Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 103 (3471),
04.07.2006.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 15, 10.08.2006.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
22.06.2006.
Stājas spēkā: 
18.07.2006.
Attēlotā redakcija:
 03.01.2018. - ...
Grozījumi:
20.11.2008. likums / LV, 191 (3975), 09.12.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
27.11.2008. likums / LV, 191 (3975), 09.12.2008. / Stājas spēkā 23.12.2008.
Satversmes tiesas 23.04.2009. spriedums / LV, 64 (4050), 25.04.2009. / Stājas spēkā 25.04.2009.
16.06.2009. likums / LV, 100 (4086), 30.06.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
14.07.2011. likums / LV, 117 (4515), 28.07.2011. / Stājas spēkā 11.08.2011.
15.12.2011. likums / LV, 204 (4602), 29.12.2011. / Stājas spēkā 30.12.2011.
12.09.2013. likums / LV, 188 (4994), 26.09.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
17.12.2014. likums / LV, 257 (5317), 30.12.2014. / Stājas spēkā 01.01.2015.
18.06.2015. likums / LV, 124 (5442), 30.06.2015. / Stājas spēkā 14.07.2015.
03.03.2016. likums / LV, 52 (5624), 15.03.2016. / Stājas spēkā 29.03.2016.
28.04.2016. likums / LV, 91 (5663), 12.05.2016. / Stājas spēkā 26.05.2016.
07.12.2017. likums / LV, 253 (6080), 20.12.2017. / Stājas spēkā 03.01.2018.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Apcietinājumā turēšanas kārtības likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir nodrošināt cilvēktiesību un kriminālprocesa interešu samērīgu ievērošanu drošības līdzekļa —
apcietinājums — izpildē.
2.pants. Apcietinājuma izpildes pamats
Apcietinājuma izpildes pamats ir izmeklēšanas tiesneša lēmums vai tiesas nolēmums par apcietinājuma
piemērošanu.
2.
1
 pants. Pagaidu apcietinājuma izpildes pamats
Ārvalstī notiesātās personas pagaidu apcietinājuma izpildes pamats ir izmeklēšanas tiesneša lēmums par pagaidu
apcietinājuma piemērošanu.
(
15.12.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
30.12.2011.
)
3.pants. Apcietinātais
(1) Apcietinātais ir persona, kurai izmeklēšanas tiesnesis vai tiesa ir piemērojusi drošības līdzekli — apcietinājums. 
1
/
17
(2) Šā likuma normas piemēro arī personai, kura soda izciešanai pārņemta no ārvalsts vai kurai piemērots pagaidu
apcietinājums un kura ievietota izmeklēšanas cietumā.
(3) Ja notiesātā persona, pamatojoties uz tiesas, prokurora vai Latvijas Republikas ģenerālprokurora lēmumu,
pārvietota uz izmeklēšanas cietumu vai citā brīvības atņemšanas iestādē izveidotu izmeklēšanas cietuma nodaļu
(turpmāk — izmeklēšanas cietums) sakarā ar lietas izskatīšanu tiesā vai izmeklēšanas darbībām lietā, minētās
personas tiesību apjomu nosaka 
Latvijas Sodu izpildes kodekss
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
 un 
15.12.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
30.12.2011.
)
4.pants. Apcietinājuma izpildes iestādes
(1) Apcietinājumu izpilda izmeklēšanas cietumā. Izmeklēšanas cietumus Latvijas Republikā izveido un likvidē
Tieslietu ministrija.
(2) Izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumus reglamentē Ministru kabinets.
(3) Pēc procesa virzītāja pieprasījuma apcietināto var ievietot īslaicīgās aizturēšanas vietā uz laiku, kas
nepieciešams procesuālo darbību veikšanai un tiesas procesiem. Meklēšanā esošo apcietināto pēc aizturēšanas var
ievietot īslaicīgās aizturēšanas vietā līdz pārvietošanai uz izmeklēšanas cietumu. Īslaicīgās aizturēšanas vietā uz
apcietināto attiecināmi īslaicīgās aizturēšanas vietas iekšējās kārtības noteikumi un viņam nodrošināmi īslaicīgās
aizturēšanas vietas sadzīves apstākļi.
(4) Ministru kabinets nosaka tehniskās prasības izmeklēšanas cietumu būvniecībai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
, 
03.03.2016.
 un 
28.04.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
26.05.2016.
)
5.pants. Apcietinājuma izpildes uzraudzība
(Izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
II nodaļa 
Apcietināto ievietošana izmeklēšanas cietumā
6.pants. Apcietinātā personas lieta
(1) Katram apcietinātajam izmeklēšanas cietuma darbinieki noformē personas lietu. Personas lietā obligāti iekļauj
šādus dokumentus:
1) izmeklēšanas tiesneša lēmumu vai tiesas nolēmumu par apcietinājuma piemērošanu;
2) apcietinātā daktiloskopisko karti;
3) aizturēšanas protokola kopiju, ja persona tikusi aizturēta;
4) apcietinātā anketu;
5) apcietinātā un tā sevišķo pazīmju fotoattēlus, kā arī apcietinātā kriminālistisko raksturojumu.
(2) Apcietinātā personas lietā iekļauj dokumentus, kas sniedz informāciju par apcietinājuma izpildes gaitu, kā arī
attiecībā uz apcietināto pieņemtos administratīvos aktus.
(3) Apcietinātā personas lietai pievieno pasi vai personas apliecību, vai atgriešanās atļauju.
(4) Pārvietojot apcietināto uz izmeklēšanas cietumu no īslaicīgās aizturēšanas vietas, līdzi nosūta šā panta pirmās
daļas 1.—3.punktā minētos dokumentus un personai izņemtos dokumentus.
(5) Pārvietojot apcietināto no izmeklēšanas cietuma uz īslaicīgās aizturēšanas vietu vai otrādi, līdzi nosūta
apcietinātā personas lietu. 
2
/
17
(6) Apcietinātā anketas saturu un noformēšanas kārtību, kā arī personas lietas noformēšanas kārtību nosaka
izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumos.
(7) Ziņas par apcietinātajiem, apcietināto un to sevišķo pazīmju fotoattēlus, kā arī apcietināto kriminālistiskos
raksturojumus reģistrē Integrētajā iekšlietu informācijas sistēmā. Iegūstamos fotoattēlus un tiem izvirzītās obligātās
tehniskās prasības, kā arī Integrētajā iekšlietu informācijas sistēmā iekļaujamo ziņu apjomu, iekļaušanas un dzēšanas
kārtību, glabāšanas termiņus un institūcijas, kurām piešķirama piekļuve minētajā informācijas sistēmā iekļautajām
ziņām, nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.12.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
30.12.2011.
)
7.pants. Apcietinātā ievietošana izmeklēšanas cietumā
Ievietojot izmeklēšanas cietumā, apcietināto:
1) reģistrē, norādot viņa vārdu, uzvārdu, personas kodu vai dzimšanas gadu un datumu (ja apcietinātajam nav
piešķirts personas kods Latvijas Republikā), tiesu vai izmeklēšanas tiesnesi, kas pieņēmis lēmumu par
drošības līdzekļa piemērošanu, un laiku, kad apcietinātais ievietots izmeklēšanas cietumā;
2) pārmeklē tā paša dzimuma cietuma darbinieks. Pārmeklēšanas rezultātus fiksē protokolā.
8.pants. Apcietinātā mantu pieņemšana glabāšanā
(1) Izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumi nosaka individuālai lietošanai izmeklēšanas cietumos
atļauto mantu sarakstu un daudzumu. Mantas, kuras neietilpst minētajā sarakstā vai pārsniedz tajā norādīto
daudzumu, apcietinātais nodod uzglabāšanai izmeklēšanas cietumā.
(2) Apcietināto pārvietojot no izmeklēšanas cietuma uz īslaicīgās aizturēšanas vietu, viņam atstāj īslaicīgās
aizturēšanas vietas kamerā atļauto priekšmetu sarakstā noteikto mantu daudzumu, bet pārējās mantas apcietinātais
nodod uzglabāšanai izmeklēšanas cietumā.
(3) Izmeklēšanas cietumā uzglabāšanai pieņemtās mantas uzskaita un norāda pieņemšanas aktā. Aktu paraksta
apcietinātais un cietuma darbinieks, kurš pieņem mantas. Apcietinātajam izsniedz parakstītu pieņemšanas akta
eksemplāru.
9.pants. Neatļauto mantu un naudas atsavināšana
(1) Naudu, kuru apcietinātais labprātīgi nav nodevis, atsavina un pēc saskaņošanas ar procesa virzītāju pārskaita
izmeklēšanas cietuma pamatbudžeta kontā apcietināto komunālo un sadzīves apstākļu uzlabošanai.
(2) Dārgmetālus, dārgakmeņus un to izstrādājumus, kurus apcietinātais labprātīgi nav nodevis, atsavina un pēc
saskaņošanas ar procesa virzītāju nodod realizācijai Valsts ieņēmumu dienestam. Iegūtos līdzekļus ieskaita valsts
pamatbudžeta ieņēmumos.
(3) Naudu, dārgmetālus, dārgakmeņus un to izstrādājumus, kurus nepilngadīgais apcietinātais labprātīgi nav
nodevis, izsniedz viņa vecākiem vai aizbildnim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
10.pants. Apcietinātā veselības pārbaude
(1) Pēc ievietošanas izmeklēšanas cietumā apcietinātajam veic veselības pārbaudi un sanitāro apstrādi Ministru
kabineta noteiktajā kārtībā.
(2) Apcietinātā veselības pārbaudes rezultātus fiksē pacienta ambulatorajā kartē.
11.pants. Apcietināto izvietošana izmeklēšanas cietumā
3
/
17
(1) Apcietināto un notiesāto, kas izmeklēšanas cietumā ievietots kriminālsodu izpildi reglamentējošos normatīvajos
aktos noteiktajos gadījumos, izmeklēšanas cietumā izvieto slēgtā telpā (kamerā).
(2) Apcietinātos vīriešus un sievietes, kā arī nepilngadīgos un pilngadīgos apcietinātos izvieto atsevišķi.
(3) Pēc procesa virzītāja norādījuma vienā kriminālprocesā apcietinātos izvieto atsevišķi.
(4) Apcietinātos izvieto atsevišķi no notiesātajiem, izņemot gadījumu, kad notiesātie ievietoti izmeklēšanas cietumā
sakarā ar cita noziedzīga nodarījuma izdarīšanu.
(5) Ja apcietinātais ir tiesnesis, tiesu sistēmai piederīga persona, izmeklēšanas iestādes, kriminālsodu izpildes
iestādes, operatīvo darbību veicošas valsts institūcijas, pašvaldības policijas vai citas ar valsts un sabiedrības drošības
nodrošināšanu saistītas valsts institūcijas nodarbinātais, bijušais nodarbinātais, viņa laulātais vai pirmās pakāpes
radinieks, viņu izvieto atsevišķi no pārējiem apcietinātajiem. Apcietināto, kurš ir palīdzējis atklāt citas personas izdarītu
noziegumu un kuram tiesa 
Krimināllikumā
 noteiktajā kārtībā ir samazinājusi spriedumā noteikto sodu, izvieto atsevišķi
no pārējiem apcietinātajiem, ja viņš to ir lūdzis.
(6) Apcietinātos, kuri pirms apcietinājuma nav izcietuši sodu brīvības atņemšanas vietās, izvieto atsevišķi no
pārējiem apcietinātajiem. Apcietinātos ievieto kamerās, ievērojot iekšējo drošību, kā arī (pēc iespējas) personiskās
īpašības un psiholoģisko saderību.
(7) Izmeklēšanas cietuma priekšnieka lēmums par apcietinātā izvietošanu izmeklēšanas cietumā nav apstrīdams
un pārsūdzams.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.11.2008.
, 
14.07.2011.
 un 
18.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
11.
1
 
pants. Apcietināto pārvietošana uz citu izmeklēšanas cietumu
(1) Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieks, ievērojot medicīnas, drošības un noziedzības novēršanas kritērijus, var
pārvietot apcietināto uz citu izmeklēšanas cietumu. Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieka lēmums par apcietinātā
pārvietošanu uz citu izmeklēšanas cietumu nav apstrīdams un pārsūdzams.
(2) Tā izmeklēšanas cietuma administrācija, uz kuru pārvietots apcietinātais, informē procesa virzītāju par
apcietinātā pārvietošanu uz konkrēto izmeklēšanas cietumu.
(
07.12.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
III nodaļa 
Apcietinātā tiesības un pienākumi
12.pants. Iepazīstināšana ar apcietinātā tiesībām
Pēc ievietošanas izmeklēšanas cietumā administrācija apcietināto viņam saprotamā valodā (ja nepieciešams,
pieaicinot tulku) nekavējoties iepazīstina ar viņa tiesībām un pienākumiem, kā arī informē par amatpersonām, pie
kurām apcietinātais var vērsties ar sūdzībām un lūgumiem. Apcietinātais ar parakstu apliecina, ka ir iepazīstināts ar
minēto informāciju.
13.pants. Apcietinātā tiesības
(1) Apcietinātajam ir tiesības:
1) informēt vecākus, bērnus, brāļus, māsas, vecvecākus, mazbērnus (turpmāk — radinieki), laulāto vai citu
personu par savu atrašanās vietu. Attiecīgie izdevumi tiek segti no izmeklēšanas cietuma līdzekļiem;
2) saņemt naudas pārvedumus;
3) iegādāties pārtikas produktus un pirmās nepieciešamības priekšmetus izmeklēšanas cietuma veikalā;
4) veikt ne mazāk kā stundu ilgu (ja ir attiecīgs ārsta norādījums, — ne mazāk kā pusotru stundu ilgu) ikdienas
4
/
17
pastaigu;
5) sazināties ar personām ārpus izmeklēšanas cietuma sarakstoties, kā arī ne retāk kā reizi nedēļā izmantojot
izmeklēšanas cietuma tālruni (taksofonu). Atļautais sarunas ilgums ir ne mazāks kā piecas minūtes.
Izdevumus par saraksti sedz apcietinātais, bet par telefonsarunām — apcietinātais vai persona, ar kuru viņš
sarunājas;
6) uz vismaz stundu ilgu satikšanos ar radiniekiem, laulāto vai citām personām ne retāk kā reizi mēnesī
ģimenes un radniecisko attiecību saglabāšanai un sociāli lietderīgu kontaktu saglabāšanai un veicināšanai;
7) tikties ar aizstāvi, bet ārvalstniekiem — arī ar savas valsts diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības
pārstāvi vienatnē bez ierobežojuma, ievērojot izmeklēšanas cietuma dienas kārtību;
8) abonēt preses izdevumus, kā arī izmantot izmeklēšanas cietuma bibliotēkas fondu;
9) valkāt personisko veļu, apģērbu un apavus;
10) izmantot personisko mazgabarīta sadzīves tehniku — televizoru (ekrāna izmērs līdz 50 cm pa diagonāli) un
tam pievienojamās videospēles, kā arī ledusskapi, ūdens sildāmās ierīces, radiouztvērēju (bez balss ieraksta
iespējām). Kopējais individuālajā lietošanā izmantojamās sadzīves tehnikas svars nedrīkst pārsniegt 30
kilogramus;
11) glabāt pie sevis individuālai lietošanai atļautās mantas, izmeklēšanas cietuma veikalā iegādātos pārtikas
produktus, saņemt ar sūtījumiem un pienesumiem nepārtikas preces izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības
noteikumos paredzētajā kārtībā un daudzumā.
(2) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(3) Lemjot par šā panta pirmās daļas 6.punktā noteiktās tikšanās ilgumu un biežumu, izmeklēšanas cietuma
administrācija izvērtē nepieciešamību nodrošināt vienādas tikšanās iespējas visiem apcietinātajiem.
(4) Latvijas Cietumu slimnīcā ievietotajam apcietinātajam atbilstoši ārsta norādījumiem tikšanās vietā nodrošina
iespēju sazināties ar radiniekiem, laulāto vai citām personām ar videozvanu. Šādu videozvanu skaitu un ilgumu nosaka
atbilstoši šajā likumā noteiktajam tikšanos skaitam un ilgumam.
(5) Papildus šajā pantā minētajām tiesībām apcietinātajam ārvalstniekam un apcietinātajam, kuram pastāvīgā
dzīvesvieta nav Latvija, ir tiesības sazināties ar radiniekiem, laulāto vai citām personām ar videozvanu divas reizes
mēnesī uz laiku līdz 15 minūtēm izmeklēšanas cietuma pārstāvja klātbūtnē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar Satversmes tiesas 
23.04.2009.
 spriedumu, 
14.07.2011.
, 
18.06.2015.
, 
03.03.2016.
un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
13.
1
 
pants. Satikšanās norises noteikumi
(1) Satikšanās atļauju izdod izmeklēšanas cietuma priekšnieks, pamatojoties uz apcietinātā iesniegumu un
ievērojot izmeklēšanas tiesneša noteiktos sazināšanās un satikšanās ierobežojumus. Iesniegums ar lūgumu atļaut
satikšanos iesniedzams vismaz 10 darbdienas pirms plānotās satikšanās.
(2) Apcietinātajam tiek atļautas satikšanās ar radiniekiem un laulāto. Pirms pirmās satikšanās apmeklētājs uzrāda
radniecību vai laulību apliecinošus dokumentus.
(3) Satikšanos ar personu, kura nav apcietinātā radinieks vai laulātais, atļauj, ja līdz apcietinājuma piemērošanai
apcietinātajam ar šo personu ir bijusi kopīga saimniecība vai ir kopīgs bērns. Pirms pirmās satikšanās apmeklētājs
uzrāda kopīgu saimniecību apliecinošus vai bērna dzimšanas dokumentus.
(4) Izmeklēšanas cietuma priekšnieks var atļaut satikšanos ar personu, kura nav apcietinātā radinieks, laulātais vai
ar kuru apcietinātajam nav bijusi kopīga saimniecība vai nav kopīga bērna, ja šāda satikšanās veicinās sociāli lietderīgu
kontaktu saglabāšanu un ja apcietināto ilgstoši neviens neapmeklē, ciktāl šāda satikšanās neapdraud citu personu
pamattiesības, sabiedrības intereses un netraucē kriminālprocesa mērķa sasniegšanu.
(5) Satikšanās notiek bez izmeklēšanas cietuma administrācijas pārstāvja klātbūtnes, bet vizuālas kontroles
apstākļos. Vizuālo kontroli var veikt, arī izmantojot inženiertehniskos līdzekļus.
5
/
17
(6) Izņēmuma gadījumā, ja tas nepieciešams drošības apsvērumu vai kriminālprocesa interešu dēļ vai ja to lūdz
apmeklētājs vai apcietinātais, izmeklēšanas cietuma priekšnieks, izvērtējot katru individuālu gadījumu, var pieņemt
pamatotu lēmumu par šajā pantā minētās satikšanās norisi izmeklēšanas cietuma administrācijas pārstāvja klātbūtnē
vai fiziska norobežojuma apstākļos.
(7) Šajā pantā minētos izmeklēšanas cietuma priekšnieka lēmumus var apstrīdēt Ieslodzījuma vietu pārvaldes
priekšniekam 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieka lēmumu var
pārsūdzēt Administratīvajā rajona tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Administratīvās rajona tiesas
lēmums nav pārsūdzams. Sūdzības iesniegšana neaptur lēmuma izpildi.
(
07.12.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
14.pants. Apcietinātā pienākumi
Apcietinātajam ir pienākums:
1) nodot cietuma administrācijai mantas, kuras neietilpst izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumos
paredzētajā individuālai lietošanai atļauto mantu sarakstā vai pārsniedz tajā noteikto daudzumu;
2) pakļauties šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktajām veselības pārbaudēm un pārmeklēšanai;
3) pildīt izmeklēšanas cietuma administrācijas likumīgās prasības un izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības
noteikumus;
4) ievērot izmeklēšanas cietumā noteikto dienas kārtību;
5) uzkopt telpas izmeklēšanas cietuma dienas kārtībā noteiktajā laikā;
6) saudzīgi izturēties pret izmeklēšanas cietuma īpašumu;
7) uzturēt kārtību izmeklēšanas cietuma telpās un ievērot personisko higiēnu;
8) lietot cietuma ārstniecības personas noteiktos medikamentus ārstniecības personas klātbūtnē;
9) pakļauties šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktajai apcietinātā un tā sevišķo pazīmju fotoattēlu
iegūšanas kārtībai;
10) samaksāt par Ieslodzījuma vietu pārvaldes sniegtajiem maksas pakalpojumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.12.2011.
 un 
18.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
15.pants. Apcietināto iesniegumi
(1) Apcietinātajam ir tiesības rakstīt iesniegumus valsts un pašvaldības institūcijām.
(2) Apcietinātā iesniegumus par jautājumiem, kas saistīti ar drošības līdzekļa — apcietinājums — izpildes
apstākļiem, Iesniegumu likumā noteiktajā kārtībā izskata izmeklēšanas cietuma priekšnieks. Apcietinātā iesniegumus
par izmeklēšanas cietuma administrācijas izdotu administratīvo aktu un faktiskās rīcības apstrīdēšanu izskata
Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieks 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(3) Apcietinātā sarakste ar valsts un pašvaldību institūcijām, Tiesībsarga biroju, Apvienoto Nāciju Organizācijas vai
Eiropas Padomes cilvēktiesību institūcijām, Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisiju, prokuratūru, tiesu,
aizstāvi, procesa virzītāju, ārstniecības iestādi, kā arī apcietinātā ārvalstnieka sarakste ar savas valsts diplomātisko vai
konsulāro pārstāvniecību vai tās valsts diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību, kura pilnvarota pārstāvēt viņa
intereses, nav pakļauta pārbaudei.
(4) Apcietinātā sarakste ar Tiesībsarga biroju, Apvienoto Nāciju Organizācijas vai Eiropas Padomes cilvēktiesību
institūcijām, Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisiju, prokuratūru, tiesu, procesa virzītāju, ārstniecības
iestādi, kā arī apcietinātā ārvalstnieka sarakste ar savas valsts diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību vai tās valsts
diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību, kura pilnvarota pārstāvēt viņa intereses, tiek segta no izmeklēšanas cietuma
līdzekļiem. Apcietinātā sarakste ar citām valsts un pašvaldību institūcijām tiek segta no izmeklēšanas cietuma
līdzekļiem gadījumā, ja apcietinātā personiskās naudas kartē nav līdzekļu un apcietinātais apstrīd šo iestāžu izdotu
6
/
17
administratīvo aktu vai faktisko rīcību vai nosūta iesniegumu valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības saņemšanai.
(5) Iesniegums Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšniekam par izmeklēšanas cietuma priekšnieka lēmumu tiek
nosūtīts par izmeklēšanas cietuma līdzekļiem.
(
27.11.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.03.2016.
 un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā
03.01.2018.
)
IV nodaļa 
Apcietināto sieviešu un viņu bērnu, nepilngadīgo apcietināto turēšana
izmeklēšanas cietumā
16.pants. Apcietināto sieviešu turēšanas īpatnības izmeklēšanas cietumā
Pēc apcietinātās sievietes lūguma un ar bāriņtiesas piekrišanu izmeklēšanas cietumā var iemitināt arī viņas bērnus,
kuri nav vecāki par trim gadiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.11.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.12.2008.
)
17.pants. Apcietinātās sievietes atrašanās izmeklēšanas cietumā kopā ar bērnu
(1) Ja apcietinātā sieviete izmeklēšanas cietumā atrodas kopā ar savu bērnu (bērniem), viņas dienas režīmu
saskaņo ar bērna (bērnu) vajadzībām un tajā paredz ne mazāk kā pusotru stundu ilgu pastaigu kopā ar bērnu.
(2) Bērni var uzturēties kopā ar māti izmeklēšanas cietumā līdz četru gadu vecumam pilnā valsts apgādībā.
Izmeklēšanas cietuma administrācija ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms dienas, kad bērns sasniedz četru gadu vecumu,
paziņo bāriņtiesai pēc bērna vecāku dzīvesvietas, ka beidzas laiks, kurā bērns drīkst uzturēties kopā ar māti
ieslodzījuma vietā. Bāriņtiesa pārbauda apstākļus bērna tēva dzīvesvietā un nodod bērnu tēva aprūpē. Ja bērna
nodošana tēvam nav iespējama, bāriņtiesa lemj par bērna aprūpi. Izvēloties bērna turpmāko dzīvesvietu, bāriņtiesa ņem
vērā bērna mātes viedokli.
(3) Ja apcietinātajai sievietei piedzimst bērns, izmeklēšanas cietuma administrācijai ir pienākums rakstveidā
informēt par šo faktu dzimtsarakstu nodaļu, kuras darbības teritorijā atrodas izmeklēšanas cietums, lai varētu reģistrēt
bērna dzimšanu.
(4) Bērna uztura, higiēnas piederumu, apģērba un aprūpei nepieciešamā aprīkojuma normas izmeklēšanas cietumā
nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.11.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.12.2008.
)
18.pants. Nepilngadīgo apcietināto atrašanās izmeklēšanas cietumā
(1) Nepilngadīgajam apcietinātajam papildus šā likuma 
13.pantā
 noteiktajām tiesībām ir tiesības uz:
1) tikšanos ar radiniekiem, laulāto vai citām personām reizi nedēļā šā likuma 
13.
1
 pantā
 minētajā kārtībā;
2) ne mazāk kā divas stundas ilgu ikdienas pastaigu. Pastaigu laukumus nepilngadīgajiem aprīko ar inventāru
aktīvām fiziskām nodarbībām;
3) telefonsarunām ar radiniekiem, laulāto vai citām personām bez skaita ierobežojuma, ja saņemta procesa
virzītāja atļauja.
(2) Nepilngadīgais apcietinātais dienas režīma ietvaros piedalās izmeklēšanas cietumā organizētajos sociālās
rehabilitācijas, uzvedības korekcijas, izglītības, kā arī kultūras un sporta pasākumos.
(3) Ja nepilngadīgais apcietinātais ir ievietots soda izolatorā, viņam atļauta ne mazāk kā pusotru stundu ilga
ikdienas pastaiga.
(4) Izmeklēšanas cietuma priekšnieks var atļaut nepilngadīgajam apcietinātajam atstāt izmeklēšanas cietuma
teritoriju uz laiku, kas nepieciešams eksāmenu kārtošanai vispārējās vai profesionālās izglītības iestādē. Šajā laikā
7
/
17
izmeklēšanas cietums nodrošina nepilngadīgā apcietinātā uzraudzību.
(5) Apcietinātos, kas sasnieguši 18 gadu vecumu, ar Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieka lēmumu pārvieto uz
izmeklēšanas cietumu, kur izvietoti pilngadīgie apcietinātie. Lai nostiprinātu sociālās rehabilitācijas rezultātus un dotu
iespēju iegūt vispārējo vai profesionālo izglītību, apcietinātos, kas sasnieguši 18 gadu vecumu, ar Ieslodzījuma vietu
pārvaldes priekšnieka lēmumu var atstāt izmeklēšanas cietumā, kur izvietoti nepilngadīgie apcietinātie, līdz tiesas
nolēmuma spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 21 gada vecuma sasniegšanai. Izņēmuma gadījumā ar
Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieka lēmumu apcietināto, kas sasniedzis 21 gada vecumu, var atstāt izmeklēšanas
cietumā, kur izvietoti nepilngadīgie apcietinātie, līdz mācību gada beigām. Šajā daļā minētie Ieslodzījuma vietu
pārvaldes priekšnieka lēmumi nav apstrīdami un pārsūdzami.
(6) Uz apcietinātajiem, kas sasnieguši 18 gadu vecumu un saskaņā ar šā panta piekto daļu atstāti izmeklēšanas
cietumā, kur izvietoti nepilngadīgie apcietinātie, attiecas nepilngadīgajiem apcietinātajiem noteiktais režīms, darba
noteikumi, uztura, materiālo un sadzīves apstākļu normas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 14.07.2011. un  
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
V nodaļa 
Apcietināto aprūpe un nodrošinājums izmeklēšanas cietumā
19.pants. Apcietināto materiālais nodrošinājums
(1) Apcietinātā uztura un sadzīves vajadzību materiālā nodrošinājuma normas nosaka Ministru kabinets.
(2) Apcietinātais trīs reizes dienā saņem siltu ēdienu, kas nodrošina organisma dzīvības funkciju normālu norisi, kā
arī dzeramo ūdeni jebkurā laikā.
(3) Nepilngadīgais apcietinātais saņem ēdienu, kas nodrošina viņa pilnvērtīgu fizisko attīstību.
(4) 
(Izslēgta ar 
18.06.2015
. likumu)
(5) Kamerās, kurās uzturas apcietinātie, nodrošina dabisko apgaismojumu, bet diennakts tumšajā laikā —
mākslīgo apgaismojumu, kā arī gaisa temperatūru, kas nav zemāka par +18° C, un ventilāciju. Kameras aprīko ar
galdu, taburetēm (soliem) un gultām, kā arī iekārto vietas apcietināto personisko mantu glabāšanai un sanitāro
mezglu, kas ir norobežots no pārējās telpas. Dzīvojamās platības norma vienam apcietinātajam nevar būt mazāka par
četriem kvadrātmetriem.
(6) Apcietinātajam izmeklēšanas cietumā nodrošina individuālu gultas vietu, gultas piederumus un dvieli. Ne retāk
kā reizi septiņās dienās apcietinātais mazgājas pirtī vai dušā, un viņam nodrošina tīru gultas veļu. Apcietinātajam
nodrošina personiskās higiēnas ievērošanas iespējas, kā arī iespēju mazgāt savu veļu un drēbes.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
20.pants. Apcietināto iespēja saņemt, sūtīt un izmantot naudas pārvedumus
(1) Naudu, kas apcietinātajam atsūtīta ar pārvedumu vai iemaksāta izmeklēšanas cietuma kasē, viņam neizsniedz,
bet ieskaita izmeklēšanas cietuma depozīta kontā Valsts kasē un uzskaita apcietinātā personiskās naudas uzskaites
kartē.
(2) Apcietinātais savas personiskās naudas uzskaites kartē esošo naudu pārskaitījumu veidā ar izmeklēšanas
cietuma darbinieku starpniecību var izmantot pārtikas produktu un pirmās nepieciešamības priekšmetu iegādei
izmeklēšanas cietuma veikalā.
(3) Naudas pārvedumus apcietinātais drīkst sūtīt tikai ar procesa virzītāja atļauju.
(4) Apcietinātā naudu izmeklēšanas cietumā uzglabā, pārsūta un apcietinātajam izmaksā 
euro
. Citā valūtā
saņemto naudu pārrēķina 
euro
 saskaņā ar grāmatvedībā izmantojamo ārvalstu valūtas kursu tās dienas sākumā, kad
nauda saņemta izmeklēšanas cietumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.11.2008.
 un 
12.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
8
/
17
21.pants. Apcietināto iespēja saņemt sūtījumus un pienesumus
(1) Apcietinātajam ir atļauts ar sūtījumiem un pienesumiem saņemt tikai nepārtikas preces. Lai novērstu
ieslodzījuma vietu vai sabiedrības drošības apdraudējumu, kā arī neatļautu priekšmetu vai vielu nodošanu
apcietinātajiem, izmeklēšanas cietuma darbinieki pārbauda sūtījumu un pienesumu saturu.
(2) Sūtījumu vai pienesumu pieņemšanas un izsniegšanas kārtību, kā arī to priekšmetu sarakstu un daudzumu,
kurus atļauts saņemt ar sūtījumiem un pienesumiem, nosaka izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumi.
(3) Izmeklēšanas cietuma priekšnieka lēmums par atteikšanos pieņemt priekšmetus, kurus izmeklēšanas cietumā
nav atļauts saņemt ar sūtījumiem un pienesumiem, nav apstrīdams un pārsūdzams.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.06.2015.
 un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
22.pants. Apcietināto veselības aprūpe
(1) Apcietinātie saņem no valsts budžeta apmaksātus veselības aprūpes pakalpojumus normatīvajos aktos par
veselības aprūpes finansēšanu un organizēšanu noteiktajā apjomā un kārtībā. No valsts budžeta neapmaksātos
veselības aprūpes pakalpojumus apcietinātie saņem 
Ārstniecības likumā
 noteiktajā kārtībā.
(2) Papildus veselības aprūpes apjomam, kas noteikts normatīvajos aktos par veselības aprūpes finansēšanu un
organizēšanu, apcietinātie saņem neatliekamo stomatoloģisko palīdzību.
(3) Ministru kabinets nosaka apcietināto veselības aprūpes īstenošanas kārtību.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
22.
1 
pants. Apcietināto veselības aprūpes organizācija
(1) Apcietināto veselības aprūpi nodrošina izmeklēšanas cietuma medicīnas daļā vai Latvijas Cietumu slimnīcā. Ja
apcietinātajiem nepieciešami veselības aprūpes pakalpojumi, kurus nav iespējams nodrošināt izmeklēšanas cietumā
vai Latvijas Cietumu slimnīcā, apcietinātos nogādā tādā ārstniecības iestādē ārpus ieslodzījuma vietas, kura sniedz
attiecīgos pakalpojumus.
(2) Ja apcietinātajiem nepieciešama neatliekama medicīniskā palīdzība, kuru ieslodzījuma vietā nav iespējams
sniegt, šādu palīdzību viņiem sniedz citā ārstniecības iestādē ārpus ieslodzījuma vietas.
(3) Izmeklēšanas cietuma administrācija šā panta pirmās daļas otrajā teikumā minētajā gadījumā nodrošina
apcietinātā pārvešanu un apsardzi ārstniecības iestādē, savukārt šā panta otrajā daļā minētajā gadījumā — apcietinātā
apsardzi visā veselības aprūpes pakalpojuma saņemšanas laikā.
(4) Izdevumus par veselības aprūpes pakalpojumiem, kuri apcietinātajiem sniegti ārstniecības iestādēs ārpus
ieslodzījuma vietas, izmeklēšanas cietuma administrācija apmaksā normatīvajos aktos par veselības aprūpes
finansēšanu un organizēšanu noteiktajā apjomā un kārtībā.
(5) Apcietinātajam, kas atrodas ārstniecības iestādē ārpus ieslodzījuma vietas, ir pienākums uzturēties tikai
ārstniecības personas vai ieslodzījuma vietas amatpersonas norādītajās telpās.
(6) Apcietinātajam, atrodoties ārstniecības iestādē ārpus ieslodzījuma vietas, ir atļauts pie sevis glabāt tikai
personiskās higiēnas priekšmetus. Uz apcietināto, kas atrodas ārstniecības iestādē ārpus ieslodzījuma vietas,
neattiecas šajā likumā noteiktās tiesības uz ikdienas pastaigu, tiesības saņemt sūtījumus un pienesumus, tiesības
saņemt, sūtīt un izmantot naudas pārvedumus, tikties ar radiniekiem, laulāto vai citām personām, iegādāties literatūru
un rakstāmpiederumus, nosūtīt un saņemt vēstules un telegrammas, lietot personisko sadzīves tehniku, veikt
telefonsarunas, iepirkties izmeklēšanas cietuma veikalā, glabāt pārtikas produktus, izņemot tos, kurus izsniegusi
ārstniecības iestāde.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.06.2015.
 un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā
03.01.2018.
)
22.
2 
pants. Apcietināto pārvešanas un apsardzes kārtība veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanas
laikā
9
/
17
Ministru kabinets nosaka apcietināto pārvešanas un apsardzes kārtību veselības aprūpes pakalpojumu
saņemšanas laikā ārstniecības iestādē ārpus ieslodzījuma vietas.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
VI nodaļa 
Apcietināto sociālā rehabilitācija, garīgā aprūpe, audzināšana un nodarbinātība
23.pants. Apcietināto sociālās rehabilitācijas galvenie līdzekļi
Apcietināto sociālās rehabilitācijas galvenie līdzekļi ir sociāli lietderīgas nodarbes — vispārējās, profesionālās un
interešu izglītības apguve, izglītojoši pasākumi un nodarbinātība, kā arī psiholoģiskā aprūpe.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.03.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
24.pants. Apcietināto izglītība
Izmeklēšanas cietuma administrācija pēc iespējas nodrošina, lai apcietinātie apgūst vispārējo, profesionālo un
interešu izglītību.
25.pants. Izglītojošu pasākumu organizēšana
(1) Reģistrētajām biedrībām un nodibinājumiem, kā arī reliģiskajām organizācijām pēc saskaņošanas ar
Ieslodzījuma vietu pārvaldi ir atļauts izmeklēšanas cietumos īstenot izglītojošus pasākumus apcietināto sociālās
rehabilitācijas ietvaros.
(2) Kārtību, kādā apcietinātajam atļauts piedalīties izglītojošos pasākumos, nosaka Ministru kabinets.
26.pants. Apcietināto nodarbinātība
(1) Izmeklēšanas cietuma administrācija sociālās rehabilitācijas ietvaros nodarbina apcietināto, ja viņš iesniedzis
izmeklēšanas cietuma priekšniekam adresētu iesniegumu un izmeklēšanas cietumā ir šāda iespēja.
(2) Apcietināto bez atlīdzības var iesaistīt vienīgi izmeklēšanas cietuma un apkārtējās teritorijas sakopšanā un
labiekārtošanā, kā arī apcietināto kultūras un sadzīves apstākļu uzlabošanā. Šīs nodarbes saskaņā ar dienas režīmu
drīkst ilgt divas stundas dienā. Pēc apcietinātā vēlēšanās minētajos darbos viņu var nodarbināt ilgāk.
(3) Apcietināto nodarbina kamerā vai speciāli ierīkotā telpā izmeklēšanas cietumā.
(4) Apcietināto nodarbina tādos darbos, kur iespējams noteikt akordalgu.
(5) Apcietināto nodarbina, noslēdzot uzņēmuma līgumu uz noteiktu laiku. Šāda līguma noslēgšana iespējama tikai
ar izmeklēšanas cietuma priekšnieka un procesa virzītāja atļauju.
(5
1
) Par izmeklēšanas cietuma priekšnieka lēmumu neatļaut apcietinātajam noslēgt uzņēmuma līgumu var iesniegt
sūdzību Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšniekam. Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieka lēmums nav pārsūdzams.
Par procesa virzītāja lēmumu neatļaut apcietinātajam noslēgt uzņēmuma līgumu var iesniegt sūdzību 
Kriminālprocesa
likuma
 
24.nodaļā
 noteiktajā kārtībā.
(6) Uzņēmuma līguma saturu un noslēgšanas kārtību, ja tiek nodarbināts apcietinātais, nosaka Ministru kabinets.
(7) Apcietinātajam noteiktā samaksa nedrīkst būt mazāka kā samaksa par līdzvērtīgu darbu ārpus izmeklēšanas
cietuma.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
18.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
27.pants. Apcietināto garīgā aprūpe
10
/
17
(1) Apcietinātā garīgo aprūpi veic Ieslodzījuma vietu pārvaldes kapelāna dienests.
(2) Ieslodzījuma vietu pārvaldes kapelāna dienests organizē un koordinē reliģisko organizāciju reliģiskās darbības
izmeklēšanas cietumā.
(3) Apcietinātajam ir tiesības lūgt kapelānu, lai viņš pieaicina apcietinātā ticības garīdznieku.
(4) Kārtību, kādā apcietinātajam atļauts tikties ar garīdznieku un piedalīties reliģisko organizāciju reliģiskajās
darbībās, nosaka izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumi.
27.
1
 pants. Izglītojošo un reliģisko pasākumu apmeklēšana
Apcietinātajam ir tiesības apmeklēt izglītojošos un reliģiskos pasākumus vai individuāli tikties ar garīdznieku.
Izmeklēšanas cietuma priekšnieks vai viņa pilnvarota amatpersona var pieņemt lēmumu neatļaut apcietinātajam
apmeklēt izglītojošos un reliģiskos pasākumus vai individuāli tikties ar garīdznieku, ja šādus ierobežojumus
apcietinātajam ir noteicis procesa virzītājs vai tie ir nepieciešami, lai izpildītu izolācijas prasības, ārstniecības personas
norādījumus un citus ar iestādes drošību saistītus apsvērumus. Par šo izmeklēšanas cietuma priekšnieka vai viņa
pilnvarotas amatpersonas lēmumu var iesniegt sūdzību Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšniekam. Ieslodzījuma vietu
pārvaldes priekšnieka lēmums nav pārsūdzams.
(
18.06.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
27.
2
 pants. Apcietināto psiholoģiskā aprūpe
Ja apcietinātajam nepieciešama psiholoģiskā aprūpe, to nodrošina, veicot psiholoģisko izpēti, konsultējot vai
sniedzot cita veida psiholoģisko palīdzību. Ja ir bijis apcietinātā pašnāvības mēģinājums, psiholoģisko palīdzību
nodrošina nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc informācijas vai izmeklēšanas cietuma priekšnieka
uzdevuma saņemšanas. Šādā gadījumā psihologs veic psiholoģisko izpēti.
(
03.03.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.03.2016.
)
VII nodaļa 
Režīma nodrošināšanas pasākumi izmeklēšanas cietumā
28.pants. Drošības pasākumi
(1) Izmeklēšanas cietuma darbiniekam izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumos paredzētajos
gadījumos un kārtībā ir tiesības pārmeklēt apcietināto. Apcietināto pārmeklē tā paša dzimuma cietuma darbinieks.
(2) Lai novērstu ieslodzījuma vietu vai sabiedrības drošības apdraudējumu, kā arī neatļautu priekšmetu vai vielu
nodošanu apcietinātajiem, izmeklēšanas cietuma darbinieki pārbauda apcietinātā saraksti, izņemot saraksti ar šā
likuma 
15.
 panta trešajā daļā minētajiem adresātiem. Izmeklēšanas cietuma amatpersona pārbauda apcietinātajam
adresēto vai viņa adresātam nosūtāmo vēstuli, to atverot. Ja izmeklēšanas cietuma amatpersonai rodas pamatotas
aizdomas, ka sarakstes saturs var apdraudēt ieslodzījuma vietas vai sabiedrības drošību, krimināltiesisko attiecību
taisnīgu noregulējumu, citu personu tiesības vai veicināt noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, par drošību atbildīgā
izmeklēšanas cietuma amatpersona apcietinātajam adresēto vai viņa adresātam nosūtāmo vēstuli pārbauda, to arī
izlasot.
(3) Apcietinātā saraksti aiztur, ja:
1) tās saturs apdraud apcietinājuma piemērošanas mērķi, izmeklēšanas cietuma drošību un tajā noteikto
kārtību;
2) tās satura tālāknodošana varētu veicināt kāda krimināli vai administratīvi sodāma nodarījuma izdarīšanu;
3) tās saturs varētu apdraudēt citas personas ar likumu aizsargātās tiesības un intereses;
4) sarakstes mērķis ir informācijas apmaiņa starp ieslodzītajiem, kas kopīgi izdarījuši noziedzīgu nodarījumu.
11
/
17
(4) Aizturētās vēstules un telegrammas reģistrē un uzglabā par drošību atbildīgā izmeklēšanas cietuma
amatpersona, kurai uzdots cenzēt saraksti.
(5) Lai novērstu ieslodzījuma vietu vai sabiedrības drošības apdraudējumu, apcietināto telefonsarunas notiek
izmeklēšanas cietuma pārstāvja klātbūtnē, izņemot telefonsarunas ar šā likuma 
15.
 panta trešajā daļā minētajiem
adresātiem. Ja telefonsarunas saturs apdraud ieslodzījuma vietas vai sabiedrības drošību, krimināltiesisko attiecību
taisnīgu noregulējumu, citu personu tiesības vai var veicināt noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, telefonsarunu pārtrauc
un paskaidro apcietinātajam telefonsarunas pārtraukšanas iemeslu, izņemot gadījumus, kad tas var apdraudēt šajā
daļā noteiktā apcietināto telefonsarunu kontroles mērķa sasniegšanu.
(6) Izmeklēšanas cietuma priekšniekam vai viņa pilnvarotai amatpersonai ir tiesības pieprasīt, lai apmeklētājs
uzrāda personu apliecinošu dokumentu, kā arī apskatīt un pārmeklēt šo personu un tās mantas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
 un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
29.pants. Apcietinātajam piemērojamie pamudinājumi
Par priekšzīmīgu uzvedību izmeklēšanas cietuma priekšnieks var piemērot apcietinātajam šādus pamudinājumus:
1) izteikt pateicību;
2) 
(izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu)
;
3) piešķirt papildu laiku pastaigai;
4) piešķirt papildu laiku telefonsarunām;
5) piešķirt papildu tikšanās ar radiniekiem, laulāto vai citām personām izmeklēšanas cietuma administrācijas
pārstāvja klātbūtnē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
 un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
30.pants. Apcietinātajam piemērojamie sodi par izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumu
pārkāpšanu
(1) Par izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumu pārkāpšanu izmeklēšanas cietuma priekšnieks var
piemērot apcietinātajam šādus sodus:
1) izteikt brīdinājumu;
1
1
) atņemt personīgo televizoru vai radiouztvērēju (bez balss ieraksta iespējām) uz laiku līdz vienam mēnesim
un nodot glabāšanā izmeklēšanas cietuma noliktavā vai atdot personām, kas to nodevušas lietošanā
apcietinātajam;
2) izteikt rājienu;
3) uz laiku līdz vienam mēnesim aizliegt iegādāties pārtikas produktus un tabakas izstrādājumus izmeklēšanas
cietuma veikalā;
4) aizliegt kārtējo tikšanos ar radiniekiem, laulāto vai citām personām;
5) uz laiku līdz vienam mēnesim aizliegt telefonsarunas;
6) pilngadīgo apcietināto ievietot soda izolatorā uz laiku līdz 15 diennaktīm;
7) nepilngadīgo apcietināto ievietot soda izolatorā uz laiku līdz 10 diennaktīm.
(2) Nepilngadīgajiem apcietinātajiem kā sodu nedrīkst piemērot aizliegumu satikties ar vecākiem vai aizbildni, kā arī
nedrīkst piemērot aizliegumu telefonsarunām ar vecākiem vai aizbildni, ja šādu aizliegumu nav noteicis izmeklēšanas
tiesnesis vai tiesa.
12
/
17
(3) Par soda piemērošanu izdara ierakstu apcietinātā personas lietā.
(4) Šā panta pirmās daļas 1.
1
 punktā paredzēto sodu piemēro tikai par 
izmeklēšanas cietuma iekšējās kārtības
noteikumos
 paredzētās personīgā televizora vai radiouztvērēja (bez balss ieraksta iespējām) lietošanas kārtības
pārkāpšanu.
(5) Ja pastaigas laikā tiek pārkāpti 
izmeklēšanas cietuma iekšējās kārtības noteikumos
 paredzētie pastaigu
kārtības noteikumi, tad pastaiga tiek pārtraukta un apcietinātajam piemēro sodu par 
izmeklēšanas cietuma iekšējās
kārtības noteikumu
 pārkāpšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
 un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
31.pants. Soda par izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumu pārkāpšanu piemērošanas kārtība
(1) Šā likuma 
30.panta
 pirmajā daļā minētais sods piemērojams ne vēlāk kā 10 dienu laikā no pārkāpuma
konstatēšanas dienas, bet, ja sakarā ar pārkāpumu izmeklēšanas cietuma priekšnieka pilnvarota amatpersona ir
veikusi pārbaudi, — 10 dienu laikā no tās pabeigšanas dienas, bet ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no pārkāpuma
izdarīšanas dienas.
(2) Pārbaude veicama izmeklēšanas cietuma priekšnieka norādītajos termiņos, bet ne vēlāk kā 10 dienu laikā no
dienas, kad izmeklēšanas cietuma priekšniekam kļuvis zināms par izdarīto pārkāpumu.
(3) Pirms lēmuma pieņemšanas par soda uzlikšanu apcietināto informē par pārkāpuma būtību un dod iespēju
sniegt paskaidrojumus sevis aizstāvībai. Ziņas par izdarītā pārkāpuma būtību, konstatētajiem pārkāpuma apstākļiem
un apcietinātā paskaidrojumu iekļauj lēmumā par soda uzlikšanu.
(4) Šā likuma 
30.panta
 pirmajā daļā paredzētos sodus uzliek ar izmeklēšanas cietuma priekšnieka rakstveida
lēmumu, izņemot brīdinājumu, ko var paziņot mutvārdos. Apcietinātajam ir tiesības viena mēneša laikā pieprasīt, lai
brīdinājumu noformē rakstveidā. Brīdinājumu noformē un izsniedz 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2009.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
32.pants. Apcietināto ievietošana soda izolatorā
(1) Par rupju vai sistemātisku izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumu pārkāpšanu apcietināto var
ievietot soda izolatorā.
(2) Apcietināto soda izolatorā var ievietot tikai tad, ja ir ārsta atzinums, ka apcietinātā veselības stāvoklis pieļauj
šāda soda izciešanu.
(3) Sods — ievietošana soda izolatorā — netiek piemērots apcietinātajai grūtniecei, kā arī sievietei, kura atrodas
izmeklēšanas cietumā kopā ar zīdaini.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
33.pants. Soda izolatora iekārtojums un aprīkojums
Minimālās prasības soda izolatora iekārtojumam un aprīkojumam, kā arī turēšanas kārtību soda izolatorā nosaka
izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumi.
34.pants. Apcietinātā tiesību ierobežojumi soda izolatorā
(1) Apcietinātajam atļauts uz soda izolatoru ņemt līdzi personiskās higiēnas priekšmetus, brilles, kontaktlēcas,
rakstāmpiederumus, aploksnes, ar krimināllietu saistītos pierakstus un dokumentus, kā arī — ar ārsta atļauju —
tehniskos palīglīdzekļus un medikamentus.
(2) Apcietinātajam, kuru par disciplīnas pārkāpumiem ievieto soda izolatorā, nav atļauts:
1) izmantot tiesības uz tikšanos;
2) iegādāties pārtikas produktus un tabakas izstrādājumus;
13
/
17
3) nosūtīt vēstules privātpersonām vai saņemt vēstules no tām;
4) izmantot tiesības uz telefonsarunām;
5) lietot galda spēles;
6) smēķēt.
(3) Nepilngadīgajiem apcietinātajiem, kas ievietoti soda izolatorā, atļauj saraksti ar radiniekiem un laulāto.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
 un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
35.pants. Rupji izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumu pārkāpumi
Par rupjiem izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumu pārkāpumiem tiek uzskatītas šādas apcietinātā
darbības:
1) fiziska pretošanās izmeklēšanas cietuma darbiniekam vai viņa cieņas un goda aizskaršana;
2) atteikšanās izpildīt izmeklēšanas cietuma darbinieka likumīgās prasības;
3) citu apcietināto fiziska ietekmēšana vai citāda viņu goda un cieņas aizskaršana;
4) alkohola, narkotisko vai psihotropo vielu lietošana, glabāšana vai izplatīšana;
5) atteikšanās no pārbaudes, lai konstatētu, vai apcietinātais ir lietojis alkoholu, narkotiskās vai psihotropās
vielas;
5
1
) atteikšanās doties uz ārstniecības iestādi medicīniskās pārbaudes veikšanai, ja apcietinātais nepiekrīt
alkohola koncentrācijas pārbaudei izelpotajā gaisā vai tās rezultātiem;
6) mobilā telefona, tā rezerves daļu un SIM kartes glabāšana un lietošana;
7) piedalīšanās kāršu spēlēs vai citās azartspēlēs, lai gūtu materiālu vai citu labumu, laimestu izspiešana;
8) izmeklēšanas cietuma īpašuma tīša bojāšana.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
36.pants. Sistemātiski izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumu pārkāpumi
Par sistemātiskiem izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības noteikumu pārkāpumiem tiek uzskatīti pārkāpumi, kas
izdarīti divas vai vairāk reizes pēdējā pusgada laikā.
37.pants. Kārtība, kādā apstrīdams piemērotais sods par izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības
noteikumu pārkāpšanu
(1) Uzlikto sodu apcietinātais var apstrīdēt Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšniekam 
Administratīvā procesa likumā
noteiktajā kārtībā. Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieka lēmumu var pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
noteiktajā kārtībā. Administratīvās rajona tiesas spriedums, kas pieņemts par šā likuma 
30.panta
 pirmās daļas 1., 1.
1
,
2., 3., 4. un 5.punktā minēto sodu uzlikšanu apcietinātajam, nav pārsūdzams. Administratīvās rajona tiesas
spriedumu, kas pieņemts par šā likuma 
30.panta
 pirmās daļas 6. un 7.punktā minēto sodu uzlikšanu apcietinātajam,
var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību Augstākās tiesas Administratīvo lietu departamentam.
(2) Sūdzības iesniegšana neaptur soda izpildi.
(3) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2009.
, 
14.07.2011.
 un 
18.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
14
/
17
38.pants. Kārtība, kādā atceļams piemērotais sods par izmeklēšanas cietuma iekšējās kārtības
noteikumu pārkāpšanu
(1) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(2) Šā likuma 
30.panta
 pirmajā daļā minēto sodu atceļ, ja par to pašu pārkāpumu piemērots administratīvais sods.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
VIII nodaļa 
Apcietinātā atbrīvošana no izmeklēšanas cietuma vai nosūtīšana brīvības
atņemšanas soda izciešanai
39.pants. Pamats apcietinātā atbrīvošanai no izmeklēšanas cietuma
Apcietināto atbrīvo no izmeklēšanas cietuma šādos gadījumos:
1) saņemts nolēmums par apcietinājuma atcelšanu;
2) saņemts nolēmums par drošības līdzekļa grozīšanu;
3) beidzies likumā paredzētais apcietinājuma maksimālais termiņš;
4) apcietinājuma termiņš pārsniedz 
Krimināllikumā
 noteikto maksimālo brīvības atņemšanas soda termiņu, ko
tiesa var piespriest par noziedzīgu nodarījumu, kura izdarīšanā šī persona apsūdzēta;
5) apcietinājuma termiņš pārsniedz tiesas piespriesto sodu;
6) beidzies apcietinājuma termiņš un nav saņemts lēmums par apcietinājuma termiņa pagarināšanu;
7) saskaņā ar 
Kriminālprocesa likuma
 
771.panta
 ceturtās daļas 1.punktu 18 dienu laikā no aizturēšanas dienas
nav saņemts ārvalsts lūgums par šajā ārvalstī piespriestā brīvības atņemšanas soda izpildi kopā ar
nepieciešamajiem pielikumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.12.2011.
 un 
18.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
40.pants. Apcietinātā atbrīvošanas kārtība
(1) Ja beidzies apcietinājuma termiņš un nav saņemts lēmums par apcietinājuma termiņa pagarināšanu, apcietināto
atbrīvo saskaņā ar 
Kriminālprocesa likuma
 
314.panta
 ceturto daļu.
(2) Apcietinātajam, kuru atbrīvo no izmeklēšanas cietuma, izsniedz izmeklēšanas cietumu iekšējās kārtības
noteikumos paredzētā parauga izziņu par atbrīvošanu. Izziņu paraksta un ar izmeklēšanas cietuma ģerboņzīmogu
apliecina izmeklēšanas cietuma priekšnieks.
(3) Pirms atbrīvošanas apcietinātajam pret parakstu izsniedz viņa personiskās naudas uzskaites kartē esošo
naudu, viņam piederošās mantas, dārglietas un dokumentus.
(4) Apcietinātajam, kuru atbrīvo no izmeklēšanas cietuma, apmaksā minimālos sabiedriskā transporta izdevumus
biļetes iegādei līdz dzīvesvietai Latvijas teritorijā, bet, ja personas dzīvesvieta ir ārpus 
Latvijas, — minimālos
sabiedriskā transporta izdevumus biļetes iegādei līdz valsts robežas šķērsošanas vietai vai līdz tuvākajai dzelzceļa
stacijai valstī, ar kuru Latvijai ir sauszemes robeža. Apcietinātajam, kuru atbrīvo no izmeklēšanas cietuma, ja
nepieciešams, nodrošina sezonai atbilstošu apģērbu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.11.2008.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
41.pants. Informācija par nepilngadīgā apcietinātā atbrīvošanu no izmeklēšanas cietuma
Par tāda nepilngadīgā apcietinātā atbrīvošanu no izmeklēšanas cietuma, kuram nav vecāku vai aizbildņu, informē
15
/
17
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē 
Satversmes
 
81.panta
 kārtībā izdotie Ministru kabineta noteikumi
Nr.288 "Apcietinājumā turēšanas kārtības likums" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2006,
11.nr.).
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011.gada 13.decembra direktīvas 
2011/93/ES
 par seksuālas vardarbības pret
bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes
Pamatlēmumu 
2004/68/
TT;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 22.oktobra direktīvas 
2013/48/ES
 par tiesībām uz advokāta palīdzību
kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē
trešo personu, un par tiesībām, kamēr atņemta brīvība, sazināties ar trešām personām un konsulārajām iestādēm;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija direktīvas (ES) 
2016/800
 par procesuālajām garantijām
bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā.
Likums Saeimā pieņemts 2006.gada 22.jūnijā.
attiecīgo bāriņtiesu, lai tā šo nepilngadīgo iekārtotu dzīvesvietā un risinātu viņa sociālā nodrošinājuma problēmas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.11.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.12.2008.
)
42.pants. Apcietinātā nosūtīšana brīvības atņemšanas soda izciešanai
(1) 10 darbdienu laikā pēc informācijas saņemšanas par tiesas nolēmuma izpildes uzsākšanu personu nosūta uz
brīvības atņemšanas iestādi soda izciešanai.
(2) 10 darbdienu laikā pēc informācijas saņemšanas par tiesas lēmuma izpildes uzsākšanu personu, kura ārvalstī
notiesāta ar brīvības atņemšanas sodu, no izmeklēšanas cietuma nosūta uz brīvības atņemšanas iestādi soda
izciešanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
, 
15.12.2011.
 un 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
Pārejas noteikumi
2. Šā likuma 
11.panta
 piektajā daļā paredzētais nosacījums par apcietinātās personas izvietošanu atsevišķi no
pārējiem ieslodzītajiem attiecināms uz Saeimas un Valsts prezidenta drošības dienesta bijušo darbinieku, viņa laulāto
vai pirmās pakāpes radinieku.
(
20.11.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
3. Grozījumi šā likuma 
37.panta
 pirmajā daļā attiecībā uz apcietinātajiem uzlikto sodu pārsūdzēšanu neattiecas uz
lietām, kurās Administratīvā rajona tiesa spriedumu pieņēmusi līdz šo grozījumu spēkā stāšanās dienai. Šajās lietās
spriedums pārsūdzams 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(
16.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
4. Ministru kabinets līdz 2015.gada 1.jūnijam izdod šā likuma 
22.panta
 trešajā daļā un 
22.
2 
pantā
 paredzētos
noteikumus par apcietināto veselības aprūpes īstenošanas kārtību un apcietināto pārvešanas un apsardzes kārtību
veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanas laikā ārstniecības iestādē ārpus ieslodzījuma vietas. Līdz šā likuma
22.panta
 trešajā daļā paredzēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai ir piemērojami Ministru kabineta
2014.gada 14.janvāra noteikumi Nr.25 "
Noteikumi par apcietināto un notiesāto personu veselības aprūpi ieslodzījuma
vietās
", ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(MK 
23.12.2014.
 noteikumu Nr.828 redakcijā)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
03.03.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.12.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.01.2018.
)
16
/
17
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2006.gada 4.jūlijā
17
/
17