Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 32 (4018),
26.02.2009.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
152
Pieņemts: 
17.02.2009.
Stājas spēkā: 
27.02.2009.
Attēlotā redakcija:
 01.04.2017. - ... 
Nākotnes
Grozījumi:
MK 18.08.2009. noteikumi 
Nr.934 / LV, 133 (4119), 21.08.2009. / Stājas spēkā 22.08.2009.
MK 29.06.2010. noteikumi 
Nr.594 / LV, 106 (4298), 07.07.2010. / Stājas spēkā 08.07.2010.
MK 22.11.2011. noteikumi 
Nr.890 / LV, 185 (4583), 24.11.2011. / Stājas spēkā 25.11.2011.
MK 10.12.2013. noteikumi 
Nr.1418 / LV, 244 (5050), 13.12.2013. / Stājas spēkā 14.12.2013.
MK 28.03.2017. noteikumi 
Nr.183 / LV, 66 (5893), 30.03.2017. / Stājas spēkā 01.04.2017.
Ministru kabineta noteikumi Nr.152
 
Rīgā 2009.gada 17.februārī (prot. Nr.13 10.§)
Lopbarības augu sēklaudzēšanas un sēklu tirdzniecības noteikumi
Izdoti saskaņā ar Sēklu un šķirņu aprites likuma
2. panta 1. punkta "a" apakšpunktu
un 17. panta piekto daļu
un 
Brīvas pakalpojumu sniegšanas likuma
14. panta
 otro daļu
1
/
100
(MK 
28.03.2017.
 noteikumu Nr. 183 redakcijā)
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka lopbarības augu sēklaudzēšanas un sēklu tirdzniecības kārtību šo noteikumu 
1.pielikumā
 minētajiem kultūraugiem, kā arī
institūciju, kas kontrolē lopbarības augu sēklu ievešanu no valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis.
2. Valsts augu aizsardzības dienests (turpmāk – dienests) saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
) lopbarības augu
shēmu prasībām:
2.1. iesniedz iekļaušanai Ekonomiskās sadarbības un attīstības organi
zācijas (
OECD
) šķirņu sarakstā tikai tās šķirnes, kas ir iekļautas Latvijas
augu šķirņu katalogā un atbilst šīs organizācijas lopbarības augu shēmu prasībām;
2.2. sniedz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
) lopbarības augu shēmās noteiktajām institūcijām informāciju par šķirņu
uzturētājiem;
2.3. sadarbojas ar šķirņu uzturētājiem;
2.4. slēdz rakstisku vienošanos ar citu valstu pilnvarotajām institūcijām par sēklu pavairošanu saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības
organi
zācijas (
OECD
) lopbarības augu shēmām attiecībā uz šķirņu sertifikāciju sēklu apritei starptautiskajā tirgū;
2.5. piegādā citu valstu pilnvarotajām institūcijām oriģinālos Latvijas šķirņu sēklu paraugus pēcpārbaudes veikšanai;
2.6. piegādā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
) lopbarības augu shēmās noteiktajām institūcijām oficiālus pavairojamo
šķirņu aprakstus, hibrīdām šķirnēm – arī vecākaugu komponentu aprakstus;
2.7. pēc sēklaudzētāja rakstiska pieprasījuma veic sēklas sertifikāciju atbilstoši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
)
lopbarības augu sēklu shēmu prasībām;
2.8. pēc sēklaudzētāja rakstiska pieprasījuma izsniedz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
) sertifikātu un etiķetes, ja
lopbarības augu sēklas atbilst šīs organizācijas lopbarības augu shēmu prasībām;
2.9. atzīst pavairotās sēklas identitāti.
2
/
100
II. Sēklaudzētāju, sēklu sagatavotāju, saiņotāju un tirgotāju reģistrācija
3. Ievedot, audzējot un tirgojot sējas lucernas (
Medicago sativa L.
) sēklas, tiek ievērotas augu karantīnas normatīvajos aktos noteiktās prasības.
4. Dienesta amatpersonu pieņemtos lēmumus lopbarības augu sēklaudzēšanas un sēklu tirdzniecības jomā var apstrīdēt dienesta nolikumā noteiktajā
kārtībā.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
5. Dienests reģistrē sēklaudzētājus, sēklu sagatavotājus, saiņotājus, ievedē
jus un tirgotājus Kultūraugu uzraudzības valsts informācijas sistēmas
Sēklaudzē
tāju un sēklu tirgotāju reģistrā (turpmāk – reģistrs).
(Grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
6. Lai reģistrētos reģistrā, persona iesniedz dienestā iesniegumu tās iekļaušanai reģistrā (turpmāk – reģistrācijas iesniegums) saskaņā ar šo
noteikumu 
2.pielikumu
 un pievieno šādus dokumentus:
6.1. sēklaudzētājs – sēklaudzēšanai paredzēto lauku plānus, norādot platību (ha) un informāciju par lauku vēstures kārtošanu;
6.2. sēklu maisījumu sagatavotājs:
6.2.1. informāciju par sēklu maisījumu sagatavošanas iekārtām, kas nodrošina gatavā sēklu maisījuma viendabīgumu;
6.2.2. sēklu maisīšanas procedūru aprakstus;
6.3. sēklu tirgotājs un ievedējs – informāciju par tirdzniecībai paredzēto sēklu izcelsmi, norādot sadarbības partnerus.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
6.
1
 Dienests piecu darbdienu laikā pēc šo noteikumu 
6. punktā
 minēto dokumentu saņemšanas nosūta personai paziņojumu par iesnieguma
saņemšanu un tā izskatīšanas termiņu. Ja persona iesniedz visus dokumentus un tie atbilst šo noteikumu prasībām, personu reģistrē reģistrā. Ja persona
neiesniedz visus dokumentus vai tajos norādītā informācija neatbilst šo noteikumu prasībām, personu nereģistrē.
(MK 
28.03.2017.
 noteikumu Nr. 183 redakcijā)
3
/
100
6.
2
 Ja dienests mēneša laikā pēc visu šo noteikumu 
6. punktā
 minēto dokumentu saņemšanas nav informējis personu par tās reģistrāciju vai par
atteikumu to reģistrēt, uzskata, ka persona reģistrā ir reģistrēta, piemērojot 
Brīvas pakalpojumu sniegšanas likumā
 paredzēto noklusējumu.
(MK 
28.03.2017.
 noteikumu Nr. 183 redakcijā)
7. 
(Svītrots ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
8. Dienests:
8.1. 
(svītrots ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
;
8.2. 
(svītrots ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
;
8.3. katrai personai piešķir reģistrācijas kodu. Tā pirmās divas zīmes norāda personas adresi (pasta indeksa pirmie divi cipari), pārējās zīmes –
kārtas numuru;
8.4. reģistrā ievada šādu informāciju par reģistrēto personu:
8.4.1. reģistrācijas kodu;
8.4.2. juridiskai personai – personas nosaukumu un uzņēmuma reģistrāci
jas numuru Uzņēmumu reģistrā, fiziskai personai – vārdu, uzvārdu un
personas kodu;
8.4.3. juridiskai personai – juridisko adresi, fiziskai personai – dzīves
vietas adresi;
8.4.4. darbības veidu;
8.4.5. sugu grupu, ar kuru tiek veiktas darbības;
8.4.6. kontaktinformāciju (piemēram, tālruņa numurs, e-pasta adrese);
8.5. ievieto savā tīmekļvietnē informāciju par reģistrētajām personām, norādot nosaukumu, darbības veidu, adresi un tālruņa numuru juridiskai
4
/
100
personai un vārdu, uzvārdu un tālruņa numuru fiziskai personai;
8.6. pieņem lēmumu par personas reģistrācijas anulēšanu, ja:
8.6.1. reģistrētā persona ir iesniegusi iesniegumu par reģistrācijas anulēšanu;
8.6.2. atkārtoti konstatēta šo noteikumu
 VII,
 VIII,
 IX,
 X,
 XI,
 XII 
vai
 XIII nodaļā
 minēto prasību neievērošana un par to ir sagatavots attiecīgs akts;
8.6.3. dienests konstatē, ka persona ir izslēgta no Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra reģistriem vai persona ir mirusi;
8.7. piecu darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas paziņo personai lēmumu par reģistrācijas anulēšanu.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr. 594; MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
8.
1
 Dienests pēc personas pieprasījuma izsniedz reģistrācijas apliecību elektroniska vai papīra dokumenta formā atbilstoši šo noteikumu 
3.
pielikumam
.
(MK 
28.03.2017.
 noteikumu Nr. 183 redakcijā)
9. Reģistrā iekļautās personas reģistra aktīvajā datubāzē ir ietvertas līdz brīdim, kad saskaņā ar šo noteikumu 8.6.apakšpunktu reģistrācija tiek
anulēta. Ja reģistrā iekļautās personas reģistrācija anulēta, dienests sešus gadus pēc anulēšanas saglabā informāciju par personu reģistra arhīva
datubāzē.
9.
1
 Lai izdarītu izmaiņas reģistrā, reģistrētā persona dienestā iesniedz šo noteikumu 
2.pielikumā
 minēto iesniegumu, norādot, kādas izmaiņas ir
nepieciešamas.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
9.
2
 Ja izmaiņas reģistrā saistītas ar reģistrētās personas darbības veidu maiņu, šo noteikumu 
9.
1
 punktā
 minētajam iesniegumam pievieno šo
noteikumu 6.1., 6.2. vai 6.3.apakšpunktā minētos dokumentus.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
9.
3
 Dienests triju darbdienu laikā pēc šo noteikumu 
9.
1
 punktā
 minētā iesnieguma saņemšanas izdara nepieciešamās izmaiņas reģistrā.
5
/
100
III. Sēklu kategorijas
(MK 
28.03.2017.
 noteikumu Nr. 183 redakcijā)
10. Sēklas iedala šādās kategorijās:
10.1. izlases sēklas (IS);
10.2. pirmsbāzes sēklas (PB);
10.3. bāzes sēklas (B);
10.4. sertificētas sēklas (C);
10.5. komercsēklas (K).
11. Izlases sēklas (IS) ir sēklu daudzums, kas iegūts, pabeidzot šķirnes uzturēšanas shēmā norādīto vienu ciklu, un nodrošina šķirnes īpašību
saglabāšanu vairākās paaudzēs. Selekcionārs vai šķirnes uzturētājs iegūst šīs sēklas, ievērojot šķirnes uzturēšanas shēmu. Pēc selekcionāra vai šķirnes
uzturētāja rakstiska pieprasījuma dienests veic izlases sēklu (IS) lauku apskati vai sēklu kvalitātes novērtēšanu, lai noteiktu to faktisko kvalitāti atbilstoši
šajos noteikumos bāzes sēklām minētajiem rādītājiem lauku apskatei un bāzes sēklu kvalitātes noteikšanai minētajiem sēklu kvalitātes rādītājiem.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
12. Pirmsbāzes sēklas (PB) ir sēklas, kas:
12.1. izaudzētas tieši no izlases sēklām (IS) selekcionāra vai šķirnes uzturētāja uzraudzībā, ievērojot vispārpieņemto praksi šķirnes uzturēšanai;
12.2. paredzētas bāzes sēklu (B) un sertificētu sēklu (C) kategorijas sēklu ražošanai;
12.3. saskaņā ar Sēklu aprites likumu un šiem noteikumiem ir atzītas par atbilstošām bāzes sēklām noteiktajām prasībām;
12.4. visā audzēšanas un sagatavošanas periodā ir dienesta uzraudzībā.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
6
/
100
13. Bāzes sēklas (B) ir sēklas, kas:
13.1. iegūtas no pirmsbāzes sēklām vai tieši no izlases sēklām;
13.2. audzētas selekcionāra vai šķirnes uzturētāja uzraudzībā, ievērojot vispārpieņemto praksi šķirnes uzturēšanai;
13.3. paredzētas sertificētu sēklu (C) kategorijas sēklu ražošanai;
13.4. saskaņā ar Sēklu aprites likumu un šiem noteikumiem ir atzītas par atbilstošām bāzes sēklām noteiktajām prasībām;
13.5. visā audzēšanas un sagatavošanas periodā ir dienesta uzraudzībā.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
14. Sertificētas sēklas (C) ir sēklas, kas:
14.1. iegūtas tieši no bāzes sēklām (pēc selekcionāra vai šķirnes pārstāvja, vai, ja nav selekcionāra, pēc šķirnes uzturētāja vēlmes – arī no
augstākas kategorijas sēklām);
14.2. saskaņā ar Sēklu aprites likumu un šiem noteikumiem ir atzītas par atbilstošām sertificētām sēklām noteiktajām prasībām;
14.3. nav paredzētas turpmākai sēklaudzēšanai;
14.4. visā audzēšanas un sagatavošanas periodā ir dienesta uzraudzībā.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
15. Sertificētām lupīnu (
Lupinus
 spp.), sējas zirņu (
Pisum sativum
), sējas vīķu (
Vicia sativa 
L.), smilts vīķu (
Vicia villosa 
Roth), lauka pupu (
Vicia
 faba)
un sējas lucernas (
Medicago sativa
) sēklām (C) ir divas paaudzes:
15.1. pirmās paaudzes sertificētas sēklas (C
1
);
15.2. otrās paaudzes sertificētas sēklas (C
2
).
7
/
100
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr. 594; MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
16. Pirmās paaudzes sertificētas sēklas (C
1
) ir sēklas, kas:
16.1. izaudzētas no bāzes sēklām (pēc selekcionāra vai šķirnes pārstāvja, vai, ja nav selekcionāra, pēc šķirnes uzturētāja vēlmes – arī no
augstākas kategorijas sēklām);
16.2. ir atzītas par atbilstošām šajos noteikumos pirmās paaudzes sertificētām sēklām (C
1
) noteiktajām prasībām lauku apskatē un saskaņā ar
Sēklu aprites likumu un šiem noteikumiem vidējā sēklu parauga kvalitāte atbilst sertificētām sēklām (C) noteiktajām prasībām;
16.3. paredzētas otrās paaudzes sertificētu sēklu ražošanai vai citiem nolūkiem (piemēram, pārtikai, lopbarībai, zālienam);
16.4. visā audzēšanas un sagatavošanas periodā ir dienesta uzraudzībā.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
17. Otrās paaudzes sertificētas sēklas (C
2
) ir sēklas, kas:
17.1. izaudzētas no pirmās paaudzes sertificētām sēklām (C
1
) (pēc selek
cionāra vai šķirnes pārstāvja, vai, ja nav selekcionāra, pēc šķirnes
uzturētāja vēlmes – arī no augstākas kategorijas sēklām);
17.2. ir atzītas par atbilstošām šajos noteikumos otrās paaudzes sertificētām sēklām (C
2
) noteiktajām prasībām lauku apskatē un saskaņā ar
Sēklu aprites likumu un šiem noteikumiem vidējā sēklu parauga kvalitāte atbilst sertificētām sēklām (C) noteiktajām prasībām;
17.3. nav paredzētas turpmākai sēklaudzēšanai;
17.4. visā audzēšanas un sagatavošanas periodā ir dienesta uzraudzībā.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
18. Komercsēklas (K) ir sēklas, kuras:
18.1. ir iespējams identificēt kā sugai piederīgas;
8
/
100
IV. Sēklaudzēšanai noteiktās prasības
18.2. saskaņā ar Sēklu aprites likumu un šiem noteikumiem ir atzītas par atbilstošām komercsēklām (K) noteiktajām prasībām;
18.3. visā sagatavošanas periodā ir dienesta uzraudzībā.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
19. Komercsēklas (K) ir iespējamas šādām lopbarības augu sugām:
19.1. maura skarenei (
Poa annua L.
);
19.2. miežabrālim (
Phalaris arudinacea L.
);
19.3. sējas esparsetei (
Onobrychis viciifolia Scop.
);
19.4. 
(svītrots ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr.890)
;
19.5. gumainajam timotiņam (
Phleum nodosum
 L.);
19.6. smalklapu auzenei (
Festuca filiformis
 Pourr.);
19.7. raupjajai auzenei (
Festuca trachyphylla
 (Hack.) Krajina).
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
20. Ja sēklaudzētājs audzē vienas vai vairāku sugu vai šķirņu, vai kategoriju lopbarības augu sēklas, tas nodrošina, ka dažādu sugu vai šķirņu, vai
kategoriju sēklas nesajaucas.
21. Sēklaudzētājs kārto lauku vēsturi, norādot lauku izvietojuma shēmu, augu maiņu pa gadiem un informāciju par konkrētajā laukā lietoto sēklu.
22. Sēklaudzēšanas sējumus izvieto tikai pēc priekšaugiem, kas nodrošina šķirņu un sugu nesajaukšanos. Atkārtota lopbarības augu audzēšana
vienā un tajā pašā laukā ir pieļaujama, ja ievērots vismaz piecu gadu intervāls starp krustziežu sugām, triju gadu intervāls starp tauriņziežu sugām un divu 
9
/
100
gadu intervāls starp pārējām sugām.
23. Ja nav ievēroti šo noteikumu 
22.punktā
 minētie intervāli, par sēklaudzēšanas sējumu priekšaugiem nedrīkst izmantot:
23.1. to pašu sugu (izņemot to pašu šķirni, tādu pašu vai augstāku kategoriju). Ja laukā, neievērojot šo noteikumu 
22.punktā
 minēto intervālu,
iepriekšējos gados tika izsētas kādas šķirnes zemākas kategorijas sēklas, bet lauku apskatei tiek pieteikts sējums šīs šķirnes augstākas
kategorijas sēklu ieguvei, tad no lauka iegūst tādas pašas kategorijas sēklas, kādas varēja iegūt iepriekš;
23.2. kultūraugus, kuru sēklas sagatavošanas procesā ir grūti nošķiroja
mas, saskaņā ar šo noteikumu 
4.pielikumu
;
23.3. dabiskos zālājus vai zālājus, kurus paredzēts izmantot citiem mērķiem (piemēram, ganībām). Šis ierobežojums neattiecas uz sējas zirņiem
un lauka pupām.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
24. Nav pieļaujama daudzgadīgo lopbarības augu sēklaudzēšana maisī
jumā ar citām sugām.
25. Vienā laukā audzētu daudzgadīgo lopbarības augu vienas sugas, vienas šķirnes un vienas kategorijas sēklu ražošanā nedrīkst būt pārtraukumi
starp sēklu ieguves gadiem, izņemot gadījumus, kad sēklaudzēšanai paredzētais lauks ir novākts citiem mērķiem līdz brīdim, kamēr izveidojušās sēklas.
Par paredzamo sēkl
audzēšanas pārtraukumu sēklaudzētājs šo noteikumu 
31.punktā
 minētajā termiņā informē dienestu, piesakot attiecīgās sēkl
audzēšanas platības, kā arī norāda novākšanas termiņus.
26. 
(Svītrots ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
27. Sēklaudzēšanas sējumi jāizvieto tā, lai tiktu nodrošināts šo noteikumu 
5.pielikumā
 minētais minimālais attālums starp sējumiem, starp kuriem
iespējama nevēlama svešappute.
28. Prasības par minimālo attālumu starp sējumiem, starp kuriem iespējama nevēlama svešappute, neņem vērā, ja ir nodrošināta aizsardzība pret
nevēlamu svešapputi.
29. Lupīnu (
Lupinus spp.
), sējas zirņu (
Pisum sativum
), sējas vīķu (
Vicia sativa 
L.), smilts vīķu (
Vicia villosa 
Roth) un lauka pupu (
Vicia faba
) šķirnēm
10
/
100
V. Lauku apskate
minimālais attālums starp dažādu sugu sējumiem vai tās pašas sugas un tās pašas šķirnes citu kategoriju sējumiem ir tāds, lai sēklu novākšanas laikā
nebūtu iespējama to sajaukšanās.
(Grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
30. Lai novērtētu sēklaudzēšanas lauku vispārējo stāvokli un to atbilstību šo noteikumu
 IV nodaļā
 minētajām prasībām, kā arī noteiktu sugas un
šķirnes tīrību saskaņā ar šo noteikumu 
4.pielikumā
 minētajām prasībām, dienesta inspektors veic lauku apskati.
31. Sēklaudzētājs katru gadu līdz 1.jūnijam iesniedz dienestā lauku apskates iesniegumu saskaņā ar šo noteikumu 
6.pielikumu
.
(Grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
32. Dienesta inspektors, pieņemot lauku apskates iesniegumu, pārbauda, vai:
32.1. lauku apskates iesniegumā ir norādīta visa šo noteikumu 
6.pielikumā
 minētā informācija;
32.2. šķirne atbilst Sēklu aprites likumā minētajām prasībām par sēklu sertifikāciju;
32.3. sēklaudzētājam ir reģistrēta licence par attiecīgās aizsargātās šķirnes izmantošanas tiesībām;
32.4. 
(svītrots ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
.
33. Pirms lauku apskates dienesta inspektors iepazīstas ar sēklu kvalitāti apliecinošiem dokumentiem un ierakstiem lauku vēsturē. Sēklu sertifikāta
derīguma termiņu nepārbauda.
(Grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
34. Ja nav ievērotas šo noteikumu 
32.punktā
 minētās prasības, dienesta inspektors triju darbdienu laikā par to rakstiski informē sēklaudzētāju, norādot
nepilnības, un pieprasa septiņu darbdienu laikā novērst norādītos trūkumus.
35. Izsētās sēklas kvalitāti apliecina:
11
/
100
35.1. Latvijā sertificētai sēklai – dienesta izsniegta sēklu iesaiņojuma oficiālā etiķete ar norādi “Eiropas Savienības tiesību akti” (ja sēkla paredzēta
tirdzniecībai) un sēklas sertifikāts;
35.2. izsētajai izlases sēklai, ko šķirnes uzturētājs izsējis turpmākai pavai
rošanai, – selekcionāra pilnvarojums un šķirnes uzturēšanas shēmas;
35.3. citā Eiropas Savienības dalībvalstī, kā arī Īslandē un Norvēģijā sertificētai sēklai – sēklu iesaiņojuma oficiālā etiķete ar atsauci uz Eiropas
Savienības tiesību aktiem un dokuments, kas apliecina iepirkto sēklu daudzumu;
35.4. normatīvajos aktos par sēklu ekvivalenci no trešajām valstīm minētā valstī sertificētai sēklai, – sēklu kvalitāti apliecinoši dokumenti un sēklas
iesaiņojuma etiķete, kas atbilst normatīvajos aktos par sēklu ekvivalenci no trešajām valstīm minētajām prasībām;
35.5. Šveicē un Lihtenšteinā sertificētai sēklai – sēklu iesaiņojuma oficiālā etiķete un dokuments, kas apliecina iepirkto sēklu daudzumu;
35.6. sēklai, kas sertificēta valstī, kura ir Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
) lopbarības augu sēklu shēmu dalībvalsts, –
Sēklu aprites likumā minētie sēklu kvalitāti apliecinošie dokumenti, kā arī dokuments, kas apliecina iepirkto sēklu daudzumu.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
36. 
(Svītrots ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
37. 
(Svītrots ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
38. 
(Svītrots ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
39. Dienesta inspektors pieņem lēmumu atteikt lauku apskati un sējumu atzīst par sēklaudzēšanai neizmantojamu jau pirms lauku apskates, un triju
darbdienu laikā pēc minētā lēmuma pieņemšanas rakstiski informē par to sēklaudzētāju, ja:
39.1. šo noteikumu 
34.punktā
 minētie trūkumi nav novērsti noteiktajā termiņā;
39.2. nav izsētās sēklas kvalitāti apliecinošu dokumentu vai tie neatbilst šo noteikumu 
35.punktā
 minētajiem nosacījumiem;
39.3. pārbaudot ierakstus lauku vēsturē, ir konstatēti šo noteikumu 
25.punktā
 minēto nosacījumu pārkāpumi vai neatbilstība lauku apskates iesnie
12
/
100
gumā norādītajai informācijai;
39.4. nav lauku vēstures;
39.5. lauku apskates iesniegums iesniegts pēc šo noteikumu 
31.punktā
 minētā termiņa un augi ir sasnieguši tādas fenoloģiskās attīstības fāzes,
kad vairs nav iespējams konstatēt šķirņu atšķirīgās morfoloģiskās pazīmes;
39.6. šķirne neatbilst Sēklu aprites likumā minētajiem nosacījumiem par sēklu sertifikāciju.
40. Lauka apskati veic vismaz reizi veģetācijas periodā tādā kultūraugu fenoloģiskās attīstības fāzē, kad vizuāli vislabāk saskatāmas šķirnes morfolo
ģiskās pazīmes un ir iespējams noteikt šķirnes tīrību un konstatēt ar slimībām inficētos augus:
40.1. stiebrzālēm lauka apskate ieteicama masveida skarošanas vai vārpošanas laikā;
40.2. tauriņziežiem lauka apskate ieteicama masveida ziedēšanas laikā;
40.3. eļļas rutkiem un facēlijai lauka apskate ieteicama tad, kad aizmetušās apakšējās pākstis;
40.4. lopbarības kāļiem un lopbarības kāpostiem lauka apskati veic divas reizes:
40.4.1. pirmo reizi – pirmajā veģetācijas gadā pirms novākšanas, kad augi sasnieguši tehnisko gatavību;
40.4.2. otro reizi – otrajā veģetācijas gadā pirms ziedēšanas.
41. Lauka apskates laiku un reizes nosaka dienesta inspektors. Augu skaitu, kuru sēklas sagatavošanas procesā ir grūti nošķirojamas, var vērtēt
atsevišķā lauku apskates reizē.
42. Sākot lauka apskati, dienesta inspektors pārbauda minimālos attālumus starp atsevišķu šķirņu sējumiem un:
42.1. ja nav ievēroti šo noteikumu 
5.pielikumā
 minētie minimālie attālumi, brīdina sēklaudzētāju par neatbilstību, un nosaka termiņu minimālo
attālumu nodrošināšanai (piemēram, izpļaut attiecīgās platības). Sēklaudzētājs pēc trūkumu novēršanas var atkārtoti pieteikt lauka apskati;
13
/
100
42.2. ja minimālo attālumu nav iespējams nodrošināt, platības, kas atrodas tuvāk par minimālo attālumu, atzīst par sēklaudzēšanai
neizmantojamām.
43. Lauku apskates laikā dienesta inspektors pārliecinās par sējumā esošās šķirnes identitāti (atbilstību oficiālajam šķirnes aprakstam). Ja šķirnes
identitāte neatbilst pieteiktajam šķirnes nosaukumam, dienesta inspektors sējumu atzīst par sēklaudzēšanai neizmantojamu un iegūto ražu neiekļauj
sēklu novērtēšanā.
44. Lauku apskates laikā dienesta inspektors nosaka:
44.1. sējas zirņu un lauka pupu sējumos:
44.1.1. sējuma biezību (augu skaitu uz vienu hektāru);
44.1.2. šķirnei neatbilstošo augu skaitu uz 200 m
2
, raksturojot to pazīmes atbilstoši oficiālajam šķirnes aprakstam;
44.2. lopbarības kāļu un lopbarības kāpostu sēklaudzēšanas laukos – šķirnei neatbilstošo augu skaitu, raksturojot to pazīmes atbilstoši oficiālajam
šķirnes aprakstam;
44.3. pārējo lopbarības augu sējumos:
44.3.1. šķirnei neatbilstošo augu skaitu uz 200 m
2
, raksturojot to pazīmes atbilstoši oficiālajam šķirnes aprakstam;
44.3.2. augu skaitu, kuru sēklas sagatavošanas procesā ir grūti nošķiro
jamas, uz 200 m
2
;
44.3.3. citu aireņu sugu (tai skaitā auzeņ
airenes) klātbūtni airenēs.
45. Laukā, kura lielums nepārsniedz 10 hektārus, lauka apskati veic vismaz 10 vietās, apskatot 1 x 20 m lielus taisnstūrus (20 m
2
) sējumam rakstu
rīgās vietās perpendikulāri sējas virzienam. Uz katriem nākamajiem pieciem hektāriem (sējas zirņiem un lauka pupām) vai diviem hektāriem (citiem tauriņ
ziežiem un stiebrzālēm) izvērtējamo lauciņu skaitu palielina par vienu, bet ne vairāk kā līdz 20.
46. Lopbarības kāļu un lopbarības kāpostu sēklaudzēšanas laukos dienesta inspektors lauka apskatē novērtē lauka lielumam atbilstošu paraugrindu
14
/
100
skaitu. Ja lauka lielums ir:
46.1. līdz pieciem hektāriem, apskatāmo paraugrindu skaits ir 20;
46.2. no pieciem līdz 10 hektāriem, apskatāmo paraugrindu skaits ir 30;
46.3. no 10 līdz 20 hektāriem, apskatāmo paraugrindu skaits ir 40;
46.4. vairāk par 20 hektāriem, apskatāmo paraugrindu skaits ir 50.
47. Lopbarības kāļu un lopbarības kāpostu sēklaudzēšanas lauka apskatē inspektors katrā paraugrindā pēc kārtas novērtē 50 augus. Minimālais
apskatāmo augu skaits laukā ir 1000. Ja sēklaudzēšanas laukā augu ir mazāk par noteikto minimālo daudzumu, apskata visus augus laukā. Lauku
apskates rezultātus aprēķina no faktiski apskatīto augu skaita.
48. Sējumi (stādījumi) neatbilst šķirnes tīrības prasībām, ja:
48.1. sējas zirņu un lauka pupu sējumos šķirnei neatbilstošo augu skaits uz 200 m
2
 atkarībā no augu skaita uz vienu hektāru pārsniedz šo
noteikumu 
8.pielikumā
 minēto skaitu;
48.2. pārējo lopbarības augu sējumos šķirnei neatbilstošo augu skaits uz 200 m
2
 pārsniedz šo noteikumu 
4.pielikumā
 minēto skaitu.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
49. Lauku apskatē augu skaits, kuru sēklas sagatavošanas procesā ir grūti nošķirojamas, uz 200 m
2
 nedrīkst pārsniegt šo noteikumu 
4.pielikumā
minēto skaitu.
50. Sēklaudzēšanas laukos nav pieļaujama vējauzu (
Avena fatua, Avena sterilis
) klātbūtne.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
51. Tauriņziežu izlases, pirmsbāzes un bāzes sēklu laukos nav pieļaujama amoliņa (
Melilotus spp.
) klātbūtne.
15
/
100
VI. Sēklu kvalitātes novērtēšana
52. Ja sēklaudzēšanas laukā konstatē vējauzas (
Avena fatua, Avena sterilis
) vai tauriņziežu izlases, pirmsbāzes un bāzes sēklu laukā – amoliņu
(
Melilotus
 spp.), dienesta inspektors tajā pašā dienā sagatavo rakstisku norādījumu sēklaudzētājam tos izravēt vai atsevišķu lauka daļu ar minēto augu
kolonijām novākt citai izmantošanai, nevis sēklu ražošanai. Pēc norādījuma izpildes termiņa beigām, bet ne vēlāk kā piecas dienas pēc iepriekšējās
apskates veic atkārtotu lauka apskati.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
53. Ja, veicot lauku apskati, konstatē šo noteikumu pārkāpumus vai sējuma neatbilstību attiecīgajai sēklu kategorijai, dienesta inspektors sēklu
kategoriju pazemina līdz atbilstošai kategorijai, ņemot vērā šajos noteikumos minēto sēklas kategoriju iegūšanas kārtību. Ja trūkumus iespējams novērst,
pēc dienesta inspektora norādījumu izpildes lauka apskati veic atkārtoti, bet ne vēlāk kā piecas dienas pēc iepriekšējās apskates.
54. Ja sējums neatbilst šo noteikumu
 IV nodaļā
 minētajām prasībām, kā arī sugas un šķirnes tīrības prasībām, dienests sējumu atzīst par
sēklaudzēšanai neizmantojamu un iegūto ražu neiekļauj sēklu novērtēšanā.
55. Ja tiek konstatēts, ka nav ievēroti šo noteikumu 
5.pielikumā
 minētie minimālie attālumi, dienesta inspektors pirms lauku apskates protokola
izsniegšanas pārliecinās, vai platības, kas atrodas tuvāk par minimālo attālumu, ir novāktas atsevišķi. Par minēto pārbaudi izdara ierakstu lauku apskates
protokolā. Minētā protokola saturs norādīts šo noteikumu 
9.pielikumā
.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
56. Triju darbdienu laikā pēc pēdējās lauka apskates dienesta inspektors, pamatojoties uz lauka apskates rezultātiem, pieņem lēmumu par šķirnes
sējumu atbilstību sēklu iegūšanai, kā arī sagatavo un izsniedz lopbarības augu sēklaudzēšanas lauku apskates protokolu sēklaudzētājam. Viens
protokola eksemplārs paliek dienestā.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
57. Reģistrā reģistrētā persona iesniedz dienestā iesniegumu par vidējā sēklu parauga noņemšanu, analīžu veikšanu un oficiālo etiķešu izgatavošanu
saskaņā ar šo noteikumu 
10.pielikumu
.
58. Sēklu paraugus noņem dienesta inspektors, kas ir ieguvis dienesta sēklu paraugu noņēmēja kvalifikāciju vai Starptautiskās sēklu kontroles
asociācijas (
ISTA
) sēklu paraugu noņēmēja kvalifikāciju.
16
/
100
59. Lai novērtētu sēklu kvalitāti sertifikācijai vai komercsēklu pārbaudei, dienesta inspektors ņem paraugu no katras sagatavotās viendabīgās sēklu
partijas.
60. Par sēklu partijas neviendabīgumu liecina:
60.1. atšķirīgs sēklu partijas iesaiņojuma materiāls vai veids;
60.2. dažādi iesaiņojumu lielumi sēklu partijā;
60.3. atšķirīgi marķējumi un etiķetes vai atšķirīga informācija etiķetēs;
60.4. dažādu veidu zīmogojumi;
60.5. dažādu veidu sēklu apstrāde iesai
ņojumos;
60.6. sēklu vizuālās atšķirības dažādos iesaiņojumos;
60.7. atšķirīgi piemaisījumi dažādos iesaiņojumos.
61. Ja konstatēta kāda no šo noteikumu 60.1., 60.2., 60.3., 60.4. vai 60.5.apakšpunktā minētajām pazīmēm, dienesta inspektors paraugu noņemšanu
atsaka līdz brīdim, kamēr reģistrā reģistrētā persona nodala atšķirīgos iesaiņojumus atsevišķā partijā.
62. Ja konstatēta šo noteikumu 60.6. vai 60.7.apakšpunktā minētā pazīme, reģistrā reģistrētā persona var:
62.1. sēklu partiju sadalīt vairākās atsevišķās partijās pēc kādas sēklu atšķirīgās pazīmes (ja tas ir iespējams);
62.2. iesniegt dienestā iesniegumu par nepieciešamību veikt sēklu partijas neviendabīguma analīzi attiecībā uz tīrību, dīgtspēju un citu augu sēklu
saturu atbilstoši Starptautiskās sēklu kontroles asociācijas (
ISTA
) noteikumiem (elek
troniskā veidā pieejami dienesta mājaslapā internetā);
62.3. atsaukt iesniegumu par vidējā sēklu parauga noņemšanu, analīžu veikšanu un etiķešu izgatavošanu, lai veiktu pasākumus (piemēram, sēklu
partijas samaisīšanu) pārbaudāmās sēklu partijas neviendabīguma novēršanai.
17
/
100
63. Ja, veicot šo noteikumu 
62.2
.apakš
punktā minēto analīzi, konstatē, ka sēklu partija nav pietiekami viendabīga un neatbilst Starptautiskās sēklu
kontroles asociācijas (
ISTA
) noteikumiem, dienesta inspektors sēklu partijas novērtēšanu neveic.
64. Sēklu partijas masa ir noteikta šo noteikumu 
11.pielikumā
. Noteikto maksimālo sēklu partijas masas lielumu nedrīkst pārsniegt vairāk par pieciem
procentiem.
65. Ja sēklu partijas masa pārsniedz šo noteikumu 
11.pielikumā
 minēto lielumu vairāk par pieciem procentiem, to sadala vairākās sēklu partijās
atbilstoši sugai.
66. No sēklu partijas noņem vidējo paraugu sēklu kvalitātes novērtēšanai un pēcpārbaudei. Vidējais paraugs sastāv no šādām daļām, kuru minimālā
masa noteikta šo noteikumu 
11.pielikumā
:
66.1. paraugs sēklu kvalitātes īpašību noteikšanai;
66.2. paraugs sēklu pēcpārbaudei;
66.3. paraugs sēklu mitruma satura un kaitēkļu invāzijas noteikšanai (ievieto hermētiski noslēgtā iesaiņojumā).
67. Sēklu paraugus pēc kvalitātes rādītāju noteikšanas dienests uzglabā vismaz gadu. Sēklu pēcpārbaudes parauga atlikušo daļu uzglabā, līdz ir
pabeigta parauga vērtēšana.
68. Sēklu vidējā parauga kvalitātei jāatbilst rādītājiem, kas noteikti šo noteikumu 
12.pielikumā
. Sējas zirņu un lauka pupu šķirnēm, kurām sēklas var
vizuāli atšķirt pēc krāsas vai sēklu lieluma, nosaka šķirnes tīrību saskaņā ar šo noteikumu 
4.pielikuma
 2.punktu.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
69. Lopbarības augu sēklās nav pieļaujams vējauzu (
Avena fatua, Avena sterilis
) sēklu piejaukums saskaņā ar šo noteikumu 
12.pielikumu
.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
18
/
100
70. Nosakot sēklu sertifikāta derīguma termiņu – viens gads, sēklām noteiktais mitruma saturs nedrīkst pārsniegt:
70.1. kāpostu dzimtas lopbarības au
giem (lopbarības kāļiem, lopbarības kāpostiem, eļļas rutkiem) – 9,0 procentus;
70.2. tauriņziežiem (ragainajiem vanagnadziņiem, lucernai, esparsetei, āboliņiem un austrumu galegai) – 13,0 procentu;
70.3. stiebrzālēm, zirņiem, vīķiem, lupīnām un pupām – 15,0 procentu.
(Grozīts ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr.890)
71. Nosakot sēklu sertifikāta derīguma termiņu – trīs mēneši, sēklām noteiktais mitruma saturs nedrīkst pārsniegt:
71.1. kāpostu dzimtas lopbarības au
giem (lopbarības kāļiem, lopbarības kāpostiem, eļļas rutkiem) – 12,0 procentu;
71.2. tauriņziežiem (ragainajiem vanagnadziņiem, lucernai, esparsetei, āboliņiem un austrumu galegai)– 14,5 procentus;
71.3. stiebrzālēm, zirņiem, vīķiem, lupīnām un pupām – 16,5 procentus.
(Grozīts ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr.890)
72. Ja pirmsbāzes kategorijas vai bāzes kategorijas sēklu partijas sēklām, kā arī miežabrāļa sertificētu sēklu kategorijai un miežabrāļa komercsēklām,
analīzē noteiktā dīgtspēja neatbilst šo noteikumu 
12.pielikumā
 minētajai minimālajai sēklu dīgtspējai, reģistrā reģistrētā persona līdz 
20.
aprīlim un līdz
1.
jūnijam var iesniegt dienestā iesniegumu atļaujas saņemšanai sertificēt sēklas ar pazeminātu dīgtspēju saskaņā ar šo noteikumu 
13.pielikumu
.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594; MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr.890; MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1418)
73. Selekcionārs vai šķirnes uzturētājs var iesniegt dienestā iesniegumu atļaujas saņemšanai pazemināt izlases sēklas kategoriju saskaņā ar šo
noteikumu 
14.pielikumu
, ja izlases sēklas sēklaudzēšanas laukā ir veikta lauku apskate un lauku apskatē noteiktā šķirnes identitāte un šķirnes tīrība
atbilst tās sēklu kategorijas prasībām, uz kuru paredzēts samazināt izlases sēklu kategoriju. Iesniegumu var iesniegt līdz:
73.1. 
20.aprīlim – par visām šo noteikumu 
1.pielikumā
 minētajām sugām;
73.2. 
1.jūnijam – par sugām, kuras sēj arī vasaras un rudens mēnešos.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā, kas grozīta ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1418)
19
/
100
74. Dienests katru gadu līdz 20.aprīlim un līdz 1.jūnijam apkopo šo noteikumu 
72. 
un 
73.punktā
 minētos iesniegumus un informē Nacionālo augu
šķirņu padomi par:
74.1. iesniegumiem atļaujas saņemšanai sertificēt sēklas ar pazeminātu dīgtspēju, norādot kopējo iesniegumu skaitu pa augu sugām un šķirnēm,
partiju skaitu, kopējo sēklu apjomu un konstatēto minimālo dīgtspēju;
74.2. iesniegumiem atļaujas saņemšanai pazemināt izlases sēklas kategoriju, norādot kopējo iesniegumu skaitu pa augu sugām un šķirnēm, sēklu
apjomu, kategorijas pazemināšanas iemeslus.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā, kas grozīta ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr.1418)
75. Nacionālā augu šķirņu padome piecu darbdienu laikā pēc šo noteiku
mu 
74.punktā
 minētās informācijas saņemšanas izvērtē attiecīgās šķirnes
sēklas nodrošinājumu Latvijas tirgū, kā arī saražoto izlases sēklas daudzumu un sniedz priekšlikumus par:
75.1. zemāko iespējamo dīgtspēju, ar kuru var atļaut sertificēt sēklas ar pazeminātu dīgtspēju;
75.2. izlases sēklas kategoriju pazemināšanu.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
76. Dienests piecu darbdienu laikā pēc Nacionālās augu šķirņu padomes sniegto priekšlikumu saņemšanas pieņem lēmumu par:
76.1. atļaujas izsniegšanu sertificēt sēklas ar pazeminātu dīgtspēju vai par atteikumu izsniegt atļauju un par to triju darbdienu laikā paziņo šo
noteikumu 
72.punktā
 minētajai reģistrētajai personai;
76.2. atļaujas izsniegšanu pazemināt izlases sēklas kategoriju (ja sēklu kvalitātes rādītāji atbilst kategorijai, uz kuru paredzēts samazināt izlases
sēklu kategoriju) vai par atteikumu pazemināt kategoriju un par to piecu darbdienu laikā paziņo šo noteikumu 
73.punktā
 minētajam selekcionāram
vai šķirnes uzturētājam.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
77. Ja dienests ir pieņēmis lēmumu atļaut sertificēt sēklas ar pazeminātu dīgtspēju:
77.1. dienests reģistrētajai personai izsniedz sēklu sertifikātu saskaņā ar šo noteikumu 
136.punktu
, pamatojoties uz pārskatu par sēklu
novērtēšanas rezultātiem. Sēklu sertifikātā ietver papildu norādi par sēklu pazemināto dīgtspēju. Sēklu sertifikāta termiņš atbilst šo noteikumu
140.punktā
 minētajam termiņam; 
20
/
100
VII. Sēklu iesaiņošana
VIII. Sēklu iesaiņojuma etiķetēšana ar oficiālajām etiķetēm
77.2. dienests attiecīgās sēklu kategorijas iesaiņojuma oficiālajā etiķetē papildus norāda faktisko sēklu dīgtspēju, kā arī tirgotāja vārdu, uzvārdu
(juridiskai personai – nosaukumu) un adresi;
77.3. reģistrētā persona tirgo sēklas ar pazeminātu dīgtspēju, ievērojot šajos noteikumos noteiktās prasības.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
78. Saiņotājs iesaiņojuma materiālu izvēlas tā, lai:
78.1. nodrošinātu sēklu kvalitātes un masas saglabāšanos un sēklu nesajaukšanos;
78.2. iesaiņojumus nevarētu atvērt bez redzamām bojājumu pazīmēm uz oficiālās etiķetes vai iesaiņojuma.
79. Reģistrā reģistrētā persona sēklu partiju noliktavā novieto tā, lai jebkurai iesaiņojuma vienībai varētu brīvi piekļūt un noņemt paraugu.
80. Reģistrā reģistrētā persona lopbarības augu sēklas var iesaiņot nelielos Eiropas Savienības iesaiņojumos. Nelielos Eiropas Savienības
iesaiņojumus iedala šādi:
80.1. A tipa iesaiņojums (neto svars līdz 2,5 kilogramiem) – tajā iesaiņo sēklu maisījumus, kas nav paredzēti lopbarības augu sēklaudzēšanai un
lopba
rības augu audzēšanai. Ja lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, to svars netiek ieskaitīts
kopējā svarā;
80.2. B tipa iesaiņojums (neto svars līdz 10 kilogramiem) – tajā iesaiņo bāzes sēklas, sertificētas sēklas, komercsēklas vai sēklu maisījumus. Ja
lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, to svars netiek ieskaitīts kopējā svarā.
81. Saiņotājs dienesta uzraudzībā veic sēklu iesaiņojumu noslēgšanu (arī atkārtotu) iesaiņojumiem, kuriem lieto oficiālās etiķetes.
21
/
100
82. Sēklu iesaiņojuma oficiālās etiķetes ir stingrā dienesta uzskaitē. Etiķetes minimālais izmērs ir 110 x 67 mm. Tās krāsa noteikta šo noteikumu
15.pielikumā
. Etiķete var būt ar auklas caurumu, uzlīmējama vai piešujama.
83. Sējas lucernai (
Medicago sativa L.
) etiķeti var aizstāt ar augu pasi, ja tā atbilst šo noteikumu 
82.punktā
 minētajiem nosacījumiem un satur šo
noteikumu 
16.pielikumā
 minēto informāciju.
84. Oficiālās etiķetes lieto iesaiņojumiem, kuros iesaiņo:
84.1. pirmsbāzes sēklas;
84.2. bāzes sēklas;
84.3. sertificētas sēklas (izņemot nelielus Eiropas Savienības B tipa iesai
ņojumus);
84.4. komercsēklas (izņemot nelielus Eiropas Savienības B tipa iesaiņo
jumus);
84.5. sēklu maisījumus (izņemot nelielus Eiropas Savienības A un B tipa iesaiņojumus);
84.6. sēklas, kas nav līdz galam sertificētas.
85. Pēc saiņotāja rakstiska pieprasījuma dienests nelieliem Eiropas Savienības B tipa sēklu iesaiņojumiem izsniedz oficiālās etiķetes, piemērojot šo
noteikumu
 VIII nodaļā
 minētās prasības.
86. Noslēdzot sēklu iesaiņojumus, tiem ārpusē piestiprina nelietotu oficiālo etiķeti, kurā norādītā informācija atbilst:
86.1. šo noteikumu 
16.pielikumā
 minētajām prasībām – pirmsbāzes sēk
lām, bāzes sēklām (ieskaitot nelielus Eiropas Savienības B tipa
iesaiņojumus) un sertificētām sēklām (izņemot nelielus Eiropas Savienības B tipa iesaiņojumus);
86.2. šo noteikumu 
17.pielikumā
 minētajām prasībām – komercsēklām (izņemot nelielus Eiropas Savienības B tipa iesaiņojumus);
86.3. šo noteikumu 
18.pielikumā
 minētajām prasībām – sēklu maisīju
miem (izņemot nelielus Eiropas Savienības A un B tipa iesaiņojumus);
22
/
100
86.4. šo noteikumu 
19.pielikumā
 minētajām prasībām – sēklām, kuras nav līdz galam sertificētas.
87. Pirmsbāzes sēklām, bāzes sēklām (arī nelielos Eiropas Savienības B tipa iesaiņojumos) un sertificētām sēklām (izņemot nelielus Eiropas Savienī
bas B tipa iesaiņojumus) iesaiņojumā ievieto dokumentu etiķetes krāsā, dokumentā iekļaujot šo noteikumu 
16.pielikuma
 II nodaļā minēto informāciju.
Dokumenta tipogrāfiskais noformējums atšķiras no etiķetes, lai tos nevarētu sajaukt. Minētais dokuments nav nepieciešams, ja informācija ir neizdzēšami
uzdrukāta uz iesaiņojuma vai saskaņā ar šo noteikumu 86.1.apakšpunktu ir lietota uzlīmējama etiķete vai nenoplēšama materiāla etiķete.
88. Ja lieto etiķeti ar auklas caurumu, etiķetes piestiprinājumu aizzīmogo.
89. Sēklu iesaiņojumam oficiālo etiķeti piestiprina (pirmoreiz vai atkārtoti) tikai dienesta uzraudzībā.
90. Ja lopbarības augu šķirne ir ģenētiski modificēta, to norāda etiķetē, kā arī jebkurā citā sēklu kvalitāti apliecinošā dokumentā.
91. Ja sēklas ir apstrādātas ar biopreparātiem, augu aizsardzības līdzekļiem vai citām ķimikālijām, to norāda etiķetē.
92. Ja sertifikācijas procesā noteiktā sēklu partijas kvalitāte neatbilst šo noteikumu prasībām, attiecīgās sēklu partijas oficiālās etiķetes likvidē
dienesta inspektora uzraudzībā.
93. Ja etiķetes pasūtītas un saiņotājam piegādātas pirms sēklu iesaiņo
šanas un sēklu parauga noņemšanas, dienesta inspektors pārliecinās par
etiķešu izlietojumu, pārbaudot iesaiņojumu lielumu un skaitu. Ja dienesta inspektors konstatē, ka:
93.1. sēklu partijas glabāšanas vietā ir mazāk iesaiņojuma vienību, nekā pasūtīts etiķešu, dienesta inspektors nodrošina neizlietoto etiķešu
iznīcināšanu un sastāda par to aktu;
93.2. vietā, kur glabājas etiķetētā sēklu partija, ir vairāk iesaiņojuma vienību, nekā pasūtīts etiķešu, dienesta inspektors nenoņem sēklu paraugu,
kamēr nav nodalītas liekās iesaiņojuma vienības.
94. Ja sēklu partija ir etiķetēta ar oficiālajām sēklu iesaiņojuma etiķetēm, bet, veicot atkārtotu sertifikācijas parauga kvalitātes noteikšanu pēc
23
/
100
sertifikāta derīguma termiņa beigām vai pagarinot sertifikāta derīguma termiņu, tiek konstatēts, ka sēklu partijas kvalitāte neatbilst šo noteikumu
prasībām, dienesta inspektors:
94.1. nekavējoties par to paziņo sēklu partijas īpašniekam un pārbauda sēklu partijas apriti;
94.2. nodrošina izlietoto etiķešu iznīcināšanu un sastāda par to aktu.
95. Ja etiķetēto sēklu partiju pārsaiņo cita lieluma iesaiņojuma vienībās vai veic sēklu partijas ķīmisko apstrādi vai apstrādi ar biopreparātiem vai augu
aizsardzības līdzekļiem, dienesta inspektors nodrošina etiķetētās partijas etiķešu iznīcināšanu un sastāda par to aktu.
96. Sēklas, kuras nav līdz galam sertificētas, bet ir:
96.1. izaudzētas un novāktas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organi
zācijas (
OECD
) dalībvalstī, kas piedalās lopbarības augu shēmā, un
kuras atbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
) lopbarības augu shēmas un Sēklu aprites likuma prasībām, var līdz
galam sertificēt Latvijā. Sēklas iesaiņo un etiķetē saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
) prasībām;
96.2. izaudzētas un novāktas Eiropas Savienības dalībvalstī, kā arī Īslandē vai Norvēģijā, var līdz galam sertificēt Latvijā. Sēklas iesaiņo un etiķetē
saskaņā ar Sēklu aprites likumu un šiem noteikumiem;
96.3. izaudzētas un novāktas valstī, kas minēta normatīvajos aktos par sēklu ekvivalenci no trešajām valstīm, iesaiņo oficiālā uzraudzībā un
iesaiņojumam pievieno dokumentus, kas minēti normatīvajos aktos par sēklu ekvivalenci no trešajām valstīm;
96.4. novāktas Latvijā un paredzētas sertificēšanai citā Eiropas Savienības dalībvalstī, iesaiņo dienesta inspektora uzraudzībā. Sēklas iesaiņo un
etiķetē saskaņā ar Sēklu aprites likumu un šo noteikumu
 VII 
un
 VIII nodaļā
 minētajām prasībām. Iesai
ņojumiem piestiprina etiķeti un pievieno
pavaddokumentu saskaņā ar šo noteikumu 
19.pielikumu
;
96.5. novāktas Latvijā vienā saimniecībā un paredzētas sertificēšanai Latvijā citā saimniecībā, iesaiņo dienesta inspektora uzraudzībā. Sēklas
iesaiņo un etiķetē saskaņā ar Sēklu aprites likumu un šo noteikumu
 VII 
un
 VIII nodaļā
 minētajām prasībām. Iesaiņojumiem piestiprina etiķeti, kas
paredzēta sēklām, kuras nav līdz galam sertificētas.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
97. Šo noteikumu 
96.punktā
 minētās prasības par iesaiņošanu un etiķetē
šanu nepiemēro, ja dienests rakstiski vienojas ar citas valsts pilnvaroto
iestādi par citām iesaiņošanas un etiķetēšanas prasībām.
24
/
100
IX. Sēklu iesaiņojuma etiķetēšana ar saiņotāja etiķetēm
98. Saiņotāja (piegādātāja) etiķetes lieto šādiem sēklu iesaiņojumiem:
98.1. nelieliem Eiropas Savienības A tipa iesaiņojumiem;
98.2. nelieliem Eiropas Savienības B tipa iesaiņojumiem (izņemot bāzes sēklu iesaiņojumus).
99. Neliela Eiropas Savienības A tipa iesaiņojuma etiķetē saiņotājs norāda šo noteikumu 
20.pielikuma
 I nodaļā minēto informāciju.
100. Saiņotājs, noslēdzot nelielus Eiropas Savienības A un B tipa sēklu iesaiņojumus, nodrošina, lai tos nevarētu atvērt bez redzamām bojājumu
pazīmēm uz etiķetes vai iesaiņojuma.
101. Neliela Eiropas Savienības B tipa sertificētu sēklu (C), komercsēklu (K) vai sēklu maisījumu iesaiņojuma etiķetē sai
ņotājs norāda šo noteikumu
20.pielikuma
 II nodaļā minēto informāciju.
102. Ja neliels Eiropas Savienības B tipa iesaiņojums ir caurspīdīgs, attiecīgo etiķeti var likt iesaiņojuma iekšpusē, ja to caur iesaiņojumu var izlasīt.
103. Nelielu Eiropas Savienības B tipa sēklu iesaiņojumu atkārtota etiķetēšana atļauta tikai dienesta uzraudzībā.
104. Saiņotājs sēklu uzskaites žurnālā norāda visu informāciju par nelielos Eiropas Savienības A un B tipa iesaiņojumos iekļautajām sēklu partijām,
nodrošinot sēklu partiju izsekojamību un iespēju pārbaudīt sēklu identitāti.
105. Saiņotājs, lietojot savas etiķetes, ievēro šo noteikumu 
90. 
un 
91.punktā
 minētās prasības.
106. Saiņotājs, lietojot savas etiķetes, var iesaiņot tikai iepriekš sertificētu sēklu.
25
/
100
X. Sēklu maisījumu sagatavošana
107. Atļauta dažādu ģinšu, sugu un šķirņu sēklu maisījumu sagatavošana:
107.1. lopbarības sējumiem – no:
107.1.1. dažādu lopbarības augu sēklām;
107.1.2. dažādu lopbarības augu un labības sēklām;
107.1.3. dažādu lopbarības augu un eļļas augu vai šķiedraugu sēklām;
107.1.4. dažādu lopbarības augu un dārzeņu sēklām;
107.2. citiem mērķiem (piemēram, apzaļumošanai) – no dažādu lopbarības augu vai dažādu lopbarības augu un citu augu (tai skaitā dekoratīvo
augu) sēklām, kuri nav minēti sēklaudzē
šanas un sēklu tirdzniecības noteikumos. Ja maisījumos izmantotas citu augu sēklas, kuru
sēklaudzēšanu un sēklu tirdznie
cību neregulē normatīvie akti, sēklu maisījumu saiņo tikai nelielos Eiropas Savienības A tipa iesaiņojumos.
108. Šo noteikumu 
107.punktā
 minēto sēklu maisījumu gatavošanā izmanto:
108.1. kultūraugu šķirnes, ja:
108.1.1. tās iekļautas Eiropas Savienības lauksaimniecības kultūraugu kopējā katalogā vai Latvijas augu šķirņu katalogā;
108.1.2. Eiropas Savienības lauksaimniecības kultūraugu kopējā katalogā vai Latvijas augu šķirņu katalogā nav norādes, ka tās nav paredzētas
lopbarības sējumiem, izņemot šo noteikumu 
107.2
.apakš
punktā minēto gadījumu;
108.2. komercsēklas (sugām, kurām saskaņā ar normatīvajiem aktiem par sēklaudzēšanu un sēklu tirdzniecību tādas var būt);
108.3. citu augu sēklas, kuru sēklaudzēšanu un sēklu tirdzniecību neregulē normatīvie akti.
109. Pirms sēklu maisījuma sagatavošanas novērtē tā komponentu atbilstību attiecīgajām sēklu kategorijas kvalitātes prasībām.
26
/
100
XI. Līguma reģistrācija par sēklu pavairošanu valstī, kas nav dalībvalsts
110. Sēklu maisījumu sagatavotājs:
110.1. lieto sēklu maisījumu sagatavošanas iekārtas, kas nodrošina gatavā sēklu maisījuma viendabīgumu;
110.2. sagatavo sēklu maisīšanas procedūru darba aprakstus, lai nodroši
nātu kvalitatīvu sēklu maisījumu. Sēklu maisīšanas procedūru darba
aprakstus pirms darbu sākšanas iesniedz dienestā;
110.3. apstiprina par sēklu maisījumu sagatavošanas procedūru atbildīgo personu;
110.4. sēklu uzskaites žurnālā norāda visu informāciju par sēklu maisīju
mos iekļautajām sēklu partijām, nodrošinot sēklu partiju izsekojamību un
iespēju pārbaudīt sēklu identitāti.
111. Pirms sēklu maisījumu sagatavošanas sēklu maisījumu sagatavotāji iesniedz dienestā šādu informāciju:
111.1
. sēklu maisījuma sastāvdaļu masas daudzumu procentos pa sugām vai, ja nepieciešams, pa šķirnēm;
111.2. maisījuma nosaukumu, ja to izmanto iesaiņojuma marķēšanai.
112. Dienests izlases veidā pārbauda sēklu maisījumu sagatavošanu (ražošanu):
112.1
. kontrolējot katras maisījuma sastāvdaļas identitāti un svaru, kā arī pārbaudot marķējumu, kas identificē sēklu iesaiņojumus;
112.2. pārbaudot maisīšanas darbības un gatavos maisījumus.
113. Sēklu maisījumus iesaiņo un etiķetē saskaņā ar šo noteikumu
 VII,
 VIII 
un
 IX nodaļā
 minētajām prasībām.
114. Informāciju par sēklu maisījuma izmantošanu norāda uz oficiālās etiķetes vai saiņotāja etiķetes.
27
/
100
115. Dienests saskaņā ar Komisijas 1978.gada 26.oktobra Regulu (EEK) Nr. 
2514/78
 par sēklu pavairošanas, kas veikta valstīs, kuras nav ES
dalībvalstis, līgumu reģistrāciju dalībvalstīs (turpmāk – Komisijas regula Nr. 
2514/78
) reģistrē līgumu par sēklu pavairošanu valstī, kas nav dalībvalsts
(turpmāk – līgums).
116. Lai reģistrētu līgumu, reģistrā reģistrētā persona iesniedz dienestā iesniegumu saskaņā ar šo noteikumu 
21.pielikumu
 un pievieno līguma kopiju
(uzrādot oriģinālu).
117. Dienesta inspektors piecu darbdienu laikā pēc iesnieguma saņem
šanas izvērtē tajā minēto informāciju.
118. Līgumu reģistrē, ja:
118.1. iesniegumā norādīta visa šo noteikumu 
21.pielikumā
 minētā informācija;
118.2. valstij, kurā notiks sēklu pavairošana, ir piešķirta Eiropas Savienības ekvivalence;
118.3. līgumā norādītā suga ir minēta Komisijas regulas Nr. 
2514/78
 pielikumā;
118.4. iesniegumam ir pievienota līguma kopija.
119. Ja iesniegumā nav norādīta visa šo noteikumu 
21.pielikumā
 minētā informācija, dienests par to rakstiski informē iesnieguma iesniedzēju un
pieprasa 10 darbdienu laikā iesniegt nepieciešamo informāciju.
120. Dienests 15 darbdienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas pieņem lēmumu par līguma reģistrāciju vai atteikumu reģistrēt līgumu un rakstiski par
to informē iesnieguma iesniedzēju. Ja dienests līgumu nereģistrē, tas pamato atteikumu.
121. Ja pieņemts lēmums reģistrēt līgumu, reģistrā reģistrētā persona iesniedz dienestā līguma oriģinālu. Dienesta atbildīgā amatpersona uz līguma
oriģināla izdara atzīmi “Līgums reģistrēts Valsts augu aizsardzības dienestā (datums, mēnesis, gads)” un apstiprina to ar zīmogu un parakstu.
122. Dienests katru gadu sagatavo un nosūta Eiropas Komisijai un Zemkopības ministrijai ziņojumu par iepriekšējā gadā reģistrētajiem līgumiem
28
/
100
XII. Sēklu tirdzniecība
saskaņā ar Komisijas regulu Nr. 
2514/78
.
123. Šo noteikumu 
1.pielikumā
 minēto sugu sēklu tirdzniecība ir atļauta, ja tās ir atzītas par pirmsbāzes sēklu (PB), bāzes sēklu (B) vai sertificētu
sēklu (C) kategorijas sēklām. Šo noteikumu 
19.punktā
 minēto sugu sēklu tirdzniecība ir atļauta, ja tās ir atzītas par komercsēklām (K).
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
124. Sēklas tirgo iesaiņotas, viendabīgās partijās, tām ir pievienoti sēklu kvalitāti apliecinoši dokumenti, izņemot šo noteikumu 
147.punktā
 minēto
gadījumu.
125. Miežabrāļa (
Phalaris arundinacea L.
) sēklas atļauts ievest un tirgot arī tad, ja minētās sugas šķirne nav iekļauta Latvijas augu šķirņu katalogā, bet
sēklu kvalitāte atbilst šo noteikumu prasībām.
(MK 
22.11.2011.
 noteikumu Nr.890 redakcijā)
126. Pārtikas un veterinārais dienests kontrolē sēklu ievešanu Latvijā no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis.
(MK 
18.08.2009.
 noteikumu Nr.934 redakcijā)
127. 
(Svītrots ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
128. Saskaņā ar šo noteikumu 
96.5
.apakš
punktu drīkst pārdot sēklas, kuras nav līdz galam sertificētas, ja ir rakstiska vienošanās starp sēklaudzētāju
un sēklu sagatavotāju un par to ir informēts dienests.
129. Latvijā ir atļauts tirgot sēklu maisījumu, kas sagatavots:
129.1
. Latvijā šo noteikumu
 X nodaļā
 minētajā kārtībā;
129.2. 
citās dalībvalstīs atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem par sēklu maisījumu sagatavošanu.
29
/
100
XIII. Sēklu dokumentācija
130. Tirdzniecībā esošo sēklu maisījumu komponentu dīgtspēja atbilst dīgtspējai, kas paredzēta šajos noteikumos katras konkrētas sugas
sertificētajai sēklu kategorijai.
131. Iesaiņojumus, kuros ir sēklu maisījumi ar pazeminātu dīgtspēju, atļauts tirgot atsevišķā stendā vai vietā ar norādi "Sēklas ar pazeminātu
dīgtspēju". Šādā gadījumā uz katras iesaiņojuma vienības papildus norāda to sēklu maisījumā esošo komponentu faktisko dīgtspēju, kuru dīgtspēja
neatbilst šo noteikumu prasībām.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
132. 
(Svītrots ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
133. No valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, ievedot un tirgojot vairāk par diviem kilogramiem sēklu, tirgotājs divu nedēļu laikā pēc sēklu
ievešanas rakstiski (ja iespējams, arī elektroniski) sniedz dienestam informāciju par sugu, šķirni, kategoriju, sēklu daudzumu, ražotājvalsti un oficiālo
kontroles institūciju, nosūtīšanas valsti un ievedēju.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
134. Pamatojoties uz lauku apskates un sēklu parauga novērtēšanas rezultātiem, dienests reģistrā reģistrētajām personām izsniedz sēklu kvalitāti
apliecinošus dokumentus. Komercsēklām sēklu kvalitāti apliecinošus dokumentus izsniedz, pamatojoties uz sēklu parauga novērtēšanas rezultātiem.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
135. Sēklu kvalitāti apliecinoši dokumenti ir:
135.1. Latvijā sertificētai sēklai – sēklu iesaiņojuma oficiālā etiķete ar norādi “Eiropas Savienības tiesību akti” vai “ES tiesību akti” un sēklas
sertifikāts saskaņā ar šo noteikumu 
23.pielikumu
;
135.2. citā Eiropas Savienības dalībvalstī, kā arī Īslandē un Norvēģijā sertificētām sēklām – sēklu iesaiņojuma oficiālā etiķete ar atsauci uz Eiropas
Savienības tiesību aktiem, ko izsniegušas attiecīgo valstu pilnvarotās institūcijas;
135.3. normatīvajos aktos par sēklu ekvivalenci no trešajām valstīm minētā valstī sertificētai sēklai – sēklu kvalitāti apliecinošie dokumenti un
30
/
100
sēklas iesaiņojuma etiķete, kas atbilst normatīvajos aktos par sēklu ekvivalenci no trešajām valstīm minētajām prasībām;
135.4. Šveicē un Lihtenšteinā sertificētai sēklai – sēklu iesaiņojuma oficiālā etiķete, ko izsniegušas attiecīgo valstu pilnvarotās institūcijas;
135.5. iepriekš sertificētai sēklai, pārsai
ņojot to nelielos Eiropas Savie
nības B tipa iesaiņojumos pēdējam sēklu lietotājam, – saiņotāja etiķete vai
zīmogojums, kas satur šo noteikumu 
20.pielikuma
 II nodaļā minēto informāciju;
135.6. sēklu maisījumiem – sēklu iesaiņojuma oficiālā etiķete vai zīmogojums, kas satur šo noteikumu 
18.pielikumā
 minēto informāciju, un
nelieliem Eiropas Savienības A un B tipa sēklu maisījumu iesaiņojumiem – saiņotāja etiķete vai zīmogojums, kas satur šo noteikumu 
20.pielikuma
II nodaļas 2.3.apakšpunktā minēto informāciju;
135.7. miežabrāļa (
Phalaris arundinacea L.
) sēklām, kas ievestas no:
135.7.1. citas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalsts – attiecīgās valsts oficiālās
sertifikācijas institūcijas izdotie dokumenti, kas apliecina atbilstību šķirnei, sēklu kategorijai un sēklu kvalitātes prasībām;
135.7.2. trešajām valstīm – Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (
OECD
) sertifikāts, 
OECD
 etiķete un Starptautiskās sēklu
kontroles asociācijas (
ISTA
) vai, ja sēklas paredzēts ievest no Amerikas Savienotajām Valstīm vai Kanādas, Pilnvaroto sēklas analītiķu
asociācijas (
AOSA
) izsniegts sēklu kvalitāti apliecinošs dokuments, kas apliecina sēklu atbilstību šo noteikumu 
12.pielikumā
 minētajām
prasībām.
(Grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594; MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr.890)
136. Sēklu sertifikātu (
23.pielikums
) dienests, pamatojoties uz lauka apskates un sēklu vidējā parauga novērtēšanas rezultātiem, izsniedz reģistrā
reģistrētajām personām, ja visi sēklu partijas vidējā parauga novērtēšanas rezultātu rādītāji atbilst attiecīgās sugas sēklu attiecīgajai kategorijai
noteiktajām prasībām.
137. Komercsēklām (K) sēklu sertifikātu izsniedz, ja visi sēklu partijas vidējā parauga novērtēšanas rezultāti atbilst attiecīgās sugas sēklu
komercsēklu (K) kategorijai noteiktajām prasībām.
138. Pārskatu “Sēklu novērtēšanas rezultāti” saskaņā ar šo noteikumu 
24.pielikumu
 izsniedz, ja:
138.1. kāds no iegūtajiem sēklu partijas kvalitātes rādītājiem neatbilst attiecīgajai sēklu kategorijai noteiktajām prasībām;
31
/
100
138.2. ir novērtēti tikai daži rādītāji;
138.3. sēklu paraugus nav noņēmis dienesta inspektors vai paraugu noņemšana neatbilst Starptautiskās sēklu kontroles asociācijas (
ISTA
)
prasībām.
139. Sēklu sertifikātu vai pārskatu “Sēklu novērtēšanas rezultāti” izsniedz triju darbdienu laikā pēc tam, kad pabeigta sēklu parauga novērtēšana.
140. Sēklu sertifikāta derīguma termiņš, skaitot no sēklu dīgtspējas analīzes pabeigšanas dienas, ir:
140.1. viens gads – visu lopbarības augu sugu sēklām;
140.2. seši mēneši – sēklām, kas invadētas ar dzīvām ērcēm, bet ne vairāk kā 20 gab./kg;
140.3. trīs mēneši – sēklām, kas invadētas ar dzīvām ērcēm (21 gab./kg un vairāk) vai citiem dzīviem sēklu kaitēkļiem, kuri bojā sēklas to
glabāšanas laikā, vai sēklām ar paaugstinātu mitruma saturu saskaņā ar šo noteikumu 
71.punktu
;
140.4. viens mēnesis – ja noteiktais mitruma saturs pārsniedz šo noteikumu 
71.punktā
 minētos rādītājus.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
141. Šo noteikumu 
140.punktā
 minētais sēklu sertifikāta derīguma termiņš beidzas, ja sēklu partija pārsaiņota vai veikta sēklu partijas ķīmiskā
apstrāde vai apstrāde ar biopreparātiem vai augu aizsardzības līdzekļiem, izņemot gadījumus, ja paraugu noņemšana, ķīmiskā apstrāde, apstrāde ar
biopreparātiem vai augu aizsardzības līdzekļiem un saiņošana ir ietvertas vienā nepārtrauktā tehniskajā procesā.
142. Ja sēklu partija tiek pārsaiņota pēdējiem sēklu lietotājiem nelielos Eiropas Savienības B tipa iesaiņojumos ar saiņotāja etiķeti bez atkārtotas
kvalitātes pārbaudes, etiķetē norāda šo noteikumu 
20.pielikuma
 II nodaļā minēto informāciju.
143. Lai pagarinātu sēklu sertifikāta derīguma termiņu, pirms sēklu serti
fikāta derīguma termiņa beigām dienests veic atkārtotu sēklu pārbaudi
dīgtspējas un kaitēkļu invāzijas noteikšanai.
144. Ja līdz sēklu sertifikāta derīguma termiņa beigām atkārtotā pārbaudē noteiktais sēklu dīgtspējas rādītājs atbilst iepriekš noteiktās sēklu
32
/
100
kategorijas prasībām, dienests sēklu sertifikāta derīguma termiņu pagarina par šo noteikumu 
140.punktā
 minēto termiņu un izsniedz sēklu sertifikāta
pielikumu saskaņā ar šo noteikumu 
25.pielikumu
.
145. Citā dalībvalstī sertificētajai sēklai, kuru tirgo Latvijā un kurai nav norādīts derīguma termiņš, piemēro šo noteikumu 140.1.apakšpunktā minēto
sēklu sertifikāta derīguma termiņu, skaitot no iesaiņojuma etiķetē norādītā iesaiņojuma noslēgšanas vai pēdējā parauga ņemšanas dienas. Pirms
derīguma termiņa beigām sēklām jāveic atkārtota dīgtspējas pārbaude.
145.
1
 Šo noteikumu 
145.punktā
 minētajai atkārtotajai dīgtspējas pārbaudei sēklu paraugu noņem dienesta inspektors. Sēklu parauga masa atbilst šo
noteikumu 
11.pielikumā
 iekļautās tabulas 4.ailē minētajam daudzumam.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
145.
2
 Ja šo noteikumu 
145.punktā
 minētajā atkārtotajā pārbaudē noteiktais sēklu dīgtspējas rādītājs atbilst šo noteikumu iepriekš noteiktās sēklu
kategorijas prasībām, dienests izsniedz uzlīmi sēklu etiķetei, tajā norādot pēdējā parauga ņemšanas datumu, mēnesi un gadu.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
145.
3
 Sēklu maisījumiem, kuriem sēklu kvalitāti apliecinošs dokuments ir sēklu iesaiņojuma oficiālā etiķete vai zīmogojums, kas satur šo noteikumu
18.pielikumā
 minēto informāciju, derīguma termiņš ir viens gads, skaitot no iesaiņojuma oficiālajā etiķetē norādītā iesaiņojuma noslēgšanas vai pēdējā
parauga ņemšanas dienas. Pirms derīguma termiņa beigām dienests veic atkārtotu sēklu dīgtspējas pārbaudi sēklu maisījuma sastāvdaļām pa sugām.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
145.
4
 Ja šo noteikumu 
145.
3
 punktā
 minētajā atkārtotajā pārbaudē noteiktais sēklu dīgtspējas rādītājs atbilst attiecīgajām šo noteikumu 
1.pielikumā
minēto sugu sēklu kategorijas kvalitātes prasībām, dienests izsniedz uzlīmi sēklu etiķetei, tajā norādot pēdējā parauga ņemšanas datumu, mēnesi un
gadu.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
145.
5
 Ja šo noteikumu 
145.
3
 punktā
 minētajā atkārtotajā pārbaudē noteiktais sēklu dīgtspējas rādītājs kādam no sēklu maisījuma komponentiem
neatbilst attiecīgajām šo noteikumu 
1.pielikumā
 minēto sugu sēklu kategorijas kvalitātes prasībām, dienests sēklu derīguma termiņu nepagarina. Sēklu
maisījumus ar pazeminātu dīgtspēju iztirgo atbilstoši šo noteikumu 
131.punktā
 minētajai kārtībai.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
33
/
100
XIV. Sēklu pēcpārbaude kontrollauciņos
146. Reģistrā reģistrētā persona kārto sēklu uzskaites žurnālu. Žurnālā reģistrē visus attiecīgās sugas un šķirnes sēklu sagatavošanas posmus un
izmantošanas veidus, norādot katrā darbībā izmantoto sēklu daudzumu (kilogramos). Ierakstu pareizību ar parakstu apliecina sēklu īpašnieks vai tā
pilnvarotā persona. Komerciālos darījumos nepieciešama norāde par pārdošanu.
147. Reģistrētā persona, kas tirgo Latvijā sertificētas sēklas, izņemot nelielos Eiropas Savienības iesaiņojumus, pēdējam sēklu lietotājam pēc tā
pieprasījuma izsniedz vienu no šādiem dokumentiem:
147.1
. sēklu sertifikātu, ja sēklu sertifikāts sēklu tirgotājam ir izsniegts elektroniska dokumenta formā un pēdējais sēklu lietotājs ir tehniski
nodrošināts šā sēklu sertifikāta saņemšanai;
147.2
. sēklu sertifikāta kopiju ar aizpildītu tā
 II daļu
, ja sēklu sertifikāts sēklu tirgotājam ir izsniegts papīra formā vai ja pēdējais sēklu lietotājs
sertifikātu nevar saņemt elektroniski.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
148. Sēklu tirgotājs, kas tirgo citās valstīs sertificētu sēklu sēklaudzēšanai, katru gadu līdz 1.jūnijam iesniedz dienestā informāciju par pārdotajām
sēklu partijām pa šķirnēm un kategorijām laikposmā no iepriekšējā gada 1.jūnija līdz kārtējā gada 31.maijam, norādot sēklu partiju numuru un daudzumu,
kā arī pievieno sēklu kvalitāti apliecinošus dokumentus vai to kopijas.
149. Ja pircējs ir iegādājies sēklas bez sēklu sertifikāta, sēklu sertifikāta kopijas vai etiķetes, pircējs zaudē tiesības izteikt pretenzijas sēklu
tirgotājam.
150. Pēc sēklaudzētāja rakstiska pieprasījuma dienests triju darbdienu laikā pēc pieprasījumā norādīto analīžu pabeigšanas izsniedz Starptautiskās
sēklu kontroles asociācijas (
ISTA
) sertifikātu par veikto analīžu faktiskajiem rādītājiem.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
151. Lai pārliecinātos, vai sēklu pavairošanas procesā ir nodrošināta un saglabājusies šķirnes identitāte un tīrība, dienests kontrollauciņos veic sēklu
partiju pēcpārbaudi.
34
/
100
152. Pēcpārbaudi veic:
152.1. visām lopbarības augu pirmsbāzes (PB), bāzes (B) un sertificētu pirmās paaudzes sēklu (C
1
) kategorijas sējas zirņu, vīķu un sējas lucernas
sēklu partijām;
152.2. ne mazāk kā 20 procentiem no sertificētu (C) kategorijas sēklu partijām;
152.3. ne mazāk kā pieciem procentiem no sertificētu otrās paaudzes (C
2
) kategorijas sējas zirņu, vīķu un sējas lucernas sēklu partijām.
153. Dienests, veicot sēklu partiju pēcpārbaudi, nosaka šķirnes identitāti un uzskaita visus citu šķirņu augus un šķirnei netipiskus augus, apsējot
kontrol
lauciņus ar pārbaudāmo partiju sēklu paraugiem un salīdzinot tos ar lauciņu, kas apsēts ar oriģinālo šķirnes sēklu.
154. Oriģinālais šķirnes sēklu paraugs ir etalons, kas ļauj redzēt dabā visas šķirnei raksturīgās morfoloģiskās pazīmes.
155. Oriģinālā šķirnes sēklu parauga minimālā masa ir:
155.1. lupīnai (
Lupinus
 spp.), sējas zirņiem (
Pisum sativum
 L.), lauka pupām (
Vicia faba
 L.), sējas vīķiem (
Vicia sativa 
L.), smilts vīķiem (
Vicia
villosa 
Roth) – 3000 gramu;
155.2. lopbarības kāļiem (
Brassica napus
 var. 
napobrassica
 (L.) Rchb.), lopbarības kāpostiem (
Brassica oleracea
 L. convar. 
acephala
 (DC.) Alef.
var. 
medullosa
 Thell. + var. 
varidis
 L.), eļļas rutkam (
Raphanus sativus
 L. var. 
oleoformis
 Pers.) – 450 gramu;
155.3. augstajai dižauzai (
Arrhenatherum elatius
 (L.) P.Beauv. ex J.Presl & C.Presl), kamolzālei (
Dactylis glomerata
 L.), niedru auzenei (
Festuca
arundinacea
 Schreber), pļavas auzenei (
Festuca pratensis
 Huds.), airenei (
Lolium 
spp.), auzeņairenei (
x Festulolium 
Asch.& Graebn.), ragainajiem
vanagnadziņiem (
Lotus corniculatus
 L.), lucernai (
Medicago
 spp.), sarkanajam āboliņam (
Trifolium pratense
 L.) – 300 gramu;
155.4. aitu auzenei (
Festuca ovina 
L.), sarkanajai auzenei (
Festuca rubra
 L.), skarenēm (
Poa
 spp.), bastarda āboliņam (
Trifolium hybridum
 L.),
baltajam āboliņam (
Trifolium repens
 L.), facēlijai (
Phacelia tanacetifolia 
Benth.) – 150 gramu;
155.5. pārējām sugām – 100 gramu.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr. 594 redakcijā, kas grozīta ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
35
/
100
156. Ja oriģinālā šķirnes sēklu parauga dīgtspēja neatbilst šo noteikumu prasībām vai ir nepietiekošs sēklu daudzums pēcpārbaudei nepieciešamo
lauciņu apsēšanai, dienests pieprasa selekcionāram vai šķirnes uzturētājam jaunu oriģinālo šķirnes sēklu paraugu. Gados, kad veic oriģinālo šķirnes
sēklu paraugu nomaiņu, morfoloģisko pazīmju salīdzināšanai izmanto gan jauno, gan iepriekšējo paraugu, lai pārliecinātos par paraugu identitāti.
157. Dienests oriģinālo šķirnes sēklu paraugus uzglabā apstākļos, kas neatstāj negatīvu ietekmi uz sēklu dīgtspēju. Oriģinālo šķirnes sēklu paraugu
uzglabāšanas laikā nodrošina to identifikāciju un savstarpēju nesajaukšanos.
158. Dienests pēcpārbaudei paredzētos sēklu paraugus šifrē, nodrošinot konfidencialitāti parauga vērtēšanā. Piešķirtais šifra numurs saglabājas uz
visu turpmāko parauga izvērtēšanas laiku.
159. Pēcpārbaudes lauciņus izvieto augsekas laukos, kas nodrošina sugu un šķirņu nesajaukšanos, ievērojot šo noteikumu 
21. 
un 
22.punktā
 minētās
prasības.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
160. Dienests atbilstoši saņemto paraugu skaitam izstrādā sējas plānu, ievērojot šādus principus:
160.1. šķirnes ar līdzīgām morfoloģiskām pazīmēm izkārto blakus;
160.2. paraugu atkārtojumus izvieto dažādās lauka vietās pēc nejaušības principa;
160.3. attālums starp augiem, rindiņām un lauciņiem ir tāds, lai varētu veikt katra auga morfoloģiskos novērojumus visā augšanas periodā;
160.4. ja visus lauciņus neapsēj vienlaikus, tad katrā sējas termiņā atkārto arī šķirnes oriģinālo sēklu parauga sēšanu, lai augus lauciņos varētu
salīdzināt visās augšanas stadijās;
160.5. iekārtojot kontrollauciņus, lopbarības augu sugas iedala divās sugu grupās saskaņā ar šo noteikumu 
26.pielikumu
, ievērojot šo noteikumu
27.pieli
kumā minētos pamatrādītājus.
161. Veģetācijas laikā augus kontrollauciņos nepārstāda un neretina.
36
/
100
XV. Noslēguma jautājumi
162. Katrā pārbaudāmajā lauciņā:
162.1. pirmās grupas lopbarības au
giem pēc sēklu sadīgšanas augu 2–3 lapu fāzē veic sējumu biezības uzskaiti;
162.2. izvērtē šķirnes identitāti, salīdzinot augus ar oriģinālo šķirnes sēklu lauciņa augiem;
162.3. nosaka un uzskaita visus citu šķirņu augus un šķirnei netipiskus augus, kā arī atzīmē tos ar marķieriem.
163. Novērojumus veic visā veģetācijas periodā saskaņā ar oficiālajiem šķirnes aprakstiem. Vērtējot lauciņus, ievēro kritiskos periodus, kad citu šķirņu
un šķirnei netipisko augu klātbūtne saskatāma vislabāk. Šādā laikā katru lauciņu apseko vismaz reizi nedēļā.
164. Paraugs neatbilst šķirnes tīrības prasībām, ja šķirnei neatbilstošo augu skaits pārsniedz šo noteikumu 
28.pielikumā
 minēto skaitu.
165. Ja pēcpārbaudē konstatēts, ka kāda no sēklu partijām neatbilst šķirnes identitātes vai šķirnes tīrības prasībām, dienests pieņem lēmumu par
attiecīgās sēklu partijas tālākas pavairošanas iespējām un septiņu darbdienu laikā paziņo par to reģistrā reģistrētajai personai.
166. Sēklu partiju pēcpārbaudes rezultātus ievieto dienesta mājaslapā internetā.
167. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2005.gada 22.marta noteikumus Nr.198 “Lopbarības augu sēklaudzēšanas un sēklu tirdzniecības
noteikumi” (Latvijas Vēstnesis, 2005, 49.nr.; 2007, 184.nr.).
168. No austrumu galegas (
Galega orientalis Lam.
) sēklaudzēšanas platī
bām, kuras apsētas līdz 2008.gada 31.decembrim, komercsēklas drīkst
iegūt, kamēr no apsētās platības iegūst sēklu, kas atbilst šajos noteikumos minētajām komercsēklu prasībām. Iegūto sēklu drīkst tirgot tikai Latvijas
teritorijā.
169. Līdz 2013.gada 1.janvārim dienests šo noteikumu 
145.
2
 punktā
 minētās uzlīmes vietā reģistrā reģistrētajai personai izsniedz pārskatu "Sēklu
novērtēšanas rezultāti" saskaņā ar šo noteikumu 
24.pielikumu
, ja šo noteikumu 
145.punktā
 minētajā atkārtotajā pārbaudē noteiktais sēklu dīgtspējas
37
/
100
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(Grozīta ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr. 594; MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr. 1418; MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1966.gada 14.jūnija Direktīvas 
66/401/EEK
 par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (ar grozījumiem);
2) Komisijas 2007.gada 13.decembra Direktīvas 
2007/72/EK
, ar ko groza Padomes Direktīvu 
66/401/EEK
 attiecībā uz Galega orientalis Lam. sugas
iekļaušanu;
3) Komisijas 2008.gada 18.decembra Direktīvas 
2008/124/EK
, ar ko ierobežo dažu lopbarības augu sugu sēklu, eļļas augu un šķiedraugu sugu sēklu
tirdzniecību, atļaujot tirgot tikai tās sēklas, kas ir oficiāli sertificētas kā “bāzes sēklas” vai “sertificētas sēklas”;
4) Komisijas 2009.gada 26.jūnija Direktīvas 
2009/74/EK
, ar ko groza Padomes Direktīvu 
66/401/EEK
, Padomes Direktīvu 
66/402/EEK
, Padomes Direktīvu
2002/55/EK
 un Padomes Direktīvu 
2002/57/EEK
 attiecībā uz augu botāniskajiem nosaukumiem, citu organismu zinātniskajiem nosaukumiem un
konkrētiem Direktīvu 
66/401/EEK
, 
66/402/EEK
 un 2002/57/EK pielikumiem, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas;
5) Komisijas 2012.gada 22.novembra Īstenošanas direktīvas 
2012/37/ES
, ar ko groza konkrētus Padomes Direktīvu 
66/401/EEK
 un 
66/402/EEK
pielikumus, mainot nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz 
Galega orientalis Lam.
 sēklām, konkrētu lopbarības augu sugu sēklu partiju maksimālo svaru
un 
Sorghum spp.
 parauga lielumu;
6) Komisijas 2016. gada 3. marta Īstenošanas direktīvas (ES) 
2016/317
, ar ko attiecībā uz sēklu iepakojumu oficiālo etiķeti groza Padomes Direktīvu
66/401/EEK
, 
66/402/EEK
, 2002/54/EK, 
2002/55/EK
, 2002/56/EK un 2002/57/EK;
7) Komisijas 2016. gada 1. decembra Īstenošanas direktīvas (ES) 
2016/2109
, ar ko groza Padomes Direktīvu 
66/401/EEK
, lai iekļautu jaunas sugas un
sugas 
Lolium x boucheanum
 Kunth botānisko nosaukumu.
Ministru prezidents I.Godmanis 
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
rādītājs atbilst iepriekš noteiktās sēklu kategorijas prasībām.
(MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
38
/
100
1.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Lopbarības kultūraugu sugas
(Pielikums MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr. 594 redakcijā, kas grozīta ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr. 890; MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
I. Stiebrzāles (
Poaceae
 (
Gramineae
))
1. Baltā smilga (
Agrostis gigantea
 Roth)
2. Ložņu smilga (
Agrostis stolonifera
 L.)
3. Parastā smilga (
Agrostis capillaris
 L.)
4. Pļavas lapsaste (
Alopecurus pratensis
 L.)
5. Augstā dižauza (
Arrhenatherum elatius
 (L.) P.Beauv. ex J.Presl & C.Presl)
6. Kamolzāle (
Dactylis glomerata
 L.)
7. Niedru auzene (
Festuca arundinacea
 Schreber)
8. Smalklapu auzene (
Festuca filiformis
 Pourr)
9. Aitu auzene (
Festuca ovina
 L.)
10. Pļavas auzene (
Festuca pratensis
 Huds.)
11. Sarkanā auzene (
Festuca rubra
 L.)
12. Raupjā auzene (
Festuca trachyphylla
 (Hack.) Krajina)
13. Hibrīdā airene (
Lolium x hybridum Hausskn
.)
14 
.
 Auzeņairene (hibrīdi, kas radušies, krustojot 
Festuca
 ģints sugu ar 
Lolium
 ģints sugu) (
x
 
Festulolium
 Asch. & Graebn.)
15. Daudzziedu airene, viengadīgā (
Lolium multiflorum
 Lam.)
39
/
100
16. Ganību airene (
Lolium perenne
 L.)
17. Gumainais timotiņš (
Phleum nodosum
 L.)
18. Pļavas timotiņš (
Phleum pratense
 L.)
19. Maura skarene (
Poa annua
 L.)
20. Purva skarene (
Poa palustris
 L.)
21. Pļavas skarene (
Poa pratensis
 L.)
22. Parastā skarene (
Poa trivialis
 L.)
23. Miežabrālis (
Phalaris arundinacea
 L.)
II. Tauriņzieži (
Fabaceae
 (
Leguminosae
))
24. Austrumu galega (
Galega orientalis
 Lam.)
25. Ragainie vanagnadziņi (
Lotus corniculatus
 L.)
26. Baltā lupīna (
Lupinus albus
 L.)
27. Šaurlapu lupīna (
Lupinus angustifolius
 L.)
28. Dzeltenā lupīna (
Lupinus luteus
 L.)
29. Sējas lucerna (
Medicago sativa
 L.)
30. Hibrīdā lucerna (
Medicago
 × 
varia
 T. Martyn)
31. Sējas esparsete (
Onobrychis viciifolia
 Scop.)
32. Sējas zirņi (
Pisum sativum
 L. (partim))
33. Bastarda āboliņš (
Trifolium hybridum
 L.)
34. Sarkanais āboliņš (
Trifolium pratense
 L.)
35. Baltais āboliņš (
Trifolium repens
 L.)
36. Lauka pupas (
Vicia faba
 L. (partim)) 
40
/
100
37. Sējas* vīķi (
Vicia sativa
 L.)
38. Smilts** vīķi (
Vicia villosa
 Roth)
39. 
(Svītrots ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr. 890)
III. Citas sugas
40. Lopbarības kāļi (
Brassica napus
 L. var. 
napobrassica
 (L.) Rchb.)
41. Lopbarības kāposti (
Brassica oleracea
 L. convar. 
acephala
 (DC.) Alef. var. 
medullosa
 Thell. + var. 
varidis
 L.)
42. Facēlija (
Phacelia tanacetifolia
 Benth.)
43. Eļļas rutki (
Raphanus sativus
 L. var. 
oleiformis
 Pers.)
Piezīmes.
1. * Vasaras forma.
2. ** Ziemas forma.
2.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Iesnieguma saturs personas iekļaušanai vai izmaiņu veikšanai Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju
reģistrā
(Pielikuma nosaukums MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
1. Informācija par personu:
1.1. juridiskai personai:
1.1.1. personas nosaukums; 
41
/
100
1.1.2. juridiskā adrese;
1.1.3. reģistrācijas numurs Uzņēmumu reģistrā vai komercreģistrā;
1.1.4. kontaktinformācija (piemēram, tālruņa numurs, e-pasta adrese);
1.1.5. pārstāvja vārds, uzvārds;
1.2. fiziskai personai:
1.2.1. vārds, uzvārds;
1.2.2. personas kods;
1.2.3. dzīvesvietas adrese;
1.2.4. kontaktinformācija (piemēram, tālruņa numurs, e-pasta adrese).
2. Darbības veids, ar kuru paredzēts nodarboties.
3. Ražotņu, noliktavu, veikalu un citu tirdzniecības vietu adrese (atrašanās vieta).
4. Atsauce uz pievienotajiem dokumentiem.
5. Iesniegšanas datums*, iesniedzēja vārds, uzvārds, paraksts*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums” un “paraksts” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par
elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
42
/
100
3.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrācijas apliecības saturs
1. Institūcija, kas izsniegusi reģistrācijas apliecību.
2. Reģistrācijas apliecības numurs.
3. Informācija par Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā reģistrēto personu:
3.1. juridiskai personai:
3.1.1. personas nosaukums;
3.1.2. juridiskā adrese;
3.1.3. reģistrācijas numurs Uzņēmumu reģistrā vai komercreģistrā;
3.2. fiziskai personai:
3.2.1. vārds, uzvārds;
3.2.2. personas kods;
3.2.3. dzīvesvietas adrese.
4. Reģistrētais darbības veids.
5. Reģistrācijas kods.
6. Apliecības izsniegšanas datums*, izsniedzēja vārds, uzvārds, paraksts* un zīmogs*.
43
/
100
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums”, “paraksts” un “zīmogs” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem
aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
4.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Prasības sugas un šķirnes tīrībai
(Pielikums grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594; MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr.890)
1. Šķirnes tīrībai ir noteiktas šādas prasības:
Nr.
p.k.
Suga, kategorija
Citu šķirņu
vai šķirnei netipisko augu skaits uz
platības vienību
Maksimālais citu šķirņu vai šķirnei
netipisko augu skaits uz 200 m
2
1.1.
Visām sugām (izņemot pļavas skareni, sējas zirņus, lauka
pupas, lopbarības kāļus un lopbarības kāpostu šķirnes)
1.1.1.
pirmsbāzes un bāzes sēklas laukos
1 augs uz 30 m
2
7
1.1.2.
sertificētas sēklas laukos
1 augs uz 10 m
2
20
1.2.
Poliklonām pļavas skarenes šķirnēm
1.2.1.
pirmsbāzes un bāzes sēklas laukos
1 augs uz 20 m
2
10
1.2.2.
sertificētas sēklas laukos
4 augi uz 10 m
2
80
1.3.
Apomiktiskām vienklona pļavas skarenes šķirnēm
1.3.1.
pirmsbāzes un bāzes sēklas laukos
1 augs uz 20 m
2
10
1.3.2.
sertificētas sēklas laukos
6 augi uz 10 m
2
120
2. Sējas zirņiem, lauka pupām, lopbarības kāļiem, lopbarības kāpostiem un apomiktiskām vienklona pļavas skarenes šķirnēm ir šāda šķirnes tīrība:
2.1. bāzes sēklām – 99,7 %;
44
/
100
2.2. sējas zirņu un lauka pupu pirmās paaudzes sertificētām sēklām (C
1
) – 99 %;
2.3. sējas zirņu un lauka pupu otrās paaudzes sertificētām sēklām (C
2
) un lopbarības kāļu, lopbarības kāpostu un apomiktiskām vienklona pļavas
skarenes šķirņu sertificētām sēklām – 98 %.
3. Lauku apskatē maksimāli pieļaujamais augu skaits, kuru sēklas sagata
vošanas procesā ir grūti nošķirojamas (šā pielikuma 5. un 6.punkts), ir šāds:
3.1. pirmsbāzes un bāzes sēklas laukos – pieci augi uz 30 m
2
 jeb 35 augi uz 200 m
2
;
3.2. sertificētas sēklas laukos – pieci augi uz 10 m
2
 jeb 100 augi uz 200 m
2
.
4. Citu aireņu sugu klātbūtne airenēs (tai skaitā auzeņairenēs):
4.1. pirmsbāzes un bāzes sēklas laukos – viens augs uz 50 m
2
 jeb četri augi uz 200 m
2
;
4.2. sertificētas sēklas laukos – viens augs uz 10 m
2
 jeb 20 augi uz 200 m
2
.
5. Augu sugas, kuru sēklas sagatavošanas procesā ir grūti nošķirojamas, stiebrzālēm:
Nr.
p.k.
Stiebrzāles
Grūti nošķirojamie
kultūraugi
nezāles
1
2
3
4
5.1.
Parastā smilga
kamolzāle
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
parastā skarene
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
pļavas skarene
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
sarkanā auzene
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā rudzusmilga (
Apera spica-venti
)
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
zaķu grīslis (
Carex ovalis
)
5.2.
Baltā smilga
kamolzāle
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
pļavas skarene
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
sarkanā auzene
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
parastā skarene
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā rudzusmilga (
Apera spica-venti
)
45
/
100
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
zaķu grīslis (
Carex ovalis
)
5.3.
Ložņu smilga
kamolzāle
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
parastā skarene
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
pļavas skarene
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
sarkanā auzene
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā rudzusmilga (
Apera spica-venti
)
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
zaķu grīslis (
Carex ovalis
)
5.4.
Pļavas lapsaste
kamolzāle
liektā lapsaste (
Alopecurus geniculatus
)
pļavas skarene
meža suņuburkšķis (
Anthriscus sylvestris
)
parastā skarene
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
zaķu grīslis (
Carex leporina
)
5.5.
Augstā dižauza
daudzziedu airene (viengadīgā)
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
ganību airene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
viengadīgā airene
kamolzāle
niedru auzene
pļavas auzene
sarkanā auzene
5.6.
Kamolzāle
daudzziedu airene (viengadīgā)
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
ganību airene
tīruma lāčauza (
Bromus arvensis
)
viengadīgā airene
šaurlapu ceļteka (
Plantago lanceolata
)
niedru auzene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
pļavas auzene
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
sarkanā auzene
pļavas skarene
aitu auzene
5.7.
Niedru auzene
daudzziedu airene (viengadīgā)
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
ganību airene
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
viengadīgā airene
tīruma lāčauza (
Bromus arvensis
) 
46
/
100
pļavas auzene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
kamolzāle
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
sarkanā auzene
5.8.
Aitu auzene
daudzziedu airene (viengadīgā)
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
ganību airene
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
viengadīgā airene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
kamolzāle
sarkanā auzene
niedru auzene
pļavas auzene
pļavas skarene
5.9.
Pļavas auzene
daudzziedu airene (viengadīgā)
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
ganību airene
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
viengadīgā airene
tīruma lāčauza (
Bromus arvensis
)
kamolzāle
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
niedru auzene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
sarkanā auzene
5.10.
Sarkanā auzene
daudzziedu airene (viengadīgā)
aitu auzene (
Festuca ovina
)
ganību airene
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
viengadīgā airene
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
kamolzāle
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
niedru auzene
pļavas auzene
pļavas skarene
5.11.
Hibrīdā airene
ganību airene
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
daudzziedu airene (viengadīgā)
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
viengadīgā airene
tīruma lāčauza (
Bromus arvensis
)
kamolzāle
peļastu lapsaste (
Alopecurus myosuroides)
niedru auzene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
pļavas auzene
sarkanā auzene
5.12.
Auzeņairene
ganību airene
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
47
/
100
daudzziedu airene (viengadīgā)
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
viengadīgā airene
tīruma lāčauza (
Bromus arvensis
)
kamolzāle
peļastu lapsaste (
Alopecurus myosuroides)
niedru auzene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
pļavas auzene
sarkanā auzene
5.13.
Daudzziedu airene
(viengadīgā)
ganību airene
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
kamolzāle
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
niedru auzene
tīruma lāčauza (
Bromus arvensis
)
pļavas auzene
peļastu lapsaste (
Alopecurus myosuroides
)
sarkanā auzene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
5.14.
Ganību airene
daudzziedu airene (viengadīgā)
ložņu vārpata (
Elytrigia repens
)
viengadīgā airene
mīkstā lāčauza (
Bromus mollis
)
kamolzāle
tīruma lāčauza (
Bromus arvensis
)
niedru auzene
peļastu lapsaste (
Alopecurus myosuroides)
pļavas auzene
velnarutku grābeklīte (
Erodium cicutarium
)
sarkanā auzene
5.15.
Pļavas timotiņš
baltais āboliņš
baltā balanda (
Chenopodium album
)
bastarda āboliņš
tīruma mīkstpiene (
Sonchus arvensis
)
miežabrālis
mazā skābene (
Rumex acetosella
)
Gumainais timotiņš
mīkstā madara (
Galium mollugo
)
ragainie vanagnadziņi
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā virza (
Stellaria media
)
parastā brūngalvīte (
Prunella vulgaris
)
parastā zvērene (
Barbarea vulgaris
)
tīruma atraitnīte (
Viola arvensis
)
tīruma gaurs (
Spergula arvensis
)
tīruma neaizmirstulīte (
Myosotis arvensis
)
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
5.16.
Gumainais timotiņš
baltais āboliņš
baltā balanda (
Chenopodium album
)
bastarda āboliņš
lauku mīkstpiene (
Sonchus arvensis
) 
48
/
100
miežabrālis
mazā skābene (
Rumex acetosella
)
ragainie vanagnadziņi
mīkstā madara (
Galium mollugo
)
pļavas timotiņš
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā virza (
Stellaria media
)
parastā brūngalvīte (
Prunella vulgaris
)
parastā zvērene (
Barbarea vulgaris
)
tīruma atraitnīte (
Viola arvensis
)
tīruma gaurs (
Spergula arvensis
)
tīruma neaizmirstulīte (
Myosotis arvensis
)
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
5.17.
Maura skarene
kamolzāle
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
pļavas skarene
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
purva skarene
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
parastā skarene
parastā krustaine (
Senecio vulgare
)
sarkanā auzene
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā rudzusmilga (
Apera spica-venti
)
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
zaķu grīslis (
Carex ovalis
)
5.18.
Purva skarene
kamolzāle
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
pļavas skarene
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
sarkanā auzene
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
parastā skarene
parastā krustaine (
Senecio vulgare
)
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā rudzusmilga (
Apera spica-venti
)
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
zaķu grīslis (
Carex ovalis
)
5.19.
Pļavas skarene
kamolzāle
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
purva skarene
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
49
/
100
sarkanā auzene
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
parastā skarene
parastā krustaine (
Senecio vulgare
)
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā rudzusmilga (
Apera spica-venti
)
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
zaķu grīslis (
Carex ovalis
)
5.20.
Parastā skarene
kamolzāle
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
pļavas skarene
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
purva skarene
parastā ciņusmilga (
Deschampsia caespitosa
)
maura skarene
parastā krustaine (
Senecio vulgare
)
sarkanā auzene
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare
)
parastā rudzusmilga (
Apera spica-venti
)
tīruma usne (
Cirsium arvense
)
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
zaķu grīslis (
Carex ovalis
)
5.21.
Miežabrālis
pļavas timotiņš
baltā balanda (
Chenopodium
 
album
)
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
parastais pelašķis (
Achillea millefolium
)
parastā pīpene (
Leucanthemum vulgare)
villainā meduszāle (
Holcus lanatus
)
6. Augu sugas, kuru sēklas sagatavošanas procesā ir grūti nošķirojamas, tauriņziežiem:
Nr.
p.k.
Tauriņzieži
Grūti nošķirojamie
kultūraugi
nezāles
1
2
3
4
6.1.
Ragainie vanagnadziņi
baltais āboliņš
āboliņa plaukšķene (
Silene dichotoma
)
bastarda āboliņš
dzeltenais āboliņš (
Trifolium strepens
)
dzeltenā lucerna
lauka veronika (
Veronica agrostis
)
lokaugļu zvērene (
Barbarea arcuata
)
melnā driģene (
Hyosciamus niger
)
spulgotnes (
Melandryum sp
.)
50
/
100
6.2.
Sējas lucerna
baltais amoliņš
balandu amarants (
Amaranhtus blitoides
)
dzeltenā lucerna
baltā balanda (
Chenopodium album
)
austrumu galega
parastā zvērene (
Barbarea vulgaris
)
sarkanais āboliņš
dzeltenais amoliņš (
Melilotus officinalis
)
ragainie vanagnadziņi
daudzsēklu balanda (
Chenopodium polyspermum
)
hibrīdā lucerna
savvaļas burkāns (
Daucus carota
)
šaurlapu ceļteka (
Plantago lanceolata
)
zaļā sarene (
Setaria viridis
)
zilganā sarene (
Setaria glauca
)
6.3.
Hibrīdā lucerna
baltais amoliņš
balandu amarants (
Amaranthus blitoides
)
dzeltenā lucerna
baltā balanda (
Chenopodium album
)
austrumu galega
parastā zvērene (
Barbarea vulgaris
)
sarkanais āboliņš
dzeltenais amoliņš (
Melilotus officinalis
)
ragainie vanagnadziņi
daudzsēklu balanda (
Chenopodium polyspermum
)
sējas lucerna
savvaļas burkāns (
Daucus carota
)
šaurlapu ceļteka (
Plantago lanceolata
)
zaļā sarene (
Setaria viridis
)
zilganā sarene (
Setaria glauca
)
6.4.
Sējas esparsete
austrumu dižpērkone (
Bunias orientalis
)
ārstniecības suņmēle (
Cynoglossum officinale
)
tīruma pērkone (
Raphanus raphanistrum
)
pļavas dedestiņa (
Lathyrus pratensis
)
Sibīrijas latvānis (
Heracleum sibiricum
)
Tatārijas griķis (
Fagopyrum tataricum
)
6.5.
Bastarda āboliņš
baltais āboliņš
atliektais amarants (
Amaranthus retroflexus
)
sarkanais āboliņš
baltā balanda (
Chenopodium album
)
ragainie vanagnadziņi
baltā spulgotne (
Melandrium album
)
pļavas timotiņš
lauku ilzīte (
Anthemis arvensis
)
mazā skābene (
Rumex acetosella
)
mīkstā madara (
Galium mollugo
)
tīruma kumelīte (
Matricaria inodora
)
parastā virza (
Stellaria media
)
parastā zilgalvīte (
Prunella vulgaris
) 
51
/
100
sīkā gandrene (
Geranium pusillum
)
tīruma neaizmirstulīte (
Myosotis arvensis
)
6.6.
Sarkanais āboliņš
baltais amoliņš
amarantu aksire (
Axyris amaranthoides
)
bastarda āboliņš
āboliņa plaukšķene (
Silene dichotoma
)
dzeltenā lucerna
baltā balanda (
Chenopodium album
)
hibrīdā lucerna
baltā spulgotne (
Melandrium album
)
zilā lucerna
dzeltenais amoliņš (
Melilotus officinalis
)
austrumu galega
izplestā balodene (
Atriplex patula
)
cirtainā skābene (
Rumex crispus
)
mazā skābene (
Rumex acetosella
)
savvaļas burkāns (
Daucus carota
)
struplapu skābene (
Rumex obtusifolia
)
6.7.
Baltais āboliņš
bastarda āboliņš
atliektais amarants (
Amaranthus retroflexus
)
sarkanais āboliņš
baltā balanda (
Chenopodium album
)
ragainie vanagnadziņi
baltā spulgotne (
Melandrium album
)
pļavas timotiņš
ganu plikstiņš (
Capsella bursa-pastoris
)
lauku āboliņš (
Trifolium arvense
)
lauku ilzīte (
Anthemis arvensis
)
lielā ceļteka (
Plantago major
)
mazā skābene (
Rumex acetosella
)
mīkstā madara (
Galium mollugo
)
parastā virza (
Stellaria media
)
parastā brūngalvīte (
Prunella vulgaris
)
sīkā gandrene (
Geranium pusillum
)
trejkrāsu atraitnīte (
Viola tricolor
)
6.8.
Austrumu galega
dzeltenā lucerna
atliektais amarants (
Amaranthus retroflexus
)
hibrīdā lucerna
balandu amarants (
Amaranthus blitoides
)
sarkanais āboliņš
baltā balanda (
Chenopodium album
)
prosa
daudzsēklu balanda (
Chenopodium polyspermum
)
dzeltenais amoliņš (
Melilotus officinalis
)
parastā zvērene (
Barbarea vulgaris
)
savvaļas burkāns (
Daucus carota
)
52
/
100
šaurlapu ceļteka (
Plantago lanceolata
)
zaļā sarene (
Setaria viridis
)
zilganā sarene (
Setaria glauca
)
6.9.
(Svītrots ar MK
22.11.2011.
 noteikumiem
Nr.890)
 
 
 
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
5.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Minimālais attālums starp sējumiem, starp kuriem iespējama nevēlama svešappute
(Pielikums MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr. 594 redakcijā, kas grozīta ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
Nr. p.k.
Lopbarības augu suga
Lauka lielums
2 ha un mazāks
lielāks par 2 ha
1.
Stiebrzāles, eļļas rutki* un tauriņzieži (izņemot sējas zirņus un lauka pupas)
 
 
1.1.
sēkla tiek izmantota tālākai pavairošanai
200 m
100 m
1.2.
sēkla tiek ražota lopbarības sējumiem vai apzaļumošanai
100 m
50 m
2.
Lopbarības kāļi*, lopbarības kāposti* un facēlija
 
 
2.1.
bāzes sēklas (B)
400 m
400 m
2.2.
sertificētas sēklas (C)
200 m
200 m
Piezīme.
* Krustziežu sugu (
Brassica
 spp.) sējumos minimālais attālums jāievēro gan starp dažādām konkrētās sugas šķirnēm un kategorijām, gan starp
citiem krustziežu sugu sējumiem.
53
/
100
6.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Sēklaudzēšanas lauku apskates iesnieguma saturs
1. Atbildīgā institūcija.
2. Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā reģistrētās personas nosaukums, adrese un reģistrācijas kods.
3. Informācija par izsēto sēklu:
3.1. suga;
3.2. šķirne;
3.3. kategorija;
3.4. aizsargātai šķirnei – licences līguma numurs un derīguma termiņš;
3.5. sēklas daudzums (kg).
4. Informācija par sēklaudzēšanas lauku:
4.1. lauka nosaukums vai numurs;
4.2. lauka platība (ha).
5. Sēklu izcelsmi apliecinošs dokuments (dokumenta nosaukums, numurs, izsniegšanas datums, sēklu partijas numurs).
6. Sēšanas datums un gads.
7. Informācija par priekšaugiem (krustziežiem – pieci gadi, tauriņ
ziežiem – trīs gadi, pārējām sugām – divi gadi).
54
/
100
8. Iesniegšanas datums*, iesniedzēja vārds, uzvārds, paraksts*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums” un “paraksts” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par
elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
7.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Oficiālās etiķetes un dokumenta saturs sēklām, kas ievestas no valsts, kurai piešķirta Eiropas
Savienības ekvivalence
(Pielikums svītrots ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
8.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Lauku apskatē maksimāli pieļaujamais šķirnei neatbilstošo augu skaits uz 200 m
2
 sējas zirņu un lauka
pupu sējumos
Nr. p.k.
Augu skaits uz ha
Šķirnes tīrība
99,7 %
99,0 %
98,0 %
citu šķirņu vai šķirnei netipisko augu skaits uz 200 m
2
1.
50 000
7
16
29
2.
55 000
8
18
31
3.
60 000
8
19
33
55
/
100
4.
65 000
8
20
36
5.
70 000
9
21
38
6.
75 000
9
23
40
7.
80 000
10
24
42
8.
85 000
10
25
45
9.
90 000
10
26
47
10.
95 000
11
27
49
11.
100 000
11
29
52
12.
105 000
12
30
54
13.
110 000
12
31
56
14.
115 000
12
32
58
15.
120 000
13
33
61
16.
125 000
13
34
63
17.
130 000
14
36
65
18.
135 000
14
37
67
19.
140 000
14
38
69
20.
145 000
15
39
72
21.
150 000
15
40
74
22.
155 000
16
41
76
23.
160 000
16
43
78
24.
165 000
16
44
80
25.
170 000
17
45
83
26.
175 000
17
46
85
27.
180 000
17
47
87
28.
185 000
18
48
89
29.
190 000
18
49
91
30.
195 000
19
50
94
31.
200 000
19
52
96
32.
205 000
19
53
98
33.
210 000
20
54
100
34.
215 000
20
55
102
35.
220 000
20
56
105
56
/
100
36.
225 000
21
57
107
37.
230 000
21
58
109
38.
235 000
22
59
111
39.
240 000
22
61
113
40.
245 000
22
62
115
41.
250 000
23
63
118
42.
255 000
23
64
120
43.
260 000
23
65
122
44.
265 000
24
66
124
45.
270 000
24
67
126
46.
275 000
24
68
128
47.
280 000
25
70
130
48.
285 000
25
71
133
49.
290 000
26
72
135
50.
295 000
26
73
137
51.
300 000
26
74
139
52.
305 000
27
75
141
53.
310 000
27
76
143
54.
315 000
27
77
146
55.
320 000
28
78
148
56.
325 000
28
79
150
57.
330 000
28
81
152
58.
335 000
29
82
154
59.
340 000
29
83
156
60.
345 000
29
84
158
61.
350 000
30
85
161
62.
355 000
30
86
163
63.
360 000
30
87
165
64.
365 000
31
88
167
65.
370 000
31
89
169
66.
375 000
32
90
171
67.
380 000
32
92
173
68.
385 000
32
93
175 
57
/
100
69.
390 000
33
94
178
70.
395 000
33
95
180
71.
400 000
33
96
182
72.
405 000
34
97
184
73.
410 000
34
98
186
74.
415 000
34
99
188
75.
420 000
35
100
190
76.
425 000
35
101
192
77.
430 000
35
102
195
78.
435 000
36
104
197
79.
440 000
36
105
199
80.
445 000
36
106
201
81.
450 000
37
107
203
82.
455 000
37
108
205
83.
460 000
37
109
207
84.
465 000
38
110
209
85.
470 000
38
111
212
86.
475 000
39
112
214
87.
480 000
39
113
216
88.
485 000
39
114
218
89.
490 000
40
115
220
90.
495 000
40
117
222
91.
500 000
40
118
224
92.
505 000
41
119
226
93.
510 000
41
120
229
94.
515 000
41
121
231
95.
520 000
42
122
233
96.
525 000
42
123
235
97.
530 000
42
124
237
98.
535 000
43
125
239
99.
540 000
43
126
241
100.
545 000
43
127
243
58
/
100
101.
550 000
44
128
245
102.
555 000
44
130
248
103.
560 000
44
131
250
104.
565 000
45
132
252
105.
570 000
45
133
254
106.
575 000
45
134
256
107.
580 000
46
135
258
108.
585 000
46
136
260
109.
590 000
46
137
262
110.
595 000
47
138
264
111.
600 000
47
139
266
112.
605 000
47
140
269
113.
610 000
48
141
271
114.
615 000
48
142
273
115.
620 000
48
143
275
116.
625 000
49
145
277
117.
630 000
49
146
279
118.
635 000
50
147
281
119.
640 000
50
148
283
120.
645 000
50
149
285
121.
650 000
51
150
288
122.
655 000
51
151
290
123.
660 000
51
152
292
124.
665 000
52
153
294
125.
670 000
52
154
296
126.
675 000
52
155
298
127.
680 000
53
156
300
128.
685 000
53
157
302
129.
690 000
53
158
304
130.
695 000
54
160
306
131.
700 000
54
161
309
132.
705 000
54
162
311
133.
710 000
55
163
313 
59
/
100
134.
715 000
55
164
315
135.
720 000
55
165
317
136.
725 000
56
166
319
137.
730 000
56
167
321
138.
735 000
56
168
323
139.
740 000
57
169
325
140.
745 000
57
170
327
141.
750 000
57
171
329
142.
755 000
58
172
332
143.
760 000
58
173
334
144.
765 000
58
175
336
145.
770 000
59
176
338
146.
775 000
59
177
340
147.
780 000
59
178
342
148.
785 000
60
179
344
149.
790 000
60
180
346
150.
795 000
60
181
348
151.
800 000
61
182
350
152.
805 000
61
183
352
153.
810 000
61
184
355
154.
815 000
62
185
357
155.
820 000
62
186
359
156.
825 000
62
187
361
157.
830 000
63
188
363
158.
835 000
63
189
365
159.
840 000
63
190
367
160.
845 000
64
192
369
161.
850 000
64
193
371
162.
855 000
64
194
373
163.
860 000
65
195
375
164.
865 000
65
196
378
165.
870 000
65
197
380
60
/
100
166.
875 000
66
198
382
167.
880 000
66
199
384
168.
885 000
66
200
386
169.
890 000
67
201
388
170.
895 000
67
202
390
171.
900 000
67
203
392
172.
905 000
68
204
394
173.
910 000
68
205
396
174.
915 000
68
206
398
175.
920 000
69
207
401
176.
925 000
69
209
403
177.
930 000
69
210
405
178.
935 000
70
211
407
179.
940 000
70
212
409
180.
945 000
70
213
411
181.
950 000
71
214
413
182.
955 000
71
215
415
183.
960 000
71
216
417
184.
965 000
72
217
419
185.
970 000
72
218
421
186.
975 000
72
219
423
187.
980 000
73
220
426
188.
985 000
73
221
428
189.
990 000
73
222
430
190.
995 000
74
223
432
191.
1 000 000
74
224
434
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
9.pielikums 
Ministru kabineta 
61
/
100
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Lopbarības augu sēklaudzēšanas lauka apskates protokola saturs
1. Atbildīgā institūcija.
2. Lauku apskates protokola numurs.
3. Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā reģistrētās personas nosau
kums, adrese un reģistrācijas kods.
4. Informācija par izsēto sēklu:
4.1. suga;
4.2. šķirne;
4.3. kategorija;
4.4. partijas numurs;
4.5. sēklu kvalitāti apliecinošs dokuments (dokumenta nosaukums, numurs, izsniegšanas datums, institūcija, kas izdevusi dokumentu).
5. Informācija par sēklaudzēšanas lauku:
5.1. lauka nosaukums vai numurs;
5.2. platība (ha);
5.3. priekšaugi.
6. Informācija par citām lopbarības augu sugu šķirnēm un kategorijām saimniecībā (ir vai nav; ja ir, norādīt šķirni un kategoriju).
7. Informācija par lauku apskates rezultātiem:
62
/
100
7.1. minimālie attālumi starp sējumiem (ievēroti vai nav ievēroti);
7.2. šķirnes identitāte (atbilst vai neatbilst);
7.3. sējuma vispārējais stāvoklis;
7.4. nezāļainība (liela, vidēja vai maza), nezāles;
7.5. slimības un kaitēkļi;
7.6. citu šķirņu un šķirnei netipisko augu skaits;
7.7. augu skaits, kuru sēklas sagatavošanas procesā ir grūti nošķirojamas;
7.8. vējauzas;
7.9. amoliņa (
Melilotus spp.
) klātbūtne (tikai tauriņziežu bāzes sēklu laukos);
7.10. sējuma atbilstība prasībām.
8. Lēmums par šķirnes sējumu atbilstību vai neatbilstību sēklu iegūšanai.
9. Protokola izsniegšanas datums*, dienesta inspektora apliecības numurs, vārds, uzvārds un paraksts*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums” un “paraksts” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par
elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
10.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
63
/
100
Vidējā sēklu parauga noņemšanas, analīžu veikšanas un etiķešu izgatavošanas iesnieguma saturs
1. Atbildīgā institūcija.
2. Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā reģistrētās personas nosau
kums, adrese un reģistrācijas kods.
3. Informācija par sēklu:
3.1. suga;
3.2. šķirne;
3.3. kategorija;
3.4. ražas gads;
3.5. sēklu masa (kg).
4. Informācija par iesaiņošanas un uzglabāšanas apstākļiem:
4.1. iesaiņojuma veids;
4.2. iesaiņojuma lielums;
4.3. iesaiņojuma vienību skaits sēklu partijā;
4.4. glabāšanas vieta;
4.5. glabāšanas veids.
5. Sēklu izcelsmi apliecinošs dokuments (nosaukums, numurs, izdošanas datums, institūcija, kas izdevusi dokumentu).
6. Informācija par ķīmisko apstrādi.
64
/
100
7. Parauga ņemšanas mērķis.
8. Nepieciešamās sēklu kvalitātes analīzes.
9. Nepieciešamo oficiālo etiķešu skaits.
10. Iesniegšanas datums*, iesniedzēja vārds, uzvārds, paraksts*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums” un “paraksts” neaizpilda, ja elektroniskais doku
ments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par
elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
11.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Sēklu partijas un parauga masa
(Pielikums MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr. 594 redakcijā, kas grozīta ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr. 890; MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
Nr.p.k.
Nosaukums
Maksimālā
partijas masa
(t)
Minimālā sēklu parauga masa no sēklu
partijas sēklu kvalitātes īpašību
noteikšanai un pēcpārbaudei (g), tai
skaitā
Masa no
parauga citu
augu sugu
sēklu
daudzuma
noteikšanai pēc
skaita (g)
Parauga masa
partijas
mitruma satura
un kaitēkļu
noteikšanai (g)
sēklu kvalitātes īpašību
noteikšanai
pēcpārbaudei
1
2
3
4
5
6
7
1.
Stiebrzāles (
Poaceae
 (
Gramineae
))
1.1.
Parastā smilga (
Agrostis capillaris
 L.)
10
50
30
5
50
1.2.
Baltā smilga (
Agrostis gigantea
 Roth)
10
50
30
5
50
65
/
100
1.3.
Ložņu smilga (
Agrostis stolonifera
 L.)
10
50
30
5
50
1.4.
Pļavas lapsaste (
Alopecurus pratensis
 L.)
10
100
30
30
50
1.5.
Augstā dižauza (
Arrhenatherum elatius
 (L.) P.Beauv.
ex J.Presl & C.Presl)
10
200
100
80
50
1.6.
Kamolzāle (
Dactylis glomerata
 L.)
10
100
100
30
50
1.7.
Niedru auzene (
Festuca arundinacea
 Schreber)
10
100
100
50
50
1.8.
Smalklapu auzene (
Festuca filiformis
 Pourr)
10
100
50
30
50
1.9.
Aitu auzene (
Festuca ovina
 L.)
10
100
50
30
50
1.10.
Pļavas auzene (
Festuca pratensis
 Huds.)
10
100
100
50
50
1.11.
Sarkanā auzene (
Festuca rubra
 L.)
10
100
50
30
50
1.12.
Raupjā auzene (
Festuca trachyphylla
 (Hack.) Krajina)
10
100
50
30
50
1.13.
Auzeņairene (
x Festulolium
 Asch. & Graebn.)
10
200
100
60
50
1.14.
Daudzziedu airene (viengadīgā) (
Lolium multiflorum
Lam.)
10
200
100
60
50
1.15.
Ganību airene (
Lolium perenne
 L.)
10
200
100
60
50
1.16.
Hibrīdā airene (
Lolium x hybridum Hausskn
.)
10
200
100
60
50
1.17.
Gumainais timotiņš (
Phleum nodosum
 L.)
10
50
30
10
50
1.18.
Pļavas timotiņš (
Phleum pratense
 L.)
10
50
30
10
50
1.19.
Maura skarene (
Poa annua
 L.)
10
50
50
10
50
1.20.
Purva skarene (
Poa palustris
 L.)
10
50
50
5
50
1.21.
Pļavas skarene (
Poa pratensis
 L.)
10
50
50
5
50
1.22.
Parastā skarene (
Poa trivialis
 L.)
10
50
50
5
50
1.23.
Miežabrālis (
Phalaris arundinacea
 L.)
10
100
100
50
50
2.
Tauriņzieži (
Fabaceae
 (
Leguminosae
))
2.1.
Austrumu galega (
Galega orientalis
 Lam.)
10
250
100
200
50
2.2.
Ragainie vanagnadziņi (
Lotus corniculatus
 L.)
10
200
100
30
50
2.3.
Baltā lupīna (
Lupinus albus
 L.)
30
1000
1000
1000
300
2.4.
Šaurlapu lupīna (
Lupinus angustifolius
 L.)
30
1000
1000
1000
300
2.5.
Dzeltenā lupīna (
Lupinus luteus
 L.)
30
1000
1000
1000
300
2.6.
Sējas lucerna (
Medicago sativa
 L.)
10
300
100
50
50
66
/
100
2.7.
Hibrīdā lucerna (
Medicago
 × 
varia
 T. Martyn)
10
300
100
50
50
2.8.
Sējas esparsete (
Onobrychis viciifolia
 Scop.):
 
 
 
 
 
2.8.1.
augļi
10
600
250
600
 
2.8.2.
sēklas
10
400
250
400
50
2.9.
Sējas zirņi (
Pisum sativum
 L.(partim))
30
1000
1000
1000
300
2.10.
Bastarda āboliņš (
Trifolium hybridum
 L.)
10
200
50
20
50
2.11.
Sarkanais āboliņš (
Trifolium pratense
 L.)
10
300
100
50
50
2.12.
Baltais āboliņš (
Trifolium repens
 L.)
10
200
50
20
50
2.13.
Lauka pupas (
Vicia faba
 L.(partim))
30
1000
1000
1000
300
2.14.
Sējas vīķi (
Vicia sativa
 L.)
30
1000
1000
1000
300
2.15.
Smilts vīķi (
Vicia villosa
 Roth)
30
1000
1000
1000
300
2.16.
(Svītrots ar MK 22.11.2011. noteikumiem Nr.890)
 
 
 
 
 
 
3.
Citas sugas
3.1.
Lopbarības kāļi (
Brassica napus
 var. 
napobrassica
 L.
Rchb.)
10
200
150
100
50
3.2.
Lopbarības kāposti (
Brassica oleracea
 L. convar.
acephala
 (DC.) Alef. var. 
medullosa
 Thell. + var.
varidis
 L.)
10
200
150
100
50
3.3.
Facēlija (
Phacelia tanacetifolia
 Benth.)
10
300
50
40
50
3.4.
Eļļas rutki (
Raphanus sativus
 L. var. 
oleoformis
Pers.)
10
300
150
300
50
12.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Sēklu kvalitātes rādītāji
(Pielikums MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr. 594 redakcijā, kas grozīta ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr. 890; MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr. 1418;
MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
67
/
100
1. Sertificētas sēklas
Nr.
p.k.
Sugas
nosaukums
Dīgtspēja
Analītiskā tīrība
Maksimālais citu augu sugu
sēklu daudzums paraugā,
kura masa noteikta šo
noteikumu 
11.pielikuma
6.ailē
Nosacījumi
attiecībā
uz citas
krāsas
Lupinus
spp. vai
rūgto
lupīnu
sēklu
daudzumu
minimālā
dīgtspēja
tīrai
sēklai
(%)
maksi-
mālais
cieto
sēklu
daudzums
tīrai sēklai
(%)
minimālā
analītiskā
tīrība
(% no
masas)
Citu augu sugu sēklu maksimālais daudzums (% no
masas)
kopā
viena
suga
ložņu
vārpata
( 
Elytri-
gia
repens
)
peļastu
lapsaste
( 
Alope-
curus
myosu-
roides
)
amoliņi
( 
Meli-
lotus
spp.)
pērkone
( 
Rap-
hanus
rapha-
nistrum
)
sinepes
( 
Sinapis
arvensis
)
vējauzas
( 
Avena
fatua,
Avena
sterilis
)
vijas (
Cuscuta
spp.)
skābenes
( 
Rumex
spp.),
izņemot
mazo
skābeni (
Rumex
acetosella
)
un
jūrmalas
skābeni (
Rumex
maritimus
)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
1.1.
Stiebrzāļu sugu sēklas
 ( 
Poaceae
 ( 
Gramineae
))
1.1.1.
Parastā
smilga
Agrostis
capillaris
75 (a)
 
90
2,0
1,0
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
2
 
1.1.2.
Baltā smilga
Agrostis
gigantea
80 (a)
 
90
2,0
1,0
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
2
 
1.1.3.
Ložņu smilga
Agrostis
stolonifera
75 (a)
 
90
2,0
1,0
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
2
 
1.1.4.
Pļavas
lapsaste
Alopecurus
pratensis
70 (a)
 
75
2,5
1,0
(f)
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
68
/
100
1.1.5.
Augstā
dižauza
Arrhenatherum
elatius
75 (a)
 
90
3,0
1,0
(f)
0,5
0,3
 
 
 
0 (g)
0 (i), (j)
5
 
1.1.6.
Kamolzāle
Dactylis
glomerata
80 (a)
 
90
1,5
1,0
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.7.
Niedru auzene
Festuca
arundinacea
80 (a)
 
95
1,5
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.8.
Smalklapu
auzene
Festuca
filiformis
75 (a)
 
85
2,0
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.9.
Aitu auzene
Festuca ovina
75 (a)
 
85
2,0
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.10.
Pļavas auzene
Festuca
pratensis
80 (a)
 
95
1,5
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.11.
Sarkanā
auzene
Festuca rubra
75 (a)
 
90
1,5
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.12.
Raupjā
auzene
Festuca
trachyphylla
75 (a)
 
85
2.0
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.13.
Auzeņairene
( 
x
Festulolium
)
75 (a)
 
96
1,5
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.14.
Daudzziedu
airene
(viengadīgā)
Lolium
multiflorum
75 (a)
 
96
1,5
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.15.
Ganību airene
Lolium
80 (a)
 
96
1,5
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
69
/
100
perenne
1.1.16.
Hibrīdā airene
Lolium x
hybridum
Hausskn
.
75 (a)
 
96
1,5
1,0
0,5
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.17.
Gumainais
timotiņš
Phleum
nodosum
80 (a)
 
96
1,5
1,0
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (j)
5
 
1.1.18.
Pļavas
timotiņš
Phleum
pratense
80 (a)
 
96
1,5
1,0
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (j)
5
 
1.1.19.
Maura
skarene
Poa annua
75 (a)
 
85
2,0
(c)
1,0
(c)
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.1.20.
Purva skarene
Poa palustris
75 (a)
 
85
2,0
(c)
1,0
(c)
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
2
 
1.1.21.
Pļavas
skarene
Poa pratensis
75 (a)
 
85
2,0
(c)
1,0
(c)
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
2
 
1.1.22.
Parastā
skarene
Poa trivialis
75 (a)
 
85
2,0
(c)
1,0
(c)
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
2
 
1.1.23.
Miežabrālis
Phalaris
arundinacea
70 (a)
 
96
1,5
1,0
0,3
0,3
 
 
 
0
0 (i), (j)
5
 
1.2.
Tauriņziežu sugu sēklas
 ( 
Fabaceae
 ( 
Leguminosae
))
1.2.1.
Austrumu
galega
Galega
orientalis
60 (a) (b
)
40
97
2,0
1,5
 
 
0,3
 
 
0
0 (k), (l)
10
 
1.2.2.
Ragainie
vanagnadziņi
Lotus
corniculatus
75 (a),
(b)
40
95
1,8
(d)
1,0
(d)
 
 
0,3
 
 
0
0 (k), (l)
10
 
70
/
100
1.2.3.
Baltā lupīna
Lupinus albus
80 (a),
(b)
20
98
0,5
(e)
0,3
(e)
 
 
0,3
 
 
0
0 (i)
5
(m), (n)
1.2.4.
Šaurlapu
lupīna
Lupinus
angustifolius
75 (a),
(b)
20
98
0,5
(e)
0,3
(e)
 
 
0,3
 
 
0
0 (i)
5
(m), (n)
1.2.5.
Dzeltenā
lupīna
Lupinus luteus
80 (a),
(b)
20
98
0,5
(e)
0,3
(e)
 
 
0,3
 
 
0
0 (i)
5
(m), (n)
1.2.6.
Sējas lucerna
Medicago
sativa
80 (a),
(b)
40
97
1,5
1,0
 
 
0,3
 
 
0
0 (k), (l)
10
 
1.2.7.
Hibrīdā
lucerna
Medicago x
varia
80 (a),
(b)
40
97
1,5
1,0
 
 
0,3
 
 
0
0 (k), (l)
10
 
1.2.8.
Sējas
esparsete
Onobrychis
viciifolia
75 (a),
(b)
20
95
2,5
1,0
 
 
0,3
 
 
0
0 (i)
5
 
1.2.9.
Sējas zirņi
Pisum
sativum
80 (a)
 
98
0,5
0,3
 
 
0,3
 
 
0
0 (i)
5 (g)
 
1.2.10.
Bastarda
āboliņš
Trifolium
hybridum
80 (a),
(b)
20
97
1,5
1,0
 
 
0,3
 
 
0
0 (k), (l)
10
 
1.2.11.
Sarkanais
āboliņš
Trifolium
pratense
80 (a),
(b)
20
97
1,5
1,0
 
 
0,3
 
 
0
0 (k), (l)
10
 
1.2.12.
Baltais āboliņš
Trifolium
repens
80 (a),
(b)
40
97
1,5
1,0
 
 
0,3
 
 
0
0 (k), (l)
10
 
1.2.13.
Lauka pupas
Vicia faba
80 (a),
(b)
5
98
0,5
0,3
 
 
0,3
 
 
0
0 (i)
5
 
71
/
100
1.2.14.
Sējas vīķi
Vicia sativa
 L.
85 (a),
(b)
20
98
1,0
(e)
0,5
(e)
 
 
0,3
 
 
0
0 (i)
5
 
1.2.15.
Smilts vīķi
Vicia villosa
Roth
85 (a),
(b)
20
98
1,0
(e)
0,5
(e)
 
 
0,3
 
 
0
0 (i)
5
 
1.2.16.
(Svītrots ar MK 22.11.2011. noteikumiem Nr. 890)
1.3.
Citas lopbarības augu sugas
1.3.1.
Lopbarības
kāļi
Brassica
napus var.
napobrassica
80 (a)
 
98
1,0
0,5
 
 
 
0,3
0,3
0
0 (i), (j)
5
 
1.3.2.
Lopbarības
kāposti
Brassica
oleracea
 
var.
acephala
75 (a)
 
98
1,0
0,5
 
 
 
0,3
0,3
0
0 (i), (j)
10
 
1.3.3.
Facēlija
Phacelia
tanacetifolia
80 (a)
 
96
1,0
0,5
 
 
 
 
 
0
0 (i), (j)
 
 
1.3.4.
Eļļas rutki
Raphanus
sativus
 
var.
oleiformis
80 (a)
 
97
1,0
0,5
 
 
 
0,3
0,3
0
0 (i)
5
 
2. Bāzes sēklas
Nr.
p.k.
Sugas nosaukums
Minimālā
dīgtspēja
tīrai sēklai
(%)
Maksimālais
cieto sēklu
daudzums
tīrai sēklai
(%)
Minimālā
analītiskā
tīrība
(% no
masas)
Maksimālais citu sugu sēklu daudzums
Citi
nosacījumi
kopā
(% no
masas)
skaits paraugā, kura masa noteikta šo noteikumu 
11.pielikuma
6.ailē
viena
suga
skābenes ( 
Rumex
spp.), izņemot
mazo skābeni (
Rumex acetosella
)
un jūrmalas
skābeni ( 
Rumex
ložņu
vārpata (
Elytrigia
repens
)
peļastu
lapsaste (
Alopecurus
myosuroides
)
amoliņi (
Melilotus
spp.)
72
/
100
maritimus
)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
2.1.
Stiebrzāļu sugu sēklas
2.1.1.
Parastā smilga
Agrostis capillaris
75 (a)
 
90
0,3
20
1
1
1
 
(q)
2.1.2.
Baltā smilga
Agrostis gigantea
80 (a)
 
90
0,3
20
1
1
1
 
(q)
2.1.3.
Ložņu smilga
Agrostis stolonifera
75 (a)
 
90
0,3
20
1
1
1
 
(q)
2.1.4.
Pļavas lapsaste
Alopecurus
pratensis
70 (a)
 
75
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.5.
Augstā dižauza
Arrhenatherum
elatius
75 (a)
 
90
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(z), (q)
2.1.6.
Kamolzāle
Dactylis glomerata.
80 (a)
 
90
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.7.
Niedru auzene
Festuca
arundinacea
80 (a)
 
95
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.8.
Smalklapu auzene
Festuca filiformis
75 (a)
 
85
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.9.
Aitu auzene
Festuca ovina
75 (a)
 
85
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.10.
Pļavas auzene
Festuca pratensis
80 (a)
 
95
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.11.
Sarkanā auzene
Festuca rubra
75 (a)
 
90
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.12.
Raupjā auzene
Festuca
trachyphylla
75 (a)
 
85
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.13.
Auzeņairene
( 
Festulolium
)
75 (a)
 
96
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.14.
Daudzziedu airene
(viengadīgā)
75 (a)
 
96
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
73
/
100
(viengadīgā)
Lolium multiflorum
2.1.15.
Ganību airene
Lolium perenne
80 (a)
 
96
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.16.
Hibrīdā airene
Lolium x hybridum
Hausskn
.
75 (a)
 
96
0,3
20 (o)
2
5
5
 
(q)
2.1.17.
Gumainais timotiņš
Phleum nodosum
80 (a)
 
96
0,3
20
2
1
1
 
(q)
2.1.18.
Pļavas timotiņš
Phleum pratense
80 (a)
 
96
0,3
20
2
1
1
 
(q)
2.1.19.
Maura skarene
Poa annua
75 (a)
 
85
0,3
20 (p)
1
1
1
 
(t), (q)
2.1.20.
Purva skarene
Poa palustris
75 (a)
 
85
0,3
20 (p)
1
1
1
 
(t), (q)
2.1.21.
Pļavas skarene
Poa pratensis
75 (a)
 
85
0,3
20 (p)
1
1
1
 
(t), (q)
2.1.22.
Parastā skarene
Poa trivialis
75 (a)
 
85
0,3
20 (p)
1
1
1
 
(t), (q)
2.1.23.
Miežabrālis
Phalaris arudinacea
70 (a)
 
96
0,3
20
2
5
5
 
(q)
2.2.
Tauriņziežu sugu sēklas
2.2.1.
Austrumu galega
Galega orientalis
60 (a) (b 
)
40
97
0,3
20
2
 
 
0 (s)
(q)
2.2.2.
Ragainie
vanagnadziņi
Lotus corniculatus
75 (a), (b)
40
95
0,3
20
3
 
 
0 (s)
(u), (q)
2.2.3.
Baltā lupīna
Lupinus albus
80 (a), (b)
20
98
0,3
20
2
 
 
0 (r)
(v), (w)
2.2.4.
Šaurlapu lupīna
Lupinus
angustifolius
75 (a), (b)
20
98
0,3
20
2
 
 
0 (r)
(v), (w)
2.2.5.
Dzeltenā lupīna
Lupinus
 
luteus
80 (a), (b)
20
98
0,3
20
2
 
 
0 (r)
(v), (w)
2.2.6.
Sējas lucerna
80 (a), (b)
40
97
0,3
20
3
 
 
0 (s)
(q)
74
/
100
Medicago sativa
2.2.7.
Hibrīdā lucerna
Medicago x varia
80 (a), (b)
40
97
0,3
20
3
 
 
0 (s)
(q)
2.2.8.
Sējas esparsete
Onobrychis viciifolia
75 (a), (b)
20
95
0,3
20
2
 
 
0 (r)
 
2.2.9.
Sējas zirņi
Pisum sativum
80 (a)
 
98
0,3
20
2
 
 
0 (r)
 
2.2.10.
Bastarda āboliņš
Trifolium hybridum
80 (a), (b)
20
97
0,3
20
3
 
 
0 (s)
(q)
2.2.11.
Sarkanais āboliņš
Trifolium pratense
80 (a), (b)
20
97
0,3
20
5
 
 
0 (s)
(q)
2.2.12.
Baltais āboliņš
Trifolium repens
80 (a), (b)
40
97
0,3
20
5
 
 
0 (s)
(q)
2.2.13.
Lauka pupas
Vicia faba
85 (a), (b)
5
98
0,3
20
2
 
 
0 (r)
 
2.2.14.
Sējas vīķi
Vicia sativa L.
85 (a), (b)
20
98
0,3
20
2
 
 
0 (r)
(v)
2.2.15.
Smilts vīķi
Vicia villosa
 Roth
85 (a), (b)
20
98
0,3
20
2
 
 
0 (r)
(v)
2.2.16.
(Svītrots ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr. 890)
2.3.
Citas lopbarības augu sugas
2.3.1.
Lopbarības kāļi
Brassica napus var
.
napobrassica
80 (a)
 
98
0,3
20
2
 
 
 
(q)
2.3.2.
Lopbarības kāposti
Brassica oleracea
var
. 
acephala
75 (a)
 
98
0,3
20
3
 
 
 
(q)
2.3.3.
Facēlija
Phacelia
tanacetifolia
80 (a)
 
96
0,3
20
 
 
 
 
 
2.3.4.
Eļļas rutki
Raphanus sativus
var
. 
oleiformis
80 (a)
 
97
0,3
20
2
 
 
 
 
3. Komercsēklas:
75
/
100
3.1. sēklas atbilst sertificētas sēklas kvalitātes rādītājiem attiecībā uz sēklu minimālo dīgtspēju, analītisko tīrību un citu augu sēklu saturu;
3.2. par 1 % palielina masas procentuālo daudzumu, kas noteikts šā pielikuma 1.punktā minētās sertificētu sēklu tabulas 6. un 7.ailē;
3.3. ja maura skarenes ( 
Poa annua
 L.) sēklās ir citu skareņu sugu sēklas ne vairāk kā 10 % no masas, tās neuzskata par piejaukumu;
3.4. šā pielikuma paskaidrojumu 2.punktu piemēro arī komercsēklām.
Paskaidrojumi.
1. Bāzes sēklu paraugā, kura masa noteikta šo noteikumu 
11.pielikuma
 6.ailē, nedrīkst būt vējauzu ( 
Avena fatua, Avena sterilis
) un viju ( 
Cuscuta
spp.) sēklu 
.
2. Reģistrētā persona veic pasākumus, kas ierobežo tādu kaitīgo organismu klātbūtni, kuri samazina sēklu lietderību.
Piezīmes.
(a) Visas svaigās un veselās sēklas, kas nedīgst pēc iepriekšējas apstrādes, uzskata par dīgtspējīgām sēklām.
(b) Esošās cietās sēklas līdz maksimālajam cieto sēklu daudzumam uzskata par dīgtspējīgām sēklām.
(c) Kopējo citu skareņu ( 
Poa
 spp.) sugu sēklu daudzumu līdz 0,8 % no masas neuzskata par piemaisījumu.
(d) Sarkanā āboliņa ( 
Trifolium pratense
 L.) sēklu daudzumu līdz 1 % no masas neuzskata par piemaisījumu.
(e) Baltās lupīnas ( 
Lupinus albus
 L.), šaurlapu lupīnas ( 
Lupinus angustifolius
 L.), dzeltenās lupīnas ( 
Lupinus luteus
 L.), sējas zirņu ( 
Pisum sativum
L.), lauka pupu ( 
Vicia faba
 L.), sējas vīķu ( 
Vicia sativa
 L.) un smilts vīķu ( 
Vicia villosa
 Roth) sēklu daudzumu līdz 0,5 % no masas citās attiecīgajās
sugās neuzskata par piejaukumu.
(f) Noteikto maksimālo procentuālo vienas sugas sēklu masu nepiemēro skareņu sēklām ( 
Poa
 spp.).
(g) Ja noteiktā masas paraugā kopā ir divas 
Avena fatua
 un (vai) 
Avena sterilis
 sēklas, to neuzskata par piemaisījumu, ja vien otrā tādas pašas masas
paraugā nav šo sugu sēklu.
(h) Ja noteiktā masas paraugā ir viena 
Avena fatua
 vai 
Avena sterilis
 sēkla, to neuzskata par piemaisījumu, ja vien otrā paraugā, kura masa ir divtik
liela, nav nevienas šo sugu sēklas.
(i) 
Cuscuta
 spp. sēklu noteikšana pēc skaita nav nepieciešama, ja nav šaubu par to, ka ir ievēroti šā pielikuma 1.punktā minētās sertificētu sēklu
tabulas 14.ailē minētie nosacījumi.
(j) Ja noteiktā masas paraugā ir viena 
Cuscuta
 spp. sēkla, to neuzskata par piemaisījumu, ja otrā tādas pašas masas paraugā nav 
Cuscuta
 spp.
76
/
100
sēklu.
(k) Parauga masa 
Cuscuta
 spp. sēklu noteikšanai pēc skaita ir divreiz lielāka nekā masa, kas attiecīgajai sugai noteikta šo noteikumu 
11.pielikuma
6.ailē.
(l) Ja noteiktā masas paraugā ir viena 
Cuscuta
 spp. sēkla, to neuzskata par piemaisījumu, ja vien otrā paraugā, kura masa ir divtik liela, nav nevienas
Cuscuta
 spp. sēklas.
(m) Citas krāsas lupīnu ( 
Lupinus
 spp.) sēklu procentuālais īpatsvars no sēklu skaita rūgtajām lupīnām nedrīkst pārsniegt 2 %, citām lupīnām (
Lupinus
 spp.) – 1 %.
(n) Lupīnu ( 
Lupinus
 spp.) šķirnēs rūgto lupīnu sēklu skaits nepārsniedz 2,5 %.
(o) Ja kopā ir ne vairāk kā 80 skareņu sēklu ( 
Poa
 spp.), tās neuzskata par piejaukumu.
(p) Šā pielikuma 2.punktā minētās bāzes sēklu tabulas 7.ailē minēto nosacījumu nepiemēro skareņu sēklām. Maksimālais kopējais citu skareņu sugu
sēklu skaits paraugā, kurā ir 500 sēklu, nedrīkst būt vairāk par vienu.
(r) Amoliņa ( 
Melilotus
 spp.) sēklu skaits nav jānosaka bāzes sēklām, ja nav šaubu par to, ka ievēroti šā pielikuma 2.punktā minētās bāzes sēklu
tabulas 11.ailē minētie nosacījumi.
(s) Ja noteiktās masas paraugā ir viena amoliņa sēkla, to neuzskata par piejaukumu, ja vien otrā paraugā, kura masa ir divtik liela, nav nevienas
amoliņa sēklas.
(t) Nepiemēro "c" nosacījumu.
(u) Nepiemēro "d" nosacījumu.
(v) Nepiemēro "e" nosacījumu.
(z) Nepiemēro "f" nosacījumu.
(q) Nepiemēro "k" un "m" nosacījumu.
(w) Rūgto lupīnu sēklu piejaukums citās lupīnu sēklās nedrīkst pārsniegt 1 %.
(y) 
(Piezīme svītrota ar MK 
10.12.2013.
 noteikumiem Nr. 1418)
77
/
100
13.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Iesnieguma saturs atļaujas saņemšanai sertificēt sēklas ar pazeminātu dīgtspēju
(Pielikuma nosaukums MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr.594 redakcijā)
1. Atbildīgā institūcija.
2. Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā reģistrētās personas nosau
kums, reģistrācijas kods.
3. Suga.
4. Šķirne.
5. Sēklu partijas numurs.
6. Sēklu partijas lielums.
7. Sēklu dīgtspēja.
8. Sēklu kvalitāti apliecinoša dokumenta numurs un izsniegšanas datums.
9. Iesniegšanas datums*, iesniedzēja vārds, uzvārds, paraksts*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums” un “paraksts” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par
elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
14.pielikums 
Ministru kabineta 
78
/
100
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Iesnieguma saturs atļaujas saņemšanai pazemināt izlases sēklas kategoriju
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
15.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Etiķešu krāsa
(Pielikums grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
1. Atbildīgā institūcija.
2. Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā reģistrētās personas nosaukums, reģistrācijas kods.
3. Suga.
4. Šķirne.
5. Sēklu partijas lielums.
6. Kategorija, uz kuru vēlas pazemināt.
7. Iemesli izlases sēklas kategorijas pazemināšanai.
8. Iesniegšanas datums*, iesniedzēja vārds, uzvārds, paraksts*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums” un “paraksts” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par
elektronisko dokumentu noformēšanu.
79
/
100
Nr.
p.k.
Sēklu kategorija vai sēklām noteiktās prasības
Etiķetes krāsa
1.
Pirmsbāzes sēklas (PB)
balta ar diagonālu violetu svītru
2.
Bāzes sēklas (B)
balta
3.
Sertificētas sēklas
3.1.
pirmās paaudzes sertificētas sēklas (C
1
)
zila
3.2.
otrās paaudzes sertificētas sēklas (C
2
)
sarkana
4.
Komercsēklas (K)
brūna
5.
(Svītrots ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
6.
(Svītrots ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
7.
Sēklas, kas nav līdz galam sertificētas
pelēka
8.
Sēklu maisījumi
zaļa
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
16.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Pirmsbāzes (PB), bāzes (B) un sertificētu (C) sēklu (izņemot komercsēklas (K) un nelielus
iesaiņojumus) iesaiņojuma oficiālās etiķetes vai zīmogojuma un dokumenta saturs
(Pielikums grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
I. Etiķetes un zīmogojuma saturs
1. Atsauce uz Eiropas Savienības tiesību aktiem (var lietot norādi “ES tiesību akti”).
2. Sertificētājinstitūcijas un valsts nosaukums vai to abreviatūra.
2.
1
 Oficiāli piešķirtais sērijas numurs.
80
/
100
3. Ražotājvalsts nosaukums.
4. Sēklu partijas numurs.
5. Deklarētā sēklu neto vai bruto masa vai sēklu skaits iesaiņojumā.
6. Suga (norāda botānisko nosaukumu (pilnu vai saīsinātu) latīņu burtiem bez atsaucēm uz autoriem). Auzeņairenei (x Festulolium) norāda Festuca un
Lolium ģints sugu nosaukumus.
7. Šķirne (norāda latīņu burtiem).
8. Kategorija.
9. Saiņošanas mēnesis un gads vai pēdējā parauga ņemšanas mēnesis un gads. Ja iesaiņojums ir noslēgts atkārtoti, norāda noslēgšanas datumu, kā
arī atbildīgās institūcijas nosaukumu.
10. Ja ir norādīta masa un lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, norāda piedevu nosaukumu, kā arī
aptuvenās proporcijas starp sēklu masu un kopējo masu.
11. Ja sēklas dīgtspēja ir novērtēta atkārtoti, norāda institūciju, kura to novērtējusi, kā arī atkārtotās novērtēšanas mēnesi un gadu. Šo informāciju
norāda uz oficiālas uzlīmes, ko pielīmē pie etiķetes.
12. Pirmsbāzes sēklai norāda paaudžu skaitu pirms sertificētām sēklām vai pirmās paaudzes sertificētām sēklām.
Piezīme. Norādi “Nav paredzētas lopbarības ražošanai” izmanto tikai tām stiebrzāļu šķirnēm, kurām šāda norāde ir Latvijas augu šķirņu katalogā vai
Eiropas Savienības lauksaimniecības kultūraugu kopējā katalogā.
II. Dokumenta saturs
1. Sēklu partijas numurs.
2. Suga (norāda vismaz botānisko nosaukumu (pilnu vai saīsinātu) latīņu burtiem).
3. Šķirne (norāda latīņu burtiem).
81
/
100
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
17.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Komercsēklu (K) oficiālajā etiķetē norādāmā informācija
(Pielikums grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
1. Atsauce uz Eiropas Savienības tiesību aktiem.
2. Atzīme “Komercsēklas”.
3. Pārraudzības institūcijas un valsts nosaukums vai to abreviatūra.
3.
1
 Oficiāli piešķirtais sērijas numurs.
4. Sēklu partijas numurs.
5. Saiņošanas mēnesis un gads vai pēdējā parauga ņemšanas mēnesis un gads. Ja iesaiņojums noslēgts atkārtoti, norāda noslēgšanas datumu, kā
arī atbildīgās institūcijas nosaukumu.
6. Suga (norāda botānisko nosaukumu (pilnu vai saīsinātu) latīņu burtiem bez atsaucēm uz autoriem).
7. Ražotājvalsts nosaukums.
8. Neto vai bruto sēklu masa vai tīro sēklu skaits.
9. Ja ir norādīta masa un lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, norāda piedevu nosaukumu, kā arī
aptuvenās proporcijas starp sēklu masu un kopējo masu.
82
/
100
10. Ja sēklas dīgtspēja ir novērtēta atkārtoti, norāda institūciju, kura to novērtējusi, kā arī atkārtotās novērtēšanas mēnesi un gadu. Šo informāciju
norāda uz oficiālas uzlīmes, ko pielīmē pie etiķetes.
11. Audzēšanas vieta, norādot sēklu ražošanas novadu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
18.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Sēklu maisījumu oficiālās etiķetes vai zīmogojuma saturs
(Pielikums grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
1. Norāde “Sēklas materiāla maisījums (paredzētā izmantošana)”.
2. Par saiņošanu atbildīgās institūcijas un valsts nosaukums vai to abreviatūra.
2.
1
 Oficiāli piešķirtais sērijas numurs.
3. Sēklu partijas numurs.
4. Deklarētā sēklu neto vai bruto masa vai sēklu skaits iesaiņojumā.
5. Sugu, kategoriju un šķirņu nosaukumi un masas proporcijas katram komponentam (šķirņu un sugu nosaukumus norāda ar latīņu burtiem).
Auzeņairenei (
x Festulolium
) norāda Festuca un Lolium ģints sugu nosaukumus.
6. Saiņošanas mēnesis un gads vai pēdējā parauga ņemšanas mēnesis un gads. Ja iesaiņojums noslēgts atkārtoti, norāda noslēgšanas datumu, kā
arī atbildīgās institūcijas nosaukumu.
7. Ja ir norādīta masa un lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, norāda piedevu nosaukumus, kā arī
aptuvenās proporcijas starp sēklu masu un kopējo masu.
83
/
100
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
19.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Etiķetes un pavaddokumenta saturs sēklām, kuras nav līdz galam sertificētas
(Pielikums grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
I. Etiķetes saturs
1. Par lauku apskati atbildīgā institūcija un valsts vai to abreviatūra.
1.
1
 Oficiāli piešķirtais sērijas numurs.
2. Suga (norāda botānisko nosaukumu (pilnu vai saīsinātu) latīņu burtiem bez atsaucēm uz autoriem).
3. Šķirne (norāda latīņu burtiem).
4. Kategorija.
5. Lauka vai sēklu partijas numurs.
6. Deklarētā sēklu neto vai bruto masa.
7. Norāde “Sēkla nav līdz galam sertificēta”.
8. Ja visu maisījumu komponentu sēklu dīgtspēja ir novērtēta atkārtoti, norāda institūciju, kura novērtējusi, kā arī atkārtotās novērtēšanas mēnesi un
gadu. Šo informāciju norāda uz oficiālas uzlīmes, ko pielīmē pie etiķetes.
84
/
100
II. Pavaddokumenta saturs
1. Institūcija, kas izdevusi pavaddokumentu.
1.
1
 Izsniegtajām etiķetēm oficiāli piešķirtie sērijas numuri.
2. Suga (norāda botānisko nosaukumu (pilnu vai saīsinātu) latīņu burtiem bez atsaucēm uz autoriem).
3. Šķirne (norāda latīņu burtiem).
4. Kategorija.
5. Izsētās sēklas partijas numurs un valsts vai valstis, kas sertificējušas sēklu.
6. Lauka vai sēklu partijas numurs.
7. Sējumu platība, kurā audzēta sēklu partija, kas norādīta pavaddoku
mentā.
8. Ievāktais sēklu daudzums un iesaiņojumu skaits.
9. Sertificētas sēklas kategorijai – paaudžu skaits pēc bāzes sēklām.
10. Apliecinājums, kas apstiprina sēkl
audzēšanas prasību izpildi kultūr
augam, no kura iegūta sēkla.
11. Ja nepieciešams, sēklas kvalitāti apliecinošie pagaidu rezultāti.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
20.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
85
/
100
Saiņotāja etiķetes un zīmogojuma saturs nelieliem sēklu iesaiņojumiem
1. Neliels Eiropas Savienības A tipa iesaiņojums:
1.1. norāde “Neliels Eiropas Savienības A tipa iesaiņojums”;
1.2. saiņotāja (fiziskas vai juridiskas personas) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;
1.3. sēklu partijas numurs, pēc kura var identificēt izmantotās sēklu materiālu partijas;
1.4. valsts nosaukums vai tā abreviatūra;
1.5. norāde “Sēklu maisījums paredzēts (norādīt lietošanas veidu)”;
1.6. neto vai bruto sēklu masa vai tīro sēklu skaits;
1.7. ja ir norādīta masa un lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, norāda piedevu nosaukumu, kā arī
aptuvenās proporcijas starp sēklu masu un kopējo masu;
1.8. sēklu maisījuma komponentu procentuālais sastāvs (no masas), sugu un šķirņu nosaukumi (norāda latīņu burtiem).
2. Neliels Eiropas Savienības B tipa iesaiņojums:
2.1. sertificētas sēklas:
2.1.1. norāde “Neliels Eiropas Savienības B tipa iesaiņojums”;
2.1.2. saiņotāja (fiziskas vai juridiskas personas) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;
2.1.3. oficiāli piešķirtais sēklu partijas numurs;
2.1.4. sēklu partijas sēklu saiņotāja piešķirtais partijas identifikācijas numurs, ja sēklu partiju pārsaiņojis saiņotājs, lietojot saiņotāja etiķetes;
2.1.5. institūcija, kas piešķīrusi sēklu partijas numuru, un valsts vai to abreviatūra;
86
/
100
2.1.6. suga (norāda latīņu burtiem);
2.1.7. šķirne (norāda latīņu burtiem);
2.1.8. kategorija;
2.1.9. neto vai bruto sēklu masa vai tīro sēklu skaits;
2.1.10. ja ir norādīta masa un lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, norāda piedevu nosaukumu, kā arī
aptuvenās proporcijas starp sēklu masu un kopējo masu;
2.1.11. norādi “Nav paredzētas lopbarības ražošanai” izmanto tikai tām stiebrzāļu šķirnēm, kurām šāda norāde ir Latvijas augu šķirņu katalogā vai Eiropas
Savienības lauksaimniecības kultūraugu kopējā katalogā;
2.2. komercsēklas:
2.2.1. norāde “Neliels Eiropas Savienības B tipa iesaiņojums”;
2.2.2. saiņotāja (fiziskas vai juridiskas personas) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;
2.2.3. oficiāli piešķirtais sēklu partijas numurs;
2.2.4. institūcija, kas piešķīrusi sēklu partijas numuru, un valsts vai to abreviatūra;
2.2.5. suga (norāda latīņu burtiem);
2.2.6. atzīme “Komercsēklas”;
2.2.7. neto vai bruto sēklu masa vai tīro sēklu skaits;
2.2.8. ja ir norādīta masa un lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, norāda piedevu nosaukumu, kā arī
aptuvenās proporcijas starp sēklu masu un kopējo masu;
2.3. sēklu maisījumi:
87
/
100
2.3.1. norāde “Neliels Eiropas Savienības B tipa iesaiņojums”;
2.3.2. saiņotāja (fiziskas vai juridiskas personas) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;
2.3.3. oficiāli piešķirtais sēklu partijas numurs;
2.3.4. institūcija, kas piešķīrusi sēklu partijas numuru, un valsts vai to abreviatūra;
2.3.5. norāde “Sēklu maisījums paredzēts (norādīt lietošanas veidu)”;
2.3.6. neto vai bruto sēklu masa vai tīro sēklu skaits;
2.3.7. ja ir norādīta masa un lietoti granulēti augu aizsardzības līdzekļi, dražējamie materiāli vai citas cietās piedevas, norāda piedevu nosaukumu, kā arī
aptuvenās proporcijas starp sēklu masu un kopējo masu;
2.3.8. sēklu maisījuma komponentu procentuālais sastāvs (no masas), sugu un šķirņu nosaukumi (norāda latīņu burtiem).
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
21.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Iesnieguma saturs līguma reģistrēšanai par sēklu pavairošanu valstī, kas nav Eiropas Savienības
dalībvalsts
1. Personas nosaukums, reģistrācijas numurs Uzņēmumu reģistrā vai komercreģistrā, adrese.
2. Reģistrācijas kods Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā.
3. Valsts, kurā notiks sēklu pavairošana.
88
/
100
4. Sertificētājinstitūcijas nosaukums.
5. Suga (latīniskais nosaukums).
6. Šķirne.
7. Plānotā sēklas kategorija.
8. Sējumu platība.
9. Plānotais iegūstamo sēklu daudzums.
10. Līgumā paredzētais tirdzniecības gads.
11. Plānotie sēklas piegādes periodi.
12. Iesniegšanas datums*, vārds, uzvārds, paraksts*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums” un “paraksts” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par
elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
22.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Lopbarības augu sugas, par kurām jāsniedz informācija par daudzumu, kas nav realizēts līdz kārtējā
gada 30.jūnijam
(Pielikums svītrots ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
89
/
100
23.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Sēklu sertifikāta saturs
(Pielikums grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
I. Aizpilda sertificētājinstitūcija
1. Sertificētājinstitūcijas nosaukums.
2. Sēklu sertifikāta numurs.
3. Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā reģistrētās personas nosaukums, adrese un reģistrācijas kods.
4. Suga, šķirne un kategorija.
5. Partijas numurs, masa (kg) un iesaiņojuma vienību skaits.
6. Sēklu izcelsmi apliecinoša dokumenta numurs un datums.
7. Sēklu parauga ņēmēja vārds un uzvārds, datums, kad noņemts vidējais paraugs, parauga ņemšanas akta numurs, datums, kad paraugs saņemts
laboratorijā.
8. Laboratorija, kas veikusi pārbaudi.
9. Tīrība (%), dīgtspēja (%) un mitruma saturs (%).
10. Inerto piemaisījumu veids.
11. Dīgtspējas noteikšanas apstākļi.
12. Citu augu sugu sēklas.
90
/
100
13. Vējauzu klātbūtne.
14. Dzīvotspēja (%), tās noteikšanas metode.
15. Kaitēkļu invāzija.
16. 
1000 sēklu masa (gramos).
17. Atzinums par sēklas kvalitātes rādītāju atbilstību šo noteikumu prasībām.
18. Sēklu sertifikāta derīguma termiņš.
19. Sertifikāta izsniegšanas datums*, izsniedzēja amats, vārds, uzvārds, paraksts*, zīmogs*.
II. Aizpilda pārdevējs
1. Sēklas pircēja saimniecības nosaukums un adrese.
2. Pārdotās sēklas masa (kg) un saiņojuma vienību skaits.
3. Pārdevēja vārds, uzvārds, datums* un zīmogs*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums”, “paraksts” un “zīmogs” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem
aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
24.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Pārskata “Sēklu novērtēšanas rezultāti” saturs
(Pielikums grozīts ar MK 
29.06.2010.
 noteikumiem Nr.594)
91
/
100
Institūcija, kas izsniedz pārskatu.
2. Pārskata numurs.
3. Sēklaudzētāja, sēklu sagatavotāja, saiņotāja vai tirgotāja nosaukums, adrese un reģistrācijas kods.
4. Suga, šķirne un kategorija.
5. Sēklu partijas numurs, masa (kg), iesaiņojuma vienību skaits.
6. Sēklu izcelsmi apliecinoša dokumenta numurs un datums.
7. Sēklu parauga ņēmēja vārds un uzvārds, datums, kad noņemts vidējais paraugs, un parauga ņemšanas akta numurs, datums, kad paraugs
saņemts laboratorijā.
8. Laboratorija, kas veikusi pārbaudi.
9. Tīrība (%), dīgtspēja (%), mitruma saturs (%).
10. Inerto piemaisījumu veids.
11. Dīgtspējas noteikšanas apstākļi.
12. Citu augu sugu sēklas.
13. Vējauzu klātbūtne.
14. Dzīvotspēja (%), tās noteikšanas metode.
15. Kaitēkļu invāzija.
16. 1000 sēklu masa (gramos).
17. Lēmums par neatbilstību noteikumu prasībām un priekšlikumi sēklu kvalitātes uzlabošanai.
92
/
100
18. Sēklu novērtēšanas rezultātu izsniegšanas datums*, izsniedzēja amats, vārds, uzvārds, paraksts*, zīmogs*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums”, “paraksts” un “zīmogs” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem
aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
25.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Sēklu sertifikāta pielikuma saturs
Sertificētājinstitūcijas nosaukums.
2. Pielikuma numurs.
3. Sēklu sertifikāta numurs un datums.
4. Sēklaudzētāju un sēklu tirgotāju reģistrā reģistrētās personas nosaukums, adrese un reģistrācijas kods.
5. Suga, šķirne un kategorija.
6. Partijas numurs, masa (kg), iesaiņojuma vienību skaits.
7. Sēklu izcelsmi apliecinoša dokumenta numurs un datums.
8. Sēklu parauga ņēmēja vārds un uzvārds, datums, kad noņemts vidējais paraugs, parauga ņemšanas akta numurs, datums, kad paraugs saņemts
laboratorijā.
9. Laboratorija, kas veikusi pārbaudi.
93
/
100
10. Dīgtspēja (%).
11. Dīgtspējas noteikšanas apstākļi.
12. Kaitēkļu invāzija.
13. Atzinums par sēklu kvalitātes rādītāju atbilstību šo noteikumu prasībām.
14. Sertifikāta derīguma termiņš.
15. Pielikuma izsniegšanas datums*, izsniedzēja amats, vārds, uzvārds, paraksts*, zīmogs*.
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus “datums”, “paraksts” un “zīmogs” neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem
aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
26.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Lopbarības augu sugu sadalījums grupās sēklu partiju pēcpārbaudei
(Pielikums MK 
29.06.2010.
 noteikumu Nr. 594 redakcijā, kas grozīta ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr. 890; MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
I. Pirmās grupas lopbarības augu sugas
1. Daudzziedu airene, viengadīgā (
Lolium multiflorum
 Lam.)
2. Baltā lupīna (
Lupinus albus
 L.)
3. Šaurlapu lupīna (
Lupinus angustifolius
 L.)
4. Dzeltenā lupīna (
Lupinus luteus
 L.)
94
/
100
5. Sējas zirņi (
Pisum sativum
 L. (partim))
6. Lauka pupas (
Vicia faba
 L. (partim))
7. Sējas vīķi (
Vicia sativa
 L.)
8. Lopbarības kāļi (
Brassica napus
 L. var. 
napobrassica
 (L.) Rchb.)
9. Lopbarības kāposti (
Brassica oleracea
 L. convar. 
acephala
 (DC.) Alef. var. 
medullosa
 Thell. + var. 
varidis
 L.)
10. Facēlija (
Phacelia tanacetifolia
 Benth.)
11. Eļļas rutki (
Raphanus sativus
 L. var. 
oleiformis
 Pers.)
II. Otrās grupas lopbarības augu sugas
12. Baltā smilga (
Agrostis gigantea
 L.)
13. Ložņu smilga (
Agrostis stolonifera
 L.)
14. Parastā smilga (
Agrostis capillaris
 L.)
15. Pļavas lapsaste (
Alopecurus pratensis
 L.)
16. Augstā dižauza (
Arrhenatherum elatius
 (L.) P.Beauv. ex J.Presl & C.Presl)
17. Kamolzāle (
Dactylis glomerata
 L.)
18. Niedru auzene (
Festuca arundinacea
 Schreber)
19. Smalklapu auzene (
Festuca filiformis
 Pourr)
20. Aitu auzene (
Festuca ovina
 L.)
21. Pļavas auzene (
Festuca pratensis
 Huds.)
22. Sarkanā auzene (
Festuca rubra
 L.)
23. Raupjā auzene (
Festuca trachyphylla
 (Hack.) Krajina)
24. Hibrīdā airene (
Lolium x hybridum
 Hausskn.)
95
/
100
25. Auzeņairene (
x Festulolium
 Asch.& Graebn.)
26. Ganību airene (
Lolium perenne
 L.)
27. Gumainais timotiņš (
Phleum nodosum
 L.)
28. Pļavas timotiņš (
Phleum pratense
 L.)
29. Maura skarene (
Poa annua
 L.)
30. Purva skarene (
Poa palustris
 L.)
31. Pļavas skarene (
Poa pratensis
 L.)
32. Parastā skarene (
Poa trivialis
 L.)
33. Miežabrālis (
Phalaris arundinacea
 L.)
34. Austrumu galega (
Galega orientalis
 Lam.)
35. Ragainie vanagnadziņi (
Lotus corniculatus
 L.)
36. Sējas lucerna (
Medicago sativa
 L.)
37. Hibrīdā lucerna (
Medicago
 x 
varia
 T.Martyn)
38. Sējas esparsete (
Onobrychis viciifolia
 Scop.)
39. Bastarda āboliņš (
Trifolium hybridum
 L.)
40. Sarkanais āboliņš (
Trifolium pratense
 L.)
41. Baltais āboliņš (
Trifolium repens
 L.)
42. Smilts vīķi (
Vicia villosa
 Roth)
43. 
(Svītrots ar MK 
22.11.2011.
 noteikumiem Nr. 890)
27.pielikums 
96
/
100
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Pamatrādītāji pēcpārbaudes kontrollauciņu iekārtošanai
(Pielikums grozīts ar MK 
28.03.2017.
 noteikumiem Nr. 183)
I. Pirmās grupas lopbarības augi
Nr. p.k.
Rādītāji
Kategorijas
PB, B
C1
C2
C
1.
Pēcpārbaudei pakļauto paraugu daudzums (%)
100
100
5
20
2.
Šķirnes tīrība (%)
99,7
99,0
98,0
 
3.
Vēlamais augu skaits lauciņā
3.1.
sējas zirņiem
800–1000
800–1000
800–1000
–
3.2.
lauka pupām
500–600
500–600
500–600
–
3.3.
lopbarības kāļiem
200–250
–
–
200–250
3.4.
lopbarības kāpostiem
200–250
–
–
200–250
3.5.
viengadīgajai lupīnai
500–600
500–600
500–600
–
3.6.
sējas vīķiem
500–600
500–600
500–600
–
3.7.
eļļas rutkiem
250–300
–
–
250–300
4.
Atkārtojumu skaits
3
2
1
1
5.
Kontrollauciņa platība (m
2
)
10
10
10
10
 
II. Otrās grupas lopbarības augi
Nr. p.k.
Rādītāji
Kategorijas
PB, B
C
1.
Pēcpārbaudei pakļauto paraugu daudzums (%)
100
20
2.
Šķirnes tīrība (izņemot airenes un skarenes) (augi uz m
2
)
1/30
1/10
3.
Šķirnes tīrība airenēm (augi uz m
2
)
1/50
1/10
97
/
100
4.
Šķirnes tīrība skarenēm (multiklonālās šķirnes) (augi uz m
2
)
1/20
4/10
5.
Šķirnes tīrība skarenēm (apomiktiskās un monoklonālās šķirnes) (augi uz m
2
)
1/20
6/10
6.
Pieļaujamais citu aireņu sugu skaits airenēm (augi uz m
2
)
1/50
1/10
7.
Vēlamais augu skaits lauciņā
 
 
7.1.
stiebrzālēm un tauriņziežiem
3000–5000
3000–5000
7.2.
smilts vīķiem
500–600
500–600
8.
Atkārtojumu skaits
3
3
9.
Kontrollauciņa platība (m
2
)
5
5
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
28.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 17.februāra noteikumiem Nr.152
Pēcpārbaudē maksimāli pieļaujamais šķirnei neatbilstošo augu skaits
I. Lopbarības augi, izņemot sējas zirņus, lauka pupas,   lopbarības kāļus un lopbarības kāpostus
Nr.
p.k.
Vērtējamā platība (m
2
)
Šķirnes tīrība (augi uz m
2
)
1/50 m
2
1/30 m
2
1/20 m
2
1/10 m
2
4/10 m
2
6/10 m
2
1.
5
1
1
1
2
5
6
2.
10
1
1
2
3
8
10
3.
15
1
2
2
4
10
14
4.
20
2
2
3
5
13
18
5.
25
2
3
3
5
15
22
6.
30
2
3
4
6
18
25
7.
35
2
3
4
7
20
29
8.
40
2
3
5
8
23
32
98
/
100
9.
45
3
4
5
8
25
36
10.
50
3
4
5
9
28
39
 
 
II. Sējas zirņi, lauka pupas, lopbarības kāļi un lopbarības kāposti
Nr.
p.k.
Augu skaits
Šķirnes tīrība
99,7 %
99,0 %
98 %
1.
100
2
4
5
2.
200
3
6
8
3.
300
4
7
11
4.
400
4
9
14
5.
500
4
10
17
6.
600
5
11
19
7.
800
6
14
24
8.
1000
7
16
29
9.
1100
7
18
32
10.
1200
8
19
34
11.
1300
8
21
36
12.
1400
9
22
39
13.
1500
9
23
41
14.
1600
10
24
43
15.
1700
10
26
46
16.
1800
10
27
48
17.
1900
11
28
50
18.
2000
11
29
53
19.
2100
12
30
55
20.
2200
12
32
57
21.
2300
13
33
60
22.
2400
13
34
62
99
/
100
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
23.
2500
13
35
64
24.
2600
14
36
66
25.
2700
14
38
69
26.
2800
15
39
71
27.
2900
15
40
73
28.
3000
15
40
76
29.
3100
16
42
78
30.
3200
16
44
80
31.
3300
17
45
82
32.
3400
17
46
85
33.
3500
17
47
87
34.
4000
19
53
98
Zemkopības ministra pienākumu izpildītājs – vides ministrs R.Vējonis
100
/
100