Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 84 (4070),
29.05.2009.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
457
Pieņemts: 
26.05.2009.
Stājas spēkā: 
30.05.2009.
Attēlotā redakcija:
 01.03.2019. - ...
Grozījumi:
MK 03.05.2011. noteikumi 
Nr.340 / LV, 75 (4473), 17.05.2011. / Stājas spēkā 18.05.2011.
MK 15.01.2013. noteikumi 
Nr.33 / LV, 12 (4818), 17.01.2013. / Stājas spēkā 18.01.2013.
MK 10.02.2015. noteikumi 
Nr.72 / LV, 31 (5349), 13.02.2015. / Stājas spēkā 14.02.2015.
MK 27.10.2015. noteikumi 
Nr.607 / LV, 212 (5530), 29.10.2015. / Stājas spēkā 30.10.2015.
MK 24.04.2018. noteikumi 
Nr.244 / LV, 84 (6170), 26.04.2018. / Stājas spēkā 27.04.2018.
MK 26.02.2019. noteikumi 
Nr.93 / LV, 42 (6381), 28.02.2019. / Stājas spēkā 01.03.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr.457
 
Rīgā 2009.gada 26.maijā (prot. Nr.33 47.§)
Noteikumi par ģenētiski modificēto organismu apzinātu
izplatīšanu
(Noteikumu nosaukums MK 
15.01.2013.
 noteikumu Nr.33 redakcijā)
Izdoti saskaņā ar 
Ģenētiski modificēto organismu aprites likuma
 
5.panta
 pirmās daļas 2.punktu
1. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. ģenētiski modificēto organismu apzinātas izplatīšanas (turpmāk – izplatīšana) kārtību;
1.1.
1 
atļaujas izsniegšanas, pagarināšanas, grozīšanas un anulēšanas, kā arī monitoringa kārtību;
1.3. kārtību, kādā sniedzama informācija par ģenētiski modificēto organismu apriti;
1.3.
1
 kārtību, kādā ierobežo vai aizliedz ģenētiski modificēto kultūraugu audzēšanu;
1.4. sabiedrības iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesā.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 33; MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr. 72; MK 
27.10.2015.
noteikumiem Nr. 607)
2. Noteikumi neattiecas uz:
2.1. ģenētiski modificēto mikroorganismu ierobežoto izmantošanu;
2.2. ģenētiski modificētas pārtikas un dzīvnieku barības izplatīšanu tirgū, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta
1
/
87
un Padomes 2003.gada 22.septembra Regula (EK) Nr. 
1829/2003
 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību;
2.3. zālēm, kas satur ģenētiski modificētos organismus, sastāv vai ir iegūtas no tiem, šo zāļu izplatīšanu,
izņemot riska novērtēšanu zālēm saskaņā ar šo noteikumu 
16. 
un 
17.punktu
;
2.4. ģenētiski modificēto organismu pārvadājumiem pa autoceļiem, dzelzceļu, iekšējiem ūdensceļiem, jūru vai
gaisu.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
3. Pirms Eiropas Savienībā neatļauto ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas uzsākšanas persona saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanas metodoloģiju veic riska novērtējumu, lai
noteiktu konkrētā ģenētiski modificētā organisma iespējamo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, kurā
ģenētiski modificēto organismu ir paredzēts apzināti izplatīt, un saņem valsts zinātniskā institūta "Pārtikas drošības,
dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts "BIOR"" (turpmāk – institūts) rakstisku atļauju ģenētiski modificētu
organismu izplatīšanai.
(Grozīts ar MK 
03.05.2011.
 noteikumiem Nr.340; MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
noteikumiem Nr.72)
4. Lai saņemtu rakstisku atļauju ģenētiski modificētu organismu izplatīšanai, persona institūtā iesniedz
iesniegumu, kas noformēts atbilstoši šo noteikumu 
7. nodaļā
 minētajām prasībām, un saskaņā ar normatīvajiem
aktiem par institūta valsts pārvaldes uzdevumu ietvaros veikto darbību cenrādi sedz izdevumus, kas saistīti ar attiecīgā
ģenētiski modificētā organisma riska novērtēšanas atzinuma sagatavošanu.
(MK 
10.02.2015.
 noteikumu Nr.72 redakcijā; punkts stājas spēkā 
01.01.2016.
, sk. 
grozījumu
 
2.punktu
)
5. Institūts ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas pārbauda tā atbilstību šo noteikumu
54.punktam
 un nosūta to Zinātniskajai ekspertu komisijai, kā arī šo noteikumu 
5.nodaļā
 minētajā kārtībā informē
sabiedrību.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
6. Ja iesniegums neatbilst šo noteikumu 
54. punktā
 minētajām prasībām vai saskaņā ar iesniegtajiem
dokumentiem nav iespējams sniegt pilnvērtīgu atzinumu par riska novērtēšanu, institūts, atbilstoši pamatojot, var
pieprasīt personai iesniegt papildu informāciju vai veikt papildu konsultācijas, tostarp ar sabiedrību. Papildu
informācijas sniegšanai vai konsultācijām nepieciešamo laiku neieskaita šo noteikumu 
9.
, 
20.
, 
27. 
un 
39.punktā
minētajā termiņā.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
7. Institūts, konsultējoties ar personu, lemj par ierobežotas pieejamības statusa piešķiršanu konkrētai iesniegumā
ietvertai informācijai, pamatojoties uz Informācijas atklātības likumu, un neizpauž šo informāciju trešajai personai.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
8. Par ierobežotas pieejamības informāciju neuzskata šādu informāciju:
8.1. personas vārdu, uzvārdu, adresi (juridiskai personai – nosaukumu un juridisko adresi);
8.2. ģenētiski modificētā organisma aprakstu, kas ļauj to identificēt;
8.3. ģenētiski modificētā organisma izplatīšanas nolūku, vietu un paredzamo lietojumu;
8.4. monitoringa programmu un ārkārtas pasākumu plānu;
8.5. ģenētiski modificēto organismu vides riska novērtējumu.
9. Zinātniskā ekspertu komisija 60 dienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas sagatavo un iesniedz institūtā
atzinumu par ģenētiski modificēto organismu riska novērtējumu un monitoringa programmu (turpmāk – riska
novērtēšanas atzinums). Uz atzinuma pamata tiek pieņemts lēmums par atļaujas izsniegšanu vai par atteikumu to
izsniegt.
2
/
87
(MK 
10.02.2015.
 noteikumu Nr.72 redakcijā)
10. Zinātniskā ekspertu komisija ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā sagatavo atzinumu par sabiedrības izteiktajiem
viedokļiem un iesniegtajiem priekšlikumiem (turpmāk – atzinums par sabiedrības viedokli). Institūts, lai apzinātu
sabiedrības viedokli, var pagarināt šo noteikumu 
20.
, 
27. 
un 
39.punktā
 minēto termiņu uz laiku, ne ilgāku par 30
dienām.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
11. 
(Svītrots ar MK 
24.04.2018.
 noteikumiem Nr. 244)
12. 
(Svītrots ar MK 
24.04.2018.
 noteikumiem Nr. 244)
13. Institūts, ņemot vērā riska novērtēšanas atzinumu, izteiktos sabiedrības viedokļus, arī atzinumu par sabiedrības
viedokli, izsniedz rakstisku atļauju vai lēmumu par atteikumu izsniegt atļauju, norādot atteikuma pamatojumu. Ja
attiecīgā pašvaldība izsaka pamatotus argumentus un savā teritorijā neatbalsta ģenētiski modificēto organismu
izplatīšanu vidē izmēģinājumiem (turpmāk – izplatīšana vidē), tad institūts izsniedz lēmumu par atteikumu izsniegt
atļauju.
(MK 
03.05.2011.
 noteikumu Nr. 340 redakcijā, kas grozīta ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 33; MK 
10.02.2015.
noteikumiem Nr. 72; MK 
24.04.2018.
 noteikumiem Nr. 244)
14. Ja tiek mainīts ģenētiski modificētā organisma izmantošanas nolūks, persona iesniedz institūtā jaunu
iesniegumu.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
15. Ja iesnieguma izskatīšanas laikā vai pēc atļaujas saņemšanas personai ir kļuvusi pieejama jauna informācija
vai ja ģenētiski modificētie organismi vai no tiem iegūtās sastāvdaļas ir izmainītas tā, ka var radīt kaitīgu ietekmi uz
cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, persona:
15.1. veic pasākumus, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi;
15.2. informē institūtu, Pārtikas un veterināro dienestu un Valsts vides dienestu par šo ģenētiski modificēto
organismu vai to komponentu pārmaiņām;
15.3. pārskata iesniegumā norādītos pasākumus.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
16. Zāles, kas satur ģenētiski modificētos organismus vai sastāv vai ir iegūtas no tiem, izmanto klīniskai izpētei
atbilstoši normatīvajiem aktiem par zāļu klīniskās izpētes veikšanas kārtību un kārtību, kādā tiek vērtēta atbilstība
labas klīniskās prakses prasībām.
17. Institūts ne vēlāk kā 90 dienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas par tādu zāļu izmantošanu klīniskai izpētei,
kas satur ģenētiski modificētos organismus vai sastāv vai ir iegūtas no tiem, nosūta personai, kura iesniegusi
iesniegumu, riska novērtēšanas atzinumu.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
2. Atļaujas izsniegšana ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai vidē
18. 
(Svītrots ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
19. Institūts ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas nosūta Eiropas Komisijai šo noteikumu
54.6.apakšpunktā minēto kopsavilkumu.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
3
/
87
19.
1
 Ja viena un tā paša ģenētiski modificētā organisma vai vienas un tās pašas ģenētiski modificētu organismu
kombinācijas izplatīšana vidē paredzēta dažādās vietās, bet ar vienu un to pašu nolūku un noteiktā laikposmā, persona
var iesniegt institūtā vienu iesniegumu.
(MK 
15.01.2013.
 noteikumu Nr.33 redakcijā, kas grozīta ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
20. Institūts ne vēlāk kā 90 dienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas un citu dalībvalstu kompetento institūciju
iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas, ja tādi ir, pieņem lēmumu šo noteikumu 
13.punktā
 minētajā kārtībā.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
21. Atļaujā norāda:
21.1. vidē izplatāmā ģenētiski modificētā organisma identitāti;
21.2. nosacījumus ģenētiski modificētā organisma izplatīšanai vidē;
21.3. monitoringa prasības, tai skaitā monitoringa programmas izpildes termiņus.
22. Institūts iesniedz Eiropas Komisijai pamatotu priekšlikumu par atšķirīgas procedūras piemērošanu atļaujas
izsniegšanai, ja ir iegūta pietiekama pieredze par konkrētā ģenētiski modificētā organisma izplatīšanu vidē un tas
atbilst šādiem kritērijiem:
22.1. ir zināma ģenētiski nemodificētā (recipienta) organisma taksonomiskā piederība un bioloģija (piemēram,
reprodukcijas un apputeksnēšanās veids, spēja krustoties ar radniecīgām sugām, patogenitāte);
22.2. ir pamatota informācija, ka ģenētiski nemodificētā (recipienta) organisma vai – attiecīgos gadījumos –
vecāka organisma izplatīšana vidē konkrētajā ekosistēmā nerada kaitīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku
veselību vai vidi;
22.3. ir pieejama informācija par nozīmīgām mijiedarbībām, kurās iesaistīti ģenētiski nemodificēti (recipienta)
organismi, attiecīgos gadījumos – vecāki organismi un citi organismi konkrētajā ekosistēmā;
22.4. paredzamajam izplatīšanas vidē veidam izmanto metodes, kas ir analogas tiem ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanas vidē veidiem, kuru izmantošanai jau izsniegta atļauja, un iegūtie rezultāti neliecina, ka
pastāv kaitīga ietekme uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi;
22.5. ir pieejama pilnīga informācija par vektorsistēmu un insertu ģenētisko struktūru un to var izmantot
ģenētiski modificēto organismu un to pēcnācēju identificēšanai, kā arī ir zināms delēciju mutācijas apjoms, ja
ģenētiskā modifikācija ir saistīta ar ģenētiskā materiāla delēciju mutāciju;
22.6. ģenētiski modificēts organisms nerada lielāku kaitīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi,
salīdzinot ar atbilstošu ģenētiski nemodificētu (recipienta) organismu vai – attiecīgos gadījumos – vecāku
organismu. Spēja nekontrolēti izplatīties vidē, pārņemt citas neradnieciskas ekosistēmas un nodot ģenētisko
materiālu citiem organismiem vidē nerada kaitīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
23. Pēc Eiropas Komisijas lēmuma par atšķirīgas procedūras piemēro
šanu, kas pieņemts saskaņā ar Eiropas
Savienības tiesību aktiem par Eiropas Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, institūts triju
darbdienu laikā izsniedz personai rakstisku atļauju vai pamatotu lēmumu par atteikumu izsniegt atļauju.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
24. Ja institūts saņem informāciju par vidē izplatāmā ģenētiski modificētā organisma radīto kaitīgo ietekmi uz
cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, tas pēc konsultācijām ar Pārtikas un veterināro dienestu vai Valsts vides dienestu
var grozīt atļaujas nosacījumus un:
24.1. pieprasīt personai mainīt nosacījumus izplatīšanai vidē;
4
/
87
24.2. uz laiku pārtraukt vai vispār aizliegt izplatīšanu vidē;
24.3. informē sabiedrību par pieņemto lēmumu.
(MK 
10.02.2015.
 noteikumu Nr.72 redakcijā)
3. Atļaujas izsniegšana ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū
25. Persona, kas vēlas sākt tādu ģenētiski modificētu organismu izplatīšanu tirgū, par kuriem Eiropas Savienībā
nav izsniegta atļauja, iesniegumā papildus šo noteikumu 
54.punktā
 minētajai informācijai ietver:
25.1. informāciju saskaņā ar šo noteikumu 
8.nodaļu
. Personai, pamato
joties uz rezultātiem, kas iegūti laikā,
kad ģenētiski modificētie organismi tiek izplatīti vidē, vai ņemot vērā zinātniski pamatotu informāciju, kas
apliecina, ka ģenētiski modificēto organismu izplatīšana tirgū un lietošana nerada risku cilvēku un dzīvnieku
veselībai vai videi, ir tiesības lūgt institūtam atļauju neietvert iesniegumā šo noteikumu 
70.punktā
 minēto
informāciju;
25.2. nosacījumus ģenētiski modificētā organisma izplatīšanai tirgū, tai skaitā specifiskos izmantošanas un
uzglabāšanas apstākļus;
25.3. paredzamo atļaujas darbības termiņu;
25.4. monitoringa programmu atbilstoši šo noteikumu 
9.nodaļai
, tai skaitā priekšlikumus par monitoringa
programmas īstenošanas termiņu;
25.5. priekšlikumus marķēšanai un iepakojumam atbilstoši prasībām, kas minētas šo noteikumu 
8.nodaļā
 un
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 22.septembra Regulā (EK) Nr. 
1830/2003
, kas attiecas uz
ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem
ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību un ar ko groza Direktīvu 
2001/18/EK
;
25.6. datus vai rezultātus par konkrētā ģenētiski modificētā organisma vai tās pašas ģenētiski modificēto
organismu kombinācijas izplatīšanu, ja par to ir paziņots iepriekš kādai no dalībvalstu kompetentajām
institūcijām vai paziņo konkrētajā brīdī vai ja persona konkrēto ģenētiski modificēto organismu apzināti izplata
kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai ārpus tās.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
26. Ja iesniegums satur visu šo noteikumu 
25.punktā
 minēto informāciju, institūts ne vēlāk kā triju darbdienu laikā
nosūta šo noteikumu 54.6.apakšpunktā minēto kopsavilkumu Eiropas Komisijai un citu dalībvalstu kompetentajām
institūcijām.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
27. Institūts ne vēlāk kā 90 dienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas nosūta riska novērtēšanas atzinumu:
27.1. personai, kas iesniegusi iesniegumu;
27.2. Eiropas Komisijai.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
28. Institūts papildus šo noteikumu 
27.punktā
 minētajai informācijai nosūta Eiropas Komisijai informāciju, uz kuru
pamatojoties ierosina izsniegt atļauju konkrētā ģenētiski modificētā organisma izplatīšanai tirgū, vai informāciju, uz
kuru pamatojoties ierosina neizsniegt atļauju konkrētā ģenētiski modificētā organisma izplatīšanai tirgū, – ne agrāk kā
15 dienas pēc riska novērtēšanas atzinuma nosūtīšanas personai un ne vēlāk kā 105 dienas pēc iesnieguma
saņemšanas.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
29. Riska novērtēšanas atzinumu attiecina uz ģenētiski modi
ficēto organismu paredzēto lietojumu un ierosināto
monitoringa programmu. Riska novērtēšanas atzinumā norāda:
5
/
87
29.1. nosacījumus, ar kuriem saskaņā konkrēto ģenētiski modificēto organismu var vai nevar izplatīt tirgū. Ja
riska novērtēšanas atzinumā norādīts, ka konkrēto ģenētiski modificēto organismu nevar izplatīt tirgū, institūts
sniedz argumentētu pamatojumu;
29.2. ģenētiski nemodificētā (recipienta) organisma pazīmes, kuras attiecas uz konkrētā ģenētiski modificētā
organisma riska novērtējumu, kā arī iespējamo kaitīgo ietekmi, ko cilvēku un dzīvnieku veselībai vai videi var
radīt ģenētiski nemodificētā (recipienta) organisma izplatīšana;
29.3. ģenētiski modificētā organisma ģenētiskās modifikācijas aprakstu;
29.4. novērtējumu par to, vai ģenētiskā modifikācija ir raksturota pietiekami, lai apzinātu iespējamo kaitīgo
ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai videi;
29.5. saskaņā ar vides riska novērtējumu identificētu jaunu iespējamo kaitīgo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku
veselību vai vidi, ko var radīt konkrētā ģenētiski modificētā organisma izplatīšana tirgū. Iespējamo kaitīgo ietekmi
nosaka, salīdzinot ģenētiski modificēto organismu ar atbilstošo ģenētiski nemodificēto organismu;
29.6. specifiskos vides riska novērtējuma jautājumus, par kuriem tiek lūgts Eiropas Komisijas un citu dalībvalstu
kompetento institūciju viedoklis.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
30. Ja persona pēc riska novērtēšanas atzinuma saņemšanas atsauc iesniegumu, tā var iesniegt atkārtotu
iesniegumu citas dalībvalsts kompetentajā institūcijā.
31. Ja Zinātniskā ekspertu komisija ir sagatavojusi riska novērtēšanas atzinumu, norādot, ka ģenētiski modificēto
organismu var izplatīt tirgū, un ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc riska novērtēšanas atzinuma nosūtīšanas nav saņemti
argumentēti iebildumi no Eiropas Komisijas un no citu dalībvalstu kompeten
tajām institūcijām vai par saņemtajiem
iebildumiem ir panākta vienošanās 105 dienu laikā pēc riska novērtēšanas atzinuma nosūtīšanas, institūts izsniedz
personai rakstisku atļauju ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
32. Ja Eiropas Komisija vai kāda Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentā institūcija izsaka un uztur iebildumus
saskaņā ar šo noteikumu 
31. 
un 
36.punktu
, lēmums tiek pieņemts saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem par
Eiropas Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību.
33. Ja Eiropas Komisija pieņem lēmumu par atļaujas izsniegšanu, institūts ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc šā
lēmuma pieņemšanas izsniedz personai rakstisku atļauju ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
34. Atļauju ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū izsniedz uz termiņu, kāds norādīts iesniegumā, bet ne
ilgāk kā uz 10 gadiem.
35. Atļaujā norāda:
35.1. teritoriju, kurā atļauja piemērojama, kā arī tirgū izplatāmā ģenētiski modificētā organisma identitāti un
unikālo identifikatoru;
35.2. atļaujas derīguma termiņu;
35.3. nosacījumus ģenētiski modificētā organisma izplatīšanai tirgū, tai skaitā specifiskās ģenētiski modificētā
organisma lietošanas, apstrādes un iepakošanas prasības, kā arī konkrētus vides, ekosistēmas un ģeogrāfisko
apgabalu aizsardzības nosacījumus;
35.4. kontrolparaugu pieejamību institūtam, paredzot atbilstošo konfiden
cialitātes prasību ievērošanu;
35.5. marķēšanas prasības atbilstoši šo noteikumu 
8.nodaļai
;
6
/
87
35.6. monitoringa prasības atbilstoši šo noteikumu 
9.nodaļai
, kā arī:
35.6.1. monitoringa programmas izpildes termiņus;
35.6.2. īpašus norādījumus (ja tādi nepieciešami) ģenētiski modificēto organismu pārdevējiem vai lietotājiem
un ģenētiski modificēto kultūraugu audzētājiem;
35.6.3. ja tiek audzēti ģenētiski modificētie kultūraugi, – citu informāciju, kas nepieciešama konkrētajā
audzēšanas vietā.
(Grozīts ar MK 
03.05.2011.
 noteikumiem Nr. 340; MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr. 72; MK 
27.10.2015.
noteikumiem Nr. 607)
36. Ja institūts saņēmis informāciju par tirgū izplatāmā ģenētiski modifi
cētā organisma radīto kaitīgo ietekmi uz
cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi:
36.1. pirms rakstiskas atļaujas izsniegšanas, tas ne vēlāk kā triju darbdienu laikā nosūta šo informāciju Eiropas
Komisijai un citu dalībvalstu kompeten
tajām institūcijām. Institūts var apspriest neatrisinātos jautājumus ar
Eiropas Savienības dalībvalstu kompetentajām institūcijām, lai 75 dienu laikā pirms rakstiskas atļaujas
izsniegšanas panāktu vienošanos;
36.2. pēc rakstiskas atļaujas izsniegšanas, tas ne vēlāk kā 60 dienu laikā nosūta Eiropas Komisijai
priekšlikumu par atļaujas nosacījumu maiņu (ja tā ir nepieciešama). Ja 60 dienu laikā pēc informācijas
nosūtīšanas nav saņemti argumentēti iebildumi vai 75 dienu laikā pēc informācijas nosūtīšanas ir panākta
vienošanās par izteiktajiem iebildumiem, institūts pieņem lēmumu par atļaujas nosacījumu maiņu, paziņo tos
personai un 30 dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas informē par to Eiropas Komisiju un citu dalībvalstu
kompetentās institūcijas.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
37. Persona, uzsākot ģenētiski modificēto kultūraugu audzēšanu, pēc institūta rakstiskas atļaujas saņemšanas
nodrošina ģenētiski modificēto kultūraugu līdzāspastāvēšanai noteikto prasību izpildi saskaņā ar normatīvajiem aktiem
par ģenētiski modificēto kultūraugu līdzāspastāvēšanu.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
4. Atļaujas pagarināšana ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū
38. Lai pagarinātu atļauju ģenētiski modificētā organisma izplatīšanai tirgū, persona vismaz deviņus mēnešus pirms
atļaujas derīguma termiņa beigām iesniedz institūtā (ja pirmreizējo atļauju ir izsniedzis institūts) attiecīgu iesniegumu.
Iesniegumam pievieno:
38.1. pirmreizējo atļauju vai tās kopiju;
38.2. saskaņā ar iesniegto monitoringa programmu sagatavotu ziņojumu par monitoringa rezultātiem iepriekšējā
izplatīšanas periodā;
38.3. jebkuru citu jaunāko informāciju, kas ir pieejama un attiecas uz ģenētiski modificēto organismu iespējamo
kaitīgo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi;
38.4. pirmreizējās atļaujas grozīšanas vai papildināšanas nosacījumus (ja tādi paredzēti), kā arī nosacījumus,
kas attiecas uz turpmāko monitoringu un atļaujas termiņu.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
39. Ja iesniegums atbilst šo noteikumu 
38.punktam
, institūts ne vēlāk kā 90 dienu laikā pēc iesnieguma
saņemšanas nosūta riska novērtēšanas atzinumu personai, kas iesniegusi iesniegumu, un nosūta iesniegumu vai tā
kopiju un riska novērtēšanas atzinumu Eiropas Komisijai, norādot, ka:
39.1. konkrēto ģenētiski modificēto organismu var turpināt izplatīt tirgū, un izplatīšanas nosacījumus;
7
/
87
39.2. konkrētā ģenētiski modificētā organisma izplatīšana tirgū ir pārtraucama.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
40. Ja Zinātniskā ekspertu komisija ir sagatavojusi riska novērtēšanas atzinumu, norādot, ka ģenētiski modificēto
organismu var turpināt izplatīt tirgū, un ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc riska novērtēšanas atzinuma nosūtīšanas no
Eiropas Komisijas un no citu dalībvalstu kompetentajām institūcijām nav saņemti argumentēti iebildumi vai 75 dienu
laikā pēc riska novērtēšanas atzinuma nosūtīšanas par saņemtajiem iebildumiem ir panākta vienošanās, institūts ne
vēlāk kā triju darbdienu laikā izsniedz personai rakstisku atļauju turpmākai ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai
tirgū.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
41. Ja Eiropas Komisija vai kāda Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentā institūcija izsaka un uztur iebildumus,
lēmums tiek pieņemts saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem par Eiropas Komisijai piešķirto ieviešanas
pilnvaru īstenošanas kārtību.
42. Ja Eiropas Komisija pieņem lēmumu par atļaujas izsniegšanu, institūts ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc šā
lēmuma pieņemšanas izsniedz personai rakstisku atļauju turpmākai ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
43. Pagarināto atļauju ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū izsniedz uz laiku līdz 10 gadiem.
44. Ja pirmreizējās atļaujas termiņš nav beidzies, persona līdz pagarinātās atļaujas saņemšanai var turpināt
ģenētiski modificēto organismu izplatīšanu tirgū saskaņā ar nosacījumiem, kas norādīti pirmreizējā atļaujā.
4.
1
 Ģenētiski modificēto kultūraugu audzēšanas ierobežojums vai aizliegums
(Nodaļa MK 
27.10.2015.
 noteikumu Nr. 607 redakcijā)
44.
1
 Zemkopības ministrija 45 dienu laikā pēc tam, kad ir saņēmusi Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentās
institūcijas riska novērtējuma atzinumu vai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 
1829/2003
 6. panta 6. punktu un 18. panta 6. punktu, paziņo Eiropas
Komisijai par aizliegumu Latvijā vai atsevišķā tās teritorijā audzēt attiecīgo ģenētiski modificēto kultūraugu.
44.
2
 Persona, kas iesniegusi iesniegumu par attiecīgā ģenētiski modificētā kultūrauga audzēšanu, 30 dienu laikā
pēc tam, kad ir saņēmusi Eiropas Komisijas informāciju par aizliegumu audzēt šo kultūraugu, piekrīt prasībai par
iesniegumā norādītā ģenētiski modificētā kultūrauga audzēšanas aizliegumu konkrētajā teritorijā vai noraida to.
44.
3
 Ja persona, kas iesniegusi iesniegumu, piekrīt prasībai par iesniegumā norādītā ģenētiski modificētā
kultūrauga audzēšanas aizliegumu konkrētajā teritorijā atbilstoši šo noteikumu 
44.
1
 punktam
, atļaujā tiek norādīts, ka
Latvijā vai atsevišķā tās teritorijā aizliegts audzēt attiecīgo ģenētiski modificēto kultūraugu.
44.
4
 Ja šo noteikumu 
44.
1
 punktā
 minētā prasība par aizliegumu Latvijā vai atsevišķā tās teritorijā audzēt attiecīgo
ģenētiski modificēto kultūraugu tiek paziņota Eiropas Komisijai pēc tam, kad saņemts Eiropas Savienības dalībvalsts
kompetentās institūcijas riska novērtējuma atzinums vai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 
1829/2003
 6. panta 6. punktu un 18. panta 6. punktu, šo
noteikumu 
31. 
un 
52. punktā
 norādītais termiņš tiek pagarināts par 15 dienām.
44.
5
 Ja persona, kas iesniegusi iesniegumu, noraida prasību par iesniegumā norādītā ģenētiski modificētā
kultūrauga audzēšanas aizliegumu, Zemkopības ministrija par plānoto ģenētiski modificētā kultūrauga vai kultūraugu
grupas audzēšanas ierobežojumu vai aizliegumu informē Eiropas Komisiju. Šo informāciju Eiropas Komisijā var
iesniegt pirms šo noteikumu 
31. punktā
 minētās atļaujas izsniegšanas.
8
/
87
44.
6
 Zemkopības ministrija 75 dienu laikā pēc šo noteikumu 
44.
5
 punktā
 minētās informācijas nosūtīšanas Eiropas
Komisijai nodrošina, ka:
44.
6
 1. netiek pieņemts aizliegums vai ierobežojums audzēt attiecīgo ģenētiski modificēto kultūraugu vai
kultūraugu grupu;
44.
6
 2. netiek uzsākta attiecīgā ģenētiski modificētā kultūrauga vai kultūraugu grupas audzēšana. Par plānoto
audzēšanas aizliegumu vai ierobežojumu Zemkopības ministrija informē Valsts augu aizsardzības dienestu.
44.
7
 Lēmumu par attiecīgā ģenētiski modificētā kultūrauga vai kultūraugu grupas audzēšanas ierobežojumu vai
aizliegumu pieņem pēc šo noteikumu 
44.
6
 punktā
 minētā termiņa beigām. Lēmumu var pieņemt ar dienu, kad stājas
spēkā attiecīgā ģenētiski modificētā kultūrauga izplatīšanas atļauja, kā arī visā atļaujas derīguma termiņa laikā.
44.
8
 Zemkopības ministrija sagatavo un noteiktā kārtībā iesniedz Ministru kabinetā rīkojuma projektu par Eiropas
Savienībā iepriekš atļauta ģenētiski modificētā kultūrauga vai kultūraugu grupas audzēšanas ierobežojumu vai
aizliegumu Latvijā. Kultūraugu grupu nosaka atbilstoši kultūraugu šķirnei vai tai raksturīgām īpašībām.
44.
9
 Ministru kabinets lēmumu par ģenētiski modificētā kultūrauga vai kultūraugu grupas audzēšanas ierobežojumu
vai aizliegumu pamato ar vienu vai vairākiem iemesliem, kas minēti 
Ģenētiski modificēto organismu aprites likuma
 
5.
panta
 ceturtās daļas 2. punktā. Piemērotie kritēriji nav pretrunā ar riska novērtējuma atzinumu.
44.
10
 Zemkopības ministrija par pieņemto lēmumu saistībā ar attiecīgā ģenētiski modificētā kultūrauga vai
kultūraugu grupas audzēšanas ierobežojumu vai aizliegumu informē Eiropas Komisiju, Eiropas Savienības dalībvalstu
kompetentās institūcijas un personu, kura iesniegusi iesniegumu, kā arī publicē lēmumu Zemkopības ministrijas
tīmekļvietnē.
44.
11
 Lai Latviju vai tās teritorijas daļu atkārtoti iekļautu ģenētiski modificētā kultūrauga audzēšanas teritorijā:
44.
11
 1. Zemkopības ministrija iesniedz Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentajā iestādē iesniegumu par
attiecīgās teritorijas iekļaušanu ģenētiski modificētā organisma audzēšanas teritorijā;
44.
11
 2. Ministru kabinets atceļ lēmumu par ģenētiski modificētā kultūrauga audzēšanas aizliegumu vai
ierobežojumu, un Zemkopības ministrija par to nekavējoties informē Eiropas Komisiju un Eiropas Savienības
dalībvalstu kompetentās institūcijas.
5. Sabiedrības iesaistīšana lēmuma pieņemšanas procesā
45. Institūts savā tīmekļa vietnē ievieto valsts informācijas sistēmā – ģenētiski modificēto organismu aprites reģistrā
(turpmāk – reģistrs) – šādu informāciju:
45.1. ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas:
45.1.1. šo noteikumu 54.5.apakšpunktā minēto vides riska novērtējumu;
45.1.2. šo noteikumu 54.6.apakšpunktā minēto informācijas kopsavilkumu;
45.1.3. pārējos personas iesniegtos dokumentus, kuriem nav piešķirts ierobežotas pieejamības statuss;
45.2. ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc riska novērtēšanas atzinuma saņemšanas:
45.2.1. riska novērtēšanas atzinumu;
9
/
87
45.2.2. termiņu, līdz kuram sabiedrība var izteikt savu viedokli un sniegt priekšlikumus, norādot to
iesniegšanas vietu;
45.3. ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas:
45.3.1. lēmumu, tai skaitā atļaujā minētos nosacījumus saskaņā ar šo noteikumu 
21. 
un 
35.punktu
 un
atzinumu par sabiedrības viedokli;
45.3.2. informāciju par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas vidē vietām;
45.3.3. informāciju par ģenētiski modificēto kultūraugu audzēšanas vietām;
45.4. ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc ziņojuma saņemšanas – ziņojumu par izplatīšanas monitoringa
rezultātiem.
(Grozīts ar MK 
03.05.2011.
 noteikumiem Nr.340; MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
noteikumiem Nr.72)
46. Jebkura persona 30 dienu laikā pēc riska novērtēšanas atzinuma ievietošanas reģistrā var izteikt savu viedokli
un iesniegt institūtā rakstiskus priekšlikumus par ģenētiski modificētā organisma izplatīšanu.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
46.
1
 Attiecīgā pašvaldība, kuras teritorijā ir paredzēta ģenētiski modificēto organismu izplatīšana vidē, 30 dienu
laikā pēc riska novērtēšanas atzinuma ievietošanas reģistrā izsaka savu viedokli un iesniedz institūtā rakstiskus
priekšlikumus par ģenētiski modificētā organisma izplatīšanu vidē.
(MK 
03.05.2011.
 noteikumu Nr.340 redakcijā, kas grozīta ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
47. Ja saņemta informācija par izplatāmā ģenētiski modificētā organisma radīto kaitīgo ietekmi uz cilvēku un
dzīvnieku veselību vai vidi vai par neatļautu ģenētiski modificēto organismu izplatīšanu tirgū, institūts informē
sabiedrību, vienas dienas laikā pēc informācijas saņemšanas ievietojot informāciju institūta tīmekļa vietnē, publicējot to
oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis” un attiecīgās administratīvās teritorijas vai apdzīvotās vietas laikrakstā, tā
tīmekļa vietnē, kā arī paziņojot televīzijā un radio.
(Grozīts ar MK 
03.05.2011.
 noteikumiem Nr.340; MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
noteikumiem Nr.72)
6. Institūta pienākumi un tiesības
(Nodaļas nosaukums grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
48. Institūts triju darbdienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanu par to
informē Zemkopības ministriju, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju, Pārtikas un veterināro dienestu,
Valsts augu aizsardzības dienestu, Valsts vides dienestu un vietējo pašvaldību, kuras teritorijā paredzēta ģenētiski
modificēto organismu izplatīšana.
(MK 
10.02.2015.
 noteikumu Nr.72 redakcijā)
49. Institūts reizi trijos gados sagatavo un iesniedz Eiropas Komisijai ziņojumu par pasākumiem, kas veikti,
ieviešot šos noteikumus. Ziņojumā ietver īsu pārskatu par pieredzi, kas iegūta darbā ar ģenētiski modificētā organisma
izplatīšanu tirgū atbilstoši šiem noteikumiem.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
50. Ja pastāv draudi cilvēku un dzīvnieku veselībai vai videi, institūts pieņem lēmumu par aizliegumu izplatīt
konkrēto ģenētiski modificēto organismu izmēģinājumiem vidē un tirgū vai noteikt ierobežojumus šīm darbībām un
nosūta attiecīgu informāciju Eiropas Komisijai un citu dalībvalstu kompetentajām institūcijām. Informācijā par pieņemto
lēmumu norāda, vai un kā būtu grozāmi atļaujā noteiktie nosacījumi ģenētiski modificētā organisma izplatīšanai
izmēģinājumiem vidē un izplatīšanai tirgū vai ka attiecīgā organisma izplatīšana izmēģinājumiem vidē un izplatīšana
tirgū ir aizliedzama. Institūts papildus iesniedz argumentētu viedokli, norādot tajā jaunākās zinātniskās atziņas, uz
kurām pamatojas pieņemtais lēmums, un par lēmuma pieņemšanu informē sabiedrību.
10
/
87
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
50.
1
 Ja ir saņemta Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentās institūcijas prasība iekļaut Eiropas Savienības
dalībvalsti vai tās teritorijas daļu ģenētiski modificētā kultūrauga audzēšanas teritorijā, institūts attiecīgi precizē atļauju
un informē Eiropas Komisiju, Eiropas Savienības dalībvalstu kompetentās institūcijas un iesnieguma iesniedzēju.
(MK 
27.10.2015.
 noteikumu Nr. 607 redakcijā)
51. Institūts 30 dienu laikā pēc citas dalībvalsts kompetentās institūcijas iesūtītā iesnieguma kopsavilkuma
saņemšanas par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanu vidē sagatavo priekšlikumus vai argumentētus iebildumus
un iesniedz tos tieši dalībvalsts kompetentajai institūcijai vai Eiropas Komisijai. Institūts var lūgt konkrētās dalībvalsts
kompetento institūciju atsūtīt visu iesniegumu vai tā kopiju, ja tas nepieciešams priekšlikumu vai argumentu
sagatavošanai.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
52. Institūts 60 dienu laikā pēc citas dalībvalsts kompetentās institūcijas iesūtītā riska novērtēšanas atzinuma
saņemšanas par ģenētiski modificētā organisma izplatīšanu tirgū sagatavo priekšlikumus vai argumentētus iebildumus
un iesniedz tos tieši dalībvalsts kompetentajai institūcijai vai Eiropas Komisijai. Institūts var lūgt konkrētās dalībvalsts
kompetento institūciju atsūtīt visu iesniegumu vai tā kopiju, ja tas nepieciešams priekšlikumu vai argumentu
sagatavošanai.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
53. Institūts iesniedz Eiropas Komisijai:
53.1. 30 dienu laikā pēc atļaujas izsniegšanas – informāciju par lēmumu, kas pieņemts par ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanu vidē (ja atļauja nav izdota, sniedz argumentētu viedokli);
53.2. 30 dienu laikā pēc atļaujas izsniegšanas – informāciju par lēmumu, kas pieņemts par ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanu tirgū (ja atļauja nav izdota, sniedz argumentētu viedokli), kā arī informē par to citu
dalībvalstu kompetentās institūcijas;
53.3. informāciju par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas monitoringa rezultātiem;
53.4. reizi gadā – sarakstu par izsniegtajām un neizsniegtajām atļaujām ģenētiski modificēto organismu
izplatīšanai vidē atbilstoši šo noteikumu 
22.punktā
 minētajai atšķirīgajai procedūrai;
53.5. ne vēlāk kā triju darbdienu laikā – informāciju par neatļautu ģenētiski modificēto organismu izplatīšanu
tirgū, kā arī informē par to citu dalībvalstu kompetentās institūcijas.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
7. Informācija, kas ietverama iesniegumā par ģenētiski modificēto organismu
izplatīšanu
(Nodaļas nosaukums grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
54. Iesniegumā par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanu persona ietver šādu informāciju:
54.1. personas vārdu, uzvārdu, adresi (juridiskai personai – nosaukumu un juridisko adresi);
54.2. atbildīgā zinātnieka vārdu, uzvārdu, kvalifikāciju un darba pieredzi;
54.3. iesnieguma nosaukumu;
54.4. informāciju saskaņā ar šo noteikumu 
7.1
., 
7.2
. vai 
7.3
. apakšnodaļu;
54.5. ģenētiski modificēto organismu vides riska novērtējumu, kas izdarīts atbilstoši normatīvajiem aktiem par
ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanas metodoloģiju;
11
/
87
54.5.
1
 ja ģenētiski modificēto organismu paredzēts izplatīt tirgū, iesniegumā papildus norāda augstākā auga
apzīmējumu, specifikāciju un pielietojumu (audzēšana vai cits);
54.6. informācijas kopsavilkumu atbilstoši šo noteikumu 
1.pielikumā
 minētajām prasībām, ja ģenētiski
modificēto organismu paredzēts izplatīt vidē, vai atbilstoši šo noteikumu 
2.pielikumā
 minētajām prasībām, ja
ģenētiski modificēto organismu paredzēts izplatīt tirgū;
54.7. citu informāciju, kas saistīta ar konkrēto ģenētiski modificēto organismu un ko persona uzskata par
būtisku, vai arī atsauci uz informāciju, ko iepriekš publiskojušas citas personas, ja tā nav ierobežotas
pieejamības informācija vai minētā persona ir devusi rakstisku piekrišanu informācijas izmantošanai.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 33; MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
55. Persona iesniegumā var neietvert visu šo noteikumu 
7.1
., 
7.2
. un 
7.3
. apakšnodaļā minēto informāciju, ja
konkrētā iesnieguma kontekstā tā nav nozīmīga vai nav nepieciešama riska novērtēšanai, sevišķi ņemot vērā ģenētiski
modificēto organismu īpašības, izplatīšanas teritoriju un plānotos izmantošanas apstākļus. Turklāt katrā iesnieguma
punktā minētās informācijas detalizācijas līmenis var mainīties atkarībā no paredzamā ģenētiski modificētā organisma
izplatīšanas veida un teritorijas. Iesnieguma saturu saskaņo ar institūtu, ņemot vērā katra konkrētā gadījuma īpatnības.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
55.
1
 Par katrā iesnieguma punktā minēto informāciju persona norāda šādas ziņas:
55.
1 
1. iesniegumā minēto pētījumu kopsavilkumus un rezultātus, arī skaidrojumus, kāpēc tie ir nozīmīgi vides
riska novērtējumam (ja piemērojams);
55.
1 
2. ja ģenētiski modificēto organismu paredzēts izplatīt tirgū, – pielikumus ar izvērstu informāciju par
minētajiem pētījumiem, arī izmantoto metožu un materiālu aprakstus vai atsauces uz standartizētām vai
starptautiski atzītām metodēm un par pētījumu veikšanu atbildīgās iestādes vai iestāžu nosaukumus.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
56. Šo noteikumu 
7.1
.apakšnodaļa attiecas uz visu tipu ģenētiski modificēto organismu, izņemot ģenētiski
modificētos augstākos augus (turpmāk – augstākie augi), izplatīšanu.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
57. Šo noteikumu 
7.2
. un 
7.3
. apakšnodaļa attiecas uz augstāko augu izplatīšanu.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 33; MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
58. Augstākie augi šo noteikumu izpratnē ir augi, kas pieder pie segsēkļu (
Angiospermae
) un kailsēkļu
(
Gymnospermae
) taksonomiskajām grupām.
7.1. Informācija, kas ietverama iesniegumā par ģenētiski modificēto
organismu (izņemot augstākos augus) izplatīšanu
(Nodaļas nosaukums grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
59. Informācija par ģenētiski modificēto organismu:
59.1. donora, recipienta vai (ja nepieciešams) vecāku organisma rakstu
rojums:
59.1.1. zinātniskais nosaukums;
59.1.2. taksonomiskā piederība;
59.1.3. citi nosaukumi (piemēram, vispārpieņemtais nosaukums, šķirnes nosaukums);
12
/
87
59.1.4. fenotipiskie un ģenētiskie rādītāji;
59.1.5. donora un recipienta radniecības pakāpe vai radniecības pakāpe ar vecāku organismiem;
59.1.6. noteikšanas metodes;
59.1.7. noteikšanas un identifikācijas metožu jutīgums, ticamība (kvanti
tatīvā nozīmē) un specifika;
59.1.8. ģeogrāfiskās izplatības un dabiskās vides apraksts (tai skaitā informācija par dabiskajiem
ienaidniekiem, barības objektiem, parazītiem un sāncenšiem, simbiontiem un saimniekorganismiem);
59.1.9. organismi, ar kuriem dabiskos apstākļos ir iespējama ģenētiskā materiāla pārnese;
59.1.10. ģenētiskā stabilitāte un to ietekmējošie faktori;
59.1.11. patoloģiskās, ekoloģiskās un fizioloģiskās īpašības:
59.1.11.1. bīstamības klasifikācija;
59.1.11.2. dzīves ilgums dabiskajās ekosistēmās, dzimumvairošanās un bezdzimumvairošanās cikli;
59.1.11.3. informācija par izdzīvošanas spēju, tai skaitā par piemērošanos klimata pārmaiņām un spēju
veidot struktūras, kas nepieciešamas dzīvības saglabāšanai nelabvēlīgos vides apstākļos, piemēram,
sēklas, sporas, sklerocijas;
59.1.11.4. patogenitāte: inficēšana, toksiskums, virulence, alergēniskums, patogēnu pārnesējs (vektors),
iespējamie vektori, saimniekorganismu loks, tai skaitā fakultatīvie saimniekorganismi. Latento vīrusu
(provīrusu) iespējamā aktivācija. Spēja kolonizēt citus organismus;
59.1.11.5. antibiotiku rezistence un iespējamā šo antibiotisko vielu izmantošana cilvēku un mājdzīvnieku
profilaksē un ārstēšanā;
59.1.11.6. līdzdalība apkārtējās vides procesos, piemēram, primārajā producēšanā, barības vielu apritē,
organisko vielu sadalīšanās procesā, elpošanā;
59.1.12. veidošanā izmantoto vektoru raksturojums:
59.1.12.1. nukleotīdu secība;
59.1.12.2. mobilizācijas biežums;
59.1.12.3. specifika;
59.1.12.4. antibiotiku un citu rezistences gēnu klātbūtne;
59.1.13. informācija par iepriekš izdarītām ģenētiskajām modifikācijām;
59.2. vektora raksturojums:
59.2.1. vektora uzbūve un izcelsme;
59.2.2. transpozonu, vektoru un citu ģenētiskās informācijas fragmentu sekvence, kas izmantota, lai
konkrētajā ģenētiski modificētajā organismā izveidotu jaunu iedzimtības materiālu;
59.2.3. izmantotā vektora ģenētiskās mobilizācijas biežums vai ģenētiskās pārnešanas spējas un to
noteikšanas metodes;
59.2.4. informācija par paredzamajai funkcijai nepieciešamo minimālo vektora dezoksiribonukleīnskābes
(turpmāk – DNS) struktūras daļu;
59.3. raksturojums:
13
/
87
59.3.1. ģenētiskās modifikācijas raksturojums:
59.3.1.1. ģenētiskajā modifikācijā izmantotās metodes;
59.3.1.2. metodes, kas izmantotas, lai izveidotu un nogādātu recipientā insertu vai izraisītu DNS
nukleotīdu secības delēciju;
59.3.1.3. inserta vai vektora uzbūves apraksts;
59.3.1.4. nezināmu nukleotīdu secību klātbūtnes iespēja inserta struktūrā un informācija par
paredzamajai funkcijai nepieciešamo minimālo vektora DNS struktūras daļu;
59.3.1.5. izlasē izmantotās metodes un kritēriji;
59.3.1.6. konkrēto pārveidoto, iestarpināto vai likvidēto nukleīnskābju fragmentu nukleotīdu secība,
funkcionālā identitāte un atrašanās vieta genomā, īpaši – saistībā ar ģenētiski modificēto organismu
jebkuru iespējamo bīstamību;
59.3.2. iegūtā ģenētiski modificētā organisma raksturojums:
59.3.2.1. ģenētisko iezīmju vai fenotipisko īpašību apraksts, īpaši – to jauno iezīmju un īpašību apraksts,
kuras ģenētiski modificētajā organismā var izpausties vai kuru izpausme nav iespējama;
59.3.2.2. jebkura vektora vai donora nukleīnskābes struktūra un daudzums, kas saglabājas ģenētiski
modificētā organisma galīgajā genomā;
59.3.2.3. organisma ģenētiskā stabilitāte;
59.3.2.4. jaunā ģenētiskā materiāla ekspresijas intensitāte un līmenis. Mērījuma metode un jutīgums;
59.3.2.5. sintezēto proteīnu (olbaltumvielu) aktivitāte;
59.3.2.6. izolēšanas un identificēšanas metožu apraksts, tai skaitā paņēmieni inserta un vektora
identificēšanai un izolēšanai;
59.3.2.7. izolēšanas un identificēšanas metožu jutīgums, ticamība (kvantitatīvā nozīmē) un specifika;
59.3.2.8. informācija par ģenētiski modificētu organismu iepriekšējo izplatīšanu vai lietojumu;
59.3.2.9. ar veselības jautājumiem saistītie apsvērumi:
59.3.2.9.1. nedzīvo ģenētiski modificēto organismu vai to metabolisko produktu toksiskā un alerģiskā
iedarbība;
59.3.2.9.2. ģenētiski modificētā organisma salīdzinājums ar donoru, recipientu vai (ja nepieciešams) ar
vecāku organismu attiecībā uz patogenitāti;
59.3.2.9.3. kolonizācijas spēja;
59.3.2.10. ja organisms ir patogēns cilvēkiem, kas necieš no imūndeficīta:
59.3.2.10.1. izraisāmās slimības un to patogenitātes mehānisms, tai skaitā invazivitāte un virulence;
59.3.2.10.2. infekciozitāte;
59.3.2.10.3. inficējošā deva;
59.3.2.10.4. saimniekorganismu loks un tā pārmaiņu iespējas;
59.3.2.10.5. izdzīvošanas iespēja ārpus cilvēka organisma; 
14
/
87
59.3.2.10.6. pārnesēju esība vai nekontrolētas izplatīšanās veidu iespējas;
59.3.2.10.7. bioloģiskā stabilitāte;
59.3.2.10.8. antibiotiku rezistences spektrs;
59.3.2.10.9. alergēniskums;
59.3.2.10.10. atbilstošu terapijas metožu pieejamība;
59.3.2.11. citi apdraudējumi, kas saistīti ar ģenētiski modificēto organismu.
60. Ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas apstākļi un vide:
60.1. informācija par izplatīšanu:
60.1.1. paredzētās izplatīšanas apraksts, tās mērķi un iegūstamie produkti;
60.1.2. paredzētie izplatīšanas datumi un izplatīšanai paredzētais laiks, tai skaitā izplatīšanas biežums un
ilgums;
60.1.3. izplatīšanas vietas sākotnējā sagatavošana;
60.1.4. izplatīšanas vietas izmēri;
60.1.5. izplatīšanā izmantojamās metodes;
60.1.6. izplatāmo ģenētiski modificēto organismu kvantitāte;
60.1.7. paredzētās pārmaiņas izplatīšanas vietā (apstrādāšanas veids un metode, augsnes sastāva
modifikācija, apūdeņošana vai citas darbības);
60.1.8. izplatīšanas laikā veicamie nodarbināto aizsardzības pasākumi;
60.1.9. paredzētās izplatīšanas vietas apstrāde pēc darbību pabeigšanas ar ģenētiski modificētajiem
organismiem;
60.1.10. ģenētiski modificēto organismu iznīcināšana vai ar tiem veicamo darbību pārtraukšana pēc
izplatīšanas pārtraukšanas;
60.1.11. ģenētiski modificēto organismu iepriekšējās izplatīšanas rezultāti un informācija par tiem, īpaši –
informācija par to izplatīšanu atšķirīgā daudzumā un dažādās ekosistēmās;
60.2. informācija par vidi (par izplatīšanas vietu un apkārtni):
60.2.1. izplatīšanas vietas ģeogrāfiskais izvietojums un koordinātas (iesniegumā par ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanu tirgū izplatīšanas vieta ir ģenētiski modificētā organisma lietošanai paredzētā platība);
60.2.2. fiziskā un bioloģiskā saistība ar cilvēku, floru un faunu;
60.2.3. attālums līdz Eiropas nozīmes aizsargājamiem biotopiem, īpaši aizsargājamām dabas teritorijām vai
tuvākajām dzeramā ūdens ņemšanas vietām;
60.2.4. iedzīvotāju saimnieciskā darbība, kas pamatojas uz konkrētā apgabala dabiskajiem resursiem;
60.2.5. tā rajona klimatiskais raksturojums, kurš varētu tikt ietekmēts;
60.2.6. ģeogrāfiskais, ģeoloģiskais un augsnes raksturojums;
15
/
87
60.2.7. flora un fauna, tai skaitā labība, mājlopi un migrējošās sugas;
60.2.8. mērķa un papildu ekosistēmas, kuras var tikt ietekmētas;
60.2.9. saimniekorganisma dabiskās dzīvesvietas un izplatīšanas vietas salīdzinājums;
60.2.10. jebkura ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas vietā zināma vai plānota attīstība vai pārmaiņas
zemes lietošanā, kuras varētu ietekmēt to izplatīšanas vietas vidi.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
61. Ģenētiski modificēto organismu un vides mijiedarbība:
61.1. apstākļu raksturojums, kuri ietekmē ģenētiski modificēto organismu spēju izdzīvot, vairoties un
nekontrolēti izplatīties:
61.1.1. bioloģiskās iezīmes, kas ietekmē ģenētiski modificēto organismu izdzīvošanu, vairošanos un
izplatīšanos;
61.1.2. zināmi vai paredzami vides apstākļi, kas var ietekmēt ģenētiski modificēto organismu izdzīvošanu,
vairošanos un nekontrolētu izplatīšanos (piemēram, vējš, ūdens, augsne, temperatūra, pH);
61.1.3. jutīgums pret īpašiem iedarbības faktoriem;
61.2. iedarbība uz vidi:
61.2.1. paredzētā ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas vieta;
61.2.2. pētījumi par ģenētiski modificēto organismu izturēšanos, īpašībām un ekoloģisko ietekmi, kuri veikti
tiem neraksturīgā vidē, piemēram, klimata kamerās, audzēšanas telpās, siltumnīcās;
61.2.3. ģenētiskās pārneses iespējas:
61.2.3.1. ģenētiskā materiāla vēlāka (pēc izplatīšanas) pārnese no ģenētiski modificētā organisma uz
citiem konkrētās ekosistēmas organismiem;
61.2.3.2. ģenētiskā materiāla vēlāka (pēc izplatīšanas) pārnese no vietējiem organismiem uz ģenētiski
modificēto organismu;
61.2.4. varbūtība, ka pēc ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas dabiskā izlase var izraisīt negaidītu vai
nevēlamu īpašību izpausmi ģenētiski modificētajā organismā;
61.2.5. pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu un pierādītu ģenētisko stabi
litāti. To ģenētisko iezīmju
apraksts, kuras var aizkavēt vai samazināt ģenētiskā materiāla izplatīšanos. Metodes, kas izmantotas, lai
pierādītu ģenētisko stabilitāti;
61.2.6. bioloģiskās izplatīšanās ceļi, zināmie vai iespējamie mijiedarbības veidi un izplatīšanos veicinošie
faktori, piemēram, ieelpošana, uzņemšana ar barību, virsmas kontakts;
61.2.7. to ekosistēmu apraksts, kurās ģenētiski modificētie organismi varētu izplatīties;
61.3. ģenētiski modificēto organismu iespējamā ietekme uz vidi:
61.3.1. pārmērīgi lielu populāciju veidošanās iespējas;
61.3.2. ģenētiski modificēto organismu priekšrocības, konkurējot ar nemodificētiem recipientiem vai vecāku
organismiem;
61.3.3. mērķa organismu uzskaite un apraksts;
61.3.4. ģenētiski modificēto organismu un mērķa organismu paredzētās mijiedarbības mehānisms un
16
/
87
iespējamais rezultāts;
61.3.5. to nemērķa organismu uzskaite un apraksts, kuri var tikt nejauši ietekmēti, un mehānismi šīs
ietekmes novēršanai;
61.3.6. iespējamās pārmaiņas bioloģiskajā mijiedarbībā vai nesējorga
nismu lokā pēc ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanas;
61.3.7. zināma vai paredzama iedarbība uz citiem organismiem vidē, ietekme uz konkurentu populācijas
līmeni – upuriem, nesējorganismiem, simbiontiem, plēsoņām, parazītiem un patogēniem;
61.3.8. zināma vai paredzama ģenētiski modificēto organismu iesaistī
šanās bioģeoķīmiskajos procesos;
61.3.9. cita iespējamā nozīmīgā ģenētiski modificēto organismu iedarbība uz vidi.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
62. Informācija par monitoringu, kontroli, atkritumu apstrādes plāniem un ārkārtas pasākumu plānu:
62.1. monitoringa metodes:
62.1.1. metodes ģenētiski modificēto organismu iezīmēšanai un to radīto ietekmju monitoringam;
62.1.2. uzraudzības metožu specifika, jutīgums un ticamība, lai identificētu ģenētiski modificēto organismu
un atšķirtu to no donora, recipienta vai vecāku organismiem;
62.1.3. paņēmieni, lai atklātu modificētā ģenētiskā materiāla pārnešanu uz citiem organismiem;
62.1.4. uzraudzības ilgums un kontroles pasākumu biežums;
62.2. ārkārtas pasākumu plāni:
62.2.1. paņēmieni un metodes, lai novērstu vai samazinātu ģenētiski modificēto organismu izplatīšanos
ārpus to izplatīšanas vietas vai noteiktā izman
tošanas laukuma;
62.2.2. paņēmieni un metodes, lai norobežotu ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas vietu un
nepieļautu nepiederošu personu piekļuvi;
62.2.3. paņēmieni un metodes, lai novērstu citu nevēlamu organismu iekļūšanu ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanas vietā;
62.3. atkritumu apstrāde:
62.3.1. atkritumu veids;
62.3.2. paredzētais atkritumu daudzums;
62.3.3. iespējamie riska faktori;
62.3.4. paredzētās atkritumu pārstrādes apraksts;
62.4. rīcība ārkārtas gadījumos:
62.4.1. metodes un procedūras, kas izmantojamas ģenētiski modificēto organismu kontrolei, ja notiek to
nekontrolēta izplatīšanās;
62.4.2. metodes izmantoto platību rekultivācijai un atjaunošanai;
62.4.3. metodes ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas laikā vai pēc tās, ar kuru palīdzību iznīcina vai
sanitāri apstrādā ģenētiski modificēto organismu iedarbībai pakļautos augus, dzīvniekus un augsni;
17
/
87
62.4.4. metodes tās platības izolācijai, kurā notikusi ģenētiski modificēto organismu nekontrolēta
izplatīšanās;
62.4.5. cilvēku veselības un vides aizsardzības pasākumu plāns, ja ģenētiski modificēto organismu
izplatīšanas laikā rodas nevēlamas sekas.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
7.2. Informācija, kas ietverama iesniegumā par augstāko augu izplatīšanu vidē
(Nodaļas nosaukums grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 33; MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
63. Informācija par recipientu vai (ja nepieciešams) vecāku augiem:
63.1. pilns nosaukums – dzimta, ģints, suga, pasuga, šķirne vai selekcijas līnija un vispārpieņemtais
nosaukums;
63.2. informācija par reprodukciju:
63.2.1. vairošanās veids;
63.2.2. īpaši vairošanos ietekmējoši faktori (ja tādi ir);
63.2.3. paaudzes garums;
63.2.4. spēja krustoties ar citām kultivētām vai savvaļas augu sugām un šādu krustoties spējīgu sugu
izplatība Eiropas teritorijā;
63.3. izdzīvošanas spējas:
63.3.1. spēja veidot izdzīvošanas vai pārziemošanas struktūras;
63.3.2. īpaši izdzīvošanu ietekmējoši faktori (ja tādi ir);
63.4. nekontrolētas izplatīšanās spējas:
63.4.1. nekontrolētas izplatīšanās veidi un daudzums;
63.4.2. īpaši nekontrolētu izplatīšanos ietekmējoši faktori (ja tādi ir);
63.5. auga ģeogrāfiskā izplatība un audzēšana Eiropas Savienībā;
63.6. ja konkrētās sugas augus neaudzē dalībvalstī, kur paredzēta ģenētiski modificēto organismu izplatīšana,
– auga dabiskās izplatības vietas apraksts (tai skaitā informācija par dabiskajiem ienaidniekiem, parazītiem,
konkurentiem un simbiontiem);
63.7. augstākā auga iespējamā nozīmīgā mijiedarbība ar citiem tā parastās augšanas vai citas vietas
ekosistēmas organismiem, tostarp informācija par toksisko iedarbību uz cilvēkiem, dzīvniekiem un citiem
organismiem.
(Grozīts ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
64. Informācija, kas raksturo ģenētisko modifikāciju:
64.1. ģenētiskās modifikācijas metožu apraksts;
64.2. lietotā vektora veids un izcelsme;
64.3. transformācijai izmantotās nukleīnskābes izcelsme, katra insercijai paredzētā rajona fragmenta lielums un
iecerētā funkcija.
18
/
87
(Grozīts ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
65. Informācija, kas raksturo augstāko augu:
65.1. iestarpināto vai pārveidoto īpašību apraksts;
65.2. informācija par iestarpinātajām vai likvidētajām sekvencēm:
65.2.1. insercijas vai delēcijas izmērs un struktūra, kā arī modifikācijā izmantotās metodes;
65.2.2. ja ir veikta delēcija, – izgrieztā fragmenta izmērs un funkcija;
65.2.3. insercijas vietas atrašanās augu šūnās (integrēts hromosomās, hloroplastu, mitohondriju DNS vai
saglabāts neintegrētā formā), kā arī tās noteikšanas metodes;
65.2.4. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.3. informācija par auga daļām, kurās inserts ekspresējas;
65.4. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.5. inserta ģenētiskā stabilitāte un auga fenotipiskā stabilitāte;
65.5.
1
 secinājumi par ģenētiskās modifikācijas molekulāro raksturojumu;
65.6. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.7. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.8. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.9. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.10. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.11. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.12. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
;
65.13. 
(svītrots ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
.
(Grozīts ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
65.
1
 Informācija par konkrētām riska jomām:
65.
1 
1. jebkuras pārmaiņas augstākā auga noturībā vai invazivitātē un tā spēja nodot ģenētisko materiālu
krustoties spējīgiem radniecīgiem augiem, un šo pārmaiņu nelabvēlīgā ietekme uz vidi;
65.
1 
2. jebkuras pārmaiņas augstākā auga spējā nodot ģenētisko materiālu mikroorganismiem un šo pārmaiņu
kaitīgā ietekme uz vidi;
65.
1 
3. augstākā auga un mērķa organisma mijiedarbības mehānisma raksturojums un tā kaitīgā ietekme uz
vidi, ja attiecināms;
65.
1 
4. iespējamās pārmaiņas augstākā auga mijiedarbībā ar nemērķa organismiem ģenētiskās modifikācijas
dēļ un šo pārmaiņu kaitīgā ietekme uz vidi;
65.
1 
5. iespējamās augstākā auga lauksaimniecības prakses un pārvaldības pārmaiņas, kuru cēlonis ir
19
/
87
ģenētiskā modifikācija, un šo pārmaiņu kaitīgā ietekme uz vidi;
65.
1 
6. iespējamā mijiedarbība ar abiotisko vidi un tās kaitīgā ietekme uz vidi;
65.
1 
7. informācija par jebkuru toksisku, alerģisku vai citu kaitīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai
vidi, ja tā rodas ģenētiskās modificēšanas procesā;
65.
1 
8. secinājumi par konkrētajām riska jomām.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
66. Informācija par augu izplatīšanas vietu:
66.1. izplatīšanas vietas izvietojums un izmērs;
66.2. izplatīšanas vietas ekosistēmas apraksts, tai skaitā klimata, floras un faunas apraksts;
66.3. tādu radniecīgu savvaļas augu sugu vai kultivētu augu sugu klātbūtne, kas spējīgi krustoties ar konkrēto
ģenētiski modificēto organismu;
66.4. attālums līdz Eiropas nozīmes aizsargājamiem biotopiem un īpaši aizsargājamām dabas teritorijām, kuras
varētu skart auga izplatīšana.
(Grozīts ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
67. Informācija, kas attiecas uz augu izplatīšanu:
67.1. izplatīšanas nolūks;
67.2. paredzētais izplatīšanas sākuma termiņš un ilgums;
67.3. ģenētiski modificēto augu izplatīšanas metodes;
67.4. izplatīšanas vietas sagatavošanas un kontroles metodes pirms ģenētiski modificēto organismu
izplatīšanas, tās laikā un pēc tās, tai skaitā audzēšanas un ražas novākšanas metodes;
67.5. aptuvenais augu skaits (vai augu skaits uz kvadrātmetru).
(Grozīts ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
68. Informācija par monitoringu, kontroles pasākumiem pēc izplatīšanas un atkritumu apstrādes:
68.1. visi īstenotie pasākumi:
68.1.1. izolēšana telpā un laikā no augiem, ar ko organisms spēj krustoties, – gan radniecīgiem savvaļas
augiem un nezālēm, gan kultūraugiem;
68.1.2. lai samazinātu vai novērstu augstāko augu putekšņu vai sēklu izplatību;
68.2. augu izplatīšanas vietas pēcap
strādes metožu apraksts;
68.3. augu materiāla (tai skaitā atkritumu) apstrādei izmantojamo metožu apraksts (pēc to izplatīšanas);
68.4. monitoringa programma un apraksts;
68.5. ārkārtas pasākumu apraksts;
68.6. apraksts, ar kurām metodēm un procedūrām paredzēts:
68.6.1. nepieļaut vai, cik vien iespējams, ierobežot augstākā auga izplatību ārpus izplatīšanas vietas
20
/
87
robežām;
68.6.2. aizsargāt vietu pret nepiederošu personu iekļūšanu;
68.6.3. nepieļaut vai, cik vien iespējams, ierobežot citu organismu iekļūšanu vietā;
68.7. augstākā auga noteikšanas un identifikācijas metožu apraksts;
68.8. informācija par iepriekšējo augstākā auga izplatīšanas pieredzi, ja tāda ir.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 33; MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
7.3. Informācija, kas ietverama iesniegumā par augstāko augu izplatīšanu tirgū
(Apakšnodaļa MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
68.
1
 Informācija par recipientu vai, ja nepieciešams, vecāku augiem:
68.
1 
1. pilns nosaukums – dzimta, ģints, suga, pasuga, šķirne vai selekcijas līnija – un vispārpieņemtais
nosaukums;
68.
1 
2. auga ģeogrāfiskā izplatība un audzēšana Eiropas Savienībā;
68.
1 
3. dati par reprodukciju:
68.
1 
3.1. reprodukcijas veids;
68.
1 
3.2. īpaši reprodukciju ietekmējoši faktori, ja tādi ir;
68.
1 
3.3. paaudzes garums;
68.
1 
4. spēja krustoties ar citām kultivētām vai savvaļas augu sugām un krustoties spējīgu sugu izplatība
Eiropas Savienībā;
68.
1 
5. izdzīvošanas spējas:
68.
1 
5.1. spēja veidot izdzīvošanas vai pārziemošanas struktūras;
68.
1 
5.2. īpaši izdzīvošanu ietekmējoši faktori, ja tādi ir;
68.
1 
6. nekontrolētas izplatīšanās spējas:
68.
1 
6.1. nekontrolētas izplatīšanās veidi un daudzums;
68.
1 
6.2. īpaši nekontrolētu izplatīšanos ietekmējoši faktori, ja tādi ir;
68.
1 
7. ja konkrētās sugas augus neaudzē Eiropas Savienībā, – auga dabiskās izplatības vietas apraksts,
tostarp informācija par dabiskiem ienaidniekiem, parazītiem, konkurentiem un simbiontiem;
68.
1 
8. augstākā auga iespējamā nozīmīgā mijiedarbība ar citiem tā parastās augšanas vai citas vietas
ekosistēmas organismiem, tostarp informācija par toksisko iedarbību uz cilvēkiem, dzīvniekiem un citiem
organismiem.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
68.
2
 Informācija, kas raksturo ģenētisko modifikāciju:
21
/
87
68.
2 
1. ģenētiskās modifikācijas metožu apraksts;
68.
2 
2. lietotā vektora veids un avots;
68.
2 
3. transformācijai izmantotās nukleīnskābes izcelsme, katra insercijai paredzētā rajona fragmenta izmērs
un iecerētā funkcija.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
68.
3
 Informācija, kas raksturo ģenētiski modificēto augu:
68.
3 
1. iestarpināto vai pārveidoto īpašību apraksts;
68.
3 
2. informācija par faktiski iestarpinātajām vai likvidētajām sekvencēm:
68.
3 
2.1. visu detektējamo daļējo un pilnīgo insertu izmērs un kopiju skaits, kā arī to raksturošanas
metodes;
68.
3 
2.2. insertētā ģenētiskā materiāla organizācija un sekvence katrā insercijas vietā standartizētā
elektroniskā formātā;
68.
3 
2.3. ja veikta delēcija, – izgrieztā fragmenta izmērs un funkcija;
68.
3 
2.4. insertētā materiāla atrašanās vieta augu šūnās (integrēts kodolā, hloroplastos, mitohondrijos vai
saglabāts neintegrētā formā), kā arī tās noteikšanas metodes;
68.
3 
2.5. ja veiktās modifikācijas nav insercija vai delēcija, – ziņas par modificētā ģenētiskā materiāla
funkciju pirms un pēc modifikācijas, kā arī tās izraisītās gēnu ekspresijas tiešās pārmaiņas;
68.
3 
2.6. standartizētā elektroniskā formātā sniedzama sekvences informācija par 5′ un 3′ flankējošiem
rajoniem katrā insercijas vietā;
68.
3 
2.7. bioinformātiskā analīze, izmantojot aktuālas datubāzes, lai noskaidrotu iespējamus zināmu gēnu
pārtraukumus;
68.
3 
2.8. visi atvērtie nolasīšanas rāmji (turpmāk – ANR), kas ir insertā (arī tad, ja tie radušies pārkārtojumu
dēļ) un kas radušies ģenētiskajā modifikācijā savienojuma vietās ar genomisko DNS. ANR
 
ir nukleotīdu
sekvence, kas sastāv no kodonu virknes, kuru nepārtrauc terminējošs kodons tajā pašā nolasīšanas rāmī;
68.
3 
2.9. bioinformātiskā analīze, izmantojot aktuālas datubāzes, lai noskaidrotu iespējamās līdzības starp
ANR
 
un zināmiem gēniem, kam var būt kaitīga ietekme;
68.
3 
2.10. jaunekspresētā proteīna primārā struktūra (aminoskābju sekvence) un, ja nepieciešams, citas
struktūras;
68.
3 
2.11. bioinformātiskā analīze, izmantojot aktuālās datubāzes, lai noskaidrotu iespējamās sekvenču
homoloģijas un, ja nepieciešams, strukturālās līdzības starp jaunekspresēto proteīnu un citiem zināmiem
proteīniem vai peptīdiem, kam var būt kaitīga ietekme;
68.
3 
3. informācija par inserta ekspresiju:
68.
3 
3.1. ekspresijas analīzē izmantotā metode un tās veiktspējas rādītāji;
68.
3 
3.2. informācija par inserta ekspresiju auga dzīves ciklā dažādos tā attīstības posmos;
68.
3 
3.3. auga daļas, kurās ekspresējas inserts vai modificētā sekvence;
22
/
87
68.
3 
3.4. tādu šo noteikumu 68.
3 
2.7. apakšpunktā minētajā bioinformātiskajā analīzē identificēto jauno ANR
iespējama netīša ekspresija, kas rada bažas par drošumu;
68.
3 
3.5. dati par proteīnu ekspresiju, tostarp neapstrādāti dati, kurus iegūst lauka pētījumos un kuri ir
saistīti ar apstākļiem, kādos kultūru audzē;
68.
3 
4. inserta ģenētiskā stabilitāte un augstāko augu fenotipiskā stabilitāte;
68.
3 
5. secinājumi par molekulāro raksturojumu.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
68.
4
 Agronomisko un fenotipisko īpašību un sastāva salīdzinošā analīze:
68.
4 
1. konvencionālā analoga un papildu salīdzināmā materiāla izvēle;
68.
4 
2. lauka pētījumu vietu izvēle;
68.
4 
3. eksperimenta plāns un salīdzinošajā analīzē izmantojamo lauka izmēģinājumu datu statistiskā analīze;
68.
4 
3.1. lauka pētījumu plāna apraksts:
68.
4 
3.2. būtisko uztvērējvides aspektu apraksts;
68.
4 
3.3. statistiskā analīze;
68.
4 
4. analizējamā augu materiāla izvēle, ja attiecināms;
68.
4 
5. agronomisko un fenotipisko īpašību salīdzinošā analīze;
68.
4 
6. sastāva salīdzinošā analīze, ja attiecināms;
68.
4 
7. salīdzinošās analīzes secinājumi.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
68.
5
 Konkrēta informācija par katru riska jomu:
68.
5 
1. par katru no septiņām augstākā auga riska jomām, kas minētas Ministru kabineta 2008. gada
22. decembra noteikumu Nr. 1078 "
Ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanas metodoloģija
"
9.2. apakšpunktā, persona vispirms apraksta kaitējuma rašanās ceļu, cēloņsakarīgi izskaidrojot, kā augstākā
auga izplatīšana varētu radīt kaitējumu, ņemot vērā gan apdraudējumu, gan ekspozīciju;
68.
5 
2. persona sniedz šādu informāciju (izņemot gadījumus, ja, ņemot vērā plānoto ģenētiski modificēto
organismu lietojumu, tā nav nozīmīga):
68.
5 
2.1. auga noturība un invazivitāte, arī gēnu pārnese no auga uz augu:
68.
5 
2.1.1. novērtējums – kāds ir augstākā auga potenciāls kļūt noturīgākam vai invazīvākam un kādu
kaitīgu ietekmi uz vidi tas radītu;
68.
5 
2.1.2. novērtējums – kāds ir augstākā auga potenciāls nodot transgēnu krustoties spējīgiem
radniecīgiem augiem un kādu kaitīgu ietekmi uz vidi tas radītu;
68.
5 
2.1.3. secinājumi par augstākā auga noturības un invazivitātes kaitīgo ietekmi uz vidi, arī kaitīgo
23
/
87
ietekmi uz vidi, ko radītu gēnu pārnese no auga uz augu;
68.
5 
2.2. gēnu pārnese no auga uz mikroorganismiem:
68.
5 
2.2.1. novērtējums – kāds ir augstākā auga jauninsertētās DNS potenciāls tikt pārnestai uz
mikroorganismiem un kādu kaitīgu ietekmi tas radītu;
68.
5 
2.2.2. secinājumi par to, kādu kaitīgu ietekmi uz cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi radītu
augstākā auga jauninsertētās DNS pārnese uz mikroorganismiem;
68.
5 
2.3. augstākā auga un mērķorganismu mijiedarbība, ja attiecināms:
68.
5 
2.3.1. novērtējums – kā varētu mainīties augstākā auga un mērķorganismu tiešā un netiešā
mijiedarbība un kādu kaitīgu ietekmi uz vidi tas radītu;
68.
5 
2.3.2. novērtējums – kā varētu attīstīties mērķorganisma rezistence pret ekspresēto proteīnu
(pamatojoties uz ziņām par to, kā līdz šim veidojusies rezistence pret tradicionālajiem pesticīdiem vai kā
šāda rezistence veidojusies transgēnos augos ar līdzīgām pazīmēm) un kādu kaitīgu ietekmi uz vidi tas
radītu;
68.
5 
2.3.3. secinājumi par to, kādu kaitīgu ietekmi uz vidi radītu augstākā auga un mērķorganismu
mijiedarbība;
68.
5 
2.4. augstākā auga un nemērķa organismu mijiedarbība:
68.
5 
2.4.1. novērtējums – vai varētu notikt tieša un netieša mijiedarbība starp augstāko augu un nemērķa
organismu, tostarp aizsargājamu sugu pārstāvjiem, un kāda varētu būt tās nelabvēlīgā ietekme.
Novērtējumā ņem vērā arī iespējamo kaitīgo ietekmi uz atbilstošiem ekosistēmu pakalpojumiem un to
sugu pārstāvjiem, kas šos pakalpojumus sniedz;
68.
5 
2.4.2. secinājumi par to, kādu kaitīgu ietekmi uz vidi radītu augstākā auga un nemērķa organismu
mijiedarbība;
68.
5 
2.5. konkrēto audzēšanas, pārvaldības un novākšanas paņēmienu ietekme:
68.
5 
2.5.1. attiecībā uz audzējamiem augstākiem augiem novērtējums – kā mainās konkrētie izmantotie
augstākā auga audzēšanas, pārvaldības un novākšanas paņēmieni un kādu kaitīgu ietekmi tas rada;
68.
5 
2.5.2. secinājumi par konkrēto audzēšanas, pārvaldības un novākšanas paņēmienu kaitīgo ietekmi
uz vidi;
68.
5 
2.6. ietekme uz bioģeoķīmiskajiem procesiem:
68.
5 
2.6.1. novērtējums par bioģeoķīmisko procesu pārmaiņām teritorijā, kurā augstāko augu plānots
audzēt, un plašākā apkārtnē, kā arī par šo pārmaiņu kaitīgo ietekmi;
68.
5 
2.6.2. secinājumi par nelabvēlīgo ietekmi uz bioģeoķīmiskajiem procesiem;
68.
5 
2.7. ietekme uz cilvēka vai dzīvnieku veselību:
68.
5 
2.7.1. novērtējums – kāda varētu būt tiešā un netiešā mijiedarbība starp augstāko augu un
personām, kas ar augstāko augu strādā vai ar to nonāk saskarē, tostarp ar apstrādāta augstākā auga
putekšņiem vai putekļiem, un kāda varētu būt šādas mijiedarbības kaitīgā ietekme uz cilvēka veselību;
68.
5 
2.7.2. attiecībā uz augstākajiem augiem, kuri nav paredzēti lietošanai pārtikā, bet kuru
recipientorganismu vai vecāku organismu lietošana pārtikā ir iespējama, novērtējums – cik iespējama ir
nejauša uzņemšana organismā un kādu kaitīgu ietekmi tā varētu atstāt uz cilvēka veselību;
24
/
87
68.
5 
2.7.3. novērtējums par potenciālo kaitīgo ietekmi, ko augstākā auga vai šā auga materiāla nejauša
uzņemšana organismā varētu atstāt uz dzīvnieku veselību;
68.
5 
2.7.4. secinājumi par ietekmi uz cilvēka vai dzīvnieku veselību;
68.
5 
2.8. kopējā riska novērtējums un secinājumi – kopsavilkums par visiem secinājumiem katrā riska jomā,
ņemot vērā riska raksturojumu saskaņā ar Ministru kabineta 2008. gada 22. decembra noteikumu Nr. 1078
"
Ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanas metodoloģija
" 8.
1 
1., 8.
1 
2., 8.
1 
3. un 8.
1 
4. apakšpunktā
aprakstīto metodoloģiju un 8.
1 
5. apakšpunktā noteikto risku pārvaldības stratēģiju.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
68.
6
 Augstākā auga noteikšanas un identifikācijas metožu apraksts.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
68.
7
 Informācija par iepriekšējām augstākā auga izplatīšanas reizēm, ja attiecināms.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 93 redakcijā)
8. Papildu informācija, kas ietverama ģenētiski modificēto organismu
marķējumā un iesniegumāpar ģenētiski modificēto organismu izplatīšanu tirgū
69. Iesniegumā par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanu tirgū papildus šo noteikumu 
7.1
., 
7.2
. un
7.3
. apakšnodaļā minētajai informācijai norāda:
69.1. ierosinātos produkta tirdzniecības nosaukumus un attiecīgajos produktos ietilpstošo ģenētiski modificēto
organismu nosaukumus, kā arī ierosināto ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru, kas izveidots
saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra
 
Regulas (EK) Nr. 65/2004,
 
ar ko nosaka sistēmu ģenētiski
modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai, 2. panta 2. punktu. Pēc atļaujas
saņemšanas par jauniem tirdzniecības nosaukumiem, ja tādi ir, jāinformē institūts;
69.2. tās Eiropas Savienībā reģistrētās personas vārdu, uzvārdu un adresi (juridiskajai personai – nosaukumu un
juridisko adresi), kas ir atbildīga par izplatīšanu tirgū (neatkarīgi no tā, vai šī persona ir ražotājs, importētājs vai
izplatītājs);
69.3. kontrolparaugu iesniedzēja vārdu, uzvārdu un adresi (juridiskajai personai – nosaukumu un juridisko
adresi);
69.4. ģenētiski modificētā organisma lietošanas aprakstu, kurā akcentē atšķirības ģenētiski modificēto
organismu un atbilstošo ģenētiski nemodificēto organismu lietošanā;
69.5. ģeogrāfisko apgabalu vai vides tipu, kurā ģenētiski modificēto organismu paredzēts lietot, ja iespējams,
ietverot arī ziņas par paredzēto lietojuma apjomu;
69.6. paredzēto lietošanas veidu, piemēram, rūpniecībā, lauksaimniecībā, specifiskā tirdzniecībā vai
neierobežotā izplatīšanā mazumtirdzniecībā;
69.7. transformācijas notikuma noteikšanas, identificēšanas un, ja piemērojams, kvantificēšanas metodes,
informāciju par ģenētiski modificēto organismu paraugiem un to kontrolparaugiem un vietu, kurā var piekļūt
atsauces materiālam. Informācija, ko konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevar ievietot publiski pieejamajā Eiropas
Komisijas izveidotajā ģenētiski modificēto organismu reģistra daļā, ir jāidentificē;
69.8. paredzēto ģenētiski modificēto organismu marķējumu uz etiķetes vai pavaddokumentā. Marķējumā
norāda, kā piekļūt informācijai tajā reģistra daļā, kas ir vispārpieejama. Marķējumā vismaz kopsavilkuma veidā
ietver:
69.8.1. tā produkta tirdzniecības nosaukumu, kurš sastāv, satur vai iegūts no ģenētiski modificēta
organisma;
25
/
87
69.8.2. norādi “Šis produkts satur ģenētiski modificētu organismu”;
69.8.3. ģenētiski modificētā organisma nosaukumu;
69.8.4. šo noteikumu 69.2.apakšpunktā minēto informāciju.
(Grozīts ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
70. Papildus šo noteikumu 
69.punktā
 minētajai informācijai atbilstoši šo noteikumu 25.1.apakšpunktam norāda:
70.1. aizsardzības pasākumus ģenētiski modificētu organismu nekontrolētas vai kļūdainas izplatīšanas
gadījumā;
70.2. īpašas instrukcijas vai ieteikumus ģenētiski modificēto organismu uzglabāšanai un citām darbībām ar
tiem;
70.3. īpašus norādījumus par monitoringu un ziņošanu saskaņā ar monitoringa programmu;
70.4. ierosinātos ierobežojumus ģenētiski modificēto organismu lietošanas atļaujā, piemēram, par ģenētiski
modificētā organisma lietošanas teritoriju un nolūkiem;
70.5. paredzēto iepakojuma veidu. Iepakojumam jābūt tādam, lai nepieļautu ģenētiski modificēto organismu
netīšu izplatīšanos to uzglabāšanas un izplatīšanas laikā;
70.6. aprēķināto ražošanas vai importa apjomu Eiropas Savienībā;
70.7. paredzētās papildu marķēšanas prasības. Tajās konspektīvi ietver šo noteikumu 
69.4
., 
69.5
., 
70.1
., 
70.2
.,
70.3
. un 
70.4
.apakš
punktā minēto informāciju.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 33; MK 
27.10.2015.
 noteikumiem Nr. 607)
9. Ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas tirgū monitoringa programmas
izstrāde un monitorings
71. Persona izstrādā monitoringa programmu ģenētiski modificētu organismu izplatīšanai tirgū par katru gadījumu
atsevišķi, ņemot vērā vides riska novērtējumu, konkrētā ģenētiski modificētā organisma raksturīgās mainītās pazīmes,
paredzēto lietojumu un uztvērējvidi.
72. Efektīvai un vispārīgai monitoringa programmai pirms monitoringa sākšanas veic ģenētiski modificēto organismu
vides riska novērtēšanu saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanas
metodoloģiju.
73. Monitoringa programmas mērķi ir:
73.1. apstiprināt, ka ir pareizs vides riska novērtējums, kas attiecas uz ģenētiski modificēto organismu vai tā
lietojuma iespējamo kaitīgo ietekmi;
73.2. identificēt vides riska novērtējumā nenoteikto ģenētiski modificēto organismu vai to lietojuma kaitīgo
ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi.
74. Monitoringa programmas izstrādes galvenie principi ir šādi:
74.1. monitoringu veic pēc atļaujas saņemšanas ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū;
74.2. monitoringa laikā iegūtos datus interpretē, ņemot vērā citus vides apstākļus un darbības. Ja vidē novēro
pārmaiņas, ir nepieciešams turpmākais vides riska novērtējums, lai noteiktu, vai:
26
/
87
74.2.1. tās ir ģenētiski modificēto organismu lietošanas sekas;
74.2.2. tie ir citi vides faktori, ko nav ierosinājusi ģenētiski modificēto organismu izplatīšana tirgū;
74.3. izstrādājot monitoringa programmu, izmanto informāciju un datus, kas iegūti, veicot ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanas vidē monitoringu.
75. Monitoringa programmai ir šādas galvenās daļas:
75.1. stratēģija;
75.2. metodoloģija;
75.3. analīze, ziņojums, pārskatīšana.
76. Izstrādājot monitoringa programmu:
76.1. katru gadījumu vērtē atsevišķi, ņemot vērā vides riska novērtējumu;
76.2. ņem vērā ģenētiski modificētā organisma raksturojumu, paredzētā lietojuma raksturojumu un apjomu un
konkrētos vides apstākļus, kuros paredzēts apzināti izplatīt ģenētiski modificētos organismus;
76.3. ietver vispārīgo monitoringu un, ja nepieciešams, gadījuma specifisko monitoringu, kas vērsts uz tās
kaitīgās ietekmes noteikšanu, kura identificēta vides riska novērtējumā, ņemot vērā to, ka:
76.3.1. katram gadījumam pietiekami ilgi īsteno gadījuma specifisko monitoringu, lai atklātu tūlītējo un tiešo
iedarbību, kā arī, ja nepieciešams, kavēto un netiešo iedarbību, kas identificēta saskaņā ar vides riska
novērtējumu;
76.3.2. īstenojot vispārīgo monitoringu, ja nepieciešams, izmanto jau esošās monitoringa programmas,
piemēram, bioloģiskās daudzveidības, augsnes kvalitātes, augu kaitēkļu un slimību monitoringa
programmas;
76.4. plāno sistemātisku ģenētiski modificēto organismu novērošanu ekosistēmā un novērojumu interpretāciju
saistībā ar drošību cilvēku un dzīvnieku veselībai vai videi;
76.5. nosaka atbildīgo par monitoringa programmā noteikto uzdevumu izpildi, monitoringa programmas izstrādi
un īstenošanu, kā arī nodrošina, ka personas un institūts tiek informēti par novēroto kaitīgo ietekmi uz cilvēku
un dzīvnieku veselību vai vidi. Norāda laiku un intervālus ziņošanai par monitoringa rezultātiem;
76.6. paredz mehānismus visu novēroto kaitīgo ietekmju identifikācijai un apstiprināšanai un iespēju personai vai
institūtam veikt pasākumus, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi.
(Grozīts ar MK 
03.05.2011.
 noteikumiem Nr.340; MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33; MK 
10.02.2015.
noteikumiem Nr.72)
77. Konkrētos gadījumos monitoringa programmā ietver gadījuma specifisko monitoringu, ar kura palīdzību identificē
ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas tirgū iespējamo ietekmi, kas identificēta saskaņā ar vides riska
novērtējumu.
78. Monitoringa programmā ietver arī vispārīgo monitoringu, ar kura palīdzību nosaka neparedzamās vai nejaušas
ģenētiski modificētā organisma kaitīgās ietekmes. Konkrētu ietekmi paredz, pamatojoties uz vides riska novērtējumu
un pieejamo zinātnisko informāciju. Iespējamo ietekmi laikus identificē, atbilstoši plānojot vispārīgo monitoringu.
79. Ņemot vērā šajā nodaļā minētos norādījumus, izvērtē gadījuma specifiskā monitoringa un vispārīgā monitoringa
izmaksu lietderību. Monitoringa programmu izstrādā, pamatojoties uz jaunākajām zinātniskajām atziņām un praksi.
27
/
87
80. Interpretējot iegūtos monitoringa rezultātus, ņem vērā esošos vides apstākļus un darbības, kas veiktas bāzes
līnijas noteikšanai. Līdzīgi var izmantot vispārīgā monitoringa un vides monitoringa programmas. Ja vidē novēro nepare
dzētas pārmaiņas, apsver turpmāka riska novērtējuma iespēju, lai noteiktu, vai konstatētās pārmaiņas ir sekas
ģenētiski modificētu organismu izplatīšanai tirgū vai citu faktoru darbībai. Saistībā ar to apsver arī cilvēku un dzīvnieku
veselības vai vides aizsardzības pasākumus.
9.1. Monitoringa stratēģija
81. Monitoringa stratēģijā ir svarīgi noteikt iespējamo ietekmi, kas var rasties laikā, kad ģenētiski modificētais
organisms tiek izplatīts tirgū, pakāpi, līdz kurai tas jāuzrauga, kā arī atbilstošu metodi un monitoringa laikposmu.
82. Monitoringa stratēģijā apsver, cik liela ir varbūtība, ka ģenētiski modificētais organisms izraisīs tiešu, netiešu,
tūlītēju vai kavētu kaitīgo ietekmi, ņemot vērā tā paredzēto lietojumu un uztvērējvidi.
83. Monitoringa stratēģijā nosaka, kā apstiprina vides riska novērtējumā identificēto iespējamo kaitīgo ietekmi
atbilstoši ģenētiski modificēto organismu lietojumam un uztvērējvidei. Šajā nolūkā ņem vērā vides riska novērtējumā
izdarītos secinājumus un pieņēmumus, kas pamatojas uz zinātnisko vērtējumu un Zinātniskās ekspertu komisijas
atzinumu. Turklāt monitoringa stratēģijā ietver arī jautājumus, kas rodas vides riska novērtēšanas procesā un kas ir
neskaidri, piemēram, iespējamo ģenētiski modificēto organismu ietekmi, kas var izpausties, tikai izplatot ģenētiski
modificēto organismu lielā apjomā.
84. Monitoringa programmas izstrādē var izmantot visu vispārīgo informāciju, kas attiecas uz konkrēto ģenētiski
modificēto organismu, tai skaitā datus un informāciju, ko iegūst laikā, kad ģenētiski modificētais organisms tiek
izplatīts vidē, kā arī informāciju no zinātniskajām publikācijām un atbilstošiem salīdzināmiem pierādījumiem, kuri iegūti
citā ģenētiski modificēto organismu izplatīšanā. Īpaši noderīgi ir dati, ko iegūst no pieejamiem riska pētījumiem un
izplatīšanas vidē monitoringa.
85. Monitoringa metodē:
85.1. apraksta monitoringa stratēģijas metodi, pievēršoties galvenajiem iespējamiem riskiem un cikliska
monitoringa procesa izveidei, lai varētu nepārtraukti uzlabot monitoringa programmas kvalitāti;
85.2. nodrošina līdzekļus, ar kuru palīdzību atklāj ģenētiski modificētā organisma iespējamo kaitīgo ietekmi agrā
izpausmes stadijā. Jebkuras ar ģenētiski modificētu organismu saistītas kaitīgās ietekmes savlaicīga atklāšana
ļauj ātrāk atkārtoti novērtēt un īstenot pasākumus, lai samazinātu visas sekas vidē.
86. Ģenētiski modificētu organismu monitoringa programmas izstrāde notiek pakāpeniski, ņemot vērā esošos
datus, monitoringa metodoloģiju, kā arī ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas apjomu. Pirmajā posmā vērtē
rezultātus, kas iegūti laikā, kad ģenētiski modificētais organisms tiek apzināti izplatīts. Izstrādājot ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanas tirgū monitoringa programmu, izmanto informāciju, kas iegūta, veicot ģenētiski modificēto
organismu izplatīšanas vidē monitoringu.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
87. Ģenētiski modificētu organismu monitoringa vajadzībām var pielāgot arī esošās monitoringa programmas, lai
nodrošinātu salīdzināmību un samazinātu izdevumus par resursiem metodes izstrādei. Tas attiecas uz esošām vides
moni
toringa programmām lauksaimniecībā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, uz ilgtermiņa ekoloģiskā
monitoringa programmām, uz augsnes novērošanu un veterinārajiem pētījumiem. Par šādu esošu programmu
pielāgošanu monitoringa programmai persona vienojas ar konkrētajām kompetentajām institūcijām.
88. Šo noteikumu 
84.punkts
 attiecas uz gadījuma specifisko monitoringu un vispārīgo monitoringu atbilstoši
mērķiem, kas noteikti šajā nodaļā, bet pieļauj arī citu veidu monitoringa piemērošanu.
89. Gadījuma specifiskā monitoringa metodē:
28
/
87
89.1. analizē to iespējamo kaitīgo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, kas identificēta vides riska
novērtējumā, ņemot vērā ģenētiski modificēto organismu dažādās atrašanās vietas, augsnes tipus, klimatiskos
apstākļus;
89.2. nosaka precīzu laikposmu, kurā iegūst rezultātus.
90. Gadījuma specifiskā monitoringa pirmais posms ir monitoringa stratēģijas mērķu noteikšana. Nosaka arī
pieņēmumus, kuri par ģenētiski modifi
cētu organismu vai tā lietojuma iespējamo kaitīgo ietekmi ir izklāstīti vides riska
novērtējumā, un konkrētos gadījumos tos apstiprina ar gadījuma specifisko monitoringu. Ja vides riska novērtējuma
secinājumos ir identificēta riska neesība vai nenozīmīgs risks, gadījuma specifiskais monitorings nav nepieciešams.
91. Vides riska novērtējumā identificēto iespējamo kaitīgo ietekmi ietver monitoringa programmā, ņemot vērā to, ka
monitoringa rezultātā var apstiprināt vai noraidīt pieņēmumus, kas attiecas uz šo ietekmi.
92. Ja paredzēta ģenētiski modificētu kultūraugu audzēšana, izvērtē monitoringu attiecībā uz putekšņu pārnesi un
ģenētiski modificētā kultūrauga izturību. Pakāpe, kurā pastāv šīs parādības varbūtība, ir atkarīga arī no ģenētiski
modificētā kultūrauga lietojuma apjoma un uztvērējvides, tai skaitā no ģenētiski nemodificēto radniecīgo kultūraugu un
radniecīgo savvaļas sugu tuvuma un apjoma.
(MK 
03.05.2011.
 noteikumu Nr.340 redakcijā)
93. Iespējamo vides risku, ko rada ģenētiski modificēti organismi, kurus atļauts tikai ievest un pārstrādāt, var
novērtēt un pilnībā ierobežot, ja ģenētiski modificētus organismus neizplata vidē un ja tiem nav raksturīgi izplatīties.
94. Iespējamā ietekme uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, ko izraisa ģenētiski modificētu organismu
izplatīšana, ir atkarīga no ģenētiski modificētā organisma īpašībām un tā specifiskās ģenētiskās modifikā
cijas,
piemēram, iespējamā ietekme, ko izraisa putekšņu pārnese no ģenētiski modificētiem kultūraugiem uz ģenētiski
nemodificētiem kultūraugiem vai rad
niecīgiem savvaļas augiem, lielākoties ir atkarīga no tā, vai ģenētiski modificētie
kultūraugi krustojas vai pašapputeksnējas. Apsver arī radniecīgo savvaļas augu klātbūtni.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
95. Turpmākā ietekme, piemēram, iespējamā rezistences attīstība insektiem pret 
Bacillus thuringunsis
 (turpmāk –
Bt) toksīnu, ir saistīta tikai ar ģenētiski modificētiem organismiem, kas modificēti, lai izdalītu šo specifisko toksīnu.
Citādi ir ar ģenētiski modificētiem organismiem, kas modificēti tikai noturībai pret herbicīdiem, jo šie ģenētiski
modificētie organismi nesatur Bt toksīna gēnu.
96. Ir svarīgi arī uzraudzīt iespējamo antibiotiku rezistences gēnu pārnesi un iespējamās sekas, ko varētu radīt
ģenētiski modificētie organismi, kuri kā transformācijas iezīmētāju satur antibiotiku rezistences gēnu.
97. Pēc mērķu noteikšanas, pamatojoties uz iespējamo kaitīgo ietekmi, identificē parametrus, ar kuru palīdzību
šos mērķus var sasniegt. Parametriem un to mērīšanas un novērtēšanas metodēm jābūt derīgām un šim nolūkam
piemērotām.
98. Vispārīgā monitoringa pamats ir periodiska novērošana, un to izmanto, lai identificētu to ģenētiski modificētu
organismu neparedzamo kaitīgo ietekmi vai lietojumu, kas nav norādīts vides riska novērtējumā, bet ir kaitīgs cilvēku un
dzīvnieku veselībai vai videi. Tas ietver fenotipisko pazīmju novērošanu un pieļauj arī sīkākas analīzes.
99. Vispārīgajā monitoringā:
99.1. identificē un reģistrē jebkuru netiešo, novēloto un kumulatīvo kaitīgo ietekmi, kas nav minēta vides riska
novērtējumā;
99.2. izmanto ilgāku laikposmu un iespējami lielāku platību.
100. Vispārīgā monitoringa veids (tai skaitā atrašanās vieta, platība un visi mērāmie parametri) lielākoties ir atkarīgs 
29
/
87
100. Vispārīgā monitoringa veids (tai skaitā atrašanās vieta, platība un visi mērāmie parametri) lielākoties ir atkarīgs
no tā, kādu negaidītu kaitīgo ietekmi pēta, piemēram, lai uzraudzītu tādu neparedzētu kaitīgu ietekmi uz kultivēto
ekosistēmu kā pārmaiņas bioloģiskajā daudzveidībā un daudzkārtējas izplatīšanas un mijiedarbības kumulatīvo ietekmi
uz vidi, var būt vajadzīga cita vispārīgā monitoringa metode nekā tad, lai uzraudzītu citu gēnu pārneses ietekmi.
101. Vispārīgajā monitoringā var izmantot tradicionālā periodiskā monito
ringa praksi, piemēram, lauksaimniecības
kultūraugu, augu aizsardzības, zāļu monitoringu, kā arī ekoloģiskā monitoringa, vides novērošanas un bioloģiskās
daudzveidības saglabāšanas programmas. Monitoringa programmā var būt arī ziņas par to, kā iegūta konkrētā
informācija, ko trešās personas savākušas tradicionālā periodiskā monitoringa laikā, vai kā minētā informācija ir kļuvusi
pieejama personai.
102. Ja vispārīgajā monitoringā izmanto tradicionālo periodisko monito
ringu, apraksta gan šo praksi, gan izmaiņas,
kas tajā nepieciešamas, lai veiktu konkrēto vispārīgo monitoringu.
103. Uztvērējvides bāzes līnijas stāvokļa noteikšana ir priekšnoteikums monitoringā novēroto pārmaiņu
identifikācijai un novērtēšanai. Bāzes līnija ir atskaites punkts, ar kuru var salīdzināt jebkuru ietekmi, ko izraisa
ģenētiski modificētu organismu izplatīšana tirgū. Tāpēc bāzes līniju nosaka pirms mēģinājuma atklāt un uzraudzīt
jebkuru ietekmi. Paralēlu ģenētiski modificētu organismu platību un tādu salīdzināmu platību monitorings, kurās nav
ģenētiski modificētu organismu, var būt alternatīva, un tam var būt nozīme, ja vide ir īpaši dinamiska.
104. Uz vides adekvātas novērošanas sistēmām pamatota informācija par uztvērējvides stāvokli var būt
nepieciešama pirms monitoringa programmas un vides politikas ieviešanas pasākumu izpildes. Vides novērošanas
plānā ir paredzētas programmas, lai ņemtu vērā pierādītas, ticamas vai iespējamas ekosistēmu attiecības, un tās var
noderēt, lai noteiktu:
104.1. vides stāvokli un pārmaiņas tajā;
104.2. pārmaiņu iemeslus;
104.3. gaidāmo vides attīstību.
105. Uztvērējvides stāvokļa rādītājos var ietvert dzīvniekus, augus un mikroorganismus no dažādām organismu
grupām un ekosistēmām. Konkrētos rādītājus var izvērtēt, pamatojoties uz atbilstošā ģenētiski modificētā organisma
pazīmēm un uzraugāmajiem parametriem. Nozīme var būt arī citu organismu spējai krustoties ar ģenētiski
modificētiem organismiem. Konkrētajai indikator
sugai ir vairāki iespējamie mērījumu parametri jeb piemērotības
mainīgās vērtības, tai skaitā augšanas ātruma, skaita, biomasas, reproducēšanās spējas, populācijas palielināšanās
vai samazināšanās ātruma un ģenētiskās dažādības līdzība.
106. Lietderīgi ir izvērtēt bāzes līnijas attiecībā uz pārmaiņām saimnie
košanas praksē, kuras izriet no ģenētiski
modificēta organisma lietojuma. Tās var ietvert pārmaiņas pesticīdu lietojumā to labības kultūraugu sugu kultivēšanā,
kas ir ģenētiski modificētas tolerancei pret herbicīdiem un rezistencei pret insektiem. Apsverot monitoringa programmu
kultūraugiem, kas ir ģenētiski modificēti tolerancei pret herbicīdiem, var izvērtēt herbicīdu lietojumu ģenētiski
nemodificētajiem kultūraugiem, kuru pieņem par atbilstošās bāzes līnijas sastāvdaļu.
107. Monitoringu veic tādā laikposmā, kas ir pietiekami ilgs, lai, ja nepieciešams, atklātu ne tikai iespējamo tūlītējo
ietekmi, bet arī novēloto ietekmi, kas ir identificēta vides riska novērtējumā. Apsver arī sakarību starp prognozēto riska
līmeni un izplatīšanas ilgumu. Ilgāks izplatīšanas periods var palielināt kumulatīvās ietekmes risku. Ja ilgākā periodā
neizpaužas tūlītējā ietekme, monitoringu var koncentrēt uz novēloto un netiešo ietekmi, izvērtējot arī to, vai monitoringa
programmu attiecina uz laikposmu, kas ir pēc saskaņotā laikposma. Tā var būt, piemēram, ja ģenētiski modificēts
organisms ir īpaši noturīgs vidē.
108. Norāda paredzētā monitoringa programmas laikposmu, tai skaitā iespējamo kontroles biežumu un monitoringa
programmas pārskatīšanas intervālu. Ņem vērā jebkuras tādas ietekmes izpausmes iespējamību, kas ir izklāstīta vides
riska novērtējumā, piemēram, izvērtē jebkuru kaitīgo ietekmi, ko izraisa ģenētiski modificētu organismu izplatīšana,
reprodukcija un noturība vai izdzīvošana vidē pēc to izplatīšanas tirgū. Ģenētiski modificētiem mikrobiem, ko apzināti
izplata saskaņā ar bioloģiskās attīrīšanas programmām, šis laiks var būt dienas vai mēneši, bet dažām labības
kultūraugu sugām tie var būt vairāki gadi. Pašu modifikāciju secību izplatīšanās un noturības iespējamību izvērtē arī
attiecībā uz krustošanās iespējām ar radniecīgajiem augiem.
30
/
87
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
109. Kontroles plānošana galvenokārt ir atkarīga no uzraugāmās ietekmes veida, piemēram, ietekme, ko izraisa
putekšņu pārnese, izpaužas tikai pēc ziedēšanas, tāpēc ir lietderīgi teritoriju apmeklēt pirms ziedēšanas, lai novērtētu,
kāds ir radniecīgo augu īpatsvars. Tāpat pašizsējas augu parādīšanos turpmākajos augšanas periodos uzrauga
saistībā ar sēklu izplatīšanās laiku un turpmākās sēklu bankas noturību un dīdzību.
110. Iepriekšēji apmeklējumi ir nepieciešami arī pirms monitoringa sākuma, lai noteiktu konkrētas bāzes līnijas.
111. Monitoringa programmas laikposmiem nosaka termiņu, tos pārskata un groza saskaņā ar rezultātiem, ko
iegūst, īstenojot monitoringa programmu.
112. Persona institūtā iesniedz monitoringa programmu saskaņā ar šo noteikumu 25.4.apakšpunktu. Iesniegtās
monitoringa programmas piemērotība ir viens no kritērijiem, pēc kuriem vērtē jebkuru iesniegumu ģenētiski modificētu
organismu izplatīšanai tirgū. Monitoringa programmu vērtē, tikai pamatojoties uz to, vai tā ir pietiekama attiecībā uz
šajos noteikumos noteikto prasību izpildi.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
113. 
(Svītrots ar MK 
03.05.2011.
 noteikumiem Nr.340)
114. Monitoringa programmā nosaka pienākumus gan attiecībā uz gadījuma specifisko monitoringu, gan uz
vispārīgo monitoringu. Minētie monitoringi ir monitoringa programmas sastāvdaļas. Persona ir atbildīga par monitoringa
īstenošanu, bet ir pieļaujama trešo personu – konsultantu un audzētāju – iesaistīšana monitoringā, lai veiktu dažādus
monitoringa programmā noteiktus uzdevumus. Vispārīgajā monitoringā var iesaistīt Eiropas Komisiju un citu dalībvalstu
kompetentās institūcijas. Nodarbinot trešās personas vai slēdzot ar tām līgumu par monitoringu veikšanu, monitoringa
programmā detalizēti izklāsta šo personu iesaistīšanas shēmu.
115. Institūts var veikt papildu monitoringu. Papildu monitorings var būt gadījuma specifiskais monitorings vai
vispārīgais monitorings. Šāda monito
ringa mērķis ir dot riska pārvaldītājam iespēju nekavējoties veikt atbilstošus
pasākumus, ja saskaņā ar veikto vides riska novērtējumu rodas nevēlama vai neidentificēta ietekme. Tomēr papildu
monitorings nevar aizstāt monitoringu, par kuru ir atbildīga persona.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
116. Iespējams paplašināt esošās monitoringa programmas vai vispārīgās monitoringa programmas, tās attiecinot
uz iespējamo kaitīgo ietekmi, ko izraisa ģenētiski modificētu organismu izplatīšana tirgū. Šīs programmas ietver
lauksaim
niecības, pārtikas, bioloģiskās daudzveidības, ilgtermiņa ekoloģiskā monitoringa programmas, kā arī vides
novērošanas monitoringa un veterinārās uzraudzības monitoringa programmas, piemēram, sēklu audzēšanas
monitoringa programmā, kurā ievēro Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
Organization for Economic
Co-operation and Development
) (turpmāk – 
OECD
) sertifikācijas noteikumus un līdz ar to ietver lauku un apkārtējo
platību periodisku uzraudzību un kontroli, var pielāgot norādīto parametru monitoringam uz lauka.
117. Ģenētiski modificētu sēklu pārdošanā ir iespējams ieviest papildu pakalpojumu, kurā komersants vai nolīgti
konsultanti veic vismaz kādu no vispārīgā monitoringa veidiem. Instrukcijas, kas attiecas uz monitoringu un ziņošanu,
var izplatīt audzētājiem, kas pērk ģenētiski modificētas sēklas, un līguma noteikumos var formulēt pārdošanas vai
lietošanas nosacījumus.
118. Instrukcijas izstrādā, lai audzētāji un lauksaimniecības konsultanti varētu pētīt galvenās neparedzētās
pārmaiņas vai ietekmi, piemēram, to pašizsējas augu izplatīšanos un ieviešanos, kas aug piegulošajās platībās. Tādos
apstākļos paredzams, ka kaitīgās ietekmes monitoringu var ietvert periodiskajā praksē un ka to izmanto, lai noteiktu
lauksaimniecībā izmantojamos augu aizsardzības līdzekļus kaitēkļu, augu patogēnu un nezāļu ierobežošanai.
9.2. Monitoringa metodoloģija
31
/
87
119. Pamatojoties uz vides riska novērtējumu katram gadījumam atsevišķi, identificē uzraugāmos parametrus un
elementus, ņemot vērā veiktās izmaiņas ģenētiski modificētajā organismā. Izvērtē arī monitoringa piemērotību
paredzētajai ietekmei uz mērķa organismiem, piemēram, kukurūzas sviļņu populāciju monitoringu attiecībā uz
kultivētajām Bt kukurūzas šķirnēm.
120. Par monitoringa programmas sastāvdaļu var uzskatīt arī elementus, kas nav specifiski, piemēram:
120.1. ietekmi uz organismiem, kas nav mērķa organismi un kas radušies no modifikācijas, tai skaitā
rezistences attīstību radniecīgos savvaļas organismos vai kaitēkļu organismos, pārmaiņas saimniekorganismu
lokā vai kaitēkļu organismu un vīrusu izkliedēs, kā arī jaunu vīrusu attīstību;
120.2. izkliedēšanos, ieviešanos un noturību vidē vai ekosistēmās, kas nav mērķa vide vai ekosistēmas;
120.3. krustošanās biežumu, veidu un intensitāti ar krustoties spējīgiem, radniecīgiem savvaļas organismiem
dabiskās populācijās;
120.4. neparedzētas pārmaiņas organisma pamatuzvedībā, piemēram, pārmaiņas reprodukcijā, pēcnācēju
skaitā, augšanā un sēklu izdzīvošanas spējā;
120.5. pārmaiņas bioloģiskajā daudzveidībā, piemēram, sugu skaitā vai sastāvā.
121. Monitoringa programmā var ietvert informāciju par to, kur un cik lielā platībā notiks monitorings. To var norādīt
atsevišķi pa dalībvalstīm, ģeogrāfiskajiem reģioniem, teritorijām, zemesgabaliem vai, ja nepieciešams, citām platībām.
122. Identificē uzraugāmās platības un paraugus (tai skaitā platības un paraugus, kas paredzēti atskaitei vai
kontrolei) attiecībā uz iespējamu ietekmi, ko izraisa ģenētiski modificētu organismu izplatīšana tirgū. Visas platības un
paraugi, kas paredzēti atskaitei vai kontrolei, ir pietiekami raksturīgi videi un lietošanas apstākļiem, lai iegūtu
nozīmīgus secinājumus, turklāt paraugu ņemšanas metodoloģija ir zinātniski un statistiski pamatota. No šādi
pamatotiem datiem var iegūt svarīgu informāciju par rādītāju pārmaiņām, un līdz ar to palielinās ietekmes atklāšanas
spēja.
123. Uzraugāmajās platībās (piemēram, attiecībā uz ģenētiski modificētu labības kultūraugu sugu), nosakot
dzīvotnes, ko izraugās monitoringam, var apsvērt šīs sugas pazīmes (piemītošās un modificētās), kā arī tās
reprodukciju un izplatīšanos un ekosistēmu tipus, ko var ietekmēt. Pie nozīmīgām monitoringa platībām ir
pieskaitāmas izraudzītās lauksaimniecības platības, kur kultūraugus audzē komerciāli, un apkārtējās dzīvotnes.
124. Monitoringu attiecina arī uz piegulošām vai kaimiņos esošām kultivētām un nekultivētām platībām, kā arī uz
platībām, kurās pēc ražas novākšanas uzrauga pašizsējas augus, un īpaši aizsargājamām dabas teritorijām. Dažu
veidu dzīvotnes, piemēram, platības, kurās ir traucējumi, un sugām bagātas augu kopienas, ir uzņēmīgākas pret
invāziju nekā citas. Platības, kurās ir traucējumi, ar zemu veģetāciju un augu un stiebrzāļu pārpilnību ir īpaši
piemērotas monitoringam, jo tās ir plaši izplatītas, bieži atrodas tuvu intensīvāk kultivētām lauksaimniecības platībām,
ir raksturīgas ceļmalām, grāvjiem un lauku malām, kur sākumā parasti rodas nejaušs sēklu zudums un izkliede.
125. Apsver arī monitoringu attiecībā uz iespēju, ja notiek ģenētiskā materiāla pārnese uz radniecīgiem
bioloģiskajiem un ģenētiski nemodificētiem kultūraugiem. Līdz ar to novērtē, kādā apjomā šos kultūr
augus audzē
piegulošās vai kaimiņos esošās platībās.
126. Monitoringa programmā norāda paredzamo kontroles un uzraudzības biežumu. Tajā var ietvert grafiku, kurā
norādīts paredzēto teritorijas apmeklējumu laiks un skaits. Ņemot vērā šo noteikumu 
107.
, 
108.
, 
109.
, 
110.
, 
111.
,
123.
, 
124. 
un 
125.punktu
, izvērtē, kurā laikā iespējamā kaitīgā ietekme visvairāk izpaužas un kuras platības jāuzrauga.
127. Šo noteikumu 
119.punktā
 minēto parametru un elementu monito
ringu, tai skaitā paraugu ņemšanu un analīzi,
ir nepieciešams skaidri izklāstīt un identificēt. Ja ir piemērojama standarta metodoloģija, kas noteikta Eiropas
standartizācijas komitejas (
European Committee for Standartization
) standartos, un 
OECD
 metodes ģenētiski
modificēto organismu monito
ringam vidē, tās ievēro un norāda metodoloģijas avotu. Monitoringā izmantojamās
metodes ir zinātniski pamatotas un derīgas ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai apstākļos, kuros tās izmanto,
32
/
87
tāpēc izvērtē tādas metodes pazīmes kā selektivitāte, specifika, atkārtojamība, visi ierobežojumi, jutība, kā arī
konkrēto kontroles paraugu pieejamība.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
128. Monitoringa programmā norāda, kādā veidā aktualizē metodoloģiju saskaņā ar izraudzīto monitoringa metodi
vai stratēģiju.
129. Izstrādājot atbilstošu paraugu ņemšanas un analīzes metodoloģiju, var izmantot arī statistisko analīzi, lai
noteiktu optimālo paraugu lielumu un īsākos monitoringa periodus konkrētās ietekmes atklāšanai ar vajadzīgo
statistisko precizitāti.
130. Monitoringa programmā attiecībā uz gadījuma specifisko monito
ringu un vispārīgo monitoringu norāda, kā,
kurš un cik bieži vāc un apstrādā datus. Īpaši svarīgi tas ir tad, ja datu vākšanā nodarbina vai nolīgst trešās personas.
Persona, vācot un reģistrējot datus, pamatojas uz jau iepriekš noteiktu rīcību un standarta dokumentiem, lai
nodrošinātu konsekvenci (piemēram, lieto standartizētas reģistrācijas veidlapas vai nodrošina tiešu datu reģistrēšanu
standartizētās izklājlapās). Persona izklāsta arī to, kā datus apstrādā, kā saņem informāciju no trešajām personām,
piemēram, no konsultantiem vai audzētājiem.
9.3. Analīze, ziņošana un pārskatīšana
131. Monitoringa programmā norāda termiņus un intervālus paziņošanai par monitoringa rezultātiem, kā arī to, cik
bieži datus pārskata un izdara to vispārīgo analīzi.
132. Monitoringa rezultātu datu novērtējumā, ja nepieciešams, ietver statistisko analīzi ar atbilstošām
standartnovirzes vērtībām, lai varētu pieņemt pamatotus turpmākos lēmumus, tai skaitā lēmumus par to, vai riska
novērtējumā izklāstītie secinājumi ir pareizi. Novērtējumu pareizību galvenokārt nosaka tas, cik pareizas ir bāzes līnijas
un kontrolparaugi, kas attiecas uz uztvērējvidi. Statistiskā analīze dod informāciju arī par to, vai konkrētā metodoloģija,
tai skaitā paraugu ņemšana un analīze, ir piemērota.
133. Novērtējot monitoringa un pētījumu rezultātus, var noteikt, vai nepieciešams uzraudzīt citus parametrus, kas
norādīti monitoringa programmā. Pārbauda arī iepriekšējos secinājumus (īpaši tad, ja ir liecības par iespējamu
nevēlamu ietekmi uz uzņēmīgām dzīvotnēm un organismu grupām).
134. Monitoringā savāktos datus interpretē saskaņā ar citiem esošiem vides apstākļiem un pasākumiem. Ja vidē
novēro pārmaiņas, ir nepieciešams turpmākais novērtējums, lai noteiktu, vai tās ir ģenētiski modificētu organismu vai to
lietojuma sekas vai arī šādas pārmaiņas ir izraisījuši tādi vides faktori, kas nav ģenētiski modificētu organismu
izplatīšana tirgū. Atkārtoti vērtē bāzes līnijas, ko šajā aspektā izmanto salīdzināšanai.
135. Monitoringa programmas uzbūve ir tāda, lai gadījuma specifiskā monitoringa, vispārīgā monitoringa un papildu
izpētes rezultātus var nepār
protami izmantot, pieņemot lēmumu par atļaujas atjaunošanu izplatīšanai tirgū.
136. Atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti atļaujā ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai tirgū, persona
nodrošina monitoringa programmas izpildi un, ievērojot atļaujā noteiktos intervālus, iesniedz institūtā, Eiropas Komisijā
un citu dalībvalstu kompetentajās institūcijās ziņojumu par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas tirgū
monitoringa rezultātiem atbilstoši šo noteikumu 
2.
1
 un 
2.
2
 pielikumam
.
(MK 
03.05.2011.
 noteikumu Nr.340 redakcijā, kas grozīta ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
136.
1
 Persona šo noteikumu 
136.punktā
 minētajā ziņojumā apkopoto informāciju atspoguļo, izmantojot
diagrammas, attēlus un tabulas, un, ja nepieciešams, sniedz arī statistiskus datus. Ja nav iespējams norādīt
konkrētajā atļaujā vai monitoringa programmā prasīto informāciju, sniedz detalizētu pamatojumu.
(MK 
03.05.2011.
 noteikumu Nr.340 redakcijā)
33
/
87
137. Monitoringa programmā norāda arī to, kā atbilstošo informāciju, kas savākta noteiktajā laikā vai periodiskā
monitoringa laikā, nodrošina personai un citu dalībvalstu kompetentajām institūcijām.
138. Persona nodrošina rezultātu caurskatāmību un monitoringa programmā nosaka, kā savāktā informācija
iesniedzama vai publicējama. To var veikt, piemēram:
138.1. ar informācijas lapām, kas paredzētas audzētājiem un citām ieinte
resētajām personām;
138.2. ar semināriem, kuros notiek informācijas prezentācija un apmaiņa ar ieinteresētajām personām;
138.3. ar arhivētiem komersanta iekšējās lietošanas dokumentiem;
138.4. ievietojot informāciju komersanta tīmekļa vietnēs;
138.5. publiskojot informāciju nozares un zinātniskajās publikācijās.
139. Persona pārskata informāciju un nosacījumus, kas norādīti iesniegumā.
140. Monitoringa programmu neuzskata par statisku. Ir būtiski monitoringa programmu un ar to saistīto
metodoloģiju pārskatīt pēc atbilstošiem intervāliem un, ja nepieciešams, to atjaunot un pielāgot.
141. Institūtam, pamatojoties uz personas iesniegto monitoringa ziņojumu, ir atļauts pielāgot monitoringa
programmu pēc pirmā monitoringa perioda. Par pārskatīto monitoringa programmu ir atbildīga persona.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
142. Institūts, pārskatot monitoringa programmu, pārbauda datu vākšanas, mērījumu veikšanas, kā arī paraugu
ņemšanas un analīzes efektivitāti un kvalitāti. Pārskatot monitoringa programmu, novērtē arī monitoringa kritēriju
efektivitāti attiecībā uz vērtējumiem, kā arī izvērtē visus jautājumus, kas izriet no riska novērtējuma.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
143. Ja prognozēšanai izmanto īpašus modeļus, var veikt novērtējumu, kas pamatojas uz savāktajiem datiem, un
izdarīt vēlāku aprēķinu. Ja nepiecie
šams, ņem vērā paraugu ņemšanas un analīzes metožu jauninājumus un attīstību.
144. Pēc pārskatīšanas ir nepieciešama metožu korekcija, monitoringa mērķu un monitoringa programmas
atbilstoša pielāgošana vai uzlabošana.
10. Ziņojuma noformēšana par ģenētiski modificētu organismu izplatīšanas
vidē monitoringa rezultātiem
145. Saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti atļaujā ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai vidē, persona,
ievērojot atļaujā noteiktos intervālus, kas pamatojas uz vides riska novērtējumu, iesniedz institūtā (ja iespējams,
izmantojot elektronisko pastu) ziņojumu par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas vidē monitoringa rezultātiem
(turpmāk – ziņojums) atbilstoši šo noteikumu 
3.pielikumā
 noteiktajam paraugam.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
146. Ziņojuma paraugs attiecas tikai uz vienu izplatīšanas atļauju, ko identificē atbilstoši iesnieguma numuram.
147. Persona iesniedz nobeiguma ziņojumu un, ja nepieciešams, pēcizplatīšanas monitoringa beigu ziņojumu, kā
arī pēcizplatīšanas monitoringa starpziņojumu. Ziņojumus sagatavo saskaņā ar ziņojuma paraugu.
34
/
87
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvas 
2001/18/EK
 par ģenētiski modificētu organismu
apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 
90/220/EEK
 atcelšanu;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Direktīvas 
2015/412
, ar ko Direktīvu 
2001/18/EK
 groza
attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) audzēšanu savā
teritorijā;
3) Komisijas 2018. gada 8. marta Direktīvas 
2018/350
, ar ko attiecībā uz ģenētiski modificēto organismu vides risku
novērtējumu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2001/18/EK
.
Ministru prezidents, bērnu, ģimenes un sabiedrības integrācijas lietu ministrs V.Dombrovskis 
Zemkopības ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
148. Nobeiguma ziņojumu iesniedz pēc pēdējās ģenētiski modificētu kultūraugu ražas novākšanas. Ja iesniegumā
nav paredzēts pēcizplatīšanas monitorings, papildu ziņojumi nav nepieciešami.
149. Pēcizplatīšanas monitoringa beigu ziņojumu iesniedz, pabeidzot pēcizplatīšanas monitoringu. Ja
nepieciešams, institūts atļaujā norāda pēcizpla
tīšanas monitoringa ilgumu, kā arī pēcizplatīšanas monitoringa
starpziņojumu iesniegšanas grafiku.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
150. Institūts personai var pieprasīt papildu informāciju, kas apliecina ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas
vidē rezultātus, piemēram, reģistrācijas žurnālu vai starpziņojumus, kas jāiesniedz laikā, kad ģenētiski modificētie
organismi tiek izplatīti vidē.
(Grozīts ar MK 
10.02.2015.
 noteikumiem Nr.72)
151. Persona šo noteikumu 
145.punktā
 minētajā ziņojumā apkopoto informāciju atspoguļo, izmantojot
diagrammas, attēlus un tabulas, un, ja nepieciešams, sniedz arī statistiskus datus. Ja nav iespējams norādīt
konkrētajā atļaujā vai monitoringa programmā prasīto informāciju, sniedz detalizētu pamatojumu.
(MK 
03.05.2011.
 noteikumu Nr.340 redakcijā)
152. Ja ģenētiski modificēto organismu izplatīšana vidē notikusi vairākās vietās, vairākas reizes un bijusi
daudzgadīga, persona sniedz vispārīgu apskatu par īstenotajiem pasākumiem un novērotajām sekām visā
saskaņošanas laikā.
Informatīvā atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(MK 
27.10.2015.
 noteikumu Nr. 607 redakcijā, kas grozīta ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 93)
1.pielikums
Ministru kabineta
2009.gada 26.maija noteikumiem Nr.457
(Pielikums grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
35
/
87
36
/
87
37
/
87
38
/
87
39
/
87
40
/
87
41
/
87
42
/
87
43
/
87
44
/
87
45
/
87
46
/
87
47
/
87
48
/
87
49
/
87
50
/
87
51
/
87
52
/
87
Zemkopības ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
2.pielikums
Ministru kabineta
2009.gada 26.maija noteikumiem Nr.457
(Pielikums grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
53
/
87
54
/
87
55
/
87
56
/
87
57
/
87
58
/
87
59
/
87
60
/
87
61
/
87
62
/
87
63
/
87
64
/
87
65
/
87
66
/
87
67
/
87
68
/
87
69
/
87
70
/
87
Zemkopības ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
Ziņojums par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas tirgū (audzēšanas) monitoringa rezultātiem
(paraugs)
1.
 
Vispārīgās ziņas
1.1. Kultūraugs, iezīme__________________________________________________
1.2. Eiropas Komisijas lēmuma numurs un datums__________________________
1.3. Unikālais identifikators______________________________________________
1.4. Ziņošanas periods: no XX/XX/XX līdz XX/XX/XX
2.
1
 pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 26.maija noteikumiem Nr.457
(Pielikums MK 
03.05.2011.
 noteikumu Nr.340 redakcijā)
71
/
87
1.5. Citi monitoringa ziņojumi tika iesniegti saistībā ar:
importēšanu un pārstrādi:
 
  Jā 
 Nē
pārtiku vai barību:
 
 Jā 
 Nē
2. Kopsavilkums
1
 
 
3. Monitoringa rezultāti
3.1. Vispārīgais monitorings
3.1.1. Vispārīgā monitoringa apraksts
2
 
 
3.1.2. Ziņas par esošām vides monitoringa programmām, kas izmantotas, lai veiktu vides ietekmes monitoringu
vispārīgā monitoringa laikā, un citu metožu apraksts
3
 
 
3.1.3. Ziņas par sniegto informāciju un ziņas par tirgus dalībnieku, audzētāju u.c. apmācību
4
 
 
3.1.4. Vispārīgā monitoringa rezultāti
5
 
 
3.1.5. Papildinformācija
6
 
 
3.1.6. Pārskats par zinātniskām publikācijām recenzētajos izdevumos
7
 
 
3.2. Gadījuma specifiskais monitorings
3.2.1. Gadījuma specifiskā monitoringa apraksts un rezultāti (ja nepieciešams)
8
 
72
/
87
 
3.2.2. Nekontrolētas izplatīšanās gadījumā izraisītās kaitīgās ietekmes monitorings un paziņošana (ja
nepieciešams)
9
 
 
3.3. Noslēguma piezīmes
10
 
 
 
4. Rezultātu un secinājumu kopsavilkums
11
 
 
5. Monitoringa programmas un attiecīgās metodoloģijas pielāgošana turpmākajos gados
12
 
 
Paraksts
13
 
 
Datums
13
 
Zīmoga vieta
13
Pielikums
ziņojumam par
ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas
tirgū (audzēšana) monitoringa rezultātiem
Pārskats par zinātniskām publikācijām recenzētajos izdevumos
Dažās publikācijās var būt iekļauti dati, kas attiecas uz vairākām vides riska novērtēšanas jomām atbilstoši šā
pielikuma 7.piezīmei. Šādos gadījumos par katru jomu veido atsevišķu tabulu (veido tik tabulu, cik nepieciešams).
Vides riska novērtējuma joma
Publikācija
Pētījuma un rezultātu
kopsavilkums
Aizsardzības
mērķis
Novērotais
parametrs
Kaitīgā
ietekme
Atsauksmes par sākotnējo vides
riska novērtējumu
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1
 Kopsavilkums par iegūtajiem monitoringa rezultātiem un vispārīgajiem secinājumiem. Pamatojoties uz šiem
rezultātiem un secinājumiem, apraksta attiecīgo monitoringa programmas metožu pielāgošanu.
2
 Vispārīgā monitoringa apraksts, kurā norāda:
a) ziņas par visām izmantotajām metodēm, tai skaitā novērotajiem parametriem, apsekošanas metodēm, vietu un
biežumu;
b) informāciju par uzziņu tālruņu izmantošanu;
73
/
87
c) uzņēmuma pārstāvjus katrā Eiropas Savienības dalībvalstī;
d) tīmekļa vietnes adresi;
e) informāciju par lauksaimnieku aptaujas anketu vai citu monitoringa metožu izmantošanu;
f) aptaujas anketu aizpildījušo lauksaimnieku skaitu, audzēšanas vietu un šo lauksaimnieku atlases kritērijus;
g) iesaistītās trešās personas un šo personu atlases kritērijus.
Audzēšanas platība, kurā veic monitoringu, ir proporcionāla un reprezentatīva attiecībā pret kopējo platību, kurā
audzē ģenētiski modificētos kultūraugus. Persona apraksta un sniedz sīkāku informāciju par monitoringam pakļautās
vides proporcionalitāti un reprezentativitāti, kā arī kritērijus, saskaņā ar kuriem šīs platības tiek uzskatītas par
reprezentatīvām un tāpēc izvēlētas monitoringam.
3
 Detalizēta informācija par visām esošām vides monitoringa programmām, kas izmantotas, lai veiktu vides
ietekmes monitoringu vispārīgā monitoringa laikā. Saistībā ar katru identificēto esošo vides monitoringa programmu
sniedz šādu informāciju:
a) nosaukumu;
b) dalībvalstis, kurās darbojas esošā vides monitoringa programma, un ziņas par to, vai šādas programmas
darbojas vietējā, reģionālā vai valsts mērogā;
c) tīmekļa vietnes adresi;
d) aizsardzības mērķi;
e) veidu, kādā esošai vides monitoringa programmai ievāc informāciju vispārīgā monitoringa vajadzībām;
f) procedūru, kā par kaitīgu ietekmi paziņo personai;
g) ja nepieciešams, ziņas par jebkuriem līgumiem, kas noslēgti starp personu, monitoringa veicēju vai trešo
personu;
h) kritērijus, kas izmantoti, izvēloties esošo vides monitoringa programmu.
4
 Ziņas par informāciju, kas pieejama tirgus dalībniekiem un audzētājiem, īpaši par konkrētā ģenētiski modificētā
kultūrauga izplatību Eiropas Savienībā, par produkta nekaitīgumu un tā galvenajām īpašībām un par nosacījumiem
monitoringa jomā. Ziņas par to, kā un kad nodrošināta šīs informācijas pieejamība tirgus dalībniekiem un audzētājiem,
un par pasākumiem, kas veikti, lai laikus informētu par jebkurām izmaiņām esošajā informācijā vai par jaunu
informāciju.
Attiecībā uz Bt kukurūzas produktiem un tad, ja tas norādīts vides riska novērtējumā, sniedz ziņas par
organizētajiem izglītības un apmācības pasākumiem lauksaimniekiem un tiem sniegto informāciju par produktu, lai
informētu par pienākumu novērst insektu rezistences veidošanos. Ziņojumam pievieno informāciju par produktu.
5
 Veiktā vispārīgā monitoringa rezultāti, tai skaitā novērotā tiešā, netiešā, kavētā un kumulatīvā ietekme un īpaši
novērotās kaitīgās ietekmes veids un izdarītie secinājumi. Visi monitoringa metodoloģijas parametri, tai skaitā
monitoringa vieta, ir sīki izanalizēti, interpretēti un apspriesti, vienlaikus uzskatāmi parādot, kā šie rezultāti pamato
secinājumus.
Ja veic lauksaimnieku aptauju, ziņojuma 
pielikumā
 sniedz iegūto rezultātu analīzi. Ja saskaņā ar sagatavoto
aptaujas anketu paredzēts sniegt šāda veida informāciju, analīzē ietver vispārīgo informāciju par lauku saimniecību,
piemēram, informāciju par mēslošanas līdzekļu izmantošanu, augseku vai kultūraugu ražību, kaitēkļiem un slimībām,
pesticīdu lietošanu un nezāļu daudzumu, savvaļas faunas un floras sastopamību, kā arī informāciju par konkrēto
platību, īpaši atsaucoties uz informāciju, kas liecina par neparedzētu ietekmi. Korelāciju nosaka, salīdzinot reģionu
anketas vai saistot atbildes ar esošajām vides monitoringa programmām vai ar citu uzraudzības metožu palīdzību
gūtajiem novērojumiem.
Novērtē, vai informācija, kas iegūta vispārīgā monitoringa laikā, ir atbilstoša un lietderīga tiešas, netiešas, kavētas
un kumulatīvas ietekmes konstatēšanai. Turklāt vides riska novērtējumā identificē rādītājus (piemēram, lauku malas,
nemērķa sugas grupas), par kuriem varētu būt vajadzīgi papildu vai kvalitatīvāki dati.
Lai varētu pareizi interpretēt datus, šai ziņojuma sadaļai jābūt pēc iespējas detalizētai.
6
 Papildinformācija, ja ir novērota kaitīga vai neparedzēta ietekme, piemēram, norāda attiecīgo reģionu vai vietu,
veģetācijas perioda posmu, darbības kaitīgās ietekmes novēršanas vai riska samazināšanas pasākumus, kas bija vai
būs jāīsteno, lai novērstu kaitīgo ietekmi, kā arī informāciju, kā tas ietekmē vides riska novērtējumu, un uzraksta citus
74
/
87
secinājumus. Lai varētu pareizi interpretēt datus, šai ziņojuma sadaļai jābūt pēc iespējas detalizētai.
7
 Monitoringa programmas un monitoringa rezultātu kontekstā ņem vērā un analizē zinātniskās publikācijas
recenzētajos izdevumos, par to sagatavojot ziņojuma analīzi; ņem vērā arī zinātniski recenzētu žurnālu rakstus,
konferenču rakstus, pārskatus un jebkurus papildu pētījumus vai citus informācijas avotus, kas attiecas uz kultūraugu
audzēšanu vai iezīmju kombināciju.
Šīs publikācijas uzskaita, apkopo un informāciju norāda 
pielikumā
 ziņojumam par ģenētiski modificēto organismu
izplatīšanas tirgū (audzēšanas) monitoringa rezultātiem. Literatūras pārskatā norāda visas attiecīgās publikācijas, kas
ir parādījušās ziņošanas periodā. Ja nepieciešams, var iesniegt konferenču rakstus, pārskatus un personas veiktus
papildu pētījumus, kas nav zinātniski recenzēti.
8
 Norāda vides riska novērtējumā un attiecīgajā atļaujā minētās prasības par gadījuma specifisko monitoringu, kā
arī veiktā monitoringa rezultātus, tostarp detalizētu informāciju par metodēm, biežumu, ilgumu, monitoringa
rezultātiem, analīzi un secinājumiem. Šajā sadaļā parāda, kā apkopota un analizēta informācija, lai pamatotu
secinājumus. Lai varētu pareizi interpretēt datus, šai ziņojuma sadaļai jābūt pēc iespējas detalizētai.
9
 Pārskats par pasākumiem, kas īstenoti, lai veiktu kaitīgās ietekmes monitoringu nekontrolētas izplatīšanās
gadījumā, ja atļaujā vai esošajā monitoringa programmā paredzēts šāds monitorings, proti, šāda monitoringa
īstenošanas biežums, izmantotā monitoringa metodoloģija, pasākumi nekontrolētas izplatīšanās mazināšanai un
piesārņojuma likvidēšanai procedūras vietā, kur notikusi nekontrolētā izplatīšanās. Turklāt atzīmē jebkuru novēroto
neierasto, kaitīgo vai ar ģenētiski modificēto organismu saistīto ietekmi.
10
 Kopsavilkums par monitoringa rezultātiem, kas iegūti, izmantojot aptaujas anketas, esošās vides monitoringa
programmas vai citas uzraudzības metodes un iesaistītās personas, literatūras pārskats, kā arī vispārīgie secinājumi.
Ziņojumā iekļauj informāciju, kas iegūta no esošām vides monitoringa programmām vai izmantojot citas uzraudzības
metodes, kas pamato jebkuru veiktā monitoringa aspektu un dod pilnīgu pārskatu par lauksaimnieku aptaujas anketās
sniegtajām atbildēm, pievienojot arī aptaujas anketas aizpildīšanas rokasgrāmatas kopiju un, ja nepieciešams,
ziņojumā norādot atsauces uz tiem.
11
 Kopsavilkums par iegūtajiem monitoringa rezultātiem un vispārīgajiem secinājumiem. Kopsavilkumā skaidri
parāda, kā veiktā monitoringa laikā iegūtie dati un datu interpretācija pamato šos secinājumus. Šajā ziņojuma sadaļā
persona norāda galvenos datus, kas iegūti iepriekšējos gados veiktajos monitoringos, lai analizētu un novērtētu
savstarpējas vai kumulatīvas ietekmes rašanās iespēju vai varbūtību, ko var būt sarežģīti pilnībā novērtēt viena gada
monitoringā.
12
 Novērtējums par monitoringa programmu un attiecīgo metodoloģiju, kas izmantota ziņojuma sagatavošanā.
Izvērtē kaitīgās ietekmes noteikšanai izmantotās metodoloģijas efektivitāti un nepilnības, kā arī norāda, vai ir
nepieciešams mainīt vai pielāgot monitoringa programmu un attiecīgo metodoloģiju, ņemot vērā monitoringa informāciju
attiecībā uz iegūto datu lietderību un kvalitāti un ziņojumā sniegto rezultātu nenoteiktību.
13
 Dokumenta rekvizītus "paraksts", "datums" un "zīmoga vieta" neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir
sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
Ziņojums par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas tirgū (izņemot audzēšanu) monitoringa
rezultātiem (paraugs)
1.
 
Vispārīgās ziņas
1.1. Kultūraugs, iezīme__________________________________________________
1.2. Eiropas Komisijas lēmuma numurs un datums __________________________
1.3. Unikālais identifikators______________________________________________
1.4. Ziņošanas periods: no XX/XX/XX līdz XX/XX/XX
1.5. Citi monitoringa ziņojumi tika iesniegti saistībā ar audzēšanu:
 Jā  
 Nē
2.
2
 pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 26.maija noteikumiem Nr.457
(Pielikums MK 
03.05.2011.
 noteikumu Nr.340 redakcijā)
75
/
87
2. Kopsavilkums
1
 
 
3.
 
Ģenētiski modificēto organismu izmantošana (izņemot audzēšanu)
3.1.
 
Preču imports Eiropas Savienībā
3.1.1. Kultūraugu (ģenētiski modificētu un nemodificētu) imports Eiropas Savienībā pēc izcelsmes valsts
Izcelsmes
valsts
Daudzums
(tonnas)
Novērtējums, cik lielu daļu no importa veido ģenētiski modificēti organismi (ja to nav
iespējams norādīt – aptuvena izaudzētā daļa izcelsmes valstī)
 
 
 
 
 
 
3.1.2. Kultūraugu (ģenētiski modificētu un nemodificētu) imports Eiropas Savienībā pēc galamērķa valsts
2
Galamērķa valsts
Daudzums (tonnās)
 
 
 
 
3.1.3. Šā pielikuma 3.1.1. un 3.1.2.apakšpunktā sniegto datu analīze
3
 
 
3.2. Vispārīgais monitorings
3.2.1. Vispārīgā monitoringa apraksts
4
 
 
3.2.2. Ziņas par tām vispārīgā monitoringa laikā izmantotajām esošajām vides monitoringa programmām, kas
saistītas ar rūpniecību, vidi, pārtiku un barību
5
 
 
3.2.3. Ziņas par sniegto informāciju un ziņas par importētāju, tirgotāju, uzņēmēju, pārstrādātāju u.c. apmācību
6
 
 
3.2.4. Vispārīgā monitoringa rezultāti
7
 
 
76
/
87
3.2.5. Papildinformācija
8
 
 
3.2.6. Pārskats par zinātniskajām publikācijām recenzētajos izdevumos
9
 
 
3.3. Gadījuma specifiskais monitorings
3.3.1. Gadījuma specifiskā monitoringa apraksts un rezultāti (ja nepieciešams)
10
 
 
3.3.2. Pārstrāde (ja nepieciešams)
11
Eiropas Savienības
dalībvalsts
Ievešanas punkts vai
audzēšanas vieta
Pārstrādes
punkts
Attālums no ievešanas punkta vai
audzēšanas vietas
Izmantotais
transports
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.3. Nekontrolētas izplatīšanās gadījumā izraisītās kaitīgās ietekmes monitorings un paziņošana (ja
nepieciešams)
12
3.4. Noslēguma piezīmes
13
 
 
4. Rezultātu un secinājumu kopsavilkums
14
 
 
5. Monitoringa programma un attiecīgās metodoloģijas pielāgošana turpmākajos gados
15
 
 
Paraksts
16
 
 
Datums
16
 
Zīmoga vieta
16
Pielikums
ziņojumam par
ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas
tirgū (izņemot audzēšanu) monitoringa rezultātiem 
77
/
87
Pārskats par zinātniskām publikācijām recenzētajos izdevumos
Dažās publikācijās var būt iekļauti dati, kas attiecas uz vairākām vides riska novērtēšanas jomām atbilstoši šā
pielikuma 9.piezīmei. Šādos gadījumos par katru jomu veido atsevišķu tabulu (veido tik tabulu, cik nepieciešams).
Vides riska novērtējuma joma
Publikācija
Pētījuma un rezultātu
kopsavilkums
Aizsardzības
mērķis
Novērotais
parametrs
Kaitīgā
ietekme
Atsauksmes par sākotnējo vides
riska novērtējumu
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1
 Kopsavilkums par iegūtajiem monitoringa rezultātiem un vispārīgajiem secinājumiem. Pamatojoties uz šiem
rezultātiem un secinājumiem, apraksta atbilstošo monitoringa programmas metožu pielāgošanu.
2
 Norāda faktiskos, nevis provizoriskos datus (izņemot to, cik lielu daļu no importa daudzuma veido ģenētiski
modificētais organisms):
a) eksportētāja valsts, kurā audzē ģenētiski modificētos kultūraugus;
b) eksportēto kultūraugu (ģenētiski modificēto un nemodificēto) daudzums tonnās;
c) Eiropas Savienības dalībvalstis, kurās importēti kultūraugi (ģenētiski modificēti un nemodificēti);
d) importēto kultūraugu (ģenētiski modificēto un nemodificēto) daudzums tonnās.
3
 Norāda sniegto datu avotu, ziņas par to, vai imports iepriekšējos gados ir palielinājies vai samazinājies, un šo
izmaiņu iemeslus, lielākos to kultūraugu izplatītājus Eiropas Savienībā, kuru izcelsme nav Eiropas Savienība, kā arī
galvenos to kultūraugu importētājus Eiropas Savienībā, kuru izcelsme nav Eiropas Savienība. Norāda izmaiņu
tendences attiecībā uz nozīmīgākajiem ievešanas tirgiem salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem un šo izmaiņu
iemeslus.
4
 Īstenotā vispārīgā monitoringa apraksts, tai skaitā ziņas par izmantoto metodoloģiju (arī novērotie parametri, datu
vākšanas metodes, vietu veidi).
5
 Ziņas par tām vispārīgā monitoringa laikā izmantotajām esošajām vides monitoringa programmām, kas saistītas
ar nozari, vidi, pārtiku un barību. Saistībā ar katru identificēto esošo vides programmas monitoringu sniedz šādu
informāciju:
a) nosaukumu, norādot to, vai tā ir ar rūpniecību, vidi, pārtiku vai barību saistīta programma;
b) dalībvalstis, kurās darbojas esošās vides monitoringa programmas, un ziņas par to, vai tās darbojas vietējā,
reģionālā vai valsts mērogā;
c) tīmekļa vietnes adresi;
d) aizsardzības mērķi;
e) ziņas par to, kā programmā tiek ievākta informācija vispārīgā monitoringa vajadzībām;
f) procedūru, kā par kaitīgo ietekmi paziņo personai;
g) kritērijus, saskaņā ar kuriem izvēlēta esošā vides monitoringa programma.
6
 Ziņas par sniegto informāciju, piemēram, importētājiem, tirgotājiem, uzņēmējiem, pārstrādātājiem, par to, kā un
kad nodrošināta šīs informācijas pieejamība, un par pasākumiem, kas veikti, lai laikus informētu par jebkurām
izmaiņām esošajā informācijā vai par jaunu informāciju.
7
 Vispārīgā monitoringa rezultāti, tai skaitā novērotā tiešā, netiešā, kavētā un kumulatīvā ietekme un īpaši
novērotās kaitīgās ietekmes veids un izdarītie secinājumi. Visi monitoringa metodoloģijas parametri, tai skaitā
monitoringa vieta, ir sīki izanalizēti, interpretēti un apspriesti, vienlaikus uzskatāmi parādot, kā šie rezultāti pamato
secinājumus. Lai varētu pareizi interpretēt datus, šai ziņojuma sadaļai jābūt pēc iespējas detalizētai.
8
 Papildinformācija, ja ir novērota kaitīga vai neparedzēta ietekme. Piemēram, norāda attiecīgo reģionu vai vietu, 
78
/
87
 Papildinformācija, ja ir novērota kaitīga vai neparedzēta ietekme. Piemēram, norāda attiecīgo reģionu vai vietu,
veģetācijas perioda posmu, darbības kaitīgās ietekmes novēršanas vai riska samazināšanas pasākumus, kas bija vai
būs jāīsteno, lai novērstu kaitīgo ietekmi, kā arī informāciju, kā tas ietekmē vides riska novērtējumu, un citus
secinājumus. Lai varētu pareizi interpretēt datus, šai ziņojuma sadaļai jābūt pēc iespējas detalizētai.
9
 Monitoringa programmas un monitoringa rezultātu kontekstā persona ņem vērā un analizē zinātniskās
publikācijas recenzētajos izdevumos, par to sagatavojot ziņojuma analīzi; ņem vērā arī zinātniski recenzētu žurnālu
rakstus, konferenču rakstus, pārskatus un jebkurus papildu pētījumus vai citus informācijas avotus, kas attiecas uz
importēšanu un apstrādi un kultūrauga vai iezīmju kombinācijas izmantošanu pārtikā vai barībā. Šīs publikācijas
uzskaita un apkopo un informāciju norāda 
pielikumā
 ziņojumam par ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas tirgū
(izņemot audzēšanu) monitoringa rezultātiem.
Literatūras pārskatā norāda visas atbilstošās publikācijas, kas ir parādījušās ziņošanas periodā. Ja nepieciešams,
var iesniegt konferenču rakstus, pārskatus un personas veiktus papildu pētījumus, kas nav zinātniski recenzēti.
10
 Norāda vides riska novērtējumā un attiecīgajā atļaujā minētās prasības par gadījuma specifisko monitoringu, kā
arī veiktā monitoringa rezultātus, tai skaitā detalizētu informāciju par metodēm, biežumu, ilgumu, monitoringa
rezultātiem, analīzi un secinājumiem. Šajā sadaļā parāda, kā apkopota un analizēta informācija, lai pamatotu
secinājumus. Lai varētu pareizi interpretēt datus, šai ziņojuma sadaļai jābūt pēc iespējas detalizētai.
11
 Šajā sadaļā norādīto informāciju sniedz tikai tad, ja atļaujā vai monitoringa programmā paredzēts monitorings
nekontrolētas izplatīšanās gadījumā, un vienā no šādiem gadījumiem:
a) ja pārstrāde notiek ārpus importēšanas ostas teritorijas;
b) attiecībā uz dalībvalstī vai Eiropas Savienībā audzēto ģenētiski modificēto kultūraugu pārstrādes vietām.
12
 Pārskats par pasākumiem, kas īstenoti, lai veiktu kaitīgās ietekmes monitoringu nekontrolētas izplatīšanās
gadījumā, ja atļaujā vai esošajā monitoringa programmā paredzēts šāds monitorings, proti, šāda monitoringa
īstenošanas biežums, izmantotā monitoringa metodoloģija, pasākumi nekontrolētas izplatīšanās mazināšanai un
piesārņojuma likvidēšanai procedūras vietā, kur notikusi nekontrolētā izplatīšanās. Turklāt atzīmē jebkuru novēroto
neierasto, kaitīgo vai ar ģenētiski modificēto organismu saistīto ietekmi.
Šo informāciju sniedz par:
a) ostām, kurās importē ģenētiski modificētos kultūraugus, un tad, ja pārstrāde notiek ostas teritorijā;
b) šā pielikuma 3.3.2.apakšpunktā norādītajām pārstrādes vietām.
13
 Kopsavilkums par monitoringa rezultātiem, kas iegūti ar esošo vides monitoringa programmu starpniecību,
literatūras pārskats, kā arī vispārīgie secinājumi. Ziņojumā ietver informāciju, kas iegūta no esošām vides monitoringa
programmām vai izmantojot citas uzraudzības metodes, kas pamato jebkuru veiktā monitoringa aspektu, ja
nepieciešams, ziņojumā norādot atsauces uz tiem.
14
 Kopsavilkums par iegūtajiem monitoringa rezultātiem un vispārīgajiem secinājumiem. Kopsavilkumā skaidri
norāda, kā veiktā monitoringa laikā iegūtie dati un datu interpretācija pamato šos secinājumus.
15
 Novērtējums par monitoringa programmu un attiecīgo metodoloģiju, kas izmantotas ziņojuma sagatavošanā.
Izvērtē kaitīgās ietekmes noteikšanai izmantotās metodoloģijas efektivitāti un nepilnības, kā arī norāda, vai ir
nepieciešams mainīt vai pielāgot monitoringa programmu un attiecīgo metodoloģiju, ņemot vērā monitoringa informāciju
attiecībā uz iegūto datu lietderību un kvalitāti un ziņojumā sniegto rezultātu nenoteiktību.
16
 Dokumenta rekvizītus "paraksts", "datums" un "zīmoga vieta" neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir
sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
3.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 26.maija noteikumiem Nr.457
(Pielikums grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.33)
79
/
87
80
/
87
81
/
87
82
/
87
83
/
87
84
/
87
85
/
87
86
/
87
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Zemkopības ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
87
/
87