Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 107,
04.06.2020.
OP numurs: 
2020/107.3
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
334
Pieņemts: 
02.06.2020.
Stājas spēkā: 
16.06.2020.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 334
Rīgā 2020. gada 2. jūnijā (prot. Nr. 38 11. 
§)
Dzelzceļa 
satiksmes negadījumu klasifikācijas, izmeklēšanas
un uzskaites 
kārtība
Izdoti saskaņā ar 
Dzelzceļa likuma
40. panta
 otro daļu
I. Vispārīgie 
jautājumi
1. Noteikumi nosaka dzelzceļa satiksmes negadījumu 
klasifikācijas, izmeklēšanas un uzskaites kārtību.
2. Noteikumi neattiecas uz Latvijas Republikas teritorijā 
notikušo dzelzceļa satiksmes negadījumu izmeklēšanu,
kuros 
iesaistīti trešo valstu vilcieni, ja izmeklēšanas kārtību nosaka 
attiecīgi starptautiskie līgumi.
3. Dzelzceļa satiksmes negadījumu izmeklē, lai noskaidrotu tā 
cēloņus (rīcību, trūkumus, notikumus, apstākļus vai
to 
kombināciju, kas izraisījusi negadījumu) un sekas.
4. Dzelzceļa satiksmes negadījumus saskaņā ar šiem noteikumiem 
neizmeklē un neuzskaita, ja tie ir radušies
dabas stihiju, 
vandālisma vai terorisma akta dēļ.
5. Lai uzlabotu dzelzceļa satiksmes drošību, samazinātu 
dzelzceļa satiksmes negadījumu rašanās iespējamību un
novērstu 
dzelzceļa satiksmes negadījumus nākotnē, izmeklēšanu veic kā 
preventīvu pasākumu, un tajā ietilpst
informācijas vākšana un 
analīze, secinājumu izdarīšana (ietverot cēloņu noteikšanu) un, 
ja nepieciešams, drošības
ieteikumu izstrādāšana.
6. Izmeklēšanu veic neatkarīgi no tiesībaizsardzības 
institūciju un darba aizsardzības institūciju veiktās
izmeklēšanas.
7. Pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem, pārvadātājs, 
manevru darbu veicējs vai personas, kuras nodrošina
attiecīgos 
tehnoloģiskos procesus (turpmāk kopā - pārvadātājs), vai 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs, vai
pārvadātājs kopīgi ar 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju, nosakot prioritātes, 
plāno un veic pasākumus, lai novērstu
līdzīgus dzelzceļa 
satiksmes negadījumus.
II. Dzelzceļa 
satiksmes negadījumu klasifikācija
8. Ir šādi dzelzceļa satiksmes negadījumu veidi:
8.1. smaga dzelzceļa avārija;
8.2. nopietns negadījums;
8.3. satiksmes drošības pārkāpums;
8.4. starpgadījums.
9. Nopietns negadījums ir nevēlams vai neparedzēts pēkšņs 
notikums, kurā ir iesaistīts vismaz viens kustībā esošs
riteklis 
ar ātrumu, kas ir lielāks par 0 km/h, vai īpaša notikumu virkne 
ar vismaz vienu no šādām sekām:
1
/
12
9.1. vismaz viens cilvēks (turpmāk - persona) gājis bojā 
nopietnā negadījumā vai miris 30 dienu laikā pēc tā,
izņemot 
gadījumu, ja persona apzināti rīkojusies ar nodomu radīt sev 
miesas bojājumus un tādēļ iestājusies nāve
(turpmāk - 
pašnāvība);
9.2. personai nodarīti miesas bojājumi, kuru dēļ persona ir 
hospitalizēta ilgāk par 24 stundām, izņemot gadījumu, ja
persona 
apzināti rīkojusies ar nodomu radīt sev miesas bojājumus un tādēļ 
radušies smagi miesas bojājumi (turpmāk -
pašnāvības 
mēģinājums);
9.3. radīti nopietni ritošā sastāva, sliežu ceļu vai citu 
iekārtu bojājumi vai nodarīts kaitējums videi 150 000 
euro
 
vai
lielākā apmērā;
9.4. vilcienu satiksme attiecīgajā dzelzceļa posmā ir 
pārtraukta sešas stundas vai ilgāk.
10. Nopietnus negadījumus, kas izraisījuši šo noteikumu 9. 
punktā minētās sekas, klasificē šādi:
10.1. vilciena sadursme:
10.1.1. ar ritekli, ja viena vilciena daļa saduras ar cita 
vilciena vai ritekļa (kustīga vai nekustīga) daļu frontāli, no
aizmugures vai no sāniem;
10.1.2. ar šķērsli būvju tuvinājuma gabarītā, ja saduras 
vilciena daļa un objekti, kas nostiprināti vai īslaicīgi atrodas
uz sliežu ceļa vai tā tuvumā (izņemot šķērsli uz dzelzceļa 
pārbrauktuves vai pārejas), ieskaitot sadursmi ar kontakttīkla
elementiem;
10.2. vilciena nobraukšana no sliedēm, ja vismaz viens 
vilciena ritenis novirzās no sliedes galviņas;
10.3. negadījums uz dzelzceļa pārbrauktuves vai pārejas 
(izņemot pārejas starp peroniem un pārejas, kas
paredzētas tikai 
dzelzceļa personālam) - negadījums, kurā iesaistīts vismaz viens 
riteklis un persona, kura izmanto
dzelzceļa pārbrauktuvi vai 
pāreju dzelzceļa sliežu ceļa šķērsošanai ar jebkādu transporta 
līdzekli vai kājām (turpmāk -
pārbrauktuves lietotājs), viens vai 
vairāki pārbrauktuvi vai pāreju šķērsojoši transportlīdzekļi vai 
objekti, kas īslaicīgi
atrodas uz sliežu ceļiem vai to tuvumā, ja 
tos pazaudējis transportlīdzeklis, kas šķērso dzelzceļa 
pārbrauktuvi vai
pāreju, ņemot vērā šādu dzelzceļa pārbrauktuvju 
sadalījumu:
10.3.1. negadījums uz regulējamas dzelzceļa pārbrauktuves, kur 
pārbrauktuves lietotāju aizsardzību vai
brīdinājumus ieslēdz 
manuāli;
10.3.2. negadījums uz regulējamas dzelzceļa pārbrauktuves, kur 
pārbrauktuves lietotājus brīdina ar ierīcēm, kuras
aktivizē 
riteklis, kad tas tuvojas pārbrauktuvei (automātiska 
pārbrauktuves lietotāja brīdināšana);
10.3.3. negadījums uz regulējamas dzelzceļa pārbrauktuves, kur 
pārbrauktuves lietotājus brīdina un aizsargā ar
ierīcēm, kuras 
aktivizē riteklis, kad tas tuvojas pārbrauktuvei (automātiska 
pārbrauktuves lietotāja aizsardzība un
brīdināšana);
10.3.4. negadījums uz regulējamas dzelzceļa pārbrauktuves ar 
dzelzceļa sistēmas aizsardzību, kur pārbrauktuves
lietotājus 
aizsargā ar ierīcēm (signāliem vai aizsardzības sistēmu), kas 
riteklim ļauj turpināt kustību tikai tad, ja
dzelzceļa 
pārbrauktuvei ir pilnīga lietotāja puses aizsardzība un 
pārbrauktuve nav aizņemta (automātiska dzelzceļa
sistēmas 
aizsardzība);
10.3.5. negadījums uz neregulējamas dzelzceļa pārbrauktuves, 
kas aprīkota tikai ar ceļa zīmēm un kurai nav
ieslēgtas nekādas 
brīdinājuma vai aizsardzības ierīces;
10.3.6. negadījums uz gājēju pārejas, kas neatrodas uz vienas 
klātnes ar dzelzceļa pārbrauktuvi. Gājēju pārejas,
kas atrodas uz 
vienas klātnes ar dzelzceļa pārbrauktuvi, uzskata par dzelzceļa 
pārbrauktuves daļu. Par dzelzceļa
pārbrauktuves daļu uzskata arī 
pārejas, kas ir autoceļa gājēju ietves turpinājums;
10.4. negadījums ar personu, kurā iesaistīts kustībā esošs 
ritošais sastāvs, 
- negadījums, kurā vienu vai vairākas
personas 
notriecis dzelzceļa riteklis, tam piestiprināts vai no tā 
atdalījies priekšmets vai kurā persona izkritusi no
ritekļa vai, 
atrodoties riteklī, notriekta ar nenostiprinātu objektu (izņemot 
pašnāvību vai pašnāvības mēģinājumu);
10.5. ugunsgrēks vai sprādziens riteklī (arī tā kravā), kas 
izceļas tā kustības laikā no izbraukšanas stacijas līdz
galastacijai (ieskaitot stāvēšanas laiku izbraukšanas stacijā, 
galastacijā vai starpstacijās), kā arī ritekļa manevru laikā;
10.6. cits nopietns negadījums, kas izraisījis šo noteikumu 9. 
punktā minētās kaitīgās sekas.
11. Nopietnos negadījumos cietušo personu kategorijas ir 
šādas:
11.1. pasažieris. Drošības rādītāju noteikšanas nolūkos par 
pasažieri uzskata jebkuru personu (izņemot vilciena
apkalpes 
locekļus), kas veic braucienu pa dzelzceļu, ieskaitot personu, 
kas cenšas iekāpt braucošā vilcienā vai izkāpt
no tā;
2
/
12
11.2. nodarbinātais. Drošības rādītāju noteikšanai par 
nodarbināto uzskata jebkuru personu, kuras nodarbinātība ir
saistīta ar dzelzceļu un kas strādā negadījuma laikā, ieskaitot 
pašnodarbinātos līgumslēdzējus, vilciena apkalpes
locekļus un 
personas, kas apkalpo ritekli un infrastruktūras iekārtas;
11.3. pārbrauktuves lietotājs;
11.4. nepiederoša persona dzelzceļa teritorijā. Tā ir jebkura 
persona, kura atrodas dzelzceļa teritorijā vietā, kur tai
atrasties ir aizliegts (turpmāk - piekļuves noteikumu 
pārkāpējs);
11.5. cita persona uz perona. Tā ir jebkura persona uz 
dzelzceļa perona, kura nav definēta kā pasažieris,
nodarbinātais, 
pārbrauktuves lietotājs, cita persona ārpus perona vai piekļuves 
noteikumu pārkāpējs;
11.6. cita persona ārpus perona. Tā ir jebkura persona, kura 
neatrodas uz dzelzceļa perona un nav definēta kā
pasažieris, 
nodarbinātais, pārbrauktuves lietotājs, cita persona uz perona 
vai piekļuves noteikumu pārkāpējs.
12. Dzelzceļa satiksmes drošības pārkāpums ir dzelzceļa 
satiksmes negadījums, kas nav izraisījis šo noteikumu
9. punktā 
minētās kaitīgās sekas. Dzelzceļa satiksmes drošības pārkāpumus 
klasificē šādi:
12.1. ritekļa nobraukšana no sliedēm;
12.2. ritekļa sadursme ar:
12.2.1. citu ritekli;
12.2.2. dzelzceļa infrastruktūras objektu, iekraušanas vai 
izkraušanas iekārtu elementiem vai priekšmetu, kas
apdraud 
dzelzceļa satiksmes drošību;
12.3. vilciena neatļauta pieņemšana uz aizņemta ceļa;
12.4. vilciena neatļauta nosūtīšana uz aizņemtu dzelzceļa 
posmu;
12.5. vilciena pieņemšana vai nosūtīšana pa nesagatavotu vai 
nepareizi sagatavotu maršrutu, ieskaitot elektriskā
ritošā 
sastāva nosūtīšanu vai pieņemšanu, ja maršruts vai tā daļa nav 
aprīkota ar kontakttīklu vai tajā nav sprieguma;
12.6. pabraukšana garām aizliedzošajam signālam, kad ritekļa 
jebkura daļa veic neatļautu kustību, pabraucot
garām bīstamai 
vietai, kuru nosaka:
12.6.1. aizliedzošais lauka iekārtas signāls vai attiecīgi 
aprīkota vilces līdzekļa borta iekārtas signāls;
12.6.2. normatīvajos aktos par dzelzceļa tehnisko 
ekspluatāciju paredzēta mutiska vai rakstiska atļauja, ar kuru
paziņots ritekļa kustības beigu punkts (vieta);
12.6.3. kontrolstabiņš (neskaitot strupceļu);
12.6.4. rokas signāls vai neautomātiski ieslēdzams 
signāls;
12.7. pabraukšana garām aizliedzošajam signālam, kad vilciena 
jebkura daļa veic neatļautu kustību, nepabraucot
garām bīstamai 
vietai, ja:
12.7.1. tiek konstatēta rīkojuma apstāties ignorēšana 
gadījumos, kad nedarbojas vilciena drošības nodrošināšanas
sistēma;
12.7.2. kustība notiek pēc vilciena drošības nodrošināšanas 
sistēmas izdotas drošas kustības atļaujas beigām;
12.8. darbu vietas nenorobežošana uz sliežu ceļiem;
12.9. pārmijas pārlikšana, ja uz tās atrodas riteklis;
12.10. ritekļa aizripošana aiz stāvēšanas ceļa kontrolstabiņa, 
luksofora vai izolētām salaidnēm;
12.11. ekspluatācijā esošā ritekļa detaļu lūzumi vai plaisas, 
kas rada nobraukšanas vai sadursmes risku, vai
bojājumi, kas ir 
ritekļa tālākas kustības pārtraukšanas iemesls:
12.11.1. riteņa (riteņa centra vai bandāžas) lūzums ritošā 
sastāva ekspluatācijas laikā;
12.11.2. riteņa ass (riteņpāra ass, riteņpāra ass kakliņa) 
lūzums ritošā sastāva ekspluatācijas laikā;
12.11.3. ratiņu rāmja, virsatsperu sijas lūzums vai ritekļa 
nesošās konstrukcijas pārrāvums;
12.12. vilciena nosūtīšana, ja starp ritekļiem ir noslēgti 
bremžu maģistrāles gala krāni;
12.13. vilciena sakabes pašatkabināšanās vai sakabes 
pārraušana;
3
/
12
12.14. pārmijas uzgriešana;
12.15. bīstama signalizācijas sistēmas atteice, kuras dēļ 
signalizācijas sistēmas lauka vai borta iekārtu rādījums
nav tik 
ierobežojošs, cik paredzēts;
12.16. tāds vilciena vilces līdzekļa bojājums, kura dēļ nav 
iespējams veikt visu maršrutu līdz galapunktam un
jāpieprasa 
palīdzība vilciena aizvešanai līdz galapunktam;
12.17. ritekļa atkabināšana no vilciena bukses sasilšanas vai 
citu tehnisku iemeslu dēļ;
12.18. stacijas luksofora atļaujošā signāla pārslēgšanās uz 
aizliedzošo signālu, un pārslēgšanās dēļ riteklis
pabrauc garām 
aizliedzošajam signālam;
12.19. kravas izkrišana no ritekļa braukšanas laikā, apdraudot 
dzelzceļa satiksmes drošību;
12.20. kravas iekraušanas noteikumu neievērošana, kas apdraud 
dzelzceļa satiksmes drošību un kuras dēļ
jāatkabina vagons;
12.21. neparedzēts sliežu ceļa bojājums, kura dēļ jāpārtrauc 
vilcienu kustība vai jāierobežo kustības ātrums līdz 15
km/h, ja 
bojājuma iemesls ir:
12.21.1. sliedes lūzums, sliedei sadaloties vismaz divos 
gabalos vai no sliedes atdaloties metāla gabalam, kas
velšanās 
virsmā radījis defektu vairāk nekā 50 mm garumā un 10 mm 
dziļumā;
12.21.2. sliežu ceļa virsbūves defekts (piemēram, izmetums, 
nosēdums), kas saistīts ar sliežu ceļa nepārtrauktību
un 
ģeometriju.
13. Dzelzceļa satiksmes drošības pārkāpumus, kas minēti šo 
noteikumu 12.6., 12.7., 12.11.1., 12.11.2., 12.15. un
12.21. 
apakšpunktā, uzskata par prekursoriem, kas ir iekļaujami 
kopīgajos drošības rādītājos.
14. Par starpgadījumiem var uzskatīt, piemēram, ātruma 
pārsniegšanu, vilciena apstāšanos ārpus perona,
neatļautu 
pasažieru vilciena kustības uzsākšanu ar atvērtām durvīm, ritekļa 
bojājumus vai kļūmes (ieskaitot bukses
silšanu), pārbrauktuves 
bojājumus, dzelzceļa infrastruktūras bojājumus, enerģijas apgādes 
iekārtu bojājumus vai
kļūmes, nedrošu vai nesabalansētu kravas 
iekraušanu, ritekļa atrašanās vietas noteikšanas iekārtas kļūmes,
stacionāro iekārtu ugunsgrēku.
III. Dzelzceļa 
satiksmes negadījuma paziņošana
15. Dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs vai pārvadātājs, 
kurš saistīts ar dzelzceļa satiksmes negadījumu, papildus
prasībām, kas noteiktas normatīvajos aktos par paziņošanas 
kārtību ārkārtas gadījumos, par negadījuma vietu, laiku,
negadījumā iesaistīto pārvadātāju un dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītāju un notikuma apstākļiem nekavējoties
informē:
15.1. Valsts dzelzceļa tehnisko inspekciju (turpmāk - 
inspekcija);
15.2. Transporta nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas 
biroju (turpmāk - izmeklēšanas birojs);
15.3. ja informē pārvadātājs, - attiecīgo dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītāju;
15.4. ja informē dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs, - 
attiecīgo pārvadātāju;
15.5. ja negadījums ir noticis uz privātās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūras sliežu ceļiem un tajā ir iesaistīts
riteklis, kas tiek izmantots satiksmē pa publiskās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūras sliežu ceļiem, - arī publiskās
lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju.
16. Lai nodrošinātu dzelzceļa satiksmes negadījuma 
izmeklēšanu, dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs un
pārvadātājs iespējami īsā laikā pēc negadījuma sagatavo un 
iesniedz inspekcijā paziņojumu, kurā norāda:
16.1. negadījuma datumu un laiku;
16.2. ziņotāju;
16.3. iesaistīto dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju vai 
pārvadātāju;
16.4. negadījuma veidu un klasifikāciju;
16.5. pieejamo informāciju par negadījuma vietu (tostarp par 
iekraušanas, izkraušanas vai pārkraušanas vietu) un
tās 
koordinātas;
16.6. notikuma aprakstu;
4
/
12
16.7. pieejamo informāciju par ritošo sastāvu (tostarp par 
kravu);
16.8. pieejamo informāciju par dzelzceļa infrastruktūru 
(tostarp par pārbrauktuvi un pāreju);
16.9. pieejamo informāciju par signalizāciju;
16.10. pieejamo informāciju par vides apstākļiem, temperatūru, 
ģeoloģiju un topogrāfiju;
16.11. pieejamo informāciju par cietušajiem (cietušo personu 
kategorija, dzimums un vecums, miesas bojājumu
smagums);
16.12. pieejamo informāciju par bojājumiem un kaitējumu videi 
(arī to aprakstu);
16.13. pieejamo informāciju par satiksmes pārtraukumiem un 
kavējumiem;
16.14. pieejamo informāciju par izmaksām, ka radušās 
negadījuma dēļ;
16.15. pieejamo informāciju par negadījuma cēloņiem;
16.16. secinājumus un papildu skaidrojumus;
16.17. ieteikumus dzelzceļa satiksmes drošības 
uzlabošanai.
17. Līdz šo noteikumu 49. punktā minētā izmeklēšanas pārskata 
apstiprināšanai šo noteikumu 16. punktā minēto
paziņojumu 
atjaunina un papildina, tiklīdz kļūst pieejama jebkāda trūkstošā 
informācija.
18. Par katru dzelzceļa satiksmes negadījumu ziņo atbilstoši 
tā sākotnēji noteiktajam dzelzceļa satiksmes
negadījuma veidam, 
arī tad, ja šā negadījuma sekas ir smagākas (piemēram, ugunsgrēks 
pēc vilciena nobraukšanas
no sliedēm).
19. Dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs un pārvadātājs pēc 
iespējas nodrošina dzelzceļa satiksmes negadījuma
vietas 
saglabāšanu neskartā stāvoklī, lai noskaidrotu negadījuma 
apstākļus.
20. Pārbaudi negadījuma vietā veic iespējami īsā laikā, lai 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs pēc iespējas ātrāk
varētu 
atjaunot dzelzceļa infrastruktūru un dzelzceļa pārvadājumu 
pakalpojumu sniegšanu.
21. Ja dzelzceļa infrastruktūras tehniskais stāvoklis to 
pieļauj, pēc saskaņošanas ar inspekciju dzelzceļa
infrastruktūras 
pārvaldītājs pieņem lēmumu atjaunot dzelzceļa satiksmi.
22. Ja ir aizdomas, ka dzelzceļa satiksmes negadījumā 
iesaistītais darbinieks ir lietojis alkoholu, narkotiskās vai
psihotropās vielas, dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs vai 
pārvadātājs atbilstoši darba devēja un darbinieka
noslēgtajam 
līgumam nodrošina darbinieka nosūtīšanu uz medicīnisko pārbaudi 
alkohola, narkotisko, toksisko vai
psihotropo vielu ietekmes 
noteikšanai saskaņā ar normatīvajiem aktiem par alkohola, 
narkotisko, psihotropo vai
toksisko vielu ietekmes pārbaudes 
kārtību.
IV. 
Izmeklēšanas biroja darbība
23. Smagu dzelzceļa avāriju izmeklē izmeklēšanas birojs. 
Izmeklēšanas birojs var izmeklēt arī citus dzelzceļa
satiksmes 
negadījumus, kas nav smaga dzelzceļa avārija, tostarp strukturālo 
apakšsistēmu vai Eiropas Savienības
dzelzceļa sistēmas 
savstarpējas izmantojamības komponentu tehniskus defektus un tos 
starpgadījumus, kuri citos
apstākļos varētu izraisīt smagu 
dzelzceļa avāriju vai nopietnu negadījumu.
24. Izmeklēšanas birojs pēc šo noteikumu 15. punktā minētās 
informācijas saņemšanas par smagu dzelzceļa
avāriju nekavējoties 
uzsāk tās izmeklēšanu.
25. Izmeklēšanas birojs bez kavēšanās un jebkurā gadījumā ne 
vēlāk kā divus mēnešus pēc tam, kad saņemta šo
noteikumu 15. 
punktā minētā informācija par dzelzceļa satiksmes negadījumu vai 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja,
pārvadātāja, inspekcijas 
vai citu Eiropas Savienības dalībvalstu kompetentās iestādes 
pieprasījums, pieņem lēmumu
par to, vai sākt izmeklēšanu.
26. Pieņemot lēmumu par dzelzceļa satiksmes negadījuma 
izmeklēšanas uzsākšanu, izmeklēšanas birojs ņem
vērā:
26.1. negadījuma sekas;
26.2. to, vai negadījums ir daļa no vairāku negadījumu virknes 
dzelzceļa sistēmā;
26.3. negadījuma ietekmi uz dzelzceļa satiksmes drošību;
26.4. infrastruktūras pārvaldītāja, pārvadātāja, inspekcijas 
vai citu Eiropas Savienības dalībvalstu kompetento
5
/
12
iestāžu 
pieprasījumus.
27. Septiņu dienu laikā pēc smagas dzelzceļa avārijas 
izmeklēšanas uzsākšanas izmeklēšanas birojs par to
informē 
Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru, inspekciju, dzelzceļa 
satiksmes negadījumā iesaistīto dzelzceļa
infrastruktūras 
pārvaldītāju un pārvadātāju. Informācijā norāda negadījuma 
datumu, laiku un vietu, tā veidu un sekas -
bojāgājušo un cietušo 
skaitu, kā arī bojājumu apmēru.
28. Izmeklēšanas birojs nosaka izmeklēšanas apjomu un 
procedūras atkarībā no iespējamiem secinājumiem, ko
satiksmes 
drošības paaugstināšanai varētu gūt no konkrētā dzelzceļa 
satiksmes negadījuma izmeklēšanas.
Izmeklēšanā nenosaka fiziskas 
vai juridiskas personas vainu un atbildību.
29. Izmeklēšanas biroja vadītājs dzelzceļa satiksmes 
negadījuma izmeklēšanai norīko atbildīgo izmeklētāju, kurš
organizē izmeklēšanas darbības un nodrošina to neatkarīgu 
veikšanu un kontroli, kā arī izmeklēšanas vajadzībām
nepieciešamos resursus (tostarp tehnisko pārbaužu un ekspertīžu 
veikšanai).
30. Ja nav iespējams noteikt, kurā Eiropas Savienības 
dalībvalstī dzelzceļa satiksmes negadījums noticis, vai ja
dzelzceļa satiksmes negadījums noticis Latvijā un citas 
dalībvalsts teritorijā vai to robežas tiešā tuvumā, izmeklēšanas
birojs ar attiecīgās Eiropas Savienības dalībvalsts izmeklēšanas 
iestādi vienojas, kura no tām veiks izmeklēšanu, vai
vienojas 
izmeklēšanu veikt kopīgi. Ja panākta vienošanās, ka dzelzceļa 
satiksmes negadījumu izmeklē attiecīgās
Eiropas Savienības 
dalībvalsts izmeklēšanas iestāde, izmeklēšanas birojs var 
piedalīties negadījuma izmeklēšanā un
pilnībā izmantot 
izmeklēšanas rezultātus.
31. Izmeklēšanas birojs var uzaicināt dzelzceļa satiksmes 
negadījuma izmeklēšanā piedalīties citas Eiropas
Savienības 
dalībvalsts izmeklēšanas iestādes pārstāvjus, ja negadījumā ir 
iesaistīts pārvadātājs, kas reģistrēts un
licencēts attiecīgajā 
Eiropas Savienības dalībvalstī, vai ja negadījumā ir iesaistīts 
riteklis, kas reģistrēts vai kam
tehnisko apkopi veic attiecīgajā 
Eiropas Savienības dalībvalstī.
32. Citas Eiropas Savienības dalībvalsts izmeklēšanas iestāde 
ir tiesīga piedalīties izmeklēšanas biroja veiktajā
izmeklēšanā 
un pilnībā izmantot izmeklēšanas rezultātus. Atbildīgais 
izmeklētājs attiecīgās Eiropas Savienības
dalībvalsts 
izmeklēšanas iestādei piešķir pilnvaras, kas nepieciešamas, lai 
tā pēc pieprasījuma varētu piedalīties
paredzēto pierādījumu 
vākšanā, un piešķir piekļuvi informācijai un pierādījumiem, kas 
nepieciešami, lai tā varētu efektīvi
piedalīties izmeklēšanā, 
ņemot vērā arī 
Dzelzceļa likuma
 
33.
1
 panta
 
2.
2
 daļu.
33. Izmeklēšanas birojs var vienoties ar citas Eiropas 
Savienības dalībvalsts izmeklēšanas iestādi, ka tā
sadarbojas arī 
citu dzelzceļa satiksmes negadījumu izmeklēšanā.
34. Atbilstoši dzelzceļa satiksmes negadījuma raksturam 
piedalīties izmeklēšanā var pieaicināt kompetentus
ekspertus, 
kuri nav izmeklēšanas biroja darbinieki. Izmeklēšanas birojs var 
lūgt citas Eiropas Savienības dalībvalsts
izmeklēšanas iestādes 
vai Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras palīdzību, lai saņemtu 
ekspertu atzinumu vai veiktu
tehnisko ekspertīzi, analīzi vai 
novērtējumu, ja tas neapdraud izmeklēšanas biroja neatkarību.
35. Izmeklēšanas birojs izmeklēšanu veic tādā veidā, lai tiktu 
uzklausīti visi dzelzceļa satiksmes negadījumā
iesaistītie un tie 
varētu uzzināt izmeklēšanas rezultātus. Lai uzlabotu izmeklēšanas 
ziņojuma kvalitāti, izmeklēšanas
birojs ņem vērā attiecīgu 
tehnisko informāciju, ko sniedz inspekcija, Eiropas Savienības 
Dzelzceļu aģentūra, dzelzceļa
satiksmes negadījumā iesaistītais 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs, pārvadātājs, cietušie un 
viņu radinieki, bojātās
mantas īpašnieki, ražotāji, attiecīgie 
avārijas dienesti, personāla un lietotāju pārstāvji. Izmeklēšanas 
birojs ņem vērā arī
pamatotas cietušo un viņu radinieku intereses 
un informē viņus par izmeklēšanas gaitu.
36. Par dzelzceļa satiksmes negadījuma izmeklēšanu 
izmeklēšanas birojs sagatavo ziņojumu, kurš atbilst
dzelzceļa 
satiksmes negadījuma veidam un smagumam un izmeklēšanā iegūto 
rezultātu būtiskumam. Ziņojumā
norāda izmeklēšanas mērķi un - 
attiecīgajā gadījumā - drošības ieteikumus.
37. Izmeklēšanas birojs pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 12 
mēnešu laikā pēc dzelzceļa satiksmes negadījuma
sagatavo un 
publisko izmeklēšanas nobeiguma ziņojumu. Ja izmeklēšanas 
nobeiguma ziņojumu 12 mēnešu laikā pēc
negadījuma publiskot nav 
iespējams, izmeklēšanas birojs vismaz reizi gadā sniedz 
starpposma ziņojumu, sīki
izklāstot, kā virzās izmeklēšana un 
kādi jautājumi saistībā ar drošību ir aktualizēti.
38. Izmeklēšanas birojs izmeklēšanas nobeiguma ziņojumu kopā 
ar drošības ieteikumiem nosūta inspekcijai,
Eiropas Savienības 
Dzelzceļu aģentūrai, dzelzceļa satiksmes negadījumā 
iesaistītajiem dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītājiem, 
pārvadātājiem, cietušajiem un viņu radiniekiem, bojātās mantas 
īpašniekiem, ražotājiem, attiecīgajiem
avārijas dienestiem, 
personāla un lietotāju pārstāvjiem un, ja nepieciešams, arī 
attiecīgajām iestādēm un personām
citās Eiropas Savienības 
dalībvalstīs.
39. Izmeklēšanas nobeiguma ziņojuma parakstīšanas dienu 
uzskata par izmeklēšanas pabeigšanas dienu.
40. Lai novērstu dzelzceļa satiksmes negadījuma cēloņus un 
rašanās apstākļus un garantētu dzelzceļa satiksmes
drošību, 
izmeklēšanas birojs, pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā 
izdarītajiem secinājumiem, izstrādā drošības
ieteikumus. Drošības 
ieteikumos nenorāda vainas vai atbildības prezumpciju saistībā ar 
dzelzceļa satiksmes
negadījumu.
6
/
12
41. Izmeklēšanas birojs drošības ieteikumus adresē inspekcijai 
un, ja tas nepieciešams ieteikumu rakstura dēļ,
citām Latvijas 
kompetentajām iestādēm, Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai un 
citu Eiropas Savienības
dalībvalstu attiecīgajām iestādēm. Ja 
drošības ieteikumi adresēti inspekcijai, tā atbilstoši 
kompetencei veic
pasākumus, lai nodrošinātu, ka izmeklēšanas 
biroja vai citas Eiropas Savienības dalībvalsts izmeklēšanas 
iestādes
izdotie drošības ieteikumi tiek pienācīgi ņemti vērā, un 
attiecīgajos gadījumos rīkojas saskaņā ar tiem.
42. Drošības ieteikumu adresāti pēc saskaņošanas ar inspekciju 
var veikt arī citus pasākumus, lai sasniegtu
drošības ieteikumos 
minētos mērķus.
43. Inspekcija un citas iestādes, kurām ir adresēti drošības 
ieteikumi, par veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem
vismaz reizi 
gadā sniedz informāciju izmeklēšanas birojam vai citas Eiropas 
Savienības dalībvalsts izmeklēšanas
iestādei, kura tos 
izdevusi.
44. Izmeklēšanas birojs katru gadu līdz 30. septembrim publicē 
savā tīmekļvietnē gada ziņojumu par iepriekšējā
gadā 
izmeklētajiem dzelzceļa satiksmes negadījumiem, sniegtajiem 
drošības ieteikumiem un darbībām, kas veiktas
saskaņā ar iepriekš 
izdotajiem ieteikumiem. Gada ziņojumu nosūta Eiropas Savienības 
Dzelzceļu aģentūrai.
V. Dzelzceļa 
satiksmes negadījumu izmeklēšana
45. Dzelzceļa satiksmes negadījumu izmeklē dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītājs un pārvadātājs. Ja pārvadātājs
nav 
identificēts, dzelzceļa satiksmes negadījumu izmeklē tikai 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs.
46. Lai sekmētu dzelzceļa satiksmes negadījumu izmeklēšanu, 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs un
pārvadātājs apkopo 
visus tos datus un dokumentus, kuriem ir nozīme dzelzceļa 
satiksmes negadījuma cēloņu
noskaidrošanā, tostarp apkopo 
negadījuma vietas pārbaudes dokumentus un apstākļu aprakstus, 
negadījumā
iesaistīto ritekļu, priekšmetu vai objektu apskates 
aktus.
47. Lai novērstu dzelzceļa satiksmes negadījuma cēloņus un 
rašanās apstākļus un garantētu dzelzceļa satiksmes
drošību, 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs un pārvadātājs, 
pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā izdarītajiem
secinājumiem, 
izstrādā ieteikumus dzelzceļa satiksmes drošības uzlabošanai.
48. Par dzelzceļa satiksmes negadījuma (izņemot starpgadījumu) 
izmeklēšanu dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītājs un 
pārvadātājs, izmantojot šo noteikumu 16. punktā minēto 
paziņojumu, kopīgi sagatavo izmeklēšanas
pārskatu. Izmeklēšanas 
pārskatā norāda:
48.1. pārskata sagatavošanas vietu un datumu;
48.2. negadījuma vietu, datumu, laiku un aprakstu;
48.3. negadījumā iesaistīto infrastruktūras pārvaldītāju, 
pārvadātāju un citus iesaistītos;
48.4. negadījuma veidu un klasifikāciju;
48.5. ritekļu identifikāciju, to bojājumus un izmaksas, kas 
nepieciešamas, lai neatgriezeniski bojāto ritekļu vietā
iegādātos 
jaunus ritekļus, kam ir tādas pašas funkcijas un tehniskie 
raksturlielumi, kā arī izmaksas, kas
nepieciešamas, lai 
remontējamus ritekļus atjaunotu tādā stāvoklī, kādā tie bija 
pirms dzelzceļa satiksmes negadījuma,
pamatojoties uz pārvadātāja 
pieredzi un ņemot vērā ritekļu nomas izmaksas, kas rodas sakarā 
ar bojāto ritekļu
aizstāšanu;
48.6. dzelzceļa infrastruktūras aprakstu, tās bojājumus un 
izmaksas, kas nepieciešamas, lai neatgriezeniski
bojāto dzelzceļa 
infrastruktūras elementu vietā iegādātos jaunus dzelzceļa 
infrastruktūras elementus, kam ir tādas
pašas funkcijas un 
tehniskie raksturlielumi, kā arī izmaksas, kas nepieciešamas, lai 
dzelzceļa infrastruktūru atjaunotu
tādā stāvoklī, kādā tā bija 
pirms negadījuma, pamatojoties uz dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītāja pieredzi;
48.7. videi nodarītā kaitējuma aprakstu un paredzamās 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja un pārvadātāja
izmaksas, 
kas nepieciešamas, lai vidi atjaunotu tādā stāvoklī, kādā tā bija 
pirms negadījuma;
48.8. dzelzceļa satiksmes pārtraukumus, vilcienu kavējumus un 
izmaksas, kas radušās pārvadātājam ar
negadījumu saistīto 
satiksmes kavējumu dēļ;
48.9. cietušās personas, ja tādas ir;
48.10. negadījuma cēloņus;
48.11. ieteikumus dzelzceļa satiksmes drošības uzlabošanai un 
to īstenošanas termiņu;
48.12. pārskatam pievienoto dokumentu sarakstu.
49. Izmeklēšanas pārskatu apstiprina dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītāja un pārvadātāja pārstāvji. Ja pārvadātājs
7
/
12
nav 
identificēts un nepiedalās izmeklēšanas pārskata sagatavošanā, 
pārskatu apstiprina dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītājs. 
Izmeklēšanas pārskata apstiprināšanas dienu uzskata par 
izmeklēšanas pabeigšanas dienu.
50. Dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs un pārvadātājs 
triju darbdienu laikā pēc izmeklēšanas pārskata
sagatavošanas 
iesniedz to inspekcijā.
51. Dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs un pārvadātājs 
izmeklēšanas pārskatā norādītajā termiņā informē
inspekciju par 
šo noteikumu 48.11. apakšpunktā minēto ieteikumu īstenošanu.
52. Dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs un pārvadātājs, 
izmeklējot starpgadījumu, pārliecinās, vai starpgadījums
nav 
klasificējams kā dzelzceļa satiksmes drošības pārkāpums, kā arī 
izvērtē starpgadījuma ietekmi uz drošību,
noskaidro cēloņus un 
veic attiecīgus pasākumus dzelzceļa satiksmes drošības 
uzlabošanai.
53. Dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs un pārvadātājs 
izmeklēšanas pārskatu sagatavo un nosūta inspekcijai ne
vēlāk kā 
35 dienu laikā pēc nopietna negadījuma konstatēšanas un ne vēlāk 
kā piecu darbdienu laikā pēc dzelzceļa
satiksmes drošības 
pārkāpuma konstatēšanas.
54. Ja dzelzceļa satiksmes negadījuma cēloņu noskaidrošanai ir 
nepieciešams papildu laiks, dzelzceļa
infrastruktūras 
pārvaldītājs un pārvadātājs var pieņemt lēmumu par izmeklēšanas 
beigu termiņa pagarināšanu par
piecām darbdienām, to attiecīgi 
pamatojot un informējot inspekciju.
55. Inspekcija uzrauga, vai izmeklēšana ir veikta pilnībā, 
izmeklēšanas pārskati ir atbilstoši sagatavoti, ir izvērtēti
visi 
cēloņi un apstākļi, sagatavoti secinājumi un ieteikumi dzelzceļa 
satiksmes drošības uzlabošanai, dzelzceļa
satiksmes negadījumu 
veidi ir atbilstoši klasificēti.
56. Inspekcija piecu darbdienu laikā pēc izmeklēšanas pārskata 
saņemšanas paziņo izmeklēšanas birojam par
dzelzceļa satiksmes 
negadījuma izmeklēšanas pabeigšanu. Ja inspekcija nepiekrīt 
izmeklēšanas pārskatā norādītajai
informācijai, tā piecu 
darbdienu laikā minēto pārskatu pārsūta izmeklēšanas birojam.
VI. Dzelzceļa 
satiksmes negadījumu uzskaite
57. Inspekcija nodrošina dzelzceļa satiksmes negadījumu 
uzskaiti, datu analīzi un kopīgo drošības rādītāju
sagatavošanu 
saskaņā ar šo noteikumu pielikumu.
58. Inspekcija līdz kārtējā gada 30. septembrim paziņo Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūrai iepriekšējā gada
kopīgos drošības 
rādītājus. Inspekcija saskaņā ar šo noteikumu pielikumā norādīto 
aprēķinu metodiku sniedz arī
informāciju par nopietnu negadījumu 
ekonomisko ietekmi.
59. Ja pēc paziņošanas par kopīgajiem drošības rādītājiem 
atklājas jauni fakti vai tiek konstatētas kļūdas,
inspekcija 
nekavējoties precizē paziņotos kopīgos drošības rādītājus un ne 
vēlāk kā līdz nākamā gada 30. septembrim
nodod precizēto 
informāciju Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai.
60. Pamatojoties uz izvērtētajiem drošības līmeņiem un 
identificētajiem riskiem, inspekcija sadarbībā ar dzelzceļa
sistēmas dalībniekiem katru gadu izstrādā un publicē savā 
tīmekļvietnē drošības plānu, norādot pasākumus, kas
paredzēti 
kopīgo drošības mērķu sasniegšanai.
61. Drošības plānā norāda mērķus un rīcību vai iniciatīvas 
nākamajam periodam. Drošības plānā noteiktie mērķi
ietver 
aprakstu par to, kas tiks panākts un kādā termiņā tiks īstenoti 
uzdevumi. Drošības plānā ietver arī pienākumus
un stimulus 
efektīvu drošības pasākumu īstenošanai.
VII. Noslēguma 
jautājumi
62. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2010. gada 
26. oktobra noteikumus Nr. 999 "Dzelzceļa
satiksmes negadījumu 
klasifikācijas, izmeklēšanas un uzskaites kārtība" (
Latvijas 
Vēstnesis
, 2010, 174. nr.; 2013,
179. nr.; 2014, 120. nr.; 2015, 
140. nr.).
63. Noteikumi stājas spēkā 2020. gada 16. jūnijā.
Informatīva 
atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija
Direktīvas (ES) 
2016/798
 par dzelzceļa drošību.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
8
/
12
 
Pielikums
Ministru kabineta
2020. gada 2. jūnija
noteikumiem Nr. 334
Kopīgie 
drošības rādītāji un to piemērošanas kārtība
1. Kopējais un relatīvais nopietnu negadījumu skaits, tos 
iedalot šādi (nopietnu dzelzceļa satiksmes negadījumu
klasificē, 
ņemot vērā tā sākotnējo veidu, arī tad, ja šā negadījuma 
sekundārās sekas ir smagākas (piemēram,
ugunsgrēks pēc vilciena 
nobraukšanas no sliedēm)):
1.1. vilciena sadursme ar ritekli;
1.2. vilciena sadursme ar šķērsli būvju tuvinājuma 
gabarītā;
1.3. vilciena nobraukšana no sliedēm;
1.4. negadījums uz dzelzceļa pārbrauktuves vai pārejas, ņemot 
vērā šādu dzelzceļa pārbrauktuvju sadalījumu:
1.4.1. negadījums uz regulējamas dzelzceļa pārbrauktuves, kur 
pārbrauktuves lietotāju aizsardzību vai brīdinājumus
ieslēdz 
manuāli;
1.4.2. negadījums uz regulējamas dzelzceļa pārbrauktuves, kur 
pārbrauktuves lietotājus brīdina ar ierīcēm, kuras
aktivizē 
riteklis, kad tas tuvojas pārbrauktuvei (automātiska 
pārbrauktuves lietotāja brīdināšana);
1.4.3. negadījums uz regulējamas dzelzceļa pārbrauktuves, kur 
pārbrauktuves lietotājus brīdina un aizsargā ar
ierīcēm, kuras 
aktivizē riteklis, kad tas tuvojas pārbrauktuvei (automātiska 
pārbrauktuves lietotāja aizsardzība un
brīdināšana);
1.4.4. negadījums uz regulējamas dzelzceļa pārbrauktuves ar 
dzelzceļa sistēmas aizsardzību, kur pārbrauktuves
lietotājus 
aizsargā ar ierīcēm (signāliem vai aizsardzības sistēmu), kas 
riteklim ļauj turpināt kustību tikai tad, ja
dzelzceļa 
pārbrauktuvei ir pilnīga lietotāja puses aizsardzība un 
pārbrauktuve nav aizņemta (automātiska dzelzceļa
sistēmas 
aizsardzība);
1.4.5. negadījums uz neregulējamas dzelzceļa pārbrauktuves, 
kas aprīkota tikai ar ceļa zīmēm un kurai nav
ieslēgtas nekādas 
brīdinājuma vai aizsardzības ierīces;
1.4.6. negadījums uz gājēju pārejas, kas neatrodas uz vienas 
klātnes ar dzelzceļa pārbrauktuvi. Gājēju pārejas,
kas atrodas uz 
vienas klātnes ar dzelzceļa pārbrauktuvi, uzskata par dzelzceļa 
pārbrauktuves daļu;
1.5. negadījums ar personu, kurā iesaistīts kustībā esošs 
ritošais sastāvs (izņemot pašnāvību vai pašnāvības
mēģinājumu);
1.6. ugunsgrēks riteklī;
1.7. cits nopietns negadījums.
2. Kopējais un relatīvais personu skaits, kuras guvušas smagus 
miesas bojājumus vai gājušas bojā, pa nelaimes
gadījumu veidiem, 
tās iedalot šādi:
2.1. pasažieris;
2.2. nodarbinātais;
2.3. pārbrauktuves lietotājs;
2.4. piekļuves noteikumu pārkāpējs;
2.5. cita persona uz perona;
2.6. cita persona ārpus perona.
3. Šā pielikuma 2.1. apakšpunktā minēto attiecīgo pasažieru 
skaitu norāda arī uz kopējo pasažierkilometru skaitu
un pasažieru 
vilcienkilometriem. Pasažierkilometrs ir mērvienība, kas izsaka 
viena pasažiera pārvadājumu pa dzelzceļu
viena kilometra attālumā 
valsts teritorijā.
4. Kopējais un relatīvais tādu negadījumu skaits, kas saistīti 
ar bīstamu kravu pārvadājumiem pa dzelzceļu, tos
iedalot 
šādi:
9
/
12
4.1. negadījums, kurā iesaistīts vismaz viens riteklis ar 
bīstamu kravu (jebkurš negadījums, kas jāpaziņo saskaņā
ar 1999. 
gada 3. jūnija Protokola par grozījumiem 1980. gada 9. maija 
Konvencijā par starptautiskajiem dzelzceļa
pārvadājumiem (COTIF) 
C papildinājuma "Noteikumi par bīstamo kravu starptautiskajiem 
dzelzceļa pārvadājumiem
(RID)" pielikuma 1.8.5. apakšpunkta 
nosacījumiem);
4.2. tādu negadījumu skaits, kuros ir notikušas bīstamas 
kravas noplūdes.
5. Kopējais un relatīvais pašnāvību un pašnāvības mēģinājumu 
skaits, tos iedalot šādi:
5.1. pašnāvība;
5.2. pašnāvības mēģinājums.
6. Pašnāvību vai pašnāvības mēģinājumu apliecina atstāta 
vēstule, izskriešana braucoša vilciena priekšā,
nogulšanās uz 
sliedēm, neadekvāta reakcija uz signāliem, nereaģēšana uz tiem 
vai cita personas acīmredzami
apzināta rīcība ar nodomu nodarīt 
sev kaitējumu.
7. Kopējais un relatīvais prekursoru skaits, tos iedalot šādi 
(klasificē arī tos prekursorus, kas izraisījuši smagas
dzelzceļa 
avārijas vai nopietna negadījuma sekas):
7.1. sliedes lūzums;
7.2. sliežu ceļa virsbūves defekts (piemēram, izmetums, 
nosēdums), kas ietekmē sliežu ceļa nepārtrauktību un
ģeometriju;
7.3. bīstama signalizācijas atteice;
7.4. pabraukšana garām aizliedzošajam signālam, pabraucot 
garām bīstamai vietai;
7.5. pabraukšana garām aizliedzošajam signālam, nepabraucot 
garām bīstamai vietai;
7.6. riteņa lūzums ritošā sastāva ekspluatācijas laikā;
7.7. riteņpāra ass lūzums ritošā sastāva ekspluatācijas 
laikā.
8. Šā pielikuma 1., 2., 3., 4., 5. un 7. punktā minēto 
relatīvo skaitu norāda uz vilcienkilometriem, kas izsaka
vilciena 
nobraukumu viena kilometra attālumā valsts teritorijā, kas 
faktiski veikts (ja tas zināms). Citos gadījumos
izmanto 
standarta tīkla attālumu no sākumpunkta līdz galapunktam.
9. Nopietnu dzelzceļa satiksmes negadījumu ekonomiskās 
ietekmes aprēķini ir kopējā un relatīvā summa 
euro
,
kurā 
iekļauj:
9.1. bojāgājušo un smagi ievainoto personu skaitu, kurš 
reizināts ar nopietna negadījuma izmaksām, kas
paredzētas 
pasākumiem saistībā ar personu drošības palielināšanu un ko 
negadījumā iesaistītās puses neizmanto
kompensāciju 
noteikšanai;
9.2. videi nodarītā kaitējuma izmaksas;
9.3. dzelzceļa ritošā sastāva vai infrastruktūras bojājumu 
izmaksas;
9.4. satiksmes kavējumu izmaksas nopietna negadījuma dēļ.
10. Šā pielikuma 9.1. apakšpunktā minētos nopietna negadījuma 
aprēķinus (atšķirīgi nāves gadījumiem un
smagiem miesas 
bojājumiem) veido:
10.1. viena cilvēka drošības novērtējums, veicot aprēķinus 
risku samazināšanai un gatavībai maksāt (turpmāk -
drošības 
novērtējums);
10.2. reālās tiešās un netiešās ekonomiskās izmaksas (novērtē 
pēc sabiedrībai radītajām reālajām izmaksām),
kas noteiktas 
valstī un ko veido:
10.2.1. medicīnas un rehabilitācijas izmaksas;
10.2.2. tiesvedību izmaksas, policijas izmaksas, privātās 
izmeklēšanas izmaksas, avārijas dienestu un
apdrošināšanas 
administratīvās izmaksas;
10.2.3. ražošanas zaudējumi - to preču un pakalpojumu 
sabiedriskā vērtība, ko varētu saražot cietusī persona, ja
nopietns negadījums nebūtu noticis.
11. Nosakot viena cilvēka drošības novērtējumu un tiešās un 
netiešās ekonomiskās izmaksas, kas minētas šā
pielikuma 10.1. un 
10.2. apakšpunktā, ievēro šādus principus:
10
/
12
11.1. aprēķini ir saistīti ar nāves gadījumu riska 
samazināšanas novērtējuma sistēmu transporta nozarē;
11.2. respondentu izlase, kuru izmanto vērtību noteikšanai, ir 
reprezentatīva attiecīgajai populācijai (izlase
atspoguļo 
ienākumu sadalījumu pa vecuma grupām, kā arī citus attiecīgus 
populāciju raksturojošus sociāli
ekonomiskos un demogrāfiskos 
rādītājus);
11.3. drošības novērtējuma noteikšanas aptauja ir tāda, lai 
respondentiem uzdotie jautājumi ir viņiem skaidri un
saprotami.
12. Šā pielikuma 9.4. apakšpunktā minētajā gadījumā ar 
nopietnu negadījumu saistīto kavējumu izmaksas tiek
aprēķinātas 
šādi:
12.1. vilciena pasažiera braukšanas laika (stundas) 
ietaupījuma vērtību (VT
p
) 
euro
 vienam 
pasažierim vienā stundā
aprēķina, izmantojot šādu formulu:
VT
p
 = VT
p1
 
x p
1
 + VT
p2
 x p
2
, kur
VT
p1
 - to strādājošo pasažieru braukšanas laika 
ietaupījuma vērtība 
euro
 izteiksmē, kuri brauc saistībā ar 
savu
profesionālo darbību (izņemot pārvietošanos starp 
dzīvesvietu un darba vietu);
p
1
 - strādājošo pasažieru daļa vidēji gadā;
VT
p2
 - nestrādājošo pasažieru braukšanas laika 
ietaupījuma vērtība 
euro
 izteiksmē;
p
2
 - strādājošo pasažieru daļa vidēji gadā;
12.2. kravas vilciena braukšanas laika (stundas) ietaupījuma 
vērtību (VT
k
) 
euro
 uz vienu tonnu kravas vienā 
stundā
aprēķina, izmantojot šādu formulu:
VT
k
 = VT x 
(tonnkilometri/vilcienkilometri)
, kur
VT - kravas vilciena laika (stundas) ietaupījuma vērtība 
euro
 izteiksmē;
(tonnkilometri/vilcienkilometri) - vidējais kravu daudzums 
tonnās, ko pārvadā ar vienu vilcienu vienā gadā;
12.3. pasažieru vilciena vienas kavēšanās minūtes izmaksas 
(CM
p
) 
euro
 aprēķina, izmantojot šādu 
formulu:
CM
p
 = 2,5 x 
(VT
p
/60) x (pasažierkilometri/vilcienkilometri)
, 
kur
koeficients 2,5 ir robežās starp laika vērtību un kavējuma 
vērtību;
(pasažierkilometri/vilcienkilometri) - vidējais pasažieru 
skaits, ko pārvadā ar vienu vilcienu vienā gadā;
12.4. kravas vilciena vienas kavēšanās minūtes izmaksas 
(CM
k
) 
euro
 aprēķina, izmantojot šādu 
formulu:
CM
k
 = 2,15 x 
(VT
k
/60)
, kur
koeficients 2,15 ir robežās starp laika vērtību un kavējuma 
vērtību, kas noteikta Eiropas Komisijas pētījumos, lai
ņemtu vērā 
to, ka kavēšanās dēļ zaudētais laiks tiek vērtēts daudz negatīvāk 
nekā parastais braukšanas laiks;
12.5. nopietna negadījuma izraisīto kavējumu izmaksas 
euro
 aprēķina, izmantojot šādu formulu:
kavējuma 
izmaksas = CM
p
 x pasažieru vilcienu kavēšanās ilgums 
minūtēs + CM
k
 x kravas vilcienu
kavēšanās ilgums 
minūtēs
13. Šā pielikuma 12.2. apakšpunktā minētie tonnkilometri ir 
kravu pārvadāšanas mērvienība, kuras skaidrojums
sniegts Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. aprīļa Regulas (ES) 
2018/643
 
par dzelzceļa transporta
statistiku 3. panta 1. punkta 18. 
apakšpunktā.
14. Šā pielikuma 9. punktā minēto relatīvo summu 
euro
 
norāda attiecībā uz vilcienkilometriem.
15. Sliežu ceļu daļa (procentos), kurā darbojas vilcienu 
aizsardzības sistēma, un vilcienkilometru daļa (procentos),
kurā 
izmanto vilcienu aizsardzības borta sistēmas.
16. Šā pielikuma 15. punktā minētā vilcienu aizsardzības 
sistēma ir sistēma, kas nodrošina signālu un ātruma
ierobežojumu 
ievērošanu.
17. Šā pielikuma 15. punktā minētās vilcienu aizsardzības 
borta sistēmas ir sistēmas, kas palīdz vilces līdzekļa
11
/
12
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
vadītājam 
(mašīnistam) ievērot lauka signalizāciju un kabīnē iebūvēto 
signalizāciju, nodrošinot aizsardzību bīstamos
punktos un ātruma 
ierobežojuma izpildi, un nodrošina:
17.1. brīdināšanu - automātisku vilces līdzekļa vadītāja 
(mašīnista) brīdināšanu;
17.2. brīdināšanu un automātisku bremzēšanu - automātisku 
vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) brīdināšanu un
automātisku 
bremzēšanu, pabraucot garām aizliedzošajam signālam;
17.3. brīdināšanu, automātisku bremzēšanu un diskrētu ātruma 
uzraudzību - aizsardzību bīstamās vietās un
ātruma uzraudzību 
konkrētās vietās, tuvojoties signālam;
17.4. brīdināšanu, automātisku bremzēšanu un nepārtrauktu 
ātruma uzraudzību - aizsardzību bīstamās vietās un
nepārtrauktu 
līnijas ātruma ierobežojumu uzraudzību (maksimālā atļautā 
mērķātruma nepārtraukta uzrādīšana un
izpilde visos līnijas 
posmos), kas uzskatāmas par automātisko vilciena aizsardzības 
sistēmu.
18. Dzelzceļa pārbrauktuvju skaits pa attiecīgo pārbrauktuvju 
veidiem:
18.1. pasīva dzelzceļa pārbrauktuve, kurai netiek lietota 
nekāda veida brīdinājuma vai aizsardzības sistēma laikā,
kad 
pārbrauktuves šķērsošana lietotājam nav droša;
18.2. aktīva dzelzceļa pārbrauktuve, kur fiziskas ierīces 
(nolaižamas pusbarjeras vai barjeras un aizveramas
barjeras) 
aizsargā pārbrauktuves lietotāju no vilciena, kas tuvojas, vai 
pārbrauktuves lietotājs tiek par to brīdināts ar
gaismas 
signāliem, zvaniem, taurēm, pīkstuļiem vai citām skaņas ierīcēm, 
ko aktivizē laikā, kad pārbrauktuves
šķērsošana lietotājam nav 
droša. Aktīvas dzelzceļa pārbrauktuves iedala šādi:
18.2.1. manuāli regulējama dzelzceļa pārbrauktuve;
18.2.2. regulējama dzelzceļa pārbrauktuve ar automātisku 
lietotāja puses brīdināšanu;
18.2.3. regulējama dzelzceļa pārbrauktuve ar automātisku 
lietotāja puses aizsardzību un brīdināšanu;
18.2.4. regulējama dzelzceļa pārbrauktuve ar automātisku 
dzelzceļa puses aizsardzību.
19. Šā pielikuma 1.4. un 2.3. apakšpunktā un 18. punktā minētā 
dzelzceļa pārbrauktuve ir dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītāja 
atzīts ceļa (publiskas lietošanas vai privāts ceļš, iela vai 
autostrāde, ieskaitot blakusesošās ietves un
riteņbraucēju 
celiņus) vai pārejas (ietve vai brauktuve, kas nav ceļš un pa 
kuru ir paredzēts pārvietoties cilvēkiem,
dzīvniekiem, 
mehāniskajiem transportlīdzekļiem vai tehnikai) un sliežu ceļa 
krustojums, kas ir atvērts publiskajiem vai
privātajiem 
lietotājiem. Par dzelzceļa pārbrauktuvēm neuzskata pārejas starp 
peroniem stacijās, kā arī pārejas uz
sliežu ceļiem, kas 
paredzētas tikai dzelzceļa personālam.
20. Katram šā pielikuma 18.1., 18.2.1., 18.2.2., 18.2.3. un 
18.2.4. apakšpunktā minētajam dzelzceļa pārbrauktuves
veidam 
norāda attiecīgo pārbrauktuvju kopējo skaitu un skaitu uz 
līnijkilometru un sliežu ceļa kilometru. Līnijkilometrs ir
dzelzceļa tīkla garums kilometros, kur dzelzceļa līnijām ar 
vairākiem sliežu ceļiem ņem vērā tikai attālumu no to
sākumpunkta 
līdz galapunktam. Sliežu ceļa kilometrs ir dzelzceļa tīkla garums 
kilometros, kur dzelzceļa līnijām ar
vairākiem sliežu ceļiem ņem 
vērā visus atsevišķos sliežu ceļus.
21. Par pabraukšanu garām aizliedzošam signālam neuzskata 
gadījumus, kad aizliedzošam signālam pabrauc
garām riteklis, kas 
nav piekabināts pie vilces līdzekļa vai kas patvaļīgi 
atkabinājies un ripo bez vadītāja, kā arī
gadījumus, kad dažādu 
iemeslu dēļ laikus nav ieslēgts aizliedzošais signāls, tāpēc 
vadītājam nav iespējas apturēt
vilcienu pirms signāla.
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
12
/
12