiprinājuma par pārvadājuma iesniegumu
saņemšanas (standarta dokumenta 2.daļa) attiecīgā iestāde pārbauda, vai iesniegums ir pienācīgi aizpildīts, un
aizpilda standarta dokumenta 2.daļas 
17.punktu
:
115.1. ja Latvija ir pārvadājuma izcelsmes dalībvalsts (MM vai ME tipa pārvadājums) vai pirmā tranzīta
dalībvalsts, ja pārvadājums pirmo reizi nonāk Kopienā (TT tipa pārvadājums), minētās darbības veic pārvadājumā
iesaistītās dalībvalsts kompetentā iestāde;
115.2. ja Latvija ir galamērķa dalībvalsts vai pārvadājumā iesaistītā tranzīta dalībvalsts, minētās darbības veic
centrs.
116. Šo noteikumu 115.1.apakšpunktā minētajā gadījumā:
116.1. centrs sagatavo un nosūta informāciju galamērķa dalībvalsts vai pārvadājumā iesaistītās tranzīta
dalībvalsts kompetentajai iestādei, ja 20 dienu laikā no iesnieguma saņemšanas datuma centrs ir saņēmis no
šīs iestādes standarta dokumenta 
2.daļu
 ar trūkstošās informācijas pieprasījumu. 10 dienu laikā pēc trūkstošās
informācijas saņemšanas pārvadājumā iesaistītās dalībvalsts kompetentā iestāde var pieprasīt nākamo
trūkstošo informāciju. Šo procedūru atkārto, līdz visa trūkstošā informācija ir nosūtīta un centrs vairs nav
saņēmis nevienu informācijas pieprasījumu;
116.2. kad visu iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes uzskata iesniegumu par pienācīgi aizpildītu un 20
dienu laikā no iesnieguma saņemšanas datuma nav pieprasījušas centram trūkstošo informāciju, tās 10 dienu
laikā pēc 20 dienu termiņa beigām nosūta centram apstiprinājumu, ka saņemts pienācīgi aizpildīts iesniegums;
27
/
58
116.3. pēc tam, kad dalībvalstu kompetentās iestādes apstiprinājušas, ka saņemts pienācīgi aizpildīts
iesniegums, centrs:
116.3
.
1. 
aizpilda standarta dokumenta 
3.daļas
 
18.punktu
 par katru iesaistīto dalībvalsti, kā norādīts
standarta dokumenta 1.daļas 13.punktā. Iesaistītā kompetentā iestāde, ja nepieciešams, var izdarīt papildu
ierakstus standarta dokumenta 18.punktā;
116.3.2. ieraksta standarta dokumenta 3.daļas 19.punktā automātiskās apstiprināšanas termiņu.
Automātiskās apstiprināšanas termiņš ir divi mēneši no datuma, kad galamērķa dalībvalsts sniegusi
apstiprinājumu par saņemšanu, kā minēts standarta dokumenta 17.punkta “b” apakšpunktā;
116.3.3. nosūta standarta dokumenta 3.daļu par piekrišanu vai atteikumu visām iesaistītajām valstīm.
117. Šo noteikumu 115.2.apakšpunktā minētajā gadījumā centrs:
117.1. ja uzskata, ka iesniegums ir pienācīgi aizpildīts:
117.1
.
1. 
aizpilda standarta dokumenta 
17.punkta
 “b” apakšpunktu un svītro standarta dokumenta 17.punkta
“a” apakšpunktu;
117.1.2. ja Latvija ir galamērķa dalībvalsts, lai ļautu kompetentajām iestādēm pieprasīt trūkstošo informāciju
20 dienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas, neizsniedz apstiprinājumu par saņemšanu, pirms nav beidzies
20 dienu termiņš. 10 dienas pēc 20 dienu termiņa beigām, ja nav iesaistītas citas dalībvalstis vai cita iesais
tītā kompetentā iestāde nav pieprasījusi trūkstošo informāciju, centrs aizpilda standarta dokumenta
17.punkta “b” apakšpunktu un nosūta apstiprinājumu par pienācīgi aizpildītu iesnieguma saņemšanu
(standarta dokumenta 2.daļa) izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei, bet tā kopijas – visām pārējām
iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas minētas standarta dokumenta 13.punktā;
117.1.3. ja Latvija ir galamērķa dalībvalsts, bet kāda no iesaistītajām dalībvalstīm uzskata, ka iesniegums
nav pienācīgi aizpildīts, aptur procedūru un nesūta apstiprinājumu par saņemšanu, līdz pieprasītā informācija
nav saņemta un 10 dienu laikā pēc trūkstošās informācijas saņemšanas nav nosūtīts nākamais
pieprasījums. Šo procedūru atkārto, līdz visa trūkstošā informācija ir saņemta un vairs nav nosūtīts
nākamais trūkstošās informācijas pieprasījums;
117.2. ja uzskata, ka iesniegums nav pienācīgi aizpildīts:
117.2
.
1. 
aizpilda standarta dokumenta 
17.punkta
 “a” apakšpunktu un svītro standarta dokumenta 17.punkta
“b” apakšpunktu;
117.2.2. paziņo par trūkstošo informāciju izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas atbild par
pārvadājuma atļaujas izsniegšanu;
117.2.3. pieprasot trūkstošo informāciju, 20 dienu laikā no iesnieguma saņemšanas datuma nosūta
standarta dokumenta 2.daļas kopijas pārējām pārvadājumā iesaistītajām dalībvalstu kompetentajām
iestādēm.
118. Ja galamērķa un tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes uzskata, ka iesniegums ir pienācīgi aizpildīts, šo
noteikumu 
115.punktā
, 116.1. un 116.2.apakš
punktā un 117.punktā minētos termiņus var saīsināt.
119. 
Ja Latvija ir galamērķa dalībvalsts vai pārvadājumā iesaistītā tranzīta dalībvalsts, centrs aizpilda standarta
dokumenta A-
3. 
vai B-
3.daļas
 
19. 
un 
20.punktu
 šādā secībā:
119.1. izvērtē, vai nepieciešams pagarināt šo noteikumu 
116.3
.
2.
apakš
punktā minēto termiņu, lai nolemtu par
atteikumu vai piekrišanu pārvadājumam, un, ja nepieciešams, svītro standarta dokumenta 19.punktā minēto
termiņu, pagarinot to līdz vienam mēnesim un paziņojot pagarināto termiņu visām iesaistītajām kompetentajām
iestādēm;
119.2. izvērtē iesniegumu un, ja šo noteikumu 
116.3
.
2.
apakšpunktā minēto termiņu nav nepieciešams
pagarināt, aizpilda standarta dokumenta 
20.punktu
, piekrītot pārvadājumam vai minot nosacījumus, kurus tas
28
/
58
uzskata par nepieciešamiem, lai dotu piekrišanu, vai arī nepiekrīt pārvadājumam un atdod standarta dokumenta
3.daļas oriģinālu (skenēts oriģināls, ja to sūta pa e-pastu) izcelsmes kompetentajai iestādei, kas atbild par
pārvadājuma atļaujas izsniegšanu. Minot nosacījumus, lai piekristu pārvadājumam, centrs ņem vērā
normatīvajos aktos par aizsardzību pret jonizējošo starojumu, transportējot radioaktīvos materiālus, noteiktās
prasības;
119.3. ja centrs nepiekrīt pārvadājumam, standarta dokumenta 20.punktā norāda atteikuma iemeslus,
pamatojoties uz:
119.3.1. Latvijas, Kopienas vai starptautiskajiem normatīvajiem aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo
materiālu transportēšanai, ja Latvija ir tranzīta dalībvalsts;
119.3.2. Latvijas normatīvajiem aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas
pārvaldībai, vai uz Latvijas, Kopienas vai starptautiskajiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo
materiālu transportēšanai, ja Latvija ir galamērķa dalībvalsts.
120. Standarta dokumenta A-
4.
a/A-
4.
b vai B-
4.
a/B-
4.
b daļu par pārvadājuma atļauju vai atteikumu aizpilda centrs,
kas atkarībā no pārvadājuma tipa ir:
120.1. izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, ja tie ir MM un ME tipa pārvadājumi;
120.2. galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde, ja tie ir IM tipa pārvadājumi;
120.3. pirmās tranzīta dalībvalsts kompetentā iestāde, ja tie ir TT tipa pārvadājumi.
121. Administratīvā procesa likuma noteiktajā kārtībā centrs aizpilda standarta dokumenta A-
4.
a vai B-
4.
a daļu par
pārvadājuma atļauju, ja pēc apstiprinājuma par iesnieguma saņemšanu no iesaistītajām kompetentajām iestādēm ir
saņemta pārvadājuma veikšanai nepieciešamā piekrišana:
121.1
. aizpilda standarta dokumenta 
21.
, 
22. 
un 
23.punktu
, ņemot vērā, ka automātisko piekrišanu uzskata par
dotu tikai tad, ja izpildīti visi šie nosacījumi:
121.1.1. apstiprinājums par saņemšanu ir saņemts vismaz no galamērķa dalībvalsts kompetentās iestādes;
121.1.2. ir sniegtas atbildes uz visiem trūkstošās informācijas pieprasījumiem;
121.1.3. standarta dokumenta 19.punktā noteiktajos termiņos no iesaistītajām kompetentajām iestādēm nav
saņemta nekāda atbilde (standarta dokumenta 3.daļa). Ja divu mēnešu laikā pēc apstiprinājuma par
iesnieguma saņemšanu vai mēneša laikā pēc automātiskā apstiprināšanas termiņa, ja to pieprasījušas
iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes, nav saņemta galamērķa dalībvalsts vai tranzīta dalībvalsts
kompetento iestāžu atbilde, centrs uzskata, ka šīs valstis ir piekritušas pārvadājumam;
121.2
. standarta dokumenta 
22.punktā
 uzskaita no iesaistītajām kompetentajām iestādēm saņemtās
piekrišanas kopā ar nosacījumiem, ja tādi ir. Ja nepieciešams, dokumentus pievieno pielikumā;
121.3. aizpilda standarta dokumenta 23.punktu, ņemot vērā, ka maksimālais atļaujas derīguma termiņš ir trīs
gadi un ka viena atļauja var attiekties uz vairākiem pārvadājumiem, ja ir nodrošināta atbilstība šo noteikumu
110.punkta
 nosacījumiem;
121.4. nosūta standarta dokumenta 4.a daļas oriģinālu kopā ar standarta dokumenta 1., 4.a, 5. un 6.daļu
iesnieguma iesniedzējam, bet standarta dokumenta 4.a daļas kopijas – visām iesaistītajām kompetentajām
iestādēm:
121.4.1. šo noteikumu 109.1.1.apakšpunktā minētajā gadījumā izsniedz turētājam atļauju veikt pārvadājumu
un attiecīgi par to informē galamērķa dalībvalsts un tranzīta valsts vai dalībvalsts kompetentās iestādes;
121.4.2. šo noteikumu 109.1.2.apakšpunktā minētajā gadījumā izsniedz atļauju turētājam veikt pārvadājumu
un attiecīgi par to informē galamērķa valsts un tranzīta valsts vai dalībvalsts kompetento iestādi;
121.4.3. šo noteikumu 109.2.apakšpunktā minētajā gadījumā izsniedz atļauju saņēmējam veikt pārvadājumu
un attiecīgi par to informē izcelsmes valsts un tranzīta valsts vai dalībvalsts kompetentās iestādes;
29
/
58
121.4.4. šo noteikumu 109.3.apakšpunktā minētajā gadījumā izsniedz atļauju atbildīgajai personai veikt
pārvadājumu un attiecīgi par to informē izcelsmes valsts un tranzīta valsts vai dalībvalsts kompetentās
iestādes.
122. Maksimālais atļaujas derīguma termiņš ir trīs gadi. Nosakot atļaujas derīguma termiņu, centrs ņem vērā
nosacījumus, kas ir noteikti galamērķa vai tranzīta dalībvalstu kompetento iestāžu dotajā piekrišanā.
123. Centrs aizpilda standarta dokumenta A-
4.
b daļu, ja vismaz viena no iesaistītajām kompetentajām iestādēm
nav devusi piekrišanu pārvadājumam, un nosūta standarta dokumenta A-4.b daļas oriģinālu iesnieguma iesniedzējam,
bet A-4.b daļas kopijas visām iesaistītajām kompetentajām iestādēm.
124. Ja atļaujas saņemšanai ir noteiktas papildu prasības, papildu dokumentāciju un informāciju pievieno standarta
dokumenta pielikumā. Aizpildīto standarta dokumentu pievieno katram pārvadājumam, tai skaitā, ja viena atļauja
piešķirta vairākiem pārvadājumam. Par pārvadājumu atbildīgā persona nodrošina pieeju minētajiem dokumentiem
jebkurai izcelsmes, galamērķa un tranzīta valsts vai dalībvalsts kompetentajai iestādei.
125. Ja pārvadājums ir atļauts un iesnieguma iesniedzējs ir saņēmis standarta dokumenta 
4.
a, 
5. 
un 
6.daļu
, tas:
125.1. aizpilda standarta dokumenta A-5. vai B-5.daļas 
26.punktu
 un, ja iesniegums attiecas uz vairākiem
pārvadājumiem, izgatavo pietiekamu skaitu standarta dokumenta A-5. vai B-5.daļas kopiju katram
pārvadājumam;
125.2. pirms katra pārvadājuma (arī ja atļauja attiecas uz vairākiem pārvadājumiem) aizpilda standarta
dokumenta A-5. vai B-5.daļas 28., 29. un 30.punktu, ievērojot, ka šajā daļā vērtības nedrīkst būt aptuvenas;
125.3. standarta dokumenta A-5. vai B-5.daļu kopā ar 1. un 4.a daļu pievieno radioaktīvo atkritumu vai lietotās
kodoldegvielas pārvadājumam. Standarta dokumenta A-5. vai B-5.daļu pēc pārvadājuma veikšanas pievieno
standarta dokumenta A-6. vai B-6.daļai.
126. Pēc radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas saņemšanas MM vai IM tipa pārvadājumiem veic šādas
darbības:
126.1
. ja saņēmējs ir Latvijas operators, tas
 15 
dienu laikā pēc pārvadājuma saņemšanas aizpilda standarta
dokumenta A-
6. 
vai B-
6.daļu
, kuru kopā ar standarta dokumenta 5.daļu iesniedz centrā. Centrs nosūta
standarta dokumenta 5. un 6.daļas kopijas pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm. Ja nepieciešams,
šo divu daļu oriģinālus centrs nosūta tai kompetentajai iestādei, kura izsniedza atļauju;
126.2. šo noteikumu 109.1.1.apakšpunktā minētajā gadījumā pēc tam, kad no galamērķa dalībvalsts saņemta
radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas saņemšanas apstiprinājuma kopija, centrs to nosūta turētājam
Latvijā;
126.3
. ja atļauja attiecas uz vairākiem MM vai IM tipa pārvadājumiem, saņēmējs pēc katra pārvadājuma aizpilda
standarta dokumenta 
6.daļu
, izgatavojot vairākas neizpildītas standarta dokumenta 6.daļas kopijas, un iesniedz
šo daļu tai kompetentajai iestādei, kas izsniedza atļauju. Saņēmējs pievieno standarta dokumenta 5.daļu
attiecībā uz to pašu pārvadājumu.
127. Pēc radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas saņemšanas ME vai TT tipa pārvadājumiem iesnieguma
iesniedzējs, kas šo noteikumu 
109.1
.
2.
apakš
punktā minētajā gadījumā ir turētājs, bet šo noteikumu
109.3.apakšpunktā minētajā gadījumā ir atbildīgā persona:
127.1
. nodrošina, lai saņēmējs, kas atrodas ārpus Kopienas, nosūta tam pienācīgi aizpildītu standarta
dokumenta 
5. 
un 
6.daļu
 nekavējoties pēc radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas saņemšanas.
Standarta dokumenta 6.daļu var aizstāt ar saņēmēja apliecinājumu, ja tajā ir vismaz tā informācija, kas ietverta
standarta dokumenta 
31.
, 
32.
, 
33.
, 
34.
, 
35. 
un 
36.punktā
;
127.2. 
15 dienu laikā pēc radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas saņemšanas nosūta centram
standarta dokumenta 5. un 6.daļu, norādot pēdējo Kopienas muitas iestādi, caur kuru radioaktīvie atkritumi vai
30
/
58
lietotā kodoldegviela izvesta, un saņēmēja izdotu apliecinājumu, kurā norādīts, ka radioaktīvie atkritumi vai
lietotā kodoldegviela nonākusi paredzētajā galamērķī, kā arī norādīta trešās valsts muitas iestāde, caur kuru
radioaktīvie atkritumi vai lietotā kodoldegviela ievesta. Ja saņēmējs nav izmantojis standarta dokumenta 6.daļu,
to aizpilda iesnieguma iesniedzējs. Centrs nosūta standarta dokumenta 5. un 6.daļu un saņēmēja
apliecinājuma kopijas pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm;
127.3. ja atļauja attiecas uz vairākiem ME vai TT tipa pārvadājumiem, iesnieguma iesniedzējs nodrošina, lai pēc
katra pārvadājuma saņēmējs, kas atrodas ārpus Kopienas, par katru pārvadājumu aizpildītu (neaizpildīto)
standarta dokumenta 6.daļas kopiju un atdotu to atpakaļ kopā ar atbilstošo standarta dokumenta 5.daļu.
128. Attiecībā uz standarta dokumenta A-
6. 
vai B-
6.daļu
 ņem vērā, ka:
128.1
. standarta dokumenta 
35.punktu
 aizpilda, kad ir veikts viens pārvadājums vai visi pārvadājumi, uz kuriem
attiecas atļauja;
128.2. standarta dokumenta 36.punktā saņēmējs atzīmē “nepiemēro” vai aizpilda to, ja tie ir ME tipa vai TT tipa
pārvadājumi, vai aizvieto to ar atsevišķu apliecinājumu, norādot atsauci uz pielikumu;
128.3. ja atļauja attiecas uz vairākiem pārvadājumiem, pēdējais apliecinājums par saņemšanu (standarta
dokumenta A-6. vai B-6.daļa) tiek aizpildīts un iesniegts tā, it kā atļauja būtu spēkā tikai vienam pārvadājumam,
izņemot, ja:
128.3.1. standarta dokumenta 6.daļas 30.punktā minēts, ka konkrētais pārvadājums ir pēdējais
pārvadājums, uz ko attiecas atļauja;
128.3.2. visos apliecinājumos no saņēmēja, kas atrodas ārpus Kopienas, norādīts, ka visi radioaktīvie
atkritumi vai lietotā kodoldegviela, uz ko attiecas atļauja, ir saņemti;
128.4. standarta dokumenta 6.daļu par katru pārvadājumu, uz ko attiecas atļauja, pievieno galīgajam
apstiprinājumam par saņemšanu.
129. Turētāja, pārvadātāja, īpašnieka, saņēmēja vai jebkuras citas pārvadājumā iesaistītas fiziskas vai juridiskas
personas atbildība noteikta normatīvajos aktos par darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem.
130. Pārvadājumā iesaistītās dalībvalstu kompetentās iestādes, tai skaitā centrs, var pieņemt lēmumu, ka
pārvadājumu nevar pabeigt, ja pārvadājuma nosacījumi netiek ievēroti vai neatbilst atļaujām vai piekrišanām. Šādā
gadījumā tās nekavējoties informē par šo lēmumu visas pārvadājumā iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes.
131. Ja tranzīta vai galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde informē centru, ka pārvadājumu nevar pabeigt, jo tā
nosacījumi netiek ievēroti vai neatbilst atļaujām vai piekrišanām:
131.1. šo noteikumu 109.1.1. vai 109.1.2.apakšpunktā minētajā gadījumā centrs nodrošina, ka attiecīgo
radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas turētājs tos pieņem atpakaļ, ja vien nevar veikt alternatīvus
drošības pasākumus. Centrs nodrošina, ka vajadzības gadījumā par pārvadājumu atbildīgā persona uzlabo
pārvadājuma drošību. Izmaksas, kas rodas, ja pārvadājumu nevar pabeigt, sedz turētājs;
131.2. šo noteikumu 109.2.apakšpunktā minētajā gadījumā izmaksas, kas rodas, ja pārvadājumu nevar pabeigt,
sedz saņēmējs;
131.3. šo noteikumu 109.3.apakšpunktā minētajā gadījumā izmaksas, kas rodas, ja pārvadājumu nevar pabeigt,
sedz attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona.
132. Ja centrs piekritis radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas tranzītam, tas atļauj atpakaļnosūtīšanu
šādos gadījumos:
132.1. ja sākotnējā piekrišana attiecās uz materiālu, kas tika nosūtīts apstrādei vai pārstrādei, un
atpakaļnosūtīšana attiecas uz radioaktīvajiem atkritumiem vai citiem produktiem, kas radušies pēc apstrādes
vai pārstrādes un ir ekvivalenti oriģinālajam materiālam, kā arī ja tiek ievērotas normatīvo aktu prasības par
darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem;
31
/
58
132.2. šo noteikumu 
130.punktā
 noteiktajos gadījumos, ja atpakaļ
nosūtīšana notiek tādos pašos apstākļos un
ar vienām un tām pašām specifikācijām.
133. Centrs nodrošina, lai informācija par pārvadājumiem tiktu atbilstoši apstrādāta un aizsargāta pret ļaunprātīgu
izmantošanu.
134. Aizliegts veikt pārvadājumus uz:
134.1. vietām, kas atrodas uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma;
134.2. valsti, kura 1989.gada 15.decembrī Lomē parakstīja Ceturto Āfrikas, Karību salu un Klusā okeāna valstu
un Eiropas Ekonomiskās savienības dalībvalstu konvenciju un kas nav dalībvalsts, izņemot šo noteikumu
108.punktā
 noteiktos gadījumus;
134.3. trešo valsti, kurai, pēc centra rīcībā esošās informācijas, nav pietiekamu administratīvo un tehnisko
resursu, kā arī atbilstošas uzraudzības infrastruktūras, lai droši apsaimniekotu radioaktīvos atkritumus vai
lietoto kodoldegvielu, kā noteikts 1997.gada 5.septembra Kopējā lietotās kodol
degvielas un radioaktīvo
atkritumu drošas pārvaldības konvencijā.
135. Ievērojot šo noteikumu 
134.punkta
 nosacījumus, centrs nevar aizliegt:
135.1. nogādāt atpakaļ uz izcelsmes valsti vai dalībvalsti radioaktīvos atkritumus vai lietoto kodoldegvielu, ja
pārvadājums atbilst šo noteikumu prasībām, bet to pilnībā nav atļauts veikt saskaņā ar šiem noteikumiem;
135.2. nogādāt atpakaļ uz izcelsmes valsti vai dalībvalsti radioaktīvi piesārņotus atkritumus vai materiālus, kas
satur jonizējošā starojuma avotu, ja izcelsmes valsts vai dalībvalsts šo materiālu nav deklarējusi kā radioaktīvos
atkritumus;
135.3. nogādāt radioaktīvos atkritumus apstrādei vai citus materiālus reģenerēt radioaktīvajos atkritumos, lai
pēc pārstrādes radioaktīvos atkritumus nogādātu uz to izcelsmes valsti vai dalībvalsti;
135.4. nogādāt lietoto kodoldegvielu pārstrādei, lai pārstrādē reģenerētos radioaktīvos atkritumus nogādātu
atpakaļ uz lietotās kodoldegvielas izcelsmes valsti vai dalībvalsti.
136. Centrs informē Eiropas Komisiju par pārvadājumiem Latvijas teritorijā, kā arī par nepamatotiem kavējumiem un
sadarbības trūkumu ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
137. Operators, kurš plāno Latvijā ievest slēgto starojuma avotu, kas satur radioaktīvos materiālus ar tādu kopējo
radioaktivitāti, ka, lietojot šos jonizējošā starojuma avotus 10 gadus, radioaktivitāte pārsniegs 100 MBq, pirms to
iegūšanas savā īpašumā vai valdījumā veic nepieciešamās darbības, lai līgumā tiktu noteikta iespēja šādu slēgto
starojuma avotu nosūtīt atpakaļ tā ražotājam. Līgumā paredz šādus nosacījumus:
137.1. maksimālais termiņš, kurā slēgto starojuma avotu var nosūtīt atpakaļ tā piegādātājam, ir 15 gadi pēc
līguma noslēgšanas;
137.2. piegādātājs apņemas pieņemt atpakaļ slēgto starojuma avotu pēc tā drošas lietošanas perioda beigām
gada laikā pēc tam, kad to rakstiski pieprasījis jonizējošā starojuma avota lietotājs.
XII. Noslēguma jautājums
(Nodaļa svītrota ar MK 
20.04.2004.
 noteikumiem Nr.335)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(MK 
10.12.2013.
 noteikumu Nr.1460 redakcijā)
32
/
58
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 2003.gada 22.decembra Direktīvas 
2003/122/E
AEK par slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu un
bezīpašnieka jonizējošā starojuma avotu kontroli;
2) Padomes 2006.gada 20.novembra Direktīvas 
2006/117/
Euratom
 par radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas
pārvadājumu uzraudzību un kontroli;
3) Padomes 2011.gada 19.jūlija Direktīvas 
2011/70/
Euratom
, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un
radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai.
Ministru prezidents A.Bērziņš 
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs V.Makarovs
1.tabula
Minimāli nozīmīgā īpatnējā radioaktivitāte dažādiem materiāliem
Nr.
p.k.
Radionuklīds
Radioaktīvais piesārņojums
uz virsmas, ja materiāli tiek
lietoti atkārtoti (Bq/cm
2
)
Īpatnējā
radioaktivitāte, ja
tiek izmantoti
betona būvgruži
(Bq/g)
Īpatnējā radioaktivitāte sadzīves vai bīstamo
atkritumu poligonā vai izgāztuvē, ja tiek apglabāti ar
radioaktīvajiem atkritumiem saistītie materiāli (Bq/g)
1
2
3
4
5
1.
3
H
1 x 10
4
3 x 10
4
1 x 10
5
2.
14
C
1 x 10
2
3 x 10
2
1 x 10
3
3.
22
Na
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
4.
24
Na
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
5.
32
P
1 x 10
-1
3 x 10
1
1 x 10
2
6.
35
S
1 x 10
3
3 x 10
3
1 x 10
4
7.
36
Cl
1 x 10
2
3 x 10
2
1 x 10
3
8.
45
Ca
1 x 10
2
3 x 10
2
1 x 10
3
9.
51
Cr
1 x 10
1
3 x 10
1
1 x 10
2
10.
54
Mn
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
11.
55
Fe
1 x 10
2
3 x 10
2
1 x 10
3
12.
59
Fe
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
13.
57
Co
1 x 10
1
3 x 10
0
1 x 10
1
14.
58
Co
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
15.
60
Co
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
16.
63
Ni
1 x 10
3
3 x 10
3
1 x 10
4
17.
65
Zn
1 x 10
1
3 x 10
-1
1 x 10
0
18.
89
Sr
1 x 10
1
3 x 10
1
1 x 10
2
19.
90
Sr
1 x 10
0
3 x 10
0
1 x 10
1
20.
90
Y
1 x 10
0
3 x 10
1
1 x 10
2
1.pielikums 
Ministru kabineta 
2002.gada 19.marta noteikumiem Nr.129
Minimāli nozīmīgā īpatnējā radioaktivitāte
33
/
58
21.
94
Nb
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
22.
99m
Tc
1 x 10
0
3 x 10
0
1 x 10
1
23.
99
Tc
1 x 10
1
3 x 10
2
1 x 10
3
24.
106
Ru
1 x 10
1
3 x 10
0
1 x 10
1
25.
110m
Ag
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
26.
109
Cd
1 x 10
2
3 x 10
2
1 x 10
3
27.
111
In
1 x 10
0
3 x 10
0
1 x 10
1
28.
124
Sb
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
29.
125
I
1 x 10
1
3 x 10
1
1 x 10
2
30.
129
I
1 x 10
0
3 x 10
0
1 x 10
1
31.
131
I
1 x 10
1
3 x 10
0
1 x 10
1
32.
134
Cs
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
33.
137
Cs
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
34.
144
Ce
1 x 10
0
3 x 10
0
1 x 10
1
35.
147
Pm
1 x 10
2
3 x 10
2
1 x 10
3
36.
152
Eu
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
37.
192
Ir
1 x 10
0
3 x 10
-1
1 x 10
0
38.
204
Tl
1 x 10
1
3 x 10
0
1 x 10
1
39.
210
Pb
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
40.
210
Po
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
41.
226
Ra
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
42.
228
Ra
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
43.
228
Th
1 x 10
-1
3 x 10
-2
1 x 10
-1
44.
230
Th
1 x 10
-1
3 x 10
-2
1 x 10
-1
45.
232
Th
1 x 10
-1
3 x 10
-2
1 x 10
-1
46.
234
U
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
47.
235
U
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
48.
238
U
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
49.
237
Np
1 x 10
-1
3 x 10
-2
1 x 10
-1
50.
239
Pu
1 x 10
-1
3 x 10
-2
1 x 10
-1
51.
240
Pu
1 x 10
-1
3 x 10
-2
1 x 10
-1
52.
241
Pu
1 x 10
-1
3 x 10
0
1 x 10
1
53.
241
Am
1 x 10
-1
3 x 10
-2
1 x 10
-1
54.
244
Cm
1 x 10
-1
3 x 10
-1
1 x 10
0
2.tabula
Minimāli nozīmīgā īpatnējā radioaktivitāte metāllūžņiem
Nr.
p.k.
Radionuklīds
Īpatnējā radioaktivitāte
metāllūžņiem,
kas satur dzelzi (Bq/g)
Īpatnējā radioaktivitāte
metāllūžņiem,
kas satur varu (Bq/g)
Īpatnējā radioaktivitāte
metāllūžņiem,
kas satur alumīniju (Bq/g)
1
2
3
4
5
1.
3
H
1 x 10
3
9 x 10
4
2 x 10
4
2.
14
C
8 x 10
1
3 x 10
3
6 x 10
2
3.
22
Na
2 x 10
-1
2 x 10
0
4 x 10
-1
4.
24
Na
6 x 10
-1
6 x 10
-1
6 x 10
-1
5.
32
P
2 x 10
2
2 x 10
2
2 x 10
2
34
/
58
6.
35
S
6 x 10
2
1 x 10
4
3 x 10
3
7.
36
Cl
1 x 10
1
3 x 10
2
4 x 10
2
8.
45
Ca
6 x 10
2
6 x 10
2
1 x 10
3
9.
51
Cr
7 x 10
1
7 x 10
1
7 x 10
1
10.
54
Mn
2 x 10
0
4 x 10
0
4 x 10
0
11.
55
Fe
3 x 10
4
3 x 10
4
7 x 10
4
12.
59
Fe
2 x 10
0
2 x 10
0
2 x 10
0
13.
57
Co
2 x 10
1
2 x 10
2
3 x 10
1
14.
58
Co
1 x 10
0
4 x 10
0
4 x 10
0
15.
60
Co
6 x 10
-1
1 x 10
0
1 x 10
0
16.
63
Ni
3 x 10
5
2 x 10
4
1 x 10
5
17.
65
Zn
5 x 10
-1
5 x 10
0
5 x 10
0
18.
89
Sr
6 x 10
1
6 x 10
1
6 x 10
1
19.
90
Sr
1 x 10
1
9 x 10
0
4 x 10
1
20.
90
Y
9 x 10
1
3 x 10
1
9 x 10
1
21.
94
Nb
4 x 10
-1
9 x 10
-1
6 x 10
-1
22.
99m
Tc
2 x 10
1
2 x 10
1
2 x 10
1
23.
99
Tc
4 x 10
1
4 x 10
2
5 x 10
2
24.
106
Ru
1 x 10
0
7 x 10
0
9 x 10
0
25.
110m
Ag
5 x 10
-1
5 x 10
-1
1 x 10
0
26.
109
Cd
1 x 10
1
3 x 10
2
2 x 10
2
27.
111
In
6 x 10
0
6 x 10
0
6 x 10
0
28.
124
Sb
8 x 10
-1
8 x 10
-1
5 x 10
-1
29.
125
I
3 x 10
0
1 x 10
2
1 x 10
2
30.
129
I
4 x 10
-1
2 x 10
1
6 x 10
1
31.
131
I
6 x 10
0
6 x 10
0
6 x 10
0
32.
134
Cs
2 x 10
-1
2 x 10
0
6 x 10
-1
33.
137
Cs
6 x 10
-1
7 x 10
0
2 x 10
0
34.
144
Ce
1 x 10
1
2 x 10
1
2 x 10
1
35.
147
Pm
6 x 10
3
7 x 10
4
3 x 10
4
36.
152
Eu
5 x 10
-1
3 x 10
0
8 x 10
-1
37.
192
Ir
2 x 10
0
6 x 10
0
4 x 10
0
38.
204
Tl
3 x 10
2
4 x 10
2
5 x 10
2
39.
210
Pb
7 x 10
-2
1 x 10
0
3 x 10
-1
40.
210
Po
2 x 10
0
2 x 10
1
2 x 10
0
41.
226
Ra
4 x 10
-1
9 x 10
-1
5 x 10
-1
42.
228
Ra
7 x 10
-1
2 x 10
0
1 x 10
0
43.
228
Th
4 x 10
-1
1 x 10
0
6 x 10
-1
44.
230
Th
3 x 10
-1
2 x 10
0
4 x 10
0
45.
232
Th
3 x 10
-1
2 x 10
0
4 x 10
0
46.
234
U
3 x 10
0
7 x 10
0
2 x 10
0
47.
235
U
3 x 10
0
8 x 10
0
8 x 10
-1
48.
238
U
4 x 10
0
8 x 10
0
2 x 10
0
49.
237
Np
6 x 10
-1
3 x 10
0
7 x 10
0
50.
239
Pu
2 x 10
-1
2 x 10
0
3 x 10
0
35
/
58
Pu
2 x 10
2 x 10
3 x 10
51.
240
Pu
3 x 10
-1
2 x 10
0
3 x 10
0
52.
241
Pu
1 x 10
1
8 x 10
1
2 x 10
2
53.
241
Am
3 x 10
-1
2 x 10
0
4 x 10
0
54.
244
Cm
6 x 10
-1
3 x 10
0
6 x 10
0
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs V.Makarovs
Nr.
p.k.
 Radionuklīds
 Maksimālā pieļaujamā īpatnējā radioaktivitāte
(Bq/kg)
 Maksimālā pieļaujamā kopējā radioaktivitāte
pakai (Bq)
 1
 2
 3
 4
 1.
 
3
H
 4 x 10
11
 1 x 10
13
 2.
 
7
Be
 2 x 10
11
 1 x 10
12
 3.
 
14
C
 3 x 10
7
 1 x 10
9
 4.
 
22
Na
 5 x 10
9
 1 x 10
10
 5.
 
35
S
 3 x 10
10
 1 x 10
12
 6.
 
36
Cl
 1 x 10
5
 1 x 10
6
 7.
 
40
K
 1 x 10
6
 1 x 10
7
 8.
 
45
Ca
 1 x 10
10
 1 x 10
12
 9.
 
46
Sc
 1 x 10
9
 1 x 10
10
 10.
 
51
Cr
 3 x 10
11
 1 x 10
12
 11.
 
53
Mn
 1 x 10
7
 1 x 10
9
 12.
 
54
Mn
 1 x 10
10
 1 x 10
12
 13.
 
55
Fe
 1 x 10
11
 1 x 10
12
 14.
 
56
Co
 1 x 10
9
 1 x 10
10
 15.
 
57
Co
 1 x 10
11
 1 x 10
12
 16.
 
58
Co
 1 x 10
10
 1 x 10
11
 17.
 
60
Co
 1 x 10
9
 1 x 10
10
 18.
 
59
Ni
 1 x 10
7
 1 x 10
8
 19.
 
63
Ni
 1 x 10
8
 1 x 10
9
 20.
 
65
Zn
 6 x 10
9
 1 x 10
11
 21.
 
73
As
 4 x 10
11
 1 x 10
12
 22.
 
75
Se
 1 x 10
10
 1 x 10
11
 23.
 
81
Kr
 1 x 10
8
 1 x 10
9
 24.
 
85
Kr
 1 x 10
11
 1 x 10
12
 25.
 
85
Sr
 1 x 10
10
 1 x 10
11
 26.
 
89
Sr
 6 x 10
9
 1 x 10
11
 27.
 
90
Sr+
 3 x 10
8
 1 x 10
9
 28.
 
91
Y
 6 x 10
9
 1 x 10
11
 29.
 
93
Zr+
 1 x 10
7
 1 x 10
8
2.pielikums 
Ministru kabineta 
2002.gada 19.marta noteikumiem Nr.129
Maksimālā pieļaujamā kopējā un īpatnējā radioaktivitāte, ja radioaktīvos
atkritumus pārvadā 0,1 m
3
 lielās dzelzs mucās bez papildu apstrādes (LSA-III)
36
/
58
 30.
 
95
Zr
 8 x 10
9
 1 x 10
11
 31.
 
93m
Nb
 3 x 10
11
 1 x 10
12
 32.
 
94
Nb
 1 x 10
5
 1 x 10
6
 33.
 
93
Mo
 1 x 10
7
 1 x 10
8
 34.
 
97
Tc
 1 x 10
7
 1 x 10
8
 35.
 
97m
Tc
 1 x 10
11
 1 x 10
12
 36.
 
99
Tc
 1 x 10
7
 1 x 10
8
 37.
 
106
Ru+
 2 x 10
9
 1 x 10
10
 38.
 
110m
Ag
 1 x 10
9
 1 x 10
10
 39.
 
109
Cd
 2 x 10
10
 1 x 10
12
 40.
 
113
Sn
 1 x 10
10
 1 x 10
11
 41.
 
124
Sb
 6 x 10
9
 1 x 10
11
 42.
 
125
Sb
 1 x 10
10
 1 x 10
11
 43.
 
123m
Te
 1 x 10
10
 1 x 10
12
 44.
 
125m
Te
 9 x 10
9
 1 x 10
12
 45.
 
127m
Te
 7 x 10
9
 1 x 10
12
 46.
 
125
I
 3 x 10
10
 1 x 10
12
 47.
 
129
I
 1 x 10
6
 1 x 10
7
 48.
 
134
Cs
 7 x 10
9
 1 x 10
11
 49.
 
135
Cs
 1 x 10
8
 1 x 10
9
 50.
 
137
Cs+
 1 x 10
9
 1 x 10
10
 51.
 
139
Ce
 2 x 10
10
 1 x 10
12
 52.
 
144
Ce+
 1 x 10
9
 1 x 10
10
 53.
 
151
Sm
 1 x 10
8
 1 x 10
9
 54.
 
152
Eu
 1 x 10
9
 1 x 10
10
 55.
 
154
Eu
 6 x 10
9
 1 x 10
11
 56.
 
155
Eu
 3 x 10
10
 1 x 10
12
 57.
 
153
Gd
 9 x 10
10
 1 x 10
12
 58.
 
160
Tb
 6 x 10
9
 1 x 10
11
 59.
 
170
Tm
 6 x 10
9
 1 x 10
11
 60.
 
171
Tm
 1 x 10
10
 1 x 10
11
 61.
 
182
Ta
 5 x 10
9
 1 x 10
11
 62.
 
181
W
 3 x 10
11
 1 x 10
12
 63.
 
185
W
 8 x 10
9
 1 x 10
12
 64.
 
185
Os
 1 x 10
10
 1 x 10
11
 65.
 
192
Ir
 5 x 10
9
 1 x 10
12
 66.
 
204
Tl
 7 x 10
9
 1 x 10
12
 67.
 
210
Pb+
 1 x 10
8
 1 x 10
9
 68.
 
207
Bi
 1 x 10
7
 1 x 10
8
 69.
 
210
Po
 2 x 10
9
 1 x 10
12
 70.
 
222
Rn+
 4 x 10
7
 1 x 10
10
 71.
 
226
Ra+
 1 x 10
5
 1 x 10
6
 72.
 
228
Ra+
 1 x 10
9
 1 x 10
10
 73.
 
228
Th+
 1 x 10
7
 1 x 10
10
37
/
58
 74.
 
229
Th+
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 75.
 
230
Th
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 76.
 
dab.
Th
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 77.
 
231
Pa
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 78.
 
232
U+
 1 x 10
5
 1 x 10
6
 79.
 
233
U
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 80.
 
234
U
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 81.
 
235
U+
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 82.
 
236
U
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 83.
 
238
U+
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 84.
 
237
Np+
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 85.
 
236
Pu
 1 x 10
3
 1 x 10
4
 86.
 
238
Pu
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 87.
 
239
Pu
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 88.
 
240
Pu
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 89.
 
241
Pu
 1 x 10
5
 1 x 10
6
 90.
 
242
Pu
 1 x 10
5
 1 x 10
6
 91.
 
244
Pu
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 92.
 
241
Am
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 93.
 
242m
Am+
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 94.
 
243
Am+
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 95.
 
242
Cm
 1 x 10
6
 1 x 10
7
 96.
 
243
Cm
 1 x 10
6
 1 x 10
7
 97.
 
244
Cm
 1 x 10
6
 1 x 10
7
 98.
 
245
Cm
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 99.
 
246
Cm
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 100.
 
247
Cm
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 101.
 
248
Cm
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 102.
 
249
Bk
 1 x 10
5
 1 x 10
6
 103.
 
248
Cf
 1 x 10
6
 1 x 10
7
 104.
 
249
Cf
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 105.
 
250
Cf
 1 x 10
5
 1 x 10
6
 106.
 
251
Cf
 1 x 10
4
 1 x 10
5
 107.
 
252
Cf
 1 x 10
7
 1 x 10
8
 108.
 
253
Cf
 1 x 10
6
 1 x 10
7
 109.
 
254
Cf
 1 x 10
7
 1 x 10
8
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs V.Makarovs
3.pielikums 
Ministru kabineta 
2002.gada 19.marta noteikumiem Nr.129
Radioaktīvo atkritumu maksimālā pieļaujamā kopējā radioaktivitāte, tos
apglabājot pievirsmas glabātavā (tvertnē, pakai un lietotajam slēgtajam
starojuma avotam)
38
/
58
  Nr.p.k.
  Radionuklīds
 Maksimālā pieļaujamā
kopējā radioaktivitāte
100 m
3
 lielā radioaktīvo
atkritumu tvertnē (Bq)
 Maksimālā pieļaujamā
kopējā radioaktivitāte
0,2 m
3
 lielai
radioaktīvo atkritumu
pakai (Bq)
 Maksimālā pieļaujamā kopējā radioaktivitāte
lietotajam slēgtajam starojuma avotam (Bq)
 1
 2
 3
 4
 5
 1.
 
3
H
 1 x 10
17
 1 x 10
13
 1 x 10
7
 2.
 
7
Be
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
10
 3.
 
14
C
 1 x 10
13
 1 x 10
10
 1 x 10
8
 4.
 
22
Na
 nav limita
 1 x 10
11
 3 x 10
10
 5.
 
35
S
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
11
 6.
 
36
Cl
 3 x 10
12
 5 x 10
9
 1 x 10
7
 7.
 
40
K
 1 x 10
11
 1 x 10
9
 1 x 10
8
 8.
 
45
Ca
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
11
 9.
 
46
Sc
 nav limita
 1 x 10
11
 3 x 10
10
 10.
 
51
Cr
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
10
 11.
 
53
Mn
 1 x 10
12
 1 x 10
10
 1 x 10
6
 12.
 
54
Mn
 nav limita
 1 x 10
12
 3 x 10
8
 13.
 
55
Fe
 nav limita
 4 x 10
13
 1 x 10
12
 14.
 
56
Co
 nav limita
 3 x 10
11
 2 x 10
10
 15.
 
57
Co
 nav limita
 1 x 10
13
 2 x 10
12
 16.
 
58
Co
 nav limita
 1 x 10
12
 2 x 10
11
 17.
 
60
Co
 1 x 10
22
 1 x 10
11
 1 x 10
11
 18.
 
59
Ni
 1 x 10
13
 1 x 10
10
 3 x 10
8
 19.
 
63
Ni
 1 x 10
14
 1 x 10
11
 3 x 10
8
 20.
 
65
Zn
 nav limita
 1 x 10
12
 1 x 10
12
 21.
 
73
As
 nav limita
 4 x 10
13
 3 x 10
10
 22.
 
75
Se
 nav limita
 3 x 10
12
 3 x 10
10
 23.
 
81
Kr
 1 x 10
13
 1 x 10
10
 3 x 10
7
 24.
 
85
Kr
 1 x 10
19
 1 x 10
13
 1 x 10
8
 25.
 
85
Sr
 nav limita
 2 x 10
12
 3 x 10
10
 26.
 
89
Sr
 nav limita
 1 x 10
12
 3 x 10
10
 27.
 
90
Sr+
 1 x 10
11
 1 x 10
10
 3 x 10
9
 28.
 
91
Y
 nav limita
 1 x 10
12
 3 x 10
10
 29.
 
93
Zr+
 1 x 10
12
 1 x 10
10
 3 x 10
8
 30.
 
95
Zr
 nav limita
 1 x 10
12
 3 x 10
10
 31.
 
93m
Nb
 1 x 10
15
 1 x 10
13
 3 x 10
6
 32.
 
94
Nb
 1 x 10
9
 1 x 10
7
 3 x 10
6
 33.
 
93
Mo
 1 x 10
12
 1 x 10
10
 3 x 10
8
 34.
 
97
Tc
 1 x 10
12
 1 x 10
10
 3 x 10
6
 35.
 
97m
Tc
 1 x 10
14
 1 x 10
13
 3 x 10
6
 36.
 
99
Tc
 3 x 10
12
 5 x 10
9
 1 x 10
7
 37.
 
106
Ru+
 nav limita
 2 x 10
11
 3 x 10
10
 38.
 
110m
Ag
 nav limita
 1 x 10
11
 1 x 10
11
 39.
 
109
Cd
 nav limita
 3 x 10
13
 3 x 10
11
39
/
58
 40.
 
113
Sn
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
10
 41.
 
124
Sb
 nav limita
 1 x 10
12
 1 x 10
11
 42.
 
125
Sb
 nav limita
 1 x 10
12
 1 x 10
11
 43.
 
123m
Te
 1 x 10
20
 1 x 10
13
 3 x 10
10
 44.
 
125m
Te
 nav limita
 2 x 10
13
 3 x 10
10
 45.
 
127m
Te
 nav limita
 2 x 10
13
 3 x 10
10
 46.
 
125
I
 nav limita
 1 x 10
13
 1 x 10
10
 47.
 
129
I
 5 x 10
10
 5 x 10
7
 3 x 10
6
 48.
 
134
Cs
 nav limita
 1 x 10
12
 1 x 10
11
 49.
 
135
Cs
 1 x 10
13
 1 x 10
10
 7 x 10
4
 50.
 
137
Cs+
 1 x 10
12
 3 x 10
10
 3 x 10
9
 51.
 
139
Ce
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
10
 52.
 
144
Ce+
 nav limita
 1 x 10
11
 7 x 10
10
 53.
 
151
Sm
 1 x 10
13
 1 x 10
10
 3 x 10
9
 54.
 
152
Eu
 1 x 10
13
 1 x 10
12
 3 x 10
10
 55.
 
154
Eu
 1 x 10
16
 1 x 10
12
 7 x 10
10
 56.
 
155
Eu
 nav limita
 1 x 10
13
 7 x 10
10
 57.
 
153
Gd
 nav limita
 1 x 10
13
 7 x 10
10
 58.
 
160
Tb
 nav limita
 1 x 10
12
 3 x 10
10
 59.
 
170
Tm
 nav limita
 1 x 10
12
 3 x 10
10
 60.
 
171
Tm
 nav limita
 1 x 10
13
 7 x 10
10
 61.
 
182
Ta
 nav limita
 1 x 10
12
 3 x 10
10
 62.
 
181
W
 nav limita
 3 x 10
13
 3 x 10
11
 63.
 
185
W
 nav limita
 4 x 10
13
 3 x 10
11
 64.
 
185
Os
 nav limita
 1 x 10
12
 1 x 10
11
 65.
 
192
Ir
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
12
 66.
 
204
Tl
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
10
 67.
 
210
Pb+
 1 x 10
12
 1 x 10
11
 3 x 10
8
 68.
 
207
Bi
 1 x 10
12
 1 x 10
10
 3 x 10
8
 69.
 
210
Po
 nav limita
 1 x 10
13
 3 x 10
9
 70.
 
222
Rn+
 1 x 10
12
 1 x 10
11
 3 x 10
9
 71.
 
226
Ra+
 1 x 10
9
 5 x 10
6
 4 x 10
5
 72.
 
228
Ra+
 1 x 10
19
 1 x 10
11
 3 x 10
9
 73.
 
228
Th+
 nav limita
 5 x 10
11
 3 x 10
8
 74.
 
229
Th+
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 2 x 10
5
 75.
 
230
Th
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 2 x 10
5
 76.
 
232
Th
sec
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 2 x 10
5
 77.
 
231
Pa
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 2 x 10
5
 78.
 
232
U+
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 1 x 10
6
 79.
 
233
U
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 1 x 10
6
 80.
 
234
U
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 1 x 10
6
 81.
 
235
U+
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 3 x 10
5
 82.
 
236
U
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 1 x 10
6
 83.
 
238
U+
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 1 x 10
6
 84.
 
237
Np+
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
40
/
58
 85.
 
236
Pu
 1 x 10
8
 1 x 10
6
 3 x 10
5
 86.
 
238
Pu
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 3 x 10
5
 87.
 
239
Pu
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 3 x 10
5
 88.
 
240
Pu
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 3 x 10
5
 89.
 
241
Pu
 1 x 10
8
 1 x 10
7
 3 x 10
5
 90.
 
242
Pu
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 3 x 10
5
 91.
 
244
Pu
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 3 x 10
5
 92.
 
241
Am
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 3 x 10
5
 93.
 
242m
Am+
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
 94.
 
243
Am+
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
 95.
 
242
Cm
 1 x 10
9
 1 x 10
8
 1 x 10
6
 96.
 
243
Cm
 1 x 10
9
 1 x 10
8
 1 x 10
6
 97.
 
244
Cm
 1 x 10
9
 1 x 10
8
 1 x 10
6
 98.
 
245
Cm
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
 99.
 
246
Cm
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
 100.
 
247
Cm
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
 101.
 
248
Cm
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
 102.
 
249
Bk
 1 x 10
8
 1 x 10
7
 1 x 10
6
 103.
 
248
Cf
 1 x 10
10
 1 x 10
8
 3 x 10
5
 104.
 
249
Cf
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
 105.
 
250
Cf
 1 x 10
8
 1 x 10
7
 3 x 10
5
 106.
 
251
Cf
 3 x 10
8
 1 x 10
6
 4 x 10
4
 107.
 
252
Cf
 1 x 10
10
 1 x 10
9
 3 x 10
5
 108.
 
254
Cf
 1 x 10
12
 1 x 10
9
 1 x 10
6
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs V.Makarovs
4.Pielikums PDF formātā
4.pielikums 
Ministru kabineta 
2002.gada 19.marta noteikumiem Nr.129
(Pielikums MK 
24.03.2009.
 noteikumu Nr.255 redakcijā)
41
/
58
42
/
58
43
/
58
44
/
58
45
/
58
46
/
58
47
/
58
48
/
58
49
/
58
50
/
58
51
/
58
52
/
58
53
/
58
54
/
58
55
/
58
56
/
58
57
/
58
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
58
/
58