Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 181,
18.09.2020.
OP numurs: 
2020/181.12
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
576
Pieņemts: 
15.09.2020.
Stājas spēkā: 
01.04.2021.
Attēlotā redakcija:
 01.04.2021. - ...
Grozījumi:
Ministru kabineta 29.12.2020. noteikumi 
Nr.832 / LV, 251A, 30.12.2020. / Stājas spēkā 01.01.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 576
Rīgā 2020. gada 15. septembrī (prot. Nr. 54 41. §)
Prasības aizsardzībai pret jonizējošo starojumu, ko izraisa
radionuklīda cēzija 137 saturs koksnē, kas ievesta Latvijā no
citas valsts
Izdoti saskaņā ar likuma
"
Par radiācijas drošību un kodoldrošību
"
3. panta
 trešo daļu
1. Noteikumi nosaka prasības aizsardzībai pret jonizējošo starojumu, ko izraisa radionuklīda cēzija 137 (turpmāk –
radionuklīds 
137
Cs) saturs koksnē, kas ievesta Latvijā no citas valsts.
2. Noteikumos lietotie termini:
2.1. koksnes ievedējs – komersants, kas no citas valsts ieved Latvijā koksni, kura atbilst šo noteikumu 
3.
punktā
 minētajiem kombinētās nomenklatūras kodiem saskaņā ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu Nr.
2658/87
 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu un kuras vērtība saskaņā ar kravas
pavaddokumentiem pārsniedz 300 
euro
;
2.2. koksnes pircējs – persona, kas pērk no citas valsts ievestu koksni, lai to izmantotu savas saimnieciskās
darbības veikšanai Latvijā (tai skaitā sadedzināšanas iekārtas operators un koksnes pārstrādātājs);
2.3. radioloģiskās pārbaudes dokuments – dokuments, kurā norādīta radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte
kravā, piemēram, akreditētas laboratorijas izsniegta radiācijas pase vai koksnes nosūtītājvalsts mežniecības
izsniegts dokuments ar atsauci uz attiecīgu akreditētas laboratorijas dokumentu, vai cits dokuments, kurā
norādīta kravas īpatnējā radioaktivitāte;
2.4. sausi pelni – koksnes pelni, kas izkarsēti līdz pastāvīgam parauga svaram;
2.5. sausa koksne – koksne, kas izkarsēta līdz pastāvīgam parauga svaram;
2.6. smagie pelni – pelni, kas uzkrājas sadedzināšanas iekārtas kurtuvē;
2.7. vieglie pelni – pelni, kas uzkrājas sadedzināšanas iekārtas dūmgāzu filtros.
1
/
4
3. Koksne šo noteikumu izpratnē ir:
3.1. malka apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu vai tamlīdzīgā veidā, kas klasificēta ar šādiem kombinētās
nomenklatūras kodiem:
3.1.1. 4401 11 00 (skujkoki);
3.1.2. 4401 12 00 (lapu koki);
3.2. koka šķeldas vai skaidas, kas klasificētas ar šādiem kombinētās nomenklatūras kodiem:
3.2.1. 4401 21 00 (skujkoku koksnes);
3.2.2. 4401 22 00 (lapu koku koksnes);
3.3. zāģskaidas un koksnes atlikumi, kas aglomerēti apaļkoku, brikešu, granulu vai tamlīdzīgā veidā un
klasificēti ar šādiem kombinētās nomenklatūras kodiem:
3.3.1. 4401 31 00 (koksnes granulas);
3.3.2. 4401 39 00 (citādi);
3.4. zāģskaidas un koksnes atlikumi, kas nav aglomerēti un ir klasificēti ar šādiem kombinētās nomenklatūras
kodiem:
3.4.1. 4401 40 10 (zāģskaidas);
3.4.2. 4401 40 90 (citādi).
4. Ja koksni ieved Latvijā izmantošanai par biomasas kurināmo, koksnes ievedējs nodrošina, ka katras kravas
pavaddokumentiem ievešanas brīdī ir pievienots radioloģiskās pārbaudes dokumenta oriģināls vai apliecināta kopija
(papīra dokumenta formā), kas apstiprina, ka koksnes kravā radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte nepārsniedz 10
Bq/kg sausā koksnē. Radioloģiskās pārbaudes dokumenta kopiju apliecina organizācija, kas dokumentu izsniegusi,
vai koksnes ievedējs.
5. Valsts vides dienestam (turpmāk – dienests) ir tiesības veikt koksnes īpatnējās radioaktivitātes pārbaudi, lai
pārliecinātos, vai radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte koksnes kravā atbilst šo noteikumu prasībām.
6. Šo noteikumu 
4. punktā
 minēto radioloģisko pārbaudi veic vienā no šādām laboratorijām:
6.1. koksnes nosūtītājvalsts akreditētā laboratorijā;
6.2. laboratorijā, kas akreditēta Latvijas nacionālajā akreditācijas institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par
atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu, akreditāciju un uzraudzību;
6.3. laboratorijā, kas akreditēta citā Eiropas Ekonomikas zonas valstī.
7. Koksnes kravu, kurā radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte pārsniedz 10 Bq/kg sausā koksnē, aizliegts
ievest Latvijā izmantošanai par biomasas kurināmo.
8. Ja koksnes ievešanas mērķis nav tās izmantošana par biomasas kurināmo, koksnes ievedējs nodrošina, ka
katras kravas pavaddokumentiem ir pievienots apliecinājuma dokumenta oriģināls vai apliecināta kopija (papīra
dokumenta formā, latviešu vai angļu valodā) (turpmāk – apliecinājuma dokuments). Apliecinājuma dokumenta kopiju
apliecina organizācija, kas dokumentu izsniegusi, vai koksnes ievedējs. Apliecinājuma dokumentā:
8.1. koksnes pircējs (ja tas koksnes ievešanas brīdī ir zināms) vai koksnes ievedējs apliecina, ka koksne (arī no
2
/
4
šīs koksnes iegūtie koksnes pārstrādes produkti, ja pēc ievešanas paredzēts veikt koksnes pārstrādi,
piemēram, granulās) nav paredzēta izmantošanai Latvijā par biomasas kurināmo;
8.2. norāda informāciju par koksnes pircēju (ja tas koksnes ievešanas brīdī ir zināms) un koksnes ievedēju –
firma, reģistrācijas numurs komercreģistrā, kontaktinformācija.
9. Radioloģiskās pārbaudes dokumentu un apliecinājuma dokumentu sagatavo papīra dokumenta formā vai
elektroniska dokumenta veidā saskaņā ar normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
10. Ja koksni ieved no valsts, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas valsts, un laiž brīvā apgrozībā, koksnes ievedējs
muitas deklarācijai pievieno radioloģiskās pārbaudes dokumentu vai apliecinājuma dokumentu.
11. Nav atļauta koksnes kravas laišana brīvā apgrozībā Latvijā, ja muitas amatpersona konstatē, ka:
11.1. radioloģiskās pārbaudes dokumentā norādīts, ka radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte koksnes kravā
pārsniedz 10 Bq/kg sausā koksnē, un koksnes ievedējs nevar uzrādīt apliecinājuma dokumentu;
11.2. koksnes ievedējs nevar uzrādīt radioloģiskās pārbaudes dokumentu un apliecinājuma dokumentu;
11.3. koksnes ievedēja uzrādīto dokumentu kvalitātes dēļ nav iespējams izlasīt tajos norādīto informāciju.
12. Komersants, nododot kravu koksnes pircējam, kopā ar kravu nodod radioloģiskās pārbaudes dokumentu un
apliecinājuma dokumentu. Koksnes pircējs glabā radioloģiskās pārbaudes dokumentu un apliecinājuma dokumentu
piecus gadus no koksnes kravas saņemšanas dienas un pēc pieprasījuma uzrāda dienestam.
13. No citas valsts Latvijā ievestu koksni atļauts izmantot par biomasas kurināmo, ja koksnei veikta radioloģiskā
pārbaude vienā no šo noteikumu 
6. punktā
 minētajām laboratorijām un pārbaude apliecina, ka radionuklīda 
137
Cs
īpatnējā radioaktivitāte nepārsniedz 10 Bq/kg sausā koksnē.
14. Ja konstatēts, ka koksnē, kas no citas valsts ievesta Latvijā un paredzēta izmantošanai par biomasas
kurināmo, radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte pārsniedz 10 Bq/kg, koksnes ievedējs šādu koksni nekavējoties,
bet ne vēlāk kā mēneša laikā nosūta atpakaļ nosūtītājam.
15. Sadedzināšanas iekārtās, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW, sadedzināšanas iekārtas
operators, kas izmanto no citas valsts Latvijā ievestu koksni par biomasas kurināmo, reizi mēnesī apkures sezonā (no
oktobra līdz aprīlim) veic koksnes sadedzināšanas rezultātā radīto vieglo pelnu vai, ja attiecīgajā sadedzināšanas
iekārtā nav uzstādīti atsevišķi vieglo pelnu uztveršanas dūmgāzu filtri, smago pelnu īpatnējās radioaktivitātes
pārbaudes.
16. Koksnes pelnus, kuros konstatētā radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte ir 1000 Bq/kg sausos pelnos vai
mazāka, var izmantot lauksaimniecībā un mežsaimniecībā atbilstoši normatīvajiem aktiem attiecīgajā nozarē.
17. Koksnes pelnus, kuros konstatētā radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte ir lielāka par 1000 Bq/kg, bet
nepārsniedz 10 000 Bq/kg sausos pelnos, var apglabāt sadzīves atkritumu poligonā vai izmantot pārsegumu veidošanai
sadzīves vai bīstamo atkritumu poligonā.
18. Ja koksnes pelnos konstatētā radionuklīda 
137
Cs īpatnējā radioaktivitāte ir 10 000 Bq/kg sausos pelnos vai
lielāka, sadedzināšanas iekārtas operators par to nekavējoties ziņo dienestam. Šādā gadījumā sadedzināšanas
iekārtas operators nodrošina, ka pelni tiek apsaimniekoti atbilstoši normatīvajiem aktiem par prasībām darbībām ar
radioaktīvajiem atkritumiem un ar tiem saistītajiem materiāliem.
19. Sadedzināšanas iekārtās, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir 5 MW vai lielāka, dienestam ir tiesības veikt
3
/
4
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru prezidents 
A. K. Kariņš
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
J. Pūce
vieglo pelnu vai, ja attiecīgajā sadedzināšanas iekārtā nav uzstādīti atsevišķi vieglo pelnu uztveršanas dūmgāzu filtri,
smago pelnu īpatnējās radioaktivitātes pārbaudes.
20. Katrā šo noteikumu 
15. 
un 
19. punktā
 minētajā pelnu īpatnējās radioaktivitātes pārbaudē testē vienu pelnu
paraugu ar tādu tilpumu, kas attiecīgajai laboratorijai nepieciešams pārbaudes veikšanai.
21. Šo noteikumu 
15. 
un 
19. punktā
 minētās pelnu īpatnējās radioaktivitātes pārbaudes veic laboratorijā, kas
akreditēta Latvijas nacionālajā akreditācijas institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par atbilstības novērtēšanas
institūciju novērtēšanu, akreditāciju un uzraudzību, vai laboratorijā, kas akreditēta citā Eiropas Ekonomikas zonas
valstī.
22. Dokumentus, kas saistīti ar sadedzināšanas iekārtas operatora veiktajām pelnu īpatnējās radioaktivitātes
pārbaudēm, sadedzināšanas iekārtas operators glabā piecus gadus no īpatnējās radioaktivitātes pārbaudes veikšanas
dienas un pēc pieprasījuma uzrāda dienestam.
23. Noteikumi stājas spēkā 2021. gada 1. aprīlī.
(MK 
29.12.2020.
 noteikumu Nr. 832 redakcijā)
4
/
4