Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 118 (6457),
12.06.2019.
OP numurs: 
2019/118.12
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
30.05.2019.
Stājas spēkā: 
01.07.2019.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Pievienotās vērtības 
nodokļa likumā
Izdarīt 
Pievienotās vērtības nodokļa likumā
 (
Latvijas 
Vēstnesis
, 2012, 197. nr.; 2013, 27., 194., 232., 237. nr.; 2014,
123. nr.; 2015, 42., 248., 251. nr.; 2016, 120., 241. nr.; 2017, 
90., 156., 242. nr.) šādus grozījumus:
1. Papildināt 
1. pantu
 ar 31., 32. un 33. punktu šādā 
redakcijā:
"31) 
vairāku mērķu vaučers
 - vaučers, kura izdošanas 
brīdī nav zināma neviena no šajā likumā noteiktajām viena
mērķa 
vaučera pazīmēm;
32) 
vaučers
 - instruments, kurš jāpieņem kā atlīdzība 
vai daļēja atlīdzība par preču piegādi vai pakalpojumu
sniegšanu 
un kurā vai ar kuru saistītajos dokumentos, tostarp šāda 
instrumenta izmantošanas noteikumos, norādītas
piegādājamās 
preces vai sniedzamie pakalpojumi, vai potenciālo piegādātāju vai 
sniedzēju identitāte;
33) 
viena mērķa vaučers
 - vaučers, kura izdošanas brīdī 
ir zināma to preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas
vieta, uz 
ko vaučers attiecas, kā arī nodoklis, kas maksājams par šādām 
precēm vai pakalpojumiem."
2. Papildināt likuma II nodaļu ar 11.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
11.
1
 pants. Darījumi, kuros izmanto 
vaučeru
(1) Jebkuru viena mērķa vaučera nodošanu, ko veic nodokļa 
maksātājs, kurš darbojas savā vārdā, uzskata par tādu
preču 
piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, uz ko vaučers attiecas. 
Faktisko preču nodošanu vai faktisko pakalpojumu
sniegšanu 
apmaiņā pret viena mērķa vaučeru, ko piegādātājs vai sniedzējs 
pieņem kā atlīdzību vai daļēju atlīdzību,
neuzskata par 
patstāvīgu darījumu.
(2) Ja viena mērķa vaučeru nodod nodokļa maksātājs, kas 
darbojas cita nodokļa maksātāja vārdā, minēto
nodošanu uzskata 
par tādu preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, uz ko vaučers 
attiecas un ko veicis cits nodokļa
maksātājs, kura vārdā darbojas 
nodokļa maksātājs.
(3) Ja preču piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs nav tas 
nodokļa maksātājs, kas, darbojoties savā vārdā, ir
izdevis viena 
mērķa vaučeru, tomēr tiek uzskatīts, ka šis piegādātājs vai 
sniedzējs ir veicis ar minēto vaučeru saistīto
preču piegādi vai 
pakalpojumu sniegšanu minētajam nodokļa maksātājam.
(4) Uzskatāms, ka faktiskā preču nodošana vai faktiskā 
pakalpojumu sniegšana apmaiņā pret vairāku mērķu
vaučeru, ko 
piegādātājs vai sniedzējs pieņem kā atlīdzību vai daļēju 
atlīdzību, ir ar nodokli apliekams darījums
atbilstoši šā likuma 
5. pantam, turpretim nevienu iepriekšēju minētā vairāku mērķu 
vaučera nodošanu ar nodokli
neapliek.
(5) Ja vairāku mērķu vaučeru nodod nodokļa maksātājs, kas nav 
nodokļa maksātājs, kurš veic ar nodokli apliekamu
darījumu, 
ievērojot šā panta ceturto daļu, jebkurai pakalpojumu sniegšanai, 
ko var identificēt, piemēram, izplatīšanas
vai veicināšanas 
pakalpojumiem, nodokli piemēro šajā likumā noteiktajā vispārīgajā 
kārtībā."
3. Papildināt 27. pantu ar trešo, ceturto un piekto daļu šādā 
redakcijā:
"(3) Šā panta pirmo daļu nepiemēro, ja tiek izpildīti visi 
šādi nosacījumi:
1) pakalpojumu sniedzējs veic saimniecisko darbību tikai vienā 
dalībvalstī, vai, ja neveic saimniecisko darbību,
pakalpojumu 
sniedzēja deklarētā dzīvesvieta vai pastāvīgās uzturēšanās vieta 
ir tikai vienā dalībvalstī;
2) pakalpojumus sniedz personām, kuras nav nodokļa maksātājas 
un kuras ir reģistrētas jebkurā dalībvalstī, kas
1
/
5
nav šīs daļas 1. 
punktā minētā dalībvalsts, vai kurām tajā ir deklarētā 
dzīvesvieta vai pastāvīgās uzturēšanās vieta;
3) šīs daļas 2. punktā minēto sniegto pakalpojumu kopējā 
vērtība bez nodokļa iepriekšējā vai kārtējā kalendāra
gadā 
nepārsniedz 10 000 
euro
.
(4) Ja kalendāra gadā šā panta trešās daļas 3. punktā minētā 
robežvērtība ir pārsniegta, elektronisko sakaru,
apraides un 
elektroniski sniegta pakalpojuma sniegšanas vietu nosaka 
atbilstoši šā panta pirmajai daļai no
robežvērtības pārsniegšanas 
brīža.
(5) Šā panta trešajā daļā minētajam pakalpojuma sniedzējam ir 
tiesības noteikt pakalpojumu sniegšanas vietu
saskaņā ar šā panta 
pirmo daļu, un šī izvēle tam ir saistoša vismaz divus kalendāra 
gadus."
4. 
37. pantā:
izteikt panta nosaukumu šādā redakcijā:
"
37. pants. Ar nodokli apliekamā vērtība darījumos ar 
nekustamo īpašumu un darījumos par apbūves
tiesības 
piešķiršanu
";
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Ar nodokli apliekamā vērtība darījumos par 
apbūves tiesību ir par apbūves tiesību maksājamā atlīdzība."
5. Papildināt likumu ar 37.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
37.
1
 pants. Ar nodokli apliekamā vērtība 
darījumos, kuros izmanto vairāku mērķu vaučeru
Ar nodokli apliekamā vērtība par precēm, kas piegādātas, vai 
pakalpojumiem, kas sniegti, attiecībā uz vairāku
mērķu vaučeru ir 
vienāda ar atlīdzību, kas ir samaksāta par šo vaučeru, vai, ja 
informācija par minēto atlīdzību nav
pieejama, - naudas vērtību, 
kas norādīta šajā vairāku mērķu vaučerā vai ar to saistītajos 
dokumentos, atskaitot nodokļa
summu attiecībā uz piegādātajām 
precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem."
6. Papildināt 40. pantu ar 7.
1
 daļu šādā 
redakcijā:
"(7
1
) Ja izsolē tiek pārdota apbūves tiesība, tad 
ar nodokli apliekama izsoles cena."
7. Izslēgt 52. panta 3.
2
, 3.
3
 un 
3.
4
 daļu.
8. Papildināt likumu ar 52.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
52.
1
 pants. Ar nodokli neapliekamie 
pakalpojumi, kurus sniedz neatkarīgā personu grupa
(1) Ar nodokli neapliek pakalpojumus, kurus neatkarīgā personu 
grupa sniedz šīs grupas dalībniekiem, ja tiek
izpildīti visi šādi 
nosacījumi:
1) šīs grupas dalībnieki ir personas, kuras veic šā likuma 52. 
panta pirmajā daļā, izņemot šā likuma 52. panta
pirmās daļas 2., 
18., 19., 20., 21., 22., 23., 24. un 25. punktu, minētos ar 
nodokli neapliekamos darījumus vai
darbības, attiecībā uz kurām 
šī persona nav nodokļa maksātāja;
2) pakalpojumi nepieciešami tikai un vienīgi šīs grupas 
dalībnieku veikto ar nodokli neapliekamo darījumu
nodrošināšanai 
vai tādu darbību nodrošināšanai, attiecībā uz kurām šīs grupas 
dalībnieks nav nodokļa maksātājs;
3) pakalpojumu vērtība ir to pašizmaksa;
4) pakalpojumu izmaksas sedz šīs grupas dalībnieki atbilstoši 
to daļai kopējos izdevumos;
5) netiek būtiski ietekmēta konkurējošas darbības vai 
darījumus veicošo tirgus dalībnieku (esošo vai potenciālo)
situācija konkurences jomā un tādējādi netiek radīti būtiski 
konkurences izkropļojumi.
(2) Lai piemērotu šā panta pirmo daļu, ir izpildāmi visi šādi 
nosacījumi:
1) starp neatkarīgo personu grupu un tās dalībniekiem pastāv 
rakstveida vienošanās par pakalpojumu sniegšanu;
2) neatkarīgās personu grupas dalībnieki ir reģistrēti nodokļa 
maksātāji;
3) ja neatkarīgās personu grupas dalībnieks veic arī ar 
nodokli apliekamos darījumus, tas nodrošina uzskaiti, kas
pamato, 
ka no neatkarīgās personu grupas saņemtie pakalpojumi tiek 
izmantoti darījumiem, kas atbrīvoti no nodokļa
saskaņā ar šā 
likuma 52. panta pirmo daļu, izņemot šā likuma 52. panta pirmās 
daļas 2., 18., 19., 20., 21., 22., 23.,
24. un 25. punktu, vai 
tādu darbību nodrošināšanai, attiecībā uz kurām šīs grupas 
dalībnieks nav nodokļa maksātājs.
2
/
5
(3) Neatkarīgā personu grupa, pirms tiek uzsākta pakalpojumu 
sniegšana grupas dalībniekiem, informē Valsts
ieņēmumu dienestu 
par grupas izveidi un šīs grupas dalībniekiem, vienlaikus 
iesniedzot rakstveida vienošanos par to
pakalpojumu sniegšanu, 
kurus neatkarīgā personu grupa sniedz šīs grupas 
dalībniekiem."
9. Aizstāt 77. pantā vārdu "nesasniedz" ar vārdu 
"nepārsniedz".
10. Aizstāt 84. panta ceturtajā daļā skaitļus un vārdu 
"143.
3
, 143.
4
 un 143.
5
" ar 
skaitļiem un vārdu "143.
3
 un
143.
4
".
11. 
92. panta pirmajā daļā:
aizstāt 6. punktā skaitļus un vārdu "142., 143., 
143.
1
, 143.
2
, 143.
3
, 
143.
4
 un 143.
5
" ar skaitļiem un vārdu 
"143.,
143.
1
, 143.
2
, 143.
3
 un 
143.
4
";
aizstāt 7. punktā skaitļus un vārdu "142., 143. un 
143.
4
" ar skaitļiem un vārdu "142. un 143.".
12. 
97. pantā:
aizstāt ceturtajā daļā skaitļus un vārdu "142., 143. un 
143.
4
" ar skaitļiem un vārdu "142. un 143.";
aizstāt piektajā daļā skaitļus un vārdu "142., 143., 
143.
1
, 143.
2
, 143.
3
, 
143.
4
 un 143.
5
" ar skaitļiem un vārdu 
"143.,
143.
1
, 143.
2
, 143.
3
 un 
143.
4
".
13. Aizstāt 109. panta piektās daļas 4. punktā skaitļus un 
vārdu "143.
3
, 143.
4
 un 143.
5
" ar 
skaitļiem un vārdu
"143.
3
 un 143.
4
".
14. 
124. pantā:
izteikt trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Nodokli, kas saskaņā ar šā likuma 129. panta desmito daļu 
ir iekļauts braukšanas biļetes (talona),
mēnešbiļetes un sporta 
vai kultūras pasākuma biļetes cenā, nodokļa maksātājs, kurš 
minētās biļetes realizē savā
vārdā, neizmantojot starpniecības 
pakalpojumus, norāda tā taksācijas perioda nodokļa deklarācijā, 
kurā attiecīgā biļete
pārdota lietotājam.";
papildināt pantu ar 3.
1
 un 3.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(3
1
) Nodokli, kas aprēķināms par darījumu, kurā 
izmanto viena mērķa vaučeru, norāda tā taksācijas perioda
nodokļa 
deklarācijā, kurā šis vaučers ir nodots kā preču piegāde vai 
pakalpojumu sniegšana.
(3
2
) Nodokli, kas aprēķināms par darījumu, kurā 
izmanto vairāku mērķu vaučeru, norāda tā taksācijas perioda
nodokļa deklarācijā, kurā šis vaučers ir pieņemts kā atlīdzība 
vai daļēja atlīdzība apmaiņā pret preču nodošanu vai
pakalpojumu 
sniegšanu.";
aizstāt ceturtajā daļā skaitļus un vārdu "142., 143. un 
143.
4
" ar skaitļiem un vārdu "142. un 143.";
aizstāt piektajā daļā skaitļus un vārdu "142., 143., 
143.
1
, 143.
2
, 143.
3
, 
143.
4
 un 143.
5
" ar skaitļiem un vārdu 
"143.,
143.
1
, 143.
2
, 143.
3
 un 
143.
4
".
15. Papildināt 128. pantu ar ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Ja saskaņā ar šā likuma 140.
1
 pantu preču 
piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs izmanto īpašo nodokļa
režīmu elektronisko sakaru, apraides un elektroniski sniegtiem 
pakalpojumiem personai, kura nav nodokļa maksātājs,
nodokļa 
rēķins izrakstāms saskaņā ar tās identifikācijas dalībvalsts 
noteikumiem, kuru nosaka atbilstoši šā likuma
140.
1
 
panta pirmās daļas 2. punktam."
16. 
129. pantā:
aizstāt trešajā daļā skaitļus un vārdu "143.
3
, 
143.
4
 vai 143.
5
" ar skaitļiem un vārdu 
"143.
3
 vai 143.
4
";
izslēgt desmitajā daļā vārdus "dāvanu kartes, sarunu 
priekšapmaksas kartes".
17. 140.
1
 pantā:
izteikt pirmās daļas 4. punktu šādā redakcijā:
"4) nodokļa maksātājs, kas neveic saimniecisko darbību Eiropas 
Savienībā, ir nodokļa maksātājs, kuram Eiropas
3
/
5
Savienībā nav 
saimnieciskās darbības mītnes vietas un pastāvīgās 
iestādes;";
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Šā panta pirmās daļas 4. vai 5. punktā minētajam nodokļa 
maksātājam, kurš Eiropas Savienības teritorijā
sniedz 
elektronisko sakaru, apraides un elektroniski sniegtos 
pakalpojumus personai, kura nav nodokļa maksātājs un
kura ir 
reģistrēta patēriņa dalībvalstī vai kurai tajā ir deklarētā 
dzīvesvieta vai pastāvīgās uzturēšanās vieta, ir tiesības
reģistrēties iekšzemē ārpussavienības režīma vai savienības 
režīma izmantošanai. Minēto režīmu piemēro visiem
Eiropas 
Savienībā sniegtajiem elektronisko sakaru, apraides un 
elektroniski sniegtajiem pakalpojumiem."
18. 
142. pantā:
izteikt panta nosaukumu šādā redakcijā:
"
142. pants. Īpašs nodokļa piemērošanas režīms būvniecības 
pakalpojumiem
";
izslēgt astoto, devīto, desmito un vienpadsmito daļu;
izteikt divpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(12) Būvniecības pakalpojuma saņēmējs par saņemto pakalpojumu 
maksā, izmantojot bezskaidras naudas
norēķinus."
19. Izteikt 143.
4
 pantu šādā redakcijā:
"
143.
4
 pants. Īpašs nodokļa piemērošanas režīms 
melno un krāsaino metālu pusfabrikātu piegādēm
(1) Nodokli par Ministru kabineta noteikto melno un krāsaino 
metālu pusfabrikātu piegādi, kas veikta iekšzemē,
valsts budžetā 
maksā melno un krāsaino metālu pusfabrikātu saņēmējs, ja melno un 
krāsaino metālu pusfabrikātu
piegādātājs un melno un krāsaino 
metālu pusfabrikātu saņēmējs ir reģistrēti nodokļa maksātāji.
(2) Melno un krāsaino metālu pusfabrikātu piegādātājs izraksta 
melno un krāsaino metālu pusfabrikātu saņēmējam
nodokļa rēķinu, 
kurā piegādāto melno un krāsaino metālu pusfabrikātu vērtību 
norāda bez nodokļa.
(3) Melno un krāsaino metālu pusfabrikātu saņēmējs samaksā 
melno un krāsaino metālu pusfabrikātu
piegādātājam nodokļa rēķinā 
norādīto melno un krāsaino metālu pusfabrikātu vērtību.
(4) Melno un krāsaino metālu pusfabrikātu saņēmējs par 
saņemtajām precēm maksā, izmantojot bezskaidras
naudas 
norēķinus.
(5) Ministru kabinets nosaka to preču piegādes, kuras uzskata 
par melno un krāsaino metālu pusfabrikātiem
atbilstoši Kombinētās 
nomenklatūras kodiem, kas noteikti Padomes 1987. gada 23. jūlija 
regulas (EEK) Nr. 
2658/87
par tarifu un statistikas nomenklatūru 
un kopējo muitas tarifu I pielikumā un tās grozījumos."
20. Izslēgt 143.
5
 pantu.
21. Papildināt pārejas noteikumus ar 31., 32., 33. un 34. 
punktu šādā redakcijā:
"31. Grozījumi attiecībā uz šā likuma 1. panta papildināšanu 
ar 31., 32. un 33. punktu, šā likuma papildināšanu ar
11.
1
 
un 37.
1
 pantu, kā arī 124. panta 
papildināšanu ar 3.
1
 un 3.
2
 daļu 
piemērojami vaučeriem, kas izsniegti, sākot ar
2019. gada 1. 
jūliju.
32. Šā likuma 52.
1
 pants piemērojams neatkarīgās 
personu grupas sniegtiem pakalpojumiem šīs grupas
dalībniekiem, 
sākot ar 2019. gada 1. jūliju.
33. Tās neatkarīgās personu grupas, kuras atbilst šā likuma 
52.
1
 panta nosacījumiem un vēlas turpināt piemērot
atbrīvojumu no nodokļa atbilstoši šā likuma 52.
1
 
pantam, informē Valsts ieņēmumu dienestu par grupas izveidi un 
šīs
grupas dalībniekiem līdz 2019. gada 1. augustam, vienlaikus 
iesniedzot rakstveida vienošanos par to pakalpojumu
sniegšanu, 
kurus neatkarīgā personu grupa sniedz šīs grupas 
dalībniekiem.
34. Grozījumi šā likuma 84. panta ceturtajā daļā, 92. panta 
pirmās daļas 6. punktā, 97. panta piektajā daļā, 109.
panta 
piektās daļas 4. punktā, 124. panta piektajā daļā un 129. panta 
trešajā daļā attiecībā uz skaitļu "142." un
"143.
5
" 
izslēgšanu, grozījumi attiecībā uz 142. panta nosaukuma 
izteikšanu jaunā redakcijā, astotās, devītās,
desmitās un 
vienpadsmitās daļas izslēgšanu un divpadsmitās daļas izteikšanu 
jaunā redakcijā, kā arī grozījumi
attiecībā uz 143.
5
 
panta izslēgšanu stājas spēkā 2020. gada 1. janvārī."
22. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 16., 17. un 18. punktu šādā redakcijā:
"16) Padomes 2016. gada 27. jūnija direktīvas (ES) 
2016/1065
, 
ar ko attiecībā uz vaučeriem piemērojamo režīmu
4
/
5
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
groza direktīvu 
2006/112/EK
;
17) Padomes 2017. gada 5. decembra direktīvas (ES) 
2017/2455
, 
ar ko groza direktīvu 
2006/112/EK
 un direktīvu
2009/132/EK
 
attiecībā uz konkrētām pievienotās vērtības nodokļa saistībām 
pakalpojumu sniegšanā un preču
tālpārdošanā;
18) Padomes 2018. gada 22. jūnija direktīvas (ES) 
2018/912
, ar 
ko attiecībā uz minimālās pamatlikmes
ievērošanas pienākumu groza 
direktīvu 
2006/112/EK
 par kopējo pievienotās vērtības nodokļa 
sistēmu."
Likums stājas spēkā 2019. gada 1. jūlijā.
Likums Saeimā pieņemts 2019. gada 30. maijā.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
Rīgā 2019. gada 12. jūnijā
5
/
5