Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 70 (3228),
05.05.2005., "Ziņotājs", 10,
26.05.2005.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
14.04.2005.
Stājas spēkā: 
19.05.2005.
Attēlotā redakcija:
 01.06.2017. - ...
Grozījumi:
21.06.2007. likums / LV, 107 (3683), 05.07.2007. / Stājas spēkā 20.07.2007.
12.12.2008. likums / LV, 200 (3984), 23.12.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
16.06.2009. likums / LV, 98 (4084), 27.06.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
04.03.2010. likums / LV, 47 (4239), 24.03.2010. / Stājas spēkā 07.04.2010.
22.04.2010. likums / LV, 68 (4260), 29.04.2010. / Stājas spēkā 30.04.2010.
29.04.2010. likums / LV, 74 (4266), 12.05.2010. / Stājas spēkā 13.05.2010.
16.12.2010. likums / LV, 205 (4397), 29.12.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
14.03.2013. likums / LV, 61 (4867), 27.03.2013. / Stājas spēkā 10.04.2013.
08.12.2016. likums / LV, 249 (5821), 21.12.2016. / Stājas spēkā 22.12.2016.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Zinātniskās darbības likums
1.pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
inovācija
 — jaunu zinātniskās, tehniskās, sociālās, kultūras vai citas jomas ideju, izstrādņu un tehnoloģiju
īstenošana produktā vai pakalpojumā;
2) 
pētniecība
 — mērķtiecīga darbība ar zinātnes metodēm iegūto faktu, teoriju un dabas likumu izmantošanai
jaunu produktu, procesu un metožu radīšanā vai pilnveidošanā;
2
1
) 
tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni saimnieciskā izmantošana (komercializācija)
 — mantisko
tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni atsavināšana vai izmantošana pret atlīdzību;
3) 
zinātne
 — intelektuālās darbības sfēra, kurā ar teorētiskām vai eksperimentālām metodēm tiek iegūtas un
apkopotas zināšanas par dabā un sabiedrībā pastāvošajām likumsakarībām;
4) 
zinātniskā darbība
 — radoša darbība, kas ietver zinātni, pētniecību un inovācijas;
5) 
zinātnes tehniskais personāls
 — personas, kurām ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un pieredze
vienā vai vairākās jomās un kuras zinātnieku vadībā piedalās zinātniskajā darbībā, veicot tehniskos uzdevumus.
Zinātnes tehniskajā personālā ietilpst inženieri, tehniķi, laboranti, tehnologi, operatori;
6) 
zinātni apkalpojošais personāls
 — personas, kuras veic zinātniskajai darbībai nepieciešamās
palīgfunkcijas (plānošanas, ekonomisko, finanšu, zinātniski tehniskās informācijas struktūrvienību darbinieki,
speciālo un zinātniski tehnisko bibliotēku darbinieki, patentu dienesta speciālisti, arhivāri u.tml.);
7) 
zinātniskās institūcijas
 — zinātniskie institūti, augstskolas, komercsabiedrības, kā arī citas institūcijas,
kuru statūtos, nolikumā vai satversmē ir paredzēta zinātniskā darbība, piedalīšanās zinātniskās kvalifikācijas
iegūšanas un pilnveidošanas procesā un kuras ir reģistrētas zinātnisko institūciju reģistrā. Zinātniskajā
institūcijā jābūt vismaz piecām personām ar doktora zinātnisko grādu institūcijas darbībai atbilstošajā pētījumu
1
/
25
virzienā.
(2) Likumā lietotie termini atbilst 
Augu šķirņu aizsardzības likumā
 un 
Patentu likumā
 lietotajiem terminiem un to
skaidrojumam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.03.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
2.pants. Likuma mērķis
(1) Šā likuma mērķis ir nostiprināt valsts rūpes par zinātni kā īpaši svarīgu sabiedrības attīstības faktoru.
(2) Likums nosaka zinātnes un augstākās izglītības vienotību, zinātnieku tiesības, atbildību, neatkarību un
akadēmisko brīvību, profesionālās un sociālās garantijas, valsts institūciju kompetenci un saistības zinātniskās
darbības nodrošināšanā.
3.pants. Tiesības veikt zinātnisko darbību
Tiesības veikt zinātnisko darbību ir jebkurai personai neatkarīgi no rases, tautības, dzimuma, valodas, vecuma,
politiskās un reliģiskās pārliecības, sociālās izcelsmes, mantiskā, ģimenes vai dienesta stāvokļa un citiem
apstākļiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
4.pants. Zinātniskie darbinieki
Zinātniskie darbinieki ir:
1) zinātnieki;
2) zinātnes tehniskais personāls;
3) zinātni apkalpojošais personāls.
5.pants. Zinātnieka statuss
(1) Zinātnieks ir fiziskā persona, kura veic zinātnisko darbību un kura šajā likumā noteiktajā kārtībā ieguvusi
zinātnisko kvalifikāciju.
(2) Zinātnieka statusu nosaka viņa zinātniskā kvalifikācija, personiskie sasniegumi zinātnē un ekspertu vērtējums.
(3) Zinātnieka statuss nav atkarīgs no viņa zinātniskās specializācijas, kā arī no zinātniskās darbības motīviem vai
darba devēja statusa.
(4) Jaunais zinātnieks ir fiziskā persona, kura veic zinātnisko darbību un kura šajā likumā noteiktajā kārtībā pirmo
zinātnisko kvalifikāciju ieguvusi pēdējo 10 gadu laikā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.03.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
6.pants. Zinātnieka pienākumi
Zinātnieka vispārīgie pienākumi ir šādi:
1) veicot zinātnisko darbību, nodrošināt zinātnisko pētījumu objektivitāti;
2) informēt sabiedrību par savu zinātnisko pētījumu rezultātiem, kā arī savas kompetences ietvaros sniegt
konsultācijas un eksperta atzinumus;
3) popularizēt zinātnes sasniegumus un atziņas, sniegt atzinumus par moderno tehnoloģiju un organizatorisko
paņēmienu izmantošanas iespējām Latvijas tautas labklājības un valsts saimnieciskās konkurētspējas
attīstībai;
2
/
25
4) pilnveidot savu zinātnisko kvalifikāciju un piedalīties jaunu zinātnieku sagatavošanā;
5) pārtraukt zinātniskos pētījumus, ja tie, pēc zinātnieka atzinuma, var radīt draudus cilvēcei, sabiedrībai vai
dabai, un informēt par to sabiedrību;
6) piedalīties tādu zinātnisko pētījumu uzdevumu formulēšanā, kuru mērķis ir attīstīt Latvijas saimniecisko
konkurētspēju un nacionālo identitāti;
7) piedalīties izglītības sistēmas zinātniskās attīstības un pilnveidošanas procesā.
7.pants. Zinātnieka atbildība
(1) Zinātnieks atbild par savu zinātnisko pētījumu rezultātu objektivitāti un par saviem secinājumiem, kas izdarīti,
pamatojoties uz šiem rezultātiem.
(2) Zinātnieks atbild par savas kompetences pārsniegšanu, ja tās rezultātā sabiedrībai tiek sniegtas
rekomendācijas, kas neizriet no konkrētiem zinātnisko pētījumu rezultātiem.
(3) Zinātnieks atbild par to, lai viņam zinātniskās darbības veikšanai nodotie materiāli, finanšu līdzekļi un informācija
tiktu izmantota vienīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai.
(4) Zinātnieks neatbild par zinātnisko pētījumu rezultātu tālākas izmantošanas sekām, izņemot gadījumu, kad viņš
pats šos pētījumu rezultātus izmantojis vai sagatavojis izmantošanai vai arī kad starp zinātnieku un viņa pētījumu
rezultātu izmantotāju pastāv vienošanās par zinātnieka atbildību.
8.pants. Zinātnieka tiesības
(1) Zinātniekam ir tiesības:
1) brīvi izvēlēties zinātnisko pētījumu virzienu un metodes atbilstoši savām zinātniskajām interesēm,
kompetencei un humānisma principiem;
2) ar individuālu vai kolektīvu zinātnisko pētījumu projektu piedalīties jebkuros atklātos zinātniskās darbības
konkursos Latvijā un ārvalstīs;
3) neatkarīgi no darba tiesiskajām attiecībām saņemt valsts un citu personu piešķirto finansējumu likumā
noteiktajā kārtībā. Attiecībā uz šādi iegūtiem līdzekļiem zinātniekam ir tiesības būt kredīta rīkotājam;
4) piedalīties atklātos konkursos, lai iegūtu līdzekļus savas kvalifikācijas pilnveidošanai, kā arī zinātniskās
darbības norisēs un izpausmēs Latvijā un ārvalstīs;
5) bez cenzūras iesniegt savas zinātniskās darbības rezultātus publicēšanai paša izraudzītos izdevumos.
(2) Zinātniskajās institūcijās nodarbinātajiem zinātniekiem ik gadu pienākas apmaksāts ikgadējais astoņu
kalendāra nedēļu atvaļinājums, neskaitot svētku dienas, bet ik pēc sešiem gadiem var tikt piešķirts apmaksāts 26
kalendāra nedēļu akadēmiskais atvaļinājums, neskaitot svētku dienas, zinātnisku pētījumu veikšanai vai kvalifikācijas
pilnveidošanai ārpus savas darbavietas.
(3) Zinātniekam ir ekskluzīvas tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radies viņa zinātniskās darbības rezultātā, ja
līgumā nav noteikts citādi.
(4) Ja zinātnieks strādājis uz līguma pamata, viņa tiesības uz zinātniskās darbības rezultātā radīto īpašumu nosaka
līgums. Zinātnieka mantiskās tiesības uz izgudrojumu, kas radīts valsts finansētas zinātniskās darbības rezultātā,
reglamentē šā likuma 39.
1
, 39.
2
, 39.
3
, 39.
4
, 39.
5
 un 
39.
6
 panta
 noteikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
 un 
14.03.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
9.pants. Atklātums informācijā par zinātniskajiem pētījumiem
3
/
25
(1) Informācija par zinātniskajiem pētījumiem, kas finansēti no valsts vai pašvaldības budžeta, ir atklāta.
(2) Par zinātnisko pētījumu, kas finansēti no valsts budžeta vai atvasinātu publisku personu budžeta, veikšanu
atbildīgā institūcija, kas pētījumu pasūtījusi, nodrošina pētījumu rezultātu vispārēju pieejamību.
(3) Likumā noteiktajos gadījumos pieejamību informācijai, kas attiecas uz zinātniskajiem pētījumiem, var ierobežot.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
10.pants. Zinātniskā kvalifikācija
(1) Zinātnisko kvalifikāciju apliecina doktora zinātniskais grāds, kuru piešķir Doktora zinātniskā grāda piešķiršanas
padome (Promocijas padome). Ārvalstīs iegūta zinātniskā grāda pielīdzināšana notiek saskaņā ar Latvijai saistošiem
starp
tautiskajiem līgumiem.
(2) Persona iegūst zinātnieka statusu, kad attiecībā uz šo personu stājas spēkā lēmums par zinātniskā grāda
piešķiršanu vai ārvalstīs iegūtās kvalifikācijas pielīdzināšanu.
(3) Zinātnisko grādu piešķir uz mūžu, un zinātniekam ir tiesības to minēt oficiālā sarakstē.
(4) Habilitētajiem doktoriem ir attiecīgās zinātnes nozares doktora tiesības.
(5) 
(Zaudējusi spēku ar 
01.01.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 
16.punktu
)
(6) Nav atļauts doktora zinātniskajam grādam pielīdzināt Padomju Sociālistisko Republiku Savienībā iegūto
zinātnisko grādu, kas iegūts, pamatojoties uz darbu marksismā-ļeņinismā, zinātniskajā komunismā, Padomju
Savienības Komunistiskās (boļševiku) partijas vēsturē, zinātniskajā ateismā, padomju tiesībās, padomju ideoloģisko
organizāciju apoloģētikā, kā arī darbu, kurā slavināta totalitāra ideoloģija vai kurā noniecināts vai noliegts Latvijas
Republikas valstiskums.
(7) Latvijā piešķiramā doktora zinātniskā grāda nomenklatūru un doktora zinātniskā grāda oficiālo saīsinājumu
apstiprina Ministru kabinets pēc Latvijas Zinātnes padomes ierosinājuma.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
 un 
04.03.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
11.pants. Doktora zinātniskā grāda piešķiršanas kārtība
(1) Doktora zinātnisko grādu personai piešķir pēc sekmīgas promocijas darba aizstāvēšanas Promocijas padomē.
Doktora zinātniskā grāda piešķiršanas (promocijas) kārtību nosaka Ministru kabinets.
(2) Ar promocijas darbu zinātniskā grāda pretendents apliecina, ka viņš ir patstāvīgi veicis oriģinālu zinātnisku
pētījumu, prot patstāvīgi plānot pētījumu, ir apguvis pētījumu veikšanas metodoloģiju un darbam specialitātē
nepieciešamās metodes, spēj patstāvīgi analizēt iegūtos rezultātus un izdarīt tiem atbilstošus secinājumus.
Promocijas darbu ir tiesības aizstāvēt zinātniskā grāda pretendentam, kas ir persona, kura sekmīgi apguvusi
akreditētas doktora studiju programmas akadēmisko daļu un sagatavojusi promocijas darbu aizstāvēšanai vai kuras
akadēmiskā darbība, kas veikta ārpus šīs programmas, tiek tai pielīdzināta, ievērojot šajā programmā paredzēto
kārtību un atbilstoši Ministru kabineta noteiktajiem kritērijiem, un kura ir sekmīgi nokārtojusi eksāmenus izraudzītajā
zinātnes nozarē.
(3) Doktora zinātniskā grāda piešķiršanas (promocijas) tiesības augstskolai deleģē Ministru kabinets pēc Latvijas
Zinātnes padomes atzinuma. Augstskola var iesniegt Latvijas Zinātnes padomei pieteikumu deleģēt tai tiesības piešķirt
doktora zinātnisko grādu, ja tajā tiek īstenota akreditēta attiecīgā doktorantūras studiju programma un šīs programmas
īstenošanā iesaistīti ne mazāk par trim Latvijas Zinātnes padomes apstiprinātiem ekspertiem.
(4) Zinātniskā grāda piešķiršanu pārrauga Ministru kabineta izveidota Valsts zinātniskās kvalifikācijas komisija. Šī
komisija darbojas Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(5) Promocijas darbu var iesniegt valsts valodā vai kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, pievienojot
izvērsta promocijas darba kopsavilkuma tulkojumu valsts valodā. Publiskā aizstāvēšana var notikt valsts valodā vai
kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām — pēc vienošanās ar autoru un ar attiecīgās Doktora zinātnisko grādu
piešķiršanas padomes akceptu. Promocijas darbu iesniegšana un publiska aizstāvēšana filoloģijas doktora grāda
ieguvei var notikt arī citā svešvalodā, ja darbs veltīts tieši attiecīgās valodas izpētei.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.03.2010.
 un 
29.04.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
13.05.2010.
)
4
/
25
12.pants. Goda doktora grāda piešķiršana
(1) Universitātes un Latvijas Zinātņu akadēmija par īpašiem nopelniem zinātnē var piešķirt Goda doktora (Doctor
honoris causa, Dr.h.c.) grādu. Piešķiršanas procedūru un kārtību nosaka šo iestāžu koleģiālo pārvaldes institūciju
apstiprināts nolikums.
(2) Goda doktora grāds nerada personai zinātnieka tiesības vai tiesības, kādas ir personai ar zinātnisko grādu.
12.
1
 pants. Valsts emeritētā zinātnieka statusa piešķiršana
(1) Izciliem, starptautiski atzītiem zinātniekiem pēc likumā noteiktā pensijas vecuma sasniegšanas var piešķirt
valsts emeritētā zinātnieka statusu.
(2) Lēmumu par valsts emeritētā zinātnieka statusa piešķiršanu pieņem Latvijas Zinātņu akadēmija, noskaidrojot
Valsts emeritēto zinātnieku padomes viedokli. Valsts emeritēto zinātnieku padomes sastāvu apstiprina izglītības un
zinātnes ministrs uz četriem gadiem.
(3) Valsts emeritētajam zinātniekam piešķir mūža grantu — pabalstu, ko maksā papildus vecuma pensijai. To
izmaksā Latvijas Zinātņu akadēmija no Izglītības un zinātnes ministrijas budžetā zinātniskajai darbībai paredzētajiem
finanšu līdzekļiem.
(4) Ministru kabinets nosaka valsts emeritētā zinātnieka statusa pretendentu izvirzīšanas kārtību, atlases kritērijus
un kārtību, kādā piešķir valsts emeritētā zinātnieka statusu un mūža grantu, piešķiramā mūža granta apmēru, kā arī
Valsts emeritēto zinātnieku padomes izveidošanas kārtību un darbības pamatnoteikumus.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2010.
 Sk. Pārejas
noteikumu 
15.punktu
)
13.pants. Zinātniskās darbības nodrošināšana
(1) 
(Izslēgta ar 
21.06.2007
. likumu.)
(2) Ministru kabinets:
1) nosaka valsts zinātnes un tehnoloģiju attīstības, kā arī inovācijas politiku;
2) nosaka šā likuma 
18.panta
 pirmās daļas 2. un 3.punktā paredzētos vērtēšanas kritērijus;
3) apstiprina prioritāros zinātņu virzienus un valsts pētījumu programmas, kā arī nosaka to īstenošanai piešķirto
finanšu līdzekļu izlietojuma kontroles kārtību;
3
1
) nosaka Latvijas zinātnes nozares un apakšnozares;
4) veic citas šajā likumā noteiktās darbības.
(3) Izglītības un zinātnes ministrija:
1) izstrādā valsts zinātnes un tehnoloģijas attīstības politiku;
2) sagatavo pieprasījumu ikgadējo valsts budžeta līdzekļu piešķiršanai zinātniskās darbības nodrošināšanai
atbilstoši valsts zinātnes un tehnoloģijas attīstības politikai;
3) var slēgt deleģēšanas un līdzdarbības līgumus par starptautiskās sadarbības projektu un programmu
ieviešanu, Latvijas zinātnes atpazīstamības nodrošināšanu un sabiedrības izpratnes veidošanu par zinātnes
nozīmi ilgtspējīgā valsts attīstībā;
4) koordinē starptautiskās sadarbības programmas pētniecības un tehnoloģiju jomās un Ministru kabineta
noteiktajā kārtībā nodrošina atbalstu dalībai šajās programmās;
5
/
25
4
1
) uztur un aktualizē Nacionālo zinātniskās darbības informācijas sistēmu;
5) veic citas likumā noteiktās darbības.
(4) Ekonomikas ministrija:
1) izstrādā inovācijas politiku;
2) var slēgt deleģēšanas un līdzdarbības līgumus par starptautisku tehnoloģiju pārneses projektu ieviešanu un
īstenošanu, inovācijas labās prakses piemēru popularizēšanas un inovatīvi aktīvas sabiedrības veidošanas
pasākumu īstenošanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
14.03.2013.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
14.pants. Latvijas Zinātnes padome
(1) Latvijas Zinātnes padome ir koleģiāla zinātnieku institūcija, kas izveidota kā Izglītības un zinātnes ministrijas
pārraudzībā esoša tiešās pārvaldes iestāde. Latvijas Zinātnes padomes locekļu pilnvaru laiks ir trīs gadi. Latvijas
Zinātnes padomes sastāvu (pēc izglītības un zinātnes ministra ierosinājuma) un nolikumu apstiprina Ministru kabinets.
(1
1
) 
(Izslēgta ar 
16.06.2009
. likumu.)
(2) Latvijas Zinātnes padomes pieņemtos lēmumus var pārsūdzēt tiesā likumā noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
 un 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
15.pants. Latvijas Zinātnes padomes sastāvs
(1) Latvijas Zinātnes padomē tiek deleģēti pārstāvji no:
1) Latvijas Zinātņu akadēmijas — pieci;
2) Valsts zinātnisko institūtu apvienības — viens;
3) Rektoru padomes — viens;
4) Latvijas Zinātnes padomes ekspertu komisijām — pieci;
5) Latvijas Zinātnieku savienības — viens;
6) Latvijas Jauno zinātnieku apvienības — viens (jaunais zinātnieks);
7) Ministru prezidenta izvirzīts pārstāvis — viens;
8) Izglītības un zinātnes ministrijas — viens;
9) Ekonomikas ministrijas — viens;
10) Veselības ministrijas — viens;
11) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas — viens;
12) 
(izslēgts ar 
16.12.2010
. likumu)
;
13) Zemkopības ministrijas — viens;
14) Kultūras ministrijas — viens;
15) Latvijas Darba devēju konfederācijas — viens.
6
/
25
(2) Latvijas Zinātnes padomes priekšsēdētājs ir Latvijas Zinātņu akadēmijas pārstāvis.
(3) Latvijas Zinātnes padomes kompetencē esošs jautājums ir izlemts, ja balsošanā piedalījušās ne mazāk kā
divas trešdaļas no tās sastāva un “par” balsojusi vairāk nekā puse no klātesošajiem.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
16.pants. Latvijas Zinātnes padomes kompetence
Latvijas Zinātnes padomes kompetencē ietilpst:
1) priekšlikumu sagatavošana valsts zinātnes un tehnoloģijas attīstības politikas izstrādei;
2) priekšlikumu izstrāde zinātnes finansēšanai nepieciešamā valsts budžeta projekta sagatavošanai;
3) zinātniskajai darbībai piešķirto valsts budžeta līdzekļu sadale Ministru kabineta noteiktajā kārtībā, kā arī
atzinumu sniegšana par piešķirto valsts budžeta līdzekļu izlietojuma zinātnisko lietderību;
4) konkursa kārtībā pieteikto no valsts budžeta finansēto zinātnisko pētījumu projektu un programmu
izvērtēšana triju mēnešu laikā (ekspertīze) un šā procesa atklātuma nodrošināšana;
5) no valsts budžeta finansēto zinātnisko pētījumu rezultātu zinātniska izvērtēšana un apkopošana, rezultātu
pieejamības nodrošināšana;
6) starptautiskās zinātniskās sadarbības organizēšana un veicināšana;
7) atzinumu sniegšana par licencēšanai vai akreditēšanai iesniegtajām doktora studiju programmām;
8) Latvijas Zinātnes padomes ekspertu komisiju (turpmāk — ekspertu komisija) izveidošana, to darba kārtības
noteikšana un kontrole;
8
1
) augstskolu doktora studiju programmu īstenošanā iesaistīto ekspertu kandidatūru apstiprināšana atbilstoši
šā likuma 
11.panta
 trešajā daļā noteiktajam;
9) ar tās darbību saistītās informācijas sagatavošana un publicēšana;
10) zinātniskās pētniecības ētikas kritēriju un diskusiju principu izstrādāšana sadarbībā ar Latvijas Zinātņu
akadēmiju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2009.
 un 
04.03.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
17.pants. Latvijas Zinātnes padomes tiesības
(1) Latvijas Zinātnes padome ir tiesīga:
1) pieprasīt un saņemt zinātnisko pētījumu projektu un programmu pilnvērtīgas ekspertīzes nodrošināšanai
nepieciešamo informāciju;
2) pieprasīt neatkarīgu ekspertīzi zinātnisko pētījumu projektiem un programmām, kā arī promocijas darbiem, ja
tiek saņemtas negatīvas atsauksmes; normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā ierosināt atbildīgajās institūcijās
jautājumu par finansējuma pārtraukšanu, doktora zinātniskā grāda anulēšanu, zinātnisko institūciju
reorganizāciju vai izslēgšanu no zinātnisko institūciju reģistra;
3) pieprasīt un saņemt publisku informāciju, kura attiecas uz zinātnisko darbību Latvijas Republikā;
4) algot darbiniekus savas darbības nodrošināšanai kārtējam gadam piešķirto valsts budžeta līdzekļu ietvaros.
(2) Latvijas Zinātnes padome nav tiesīga ierobežot zinātniskajos pētījumos iesais
tīto zinātnieku tiesības, kas
noteiktas šā likuma 
8.pantā
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
7
/
25
18.pants. Latvijas Zinātnes padomes ekspertu komisijas
(1) Latvijas Zinātnes padomes ekspertu komisiju pienākumi ir šādi:
1) dot atzinumus par Latvijas Zinātnes padomei iesniegtajiem zinātnisko pētījumu projektiem, programmām un
to finansējumu;
2) izstrādāt un pilnveidot zinātnisko pētījumu projektu un programmu vērtēšanas kritērijus;
3) izstrādāt un pilnveidot zinātnisko institūciju darba efektivitātes vērtēšanas kritērijus;
4) sagatavot un dot atzinumu par stāvokli attiecīgajā zinātnes nozarē Latvijas Republikā.
(2) Ekspertu komisijas ievēlē konkrētajā zinātnes nozarē Latvijas Republikā strādājošie zinātnieki, kuri kvalifikāciju
ieguvuši atbilstoši šā likuma noteikumiem.
(3) Par ekspertu komisijas locekļiem ievēlē kvalificētus attiecīgās nozares zinātniekus, kuri savā darbībā ievēro
zinātniskās pētniecības ētikas kritērijus un diskusiju principus. Zinātnieks vienlaikus var būt tikai vienas ekspertu
komisijas loceklis.
(4) Ievēlētie ekspertu komisiju locekļi paraksta Latvijas Zinātņu akadēmijas izstrādāto Saistību un atbildības
deklarāciju.
(5) Ekspertu kvalifikācijas kritērijus nosaka un pārējos ar ekspertu komisiju izveidošanu un darbību saistītos
jautājumus regulē Ministru kabinets. Latvijas Zinātnes padome ir atbildīga par noteiktās ekspertīzes kārtības
ievērošanu.
(6) Latvijas Zinātnes padomes apstiprinātos ekspertus reģistrē Latvijas Zinātnes padomes ekspertu datubāzē, kurā
par ekspertu ietver šādas ziņas:
1) vārdu, uzvārdu;
2) personas kodu;
3) zinātnisko grādu;
4) zinātnes nozari;
5) ekspertīzes jomu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
 Sestā daļa stājas spēkā
01.03.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 
20. punktu
)
18.
1
 pants. Studiju un zinātnes administrācija
(1) Studiju un zinātnes administrācija ir izglītības un zinātnes ministra padotībā esoša tiešās pārvaldes iestāde. Tās
darbību nosaka Ministru kabineta apstiprināts nolikums.
(2) Studiju un zinātnes administrācija papildus citai normatīvajos aktos noteiktajai kompetencei:
1) nodrošina valsts uzraudzību attiecībā uz normatīvo aktu ievērošanu un finanšu resursu izmantošanu zinātnē;
2) Ministru kabineta noteiktajā kārtībā administrē fundamentālo un lietišķo pētījumu projektu finansēšanai un
valsts pētījumu programmu īstenošanai piešķirtos valsts budžeta līdzekļus;
3) nodrošina saistību izpildi attiecībā uz zinātnisko sadarbību ar Eiropas Savienību un citām starptautiskajām
organizācijām;
4) sagatavo un publicē ar savu darbību saistīto informāciju.
(
16.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
8
/
25
19.pants. Zinātniskā darbība augstskolās
(1) Augstskolu pienākums ir veikt zinātnisko darbību un izdot zinātnisko rakstu krājumus vai žurnālus.
(2) Zinātniskā darbība augstskolās tiek veikta saskaņā ar šo likumu, 
Augstskolu likumu
 un attiecīgās augstskolas
satversmi.
(3) Augstskola publicē pārskatu par savu zinātnisko darbību atsevišķa izdevuma formā un internetā ne vēlāk kā
sešus mēnešus pēc pārskata gada beigām.
20.pants. Latvijas Zinātņu akadēmija
Latvijas Zinātņu akadēmija sastāv no vēlētiem Latvijas Zinātņu akadēmijas locekļiem un valsts pārvaldes sistēmā ir
atvasināta publisko tiesību persona ar autonomu kompetenci, kuras tiesības un pienākumi noteikti tās Hartā, šajā
likumā un citos likumos, kā arī tās statūtos un kuru daļēji finansē no valsts budžeta. Latvijas Zinātņu akadēmijas Hartu
apstiprina Saeima, un tajā ir norādīti Latvijas Zinātņu akadēmijas darbības mērķi, pamatvirzieni, tiesiskie un
ekonomiskie pamati, pārvaldes sistēma, tiesības un pienākumi.
21.pants. Zinātniskais institūts
(1) Zinātniskais institūts veic zinātnisko darbību, kā arī ar zinātniskās kvalifikācijas iegūšanu un pilnveidošanu
saistītas darbības tā dibinātāja vai izveidotāja noteiktajā zinātnisko pētījumu nozarē. Zinātniskais institūts akadēmisko
mērķu sasniegšanā ir brīvs no dibinātāja vai izveidotāja ietekmes.
(2) Zinātniskais institūts var būt:
1) publiska aģentūra;
2) atvasināta publiska persona;
3) valsts augstskolas struktūrvienība;
4) privāto tiesību juridiskā persona vai tās struktūrvienība.
(3) Valsts zinātnisko institūtu var izveidot kā valsts aģentūru vai atvasinātu publisku personu. Valsts zinātniskais
institūts atrodas izglītības un zinātnes ministra vai attiecīgās nozares ministra pārraudzībā.
(4) Valsts zinātnisko institūtu izveidošanai, reorganizēšanai un likvidēšanai ir nepieciešams Latvijas Zinātnes
padomes atzinums.
(5) Valsts dibinātas universitātes zinātnisko institūtu var izveidot kā atvasinātu publisku personu. Valsts dibinātas
universitātes izveidots zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — atrodas attiecīgās universitātes
pārraudzībā.
(6) Valsts zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu:
1) reorganizē, ja lēmumu par reorganizāciju pieņēmušas iesaistīto institūciju lēmējinstitūcijas un apstiprinājis
Ministru kabinets:
a) apvienojot to ar citu valsts zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu, bet uz reorganizējamo
institūtu bāzes izveidojot jaunu valsts zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu,
b) nododot to valsts augstskolai — atvasinātai publiskai personai, bet uz reorganizējamā institūta bāzes
izveidojot valsts augstskolas struktūrvienību, valsts augstskolas publisku aģentūru vai valsts dibinātas
universitātes zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu;
2) likvidē, pievienojot to citam valsts zinātniskajam institūtam — atvasinātai publiskai personai, valsts
augstskolai — atvasinātai publiskai personai vai valsts dibinātas universitātes zinātniskajam institūtam —
atvasinātai publiskai personai, ja lēmumu par pievienošanu pieņēmušas iesaistīto institūciju lēmējinstitūcijas un
9
/
25
apstiprinājis Ministru kabinets.
(7) Lēmumu par valsts zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — reorganizāciju vai likvidāciju
pieņem attiecīgā valsts zinātniskā institūta zinātniskā padome.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.03.2013.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
22.12.2016.
)
21.
1
 pants. Zinātniskais institūts — publiska aģentūra
(1) Zinātnisko institūtu — publisku aģentūru — izveido ar attiecīgās publiskās personas lēmējinstitūcijas lēmumu.
(2) Zinātniskā institūta — publiskas aģentūras — darbību nosaka šis likums, 
Publisko aģentūru likums
 un citi
normatīvie akti.
(3) Zinātniskais institūts — publiska aģentūra — normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā un atbilstoši savam
nolikumam rīkojas ar tā rīcībā nodoto mantu un finanšu līdzekļiem, izsludina konkursus, slēdz līgumus, nosaka maksu
par sniegtajiem pakalpojumiem pētniecības un kvalifikācijas pilnveidošanas jomā.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
21.
2
 pants. Zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona
(1) Zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu — izveido ar Ministru kabineta lēmumu.
(2) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — lēmējinstitūcija ir zinātniskā institūta zinātniskā
padome.
(3) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — zinātniskā padome papildus citos normatīvajos aktos
noteiktajai kompetencei apstiprina zinātniskā institūta nolikumu un budžetu, kā arī var izveidot, reorganizēt un likvidēt
iestādes un dibināt, reorganizēt un likvidēt kapitālsabiedrības, lemt par dalību biedrībās, nodibinājumos un
kapitālsabiedrībās.
(4) Zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — nav tiesīgs veidot citu zinātnisko institūtu.
(5) Valsts zinātnisko institūtu — valsts aģentūru — ar Ministru kabineta lēmumu var pārveidot par valsts zinātnisko
institūtu — atvasinātu publisku personu. Pārveidojot tiek izvērtēti šādi zinātniskā institūta darbības aspekti:
1) piesaistītā privātā sektora finansējuma apjoms;
2) līdzšinējā zinātniskā institūta sadarbībā ar komersantiem gūtie rezultāti un tautsaimniecības ekspertu
atzinumi par tiem.
(6) Valsts zinātniskie institūti "Elektronikas un datorzinātņu institūts", "Fizikālās enerģētikas institūts", "Latvijas
Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs", "Latvijas Hidroekoloģijas institūts", "Latvijas Organiskās sintēzes institūts",
"Latvijas Valsts koksnes ķīmijas institūts" un "Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava" ir valsts zinātniskie
institūti — atvasinātas publiskas personas.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.03.2013.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
22.12.2016.
)
21.
3
 pants. Zinātniskais institūts — augstskolas struktūrvienība
Zinātnisko institūtu var izveidot kā augstskolas struktūrvienību, ievērojot 
Augstskolu likuma
, šā likuma un citu
normatīvo aktu noteikumus.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
21.
4
 pants. Zinātniskais institūts — privāto tiesību juridiskā persona
(1) Zinātniskais institūts — privāto tiesību juridiskā persona — tiek izveidots vai nodibināts un darbojas saskaņā ar
10
/
25
šo likumu, Komerclikumu, Biedrību un nodibinājumu likumu, kā arī citiem normatīvajiem aktiem.
(2) Zinātnisko institūtu — privāto tiesību juridisko personu — var nodibināt arī kā valsts vai pašvaldības
kapitālsabiedrību.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
21.
5
 pants. Valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona
(1) Lēmumu par valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — dibināšanu
vai likvidēšanu pieņem valsts dibinātas universitātes senāts. Senāta pieņemto lēmumu apstiprina Ministru kabinets.
Valsts dibinātas universitātes senāts lēmumā nosaka to valsts dibinātas universitātes kustamo un nekustamo mantu,
kas nododama zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — īpašumā, valdījumā vai lietošanā. Valsts
dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — nolikumu pieņem zinātniskā institūta
lēmējinstitūcija, un pēc valsts dibinātas universitātes senāta ieteikuma to apstiprina Ministru kabinets.
(2) Valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — lēmējinstitūcija ir
zinātniskā institūta zinātniskā padome.
(3) Valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — zinātniskā padome
atbilstoši tās noteiktajai kompetencei var izveidot, reorganizēt un likvidēt iestādes un dibināt, reorganizēt un likvidēt
kapitālsabiedrības, lemt par dalību biedrībās, nodibinājumos un kapitālsabiedrībās.
(4) Valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — nav tiesīgs veidot citu
zinātnisko institūtu.
(5) Ministru kabineta lēmums, ar kuru tas apstiprina valsts dibinātas universitātes senāta lēmumu par valsts
dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — dibināšanu vai likvidēšanu, nav
administratīvs akts.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
21.
6
 pants. Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — manta
(1) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — mantu Latvijā un ārvalstīs saskaņā ar spēkā
esošajiem normatīvajiem aktiem veido:
1) naudas līdzekļi, cita kustama un nekustama manta, kas zinātniskajam institūtam dāvināta vai ziedota, ko tas
mantojis vai ieguvis par pašu līdzekļiem;
2) par valsts budžeta līdzekļiem iegādātā manta. Nekustamais īpašums ierakstāms zemesgrāmatā kā
zinātniskā institūta īpašums;
3) zinātniskā institūta intelektuālais īpašums;
4) nekustamais īpašums, ko tam bez atlīdzības nodevusi cita atvasināta publiska persona vai valsts.
(2) Zinātniskajam institūtam — atvasinātai publiskai personai — ir tiesības rīkoties ar savu mantu tā darbības
stratēģijā norādīto mērķu sasniegšanai, ievērojot spēkā esošos normatīvos aktus un institūta nolikumu.
(3) Rīcību ar šā panta pirmās daļas 4.punktā minēto īpašumu un tā turpmāko izmantošanu nosaka Publiskas
personas mantas atsavināšanas likums.
(4) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — manta tiek pārvaldīta nošķirti no tam valdījumā
nodotās valsts mantas.
(5) Valsts mantu var nodot zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — īpašumā, valdījumā vai
lietošanā ar Ministru kabineta lēmumu.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
22.pants. Zinātniskā institūta pārvalde
11
/
25
Zinātnisko institūtu pārvalda zinātniskā institūta zinātnieku koleģiāla institūcija — zinātniskā padome un tās
ievēlēts direktors.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
23.pants. Zinātniskā institūta zinātniskā padome
(1) Zinātniskā institūta zinātnisko padomi ievēlē zinātniskā institūta zinātnieku pilnsapulce uz laiku, kas
nepārsniedz piecus gadus.
(2) Zinātniskās padomes kompetencē ietilpst:
1) zinātniskā institūta zinātniskās darbības galveno virzienu noteikšana dibinātāja izraudzītajā zinātnisko
pētījumu nozarē;
2) zinātniskā institūta direktora ievēlēšana un zinātniskās darbības vadības amatpersonu apstiprināšana;
3) personu ievēlēšana akadēmiskajos amatos;
4) jautājuma ierosināšana par vadošā pētnieka, pētnieka vai zinātniskā asistenta atcelšanu no amata pirms
pilnvaru beigām;
5) pārstāvju ievēlēšana budžeta, saimnieciskajā un administratīvajā komisijā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
24.pants. Zinātniskā institūta direktors
(1) Zinātniskā institūta direktors ir augstākā amatpersona, kas īsteno institūta vispārējo administratīvo vadību un
bez īpaša pilnvarojuma pārstāv institūtu.
(2) Uz zinātniskā institūta direktora amatu tiek izsludināts atklāts konkurss oficiālajā izdevumā "Latvijas
Vēstnesis". Direktoru amatā ievēlē zinātniskā institūta zinātniskā padome uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus, un
ne vairāk kā divas reizes pēc kārtas.
(3) Valsts zinātniskā institūta — valsts aģentūras — zinātniskās padomes ievēlēto zinātniskā institūta direktoru
amatā apstiprina ministrs, kura pārraudzībā atrodas attiecīgā valsts aģentūra.
(4) Zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas 
aģentūras — zinātniskās padomes ievēlēto zinātniskā
institūta direktoru amatā apstiprina attiecīgās atvasinātās publiskās personas vadītājs — augstskolas rektors vai
pašvaldības izpilddirektors. Zinātniskā institūta — valsts augstskolas struktūrvienības — zinātniskās padomes ievēlēto
zinātniskā institūta direktoru amatā apstiprina valsts augstskolas rektors.
(5) Zinātniskā institūta — privāto tiesību juridiskās personas vai tās struktūrvienības — zinātniskās padomes
ievēlēto zinātniskā institūta direktoru amatā apstiprina attiecīgās privāto tiesību juridiskās personas izpildinstitūcija.
(6) Valsts zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — direktoru ievēlē zinātniskā padome.
(7) Konkursu uz direktora amatu zinātniskais institūts izsludina vismaz divus mēnešus pirms līdzšinējā direktora
pilnvaru beigām. Līdz jaunievēlētā direktora apstiprināšanai direktora pienākumus pilda līdzšinējais direktors.
(8) Pēc zinātniskā institūta — valsts aģentūras — izveidošanas ministrs, kura pārraudzībā atrodas attiecīgais
zinātniskais institūts, ieceļ direktora pienākumu izpildītāju uz laiku, kamēr amatā nav stājies zinātniskās padomes
ievēlētais direktors. Pārējos gadījumos direktora pienākumu izpildītāju ieceļ zinātniskā institūta izveidotājs.
(9) Direktors amata pienākumus sāk pildīt pēc ievēlēšanas, bet gadījumos, kad ievēlētais direktors apstiprināms
amatā, — pēc viņa apstiprināšanas amatā. Ja direktors netiek apstiprināts vai ievēlēts, valsts zinātniskais institūts divu
mēnešu laikā atkārtoti organizē direktora vēlēšanas. Līdz atkārtotajās vēlēšanās ievēlētā direktora apstiprināšanai
valsts zinātniskā institūta direktora pienākumu izpildītāju ieceļ ministrs, kura pārraudzībā atrodas attiecīgais
zinātniskais institūts, bet citos gadījumos — attiecīgā zinātniskā institūta izveidotājs.
12
/
25
(10) Šā panta trešajā, ceturtajā vai piektajā daļā minētā zinātniskā institūta direktoru, ievērojot normatīvo aktu
prasības, pēc savas vai zinātniskās padomes iniciatīvas no amata atbrīvo tā amatpersona, kas saskaņā ar šā panta
noteikumiem zinātniskā institūta direktoru apstiprina amatā. Šā panta sestajā daļā minētā zinātniskā institūta
direktoru, ievērojot normatīvo aktu prasības, no amata atbrīvo zinātniskā institūta zinātniskā padome.
(11) Izglītības un zinātnes ministrs vai attiecīgās nozares ministrs ir tiesīgs atcelt valsts zinātniskā institūta
direktora pieņemtos prettiesiskos lēmumus.
(12) Direktora kompetencē ietilpst:
1) zinātniskā institūta administratīvās, organizatoriskās un materiāltehniskās funkcionēšanas nodrošināšana;
2) zinātniskā institūta finanšu līdzekļu un tam īpašumā, valdījumā vai lietošanā nodotās valsts mantas daļas
pārvaldīšana un atbildība par to izmantošanu;
3) zinātniskā institūta zinātniskās padomes pieņemto lēmumu īstenošana;
4) zinātniskā institūta attīstības pro
grammu apstiprināšana.
(13) Direktors nav tiesīgs pieņemt lēmumus, kas ietver zinātnisko pētījumu izvērtējumu.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.03.2013.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
22.12.2016.
)
25.pants. Zinātniskā padome komercsabiedrībā
Komercsabiedrībā, kura veic zinātnisko darbību, zinātniskā padome darbojas šā likuma 
23.panta
 otrās daļas 3., 4.
un 5.punktā noteiktās kompetences ietvaros.
26.pants. Akadēmiskie amati zinātniskajās institūcijās
(1) Zinātniskajās institūcijās ir šādi akadēmiskie amati:
1) vadošais pētnieks;
2) pētnieks;
3) zinātniskais asistents.
(2) Personas akadēmiskajos amatos ievēlē uz sešiem gadiem atklāta konkursa rezultātā zinātniskā institūta
nolikumā vai komercsabiedrības statūtos noteiktajā kārtībā. Konkursu izsludina, vismaz mēnesi iepriekš publicējot
paziņojumu oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(3) Vadošā pētnieka amatā var ievēlēt personas ar doktora zinātnisko grādu. Pētnieka amatā var ievēlēt personas ar
doktora vai maģistra grādu.
(4) Akadēmiskajā amatā ievēlētā persona slēdz darba līgumu ar zinātnisko institūciju.
(5) Uz akadēmiskajos amatos ievēlētajām personām neattiecas 
Darba likuma
 
45.panta
 pirmajā daļā noteiktais
darba līguma termiņa ierobežojums.
(6) Persona vadošā pētnieka, pētnieka un zinātniskā asistenta amatā var būt ievēlēta tikai vienā zinātniskajā
institūcijā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
26.
1
 pants. Zinātnisko institūciju akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrs
(1) Zinātniskajās institūcijās akadēmiskajos amatos ievēlētās personas (vadošais pētnieks, pētnieks, zinātniskais
asistents) reģistrē zinātnisko institūciju akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrā (turpmāk — akadēmiskajos
amatos ievēlēto personu reģistrs). 
13
/
25
amatos ievēlēto personu reģistrs).
(2) Akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrā ieraksta šādas ziņas:
1) personas vārdu un uzvārdu;
2) personas kodu;
3) tā akadēmiskā amata nosaukumu, kurā persona ir ievēlēta;
4) amata pienākumu pildīšanas sākuma un beigu datumu;
5) tās zinātniskās institūcijas nosaukumu, kurā šī persona ieņem akadēmisko amatu;
6) zinātnisko grādu un nozari.
(3) Ziņas akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistrā ieraksta un aktualizē zinātniskās institūcijas vadītājs vai
viņa pilnvarota persona. Izmaiņas šā panta otrajā daļā minētajās ziņās zinātniskā institūcija aktualizē ne vēlāk kā
mēnesi pēc notikušajām izmaiņām.
(4) Ziņas par personām, kas ievēlētas vadošā pētnieka un pētnieka amatos augstskolā, ieraksta un aktualizē
akadēmiskā personāla reģistrā 
Augstskolu likumā
 noteiktajā kārtībā.
(5) Šā panta otrās daļas 1., 3., 4., 5. un 6.punktā minētās ziņas ir publiski pieejamas Nacionālajā zinātniskās
darbības informācijas sistēmā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
 Pants stājas spēkā 
01.03.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 
20. punktu
)
27.pants. Zinātnisko institūciju reģistrs un šā reģistra atklātums
(1) Zinātnisko institūciju reģistrs (turpmāk — reģistrs) ir reģistrs, kurā ieraksta ziņas par zinātniskajām institūcijām
un glabā normatīvajos aktos noteiktos dokumentus par zinātniskajām institūcijām. Reģistru kārto Ministru kabineta
noteiktas institūcijas pilnvarota amatpersona, kura ir atbildīga par reģistra izveidošanu un uzturēšanu (turpmāk —
reģistra amatpersona).
(2) Ikvienam ir tiesības iepazīties ar reģistrā izdarītajiem ierakstiem un reģistram iesniegtajiem dokumentiem.
Ikvienam pēc attiecīga rakstveida pieprasījuma iesniegšanas ir tiesības bez maksas saņemt izziņu par reģistrā
izdarītajiem ierakstiem, kā arī reģistra lietā esoša dokumenta izrakstu, norakstu vai kopiju. Pēc saņēmēja pieprasījuma
izraksta, noraksta vai kopijas pareizība apliecināma ar reģistra amatpersonas parakstu un zīmogu, norādot tās
izsniegšanas datumu.
(3) Pēc saņēmēja pieprasījuma reģistra amatpersona izsniedz izziņu par to, ka attiecīgs ieraksts reģistrā nav
grozīts, vai arī par to, ka attiecīgs ieraksts reģistrā nav izdarīts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
28.pants. Reģistrā ierakstāmās ziņas
(1) Reģistrā par zinātnisko institūciju norāda šādas ziņas:
1) zinātniskās institūcijas nosaukums;
2) zinātniskās institūcijas juridiskā adrese;
3) zinātniskās institūcijas dibinātājs un vadītājs;
4) zinātniskās institūcijas juridiskais statuss;
5) datums, kad pieņemts lēmums par zinātniskās institūcijas dibināšanu;
6) zinātniskās institūcijas tālruņa un faksa numurs, elektroniskā pasta adrese;
14
/
25
7) personas ar doktora zinātnisko grādu, kurām ar zinātnisko institūciju noslēgts darba līgums;
8) ziņas par zinātniskās institūcijas telpu nodrošinājumu un svarīgākajām zinātniskajām iekārtām;
9) 
(izslēgts ar 
21.06.2007
. likumu)
;
10) 
(izslēgts ar 
21.06.2007
. likumu)
;
11) 
(izslēgts ar 
21.06.2007
. likumu)
;
12) citas ziņas, ja to tieši paredz likums.
(2) Zinātnisko institūciju reģistrā reģistrē zinātnisko institūtu (publisku aģentūru, atvasinātu publisku personu, valsts
augstskolas struktūrvienību, privāto tiesību juridisko personu vai tās struktūrvienību), ja tas atbilst visiem šādiem
kritērijiem:
1) zinātniskajā institūtā akadēmiskajos amatos ir ievēlētas vismaz piecas personas ar doktora zinātnisko grādu;
2) zinātniskā institūta darbības jomai atbilstošajā zinātnes nozarē vismaz 10 procentiem no institūta
zinātniskajiem darbiniekiem ir doktora zinātniskais grāds;
3) zinātniskā institūta īpašumā, valdījumā vai lietošanā ir zinātniskā institūta darbības jomai atbilstošas telpas;
4) zinātniskā institūta zinātnieki publicē zinātniskus rakstus vai patentē izgudrojumus, vai izstrādā tehnoloģijas.
(3) Lai zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētu augstskolu, tai jāatbilst šādiem kritērijiem:
1) augstskola ir akreditēta un tajā vismaz pusei no vēlētā akadēmiskā personāla ir doktora zinātniskais grāds;
2) augstskola īsteno vismaz vienu akreditētu doktora studiju programmu;
3) augstskola izdod zinātniskus rakstus un visās galvenajās savas darbības jomās veic zinātnisko darbību
(īsteno projektus, pasūtījumus vai patentē izgudrojumus, vai izstrādā tehnoloģijas);
4) augstskolai ir starptautiska sadarbība zinātnes jomā.
(4) Lai zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētu komercsabiedrību, tai jāatbilst šādiem kritērijiem:
1) komercsabiedrība atbilstoši tās statūtiem veic zinātnisko darbību;
2) tajā darbojas zinātniskā padome;
3) komercsabiedrībā akadēmiskajos amatos ir ievēlētas vismaz piecas personas ar doktora zinātnisko grādu;
4) komercsabiedrība sagatavo zinātnisku produkciju (tehnoloģijas, patenti vai publikācijas);
5) vismaz desmitā daļa no komercsabiedrības iepriekšējā gada apgrozījuma paredzēta zinātniskajai darbībai.
(5) Lai zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētu biedrību vai nodibinājumu, tam jāatbilst šādiem kritērijiem:
1) biedrība vai nodibinājums atbilstoši statūtiem veic zinātnisko darbību — īsteno projektus vai pasūtījumus vai
izdod zinātniskus rakstus, vai patentē izgudrojumus, vai izstrādā tehnoloģijas;
2) biedrība vai nodibinājums atbilstoši statūtiem piedalās zinātniskās kvalifikācijas iegūšanas un pilnveidošanas
procesā;
3) biedrībā vai nodibinājumā darbojas zinātniskā padome;
4) biedrības vai nodibinājuma akadēmiskajos amatos ir ievēlētas vismaz piecas personas ar doktora zinātnisko
grādu.
15
/
25
(5
1
) Ja zinātniskais institūts ir augstskolas struktūrvienība, zinātnisko institūciju reģistrā reģistrē vai nu augstskolu,
vai tās struktūrvienību — zinātnisko institūtu. Lēmumu par zinātnisko institūciju reģistrā reģistrējamo zinātnisko
institūciju pieņem augstskola.
(6) 
(Izslēgta ar 
08.12.2016
. likumu)
(7) 
(Izslēgta ar 
08.12.2016
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
14.03.2013.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
29.pants. Reģistram iesniedzamie dokumenti un to glabāšana
(1) Zinātniskās institūcijas vadītājs iesniedz Izglītības un zinātnes ministrijai iesniegumu par zinātniskās institūcijas
reģistrēšanu. Reģistram iesniedzami arī dokumenti, kas pamato ierakstu izdarīšanu reģistrā vai to grozījumus, kā arī
citi likumā noteiktie dokumenti. Reģistram iesniedz attiecīgā dokumenta oriģinālu vai šā dokumenta attiecīgi
apliecinātu kopiju. Ārvalstīs izdotus publiskus dokumentus legalizē starptautiskajos līgumos noteiktajā kārtībā, un tiem
pievieno notariāli apliecinātu tulkojumu latviešu valodā. Reģistram iesniedzamie dokumenti, uz kuru pamata izdarīti
ieraksti reģistrā vai to grozījumi, ir derīgi, ja šie dokumenti izsniegti ne agrāk kā mēnesi pirms to iesniegšanas
reģistram. Noteikums par dokumentu derīguma termiņu neattiecas uz tiesas nolēmumiem un doktora zinātnisko grādu
apliecinošiem dokumentiem.
(2) Izglītības kvalitātes valsts dienestam ir tiesības pārbaudīt reģistram sniegto ziņu un dokumentu atbilstību
īstenībai. Reģistram iesniegtie dokumenti glabājas attiecīgās zinātniskās institūcijas reģistrācijas lietā, ja uz to
pamata izdarīts ieraksts reģistrā.
(3) Ja reģistrā norādāmās ziņas, kas minētas šā likuma 
28.panta
 pirmās daļas 1., 2., 3., 4. un 5.punktā, mainās,
zinātniskās institūcijas vadītājam ir pienākums viena mēneša laikā iesniegt reģistram attiecīgu iesniegumu, pievienojot
attiecīgās ziņas pamatojošus dokumentus. Lēmums par zinātniskās institūcijas reorganizāciju vai likvidāciju 10 dienu
laikā paziņojams reģistram.
(4) Ziņas, kas minētas šā likuma 
28.panta
 pirmās daļas 6., 7., 8. un 12.punktā, reģistrā ieraksta viena mēneša
laikā zinātniskās institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota persona. Institūcijas vadītājs atbild par reģistrā ierakstīto ziņu
precizitāti un atbilstību īstenībai, bet reģistra amatpersonai ir tiesības pārliecināties par ziņu atbilstību īstenībai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
16.06.2009.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
Grozījumi trešajā daļā un ceturtā daļa stājas spēkā 
01.03.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 
20. punktu
)
30.pants. Ieraksta izdarīšana reģistrā
(1) Ieraksts reģistrā tiek izdarīts uz iesnieguma, Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra (turpmāk — Uzņēmumu
reģistrs) lēmuma vai tiesas nolēmuma pamata, kā arī elektroniskā veidā šā likuma 
29.panta
 ceturtajā daļā minētajā
gadījumā. Lēmumu par ieraksta izdarīšanu reģistrā vai atteikumu izdarīt ierakstu reģistra amatpersona pieņem mēneša
laikā, bet par ieraksta izdarīšanas atlikšanu — septiņu dienu laikā no iesnieguma, Uzņēmumu reģistra lēmuma vai
tiesas nolēmuma saņemšanas dienas. Ieraksts reģistrā izdarāms tajā pašā dienā, kad pieņemts lēmums par ieraksta
izdarīšanu.
(2) Reģistra amatpersona pieņem lēmumu par atteikumu izdarīt ierakstu vai ieraksta izdarīšanas atlikšanu, ja
iesniegums vai tam pievienotie dokumenti neatbilst normatīvo aktu noteikumiem vai konstatēts, ka iesniedzējs sniedzis
nepatiesas ziņas. Lēmumam jābūt motivētam. Lēmumā par ieraksta izdarīšanas atlikšanu norādāms termiņš trūkumu
novēršanai.
(3) Ja mainījušās šā likuma 
28.panta
 pirmās daļas 1., 2., 3., 4. un 5.punktā minētās ziņas, reģistra amatpersona
izdod rakstveida lēmumu par grozījumu izdarīšanu reģistrā vai par ieraksta izdarīšanas atlikšanu, vai par atteikumu
izdarīt ierakstu, attiecīgi izdara grozījumus reģistrā un, ja nepieciešams, izdod jaunu reģistrācijas apliecību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
, 
16.06.2009.
 un 
08.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
Trešās daļas jaunā redakcija stājas spēkā 
01.03.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 
20. punktu
)
31.pants. Reģistrācijas apliecība
Pēc tam, kad zinātniskā institūcija ierakstīta reģistrā, tai izsniedz reģistrācijas apliecību, ko paraksta un ar zīmogu
apliecina reģistra amatpersona. Reģistrācijas apliecībā norāda zinātniskās institūcijas:
16
/
25
1) nosaukumu un juridisko statusu;
2) reģistrācijas numuru;
3) reģistrācijas vietu;
4) reģistrācijas datumu.
32.pants. Zinātnisko institūciju izslēgšana no reģistra
(1) Zinātnisko institūciju no reģistra izslēdz ar reģistra amatpersonas lēmumu šādos gadījumos:
1) saņemts dibinātāja iesniegums par zinātniskās institūcijas likvidēšanu;
2) zinātniskajā institūcijā bez licences tiek īstenota izglītības programma vai arī tiek izsniegti izglītību vai
zinātnisko kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, pārkāpjot normatīvos aktus;
3) Izglītības un zinātnes ministrija vai cita iestāde atbilstoši savai kompetencei atkārtoti gada laikā konstatējusi
zinātniskās institūcijas darbībā likumu pārkāpumus, kuri saistīti ar zinātnisko vai izglītojošo darbību;
4) reģistrācijas procesā apzināti sniegtas nepatiesas ziņas, kas bijušas par pamatu zinātniskās institūcijas
reģistrēšanai;
5) dibinātājs vai zinātniskā institūcija sešu mēnešu laikā pēc Izglītības un zinātnes ministrijas vai Izglītības
kvalitātes valsts dienesta rakstveida pieprasījuma nav snieguši nepieciešamo informāciju;
6) reģistrā iekļaujamās ziņas ir mainījušās, un zinātniskā institūcija sešu mēnešu laikā par to nav informējusi
Izglītības un zinātnes ministriju;
7) 
(izslēgts ar 
21.06.2007
. likumu)
;
8) pamatojoties uz tiesas nolēmumu.
(2) Latvijas Zinātnes padome var ierosināt izslēgt zinātnisko institūciju no reģistra, ja tā savas kompetences
ietvaros konstatējusi zinātniskās institūcijas darbības neatbilstību normatīvajiem aktiem vai citas nepilnības.
(3) Zinātnisko institūciju izslēdz no reģistra, ja tā gada laikā nav īstenojusi nevienu zinātnisku projektu un nav
publicējusi nevienu zinātnisku rakstu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
 un 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
33.pants. Zinātniskās darbības finansēšana no valsts budžeta līdzekļiem
(1) Valsts budžeta līdzekļus zinātniskajai darbībai var piešķirt zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētajām
institūcijām. Komersantiem valsts budžeta līdzekļus valsts atbalsta veidā piešķir projektu īstenošanai pētniecības,
tehnoloģiju attīstības un inovāciju jomā saskaņā ar attiecīgajām valsts atbalsta programmām.
(2) Ministru kabinets, iesniedzot Saeimai gadskārtējo likumu par valsts budžetu, paredz ikgadēju finansējuma
pieaugumu zinātniskajai darbībai ne mazāku par 0,15procentiem no iekšzemes kopprodukta, līdz valsts piešķirtais
finansējums zinātniskajai darbībai sasniedz vismaz vienu procentu no iekšzemes kopprodukta.
(3) Kārtību, kādā piešķir valsts atbalstu zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētajām institūcijām, kā arī
komersantiem projektu īstenošanai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un inovāciju jomā, nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
34.pants. Fundamentālo un lietišķo pētījumu finansēšana
(1) Fundamentālo un lietišķo pētījumu finansējums tiek piešķirts noteiktiem projektiem konkursa kārtībā grantu
veidā. Projektu pieteikumus izvirza zinātnieki. Pētījumu tematus, mērķus un uzdevumus formulē paši zinātnieki.
17
/
25
(2) Granta piešķiršanas galvenais kritērijs ir projekta zinātniskā kvalitāte.
(3) Fundamentālo un lietišķo pētījumu projektus izvērtē un finansējumu sadala Latvijas Zinātnes padome Ministru
kabineta noteiktajā kārtībā. Studiju un zinātnes administrācija katru gadu sniedz Izglītības un zinātnes ministrijai
pārskatu par fundamentālajiem un lietišķajiem pētījumiem piešķirto valsts budžeta līdzekļu izlietojumu.
(4) Zinātnes virzienu prioritātes fundamentālo un lietišķo pētījumu finansēšanai reizi četros gados apstiprina
Ministru kabinets atbilstoši valsts zinātnes un tehnoloģijas attīstības politikai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2007.
 un 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
35.pants. Valsts pētījumu programmas
(1) Valsts pētījumu programmas ir valsts pasūtījums zinātnisku pētījumu veikšanai noteiktā ekonomikas, izglītības,
kultūras vai citā valstij prioritārā nozarē ar mērķi veicināt šīs nozares attīstību.
(2) Valsts pētījumu programmu mērķus un uzdevumus nosaka attiecīgās nozaru ministrijas kopīgi ar Latvijas
Zinātnes padomi un Latvijas Zinātņu akadēmiju. Valsts pētījumu programmas tiek īstenotas Ministru kabineta
apstiprinātajos prioritārajos zinātnes virzienos. Izglītības un zinātnes ministrija konkursa kārtībā piešķir programmām
finansējumu no zinātnes finansēšanai paredzētajiem valsts budžeta līdzekļiem. Valsts pētījumu programmu
pieteikšanas, ekspertīzes un finansēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
36.pants. Tirgus orientēto pētījumu finansēšana
Tirgus orientēto pētījumu finansēšana notiek, piešķirot valsts budžeta līdzekļus praktiskas ievirzes projektiem, kuru
mērķis ir veicināt zinātnes un ražošanas integrāciju, tehnoloģiski orientētu nozaru attīstību, jaunu darba vietu radīšanu.
Finansējumu tirgus orientēto pētījumu projektiem sadala Izglītības un zinātnes ministrija, pamatojoties uz zinātnisko
un tautsaimniecisko ekspertīzi, saskaņā ar Ministru kabineta noteikumiem. Projektu zinātnisko ekspertīzi veic Latvijas
Zinātnes padomes eksperti.
37.pants. Valsts pārvaldes institūcijas pasūtītie pētījumi
Valsts pārvaldes institūcijas pasūtītie pētījumi ir iepirkums valsts vajadzībām, kura mērķis ir ar zinātniskās
pētniecības palīdzību veicināt nozares attīstību un konkrētu problēmu risināšanu attiecīgās valsts pārvaldes institūcijas
kompetences jomā. Valsts pārvaldes institūcija šādus pētījumus pasūta konkursa kārtībā sava budžeta ietvaros.
37.
1
pants. Valsts zinātniskā institūta, valsts augstskolas vai valsts augstskolas zinātniskā institūta
zinātnisko darbinieku atlīdzība
(1) Valsts zinātniskā institūta, valsts augstskolas, valsts augstskolas zinātniskā institūta, tai skaitā valsts
dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas —, zinātnisko darbinieku atlīdzību
nosaka:
1) zinātniskajiem darbiniekiem, kuri ieņem akadēmiskos amatus, — saskaņā ar normatīvajiem aktiem par
bāzes finansējuma piešķiršanas kārtību, kā arī no valsts zinātniskā institūta, valsts augstskolas vai valsts
augstskolas zinātniskā institūta noslēgto līgumu īstenošanai iegūtajiem finanšu līdzekļiem, tās apmēru paredzot
atbilstoši zinātniskā institūta iekšējai darba samaksas kārtībai;
2) zinātniskajiem darbiniekiem, kuri neieņem akadēmiskos amatus, — saskaņā ar Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumu, ievērojot tajā noteiktos gadījumus, kad minētā likuma
normas var nepiemērot, saskaņā ar normatīvajiem aktiem par bāzes finansējuma piešķiršanas kārtību, kā arī no
valsts vai valsts augstskolas zinātniskā institūta noslēgto līgumu īstenošanai iegūtajiem finanšu līdzekļiem, tās
apmēru paredzot atbilstoši zinātniskā institūta iekšējai darba samaksas kārtībai.
(2) No valsts budžeta, Eiropas Savienības un ārvalstu finanšu atbalsta līdzekļiem finansēto pētījumu projektu
īstenošanai izmantotā laika un paveiktā darba uzskaites sistēmu nosaka Ministru kabinets.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.04.2010.
 un 
14.03.2013
. likumu, kas stājas spēkā
10.04.2013.
)
18
/
25
37.
2
 pants. Ārvalstu pētnieku piedalīšanās zinātnisko institūciju īstenotajos zinātnisko pētījumu projektos
(1) Zinātnisko institūciju reģistrā reģistrēta zinātniskā institūcija ir tiesīga uzaicināt piedalīties tās īstenotajos
zinātnisko pētījumu projektos ārzemnieku, kas nav Eiropas Savienības pilsonis, ja tam ir doktora zinātniskais grāds vai
doktora zinātniskā grāda ieguvei nepieciešamais augstākās izglītības grāds (turpmāk šajā pantā — ārvalsts pētnieks).
Šādā gadījumā zinātniskā institūcija slēdz ar ārvalsts pētnieku darba līgumu, kurā tiek paredzēti pētījuma projekta
īstenošanas nosacījumi. Darba līgumu paraksta zinātniskās institūcijas pilnvarota persona un ārvalsts pētnieks. Darba
līgums tiek slēgts uz zinātniskā pētījuma projekta īstenošanas termiņu un nevar pārsniegt ārvalsts pētniekam
izsniegtās termiņuzturēšanās atļaujas derīguma termiņu. Darba līgums izbeidzams, ja ārvalsts pētniekam Latvijā tiek
atteikts atjaunot uzturēšanās atļauju vai arī tā tiek anulēta. Noteikumus, kurus zinātniskās institūcijas ievēro,
noslēdzot un izbeidzot darba līgumus ar ārvalstu pētniekiem, nosaka Ministru kabinets.
(2) Ārvalsts pētnieka ceļa izdevumus sedz zinātniskā institūcija, kuras īstenotajā zinātniskajā projektā ārvalsts
pētnieks piedalās.
(3) Ārvalsts pētnieka ģimenes locekļu tiesības uzturēties Latvijā nosaka Imigrācijas likums.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
38.pants. Zinātniskās darbības bāzes finansējums
(1) Zinātniskajām institūcijām bāzes finansējumu piešķir dibinātājs. Bāzes finansējumu valsts zinātniskajiem
institūtiem, valsts augstskolām, valsts augstskolu zinātniskajiem institūtiem, tai skaitā valsts dibināto universitāšu
zinātniskajiem institūtiem — atvasinātām publiskām personām —, kuri reģistrēti zinātnisko institūciju reģistrā, piešķir
Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(2) Zinātnisko institūciju bāzes finansējumu veido līdzekļi:
1) zinātnisko institūciju uzturēšanai (būvju un iekārtu uzturēšanai, komunālo pakalpojumu apmaksai,
administratīvā, tehniskā un apkalpojošā personāla darba samaksai);
2) dibinātāja noteikto zinātnisko pētījumu veikšanā iesaistītā zinātniskā personāla atlīdzībai;
3) zinātnisko institūciju reģistrā reģistrēto valsts zinātnisko institūtu, valsts augstskolu un valsts augstskolu
zinātnisko institūtu attīstībai šo institūciju darbības stratēģijā noteikto mērķu sasniegšanai, tai skaitā
izgudrojumu patentēšanai, uzturēšanai spēkā, jaunu augu šķirņu reģistrēšanai un to izmantošanas tiesību
aizsardzībai, kā arī saimnieciskās izmantošanas (komercializācijas) sagatavošanai.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.pants. Zinātniskās institūcijas grāmatvedības uzskaite un konti
(1) Zinātniskā institūcija veic grāmatvedības uzskaiti, atver kontus un rīkojas ar tiem normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā.
(2) Zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona —, valsts augstskola, kurai ir atvasinātas publiskas
personas statuss, un valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — Valsts kasē
atver norēķinu kontu, kurā attiecīgā ministrija atbilstoši valsts budžeta apropriācijai ieskaita bāzes finansējuma
līdzekļus saskaņā ar šā likuma 
38.pantu
, kā arī veic atbilstošo izdevumu apmaksu no šā konta.
(3) Komersantu piešķirtos finanšu līdzekļus konkrētu pasūtījuma projektu īstenošanai un citus pašu ieņēmumus
zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona —, valsts augstskola, kurai ir atvasinātas publiskas personas
statuss, un valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — var saņemt
kredītiestādes kontā. Atbilstošo izdevumu apmaksa tiek veikta no šā konta.
(4) Gada beigās zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas —, valsts augstskolas, kurai ir atvasinātas
publiskas personas statuss, un valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas —
kontā atlikušie līdzekļi no šo institūciju zinātniskās darbības ieņēmumiem, ja tie nepārsniedz gada laikā faktiski
saņemto līdzekļu apjomu, paliek institūcijas rīcībā un tiek izlietoti nākamajā gadā.
(5) Konkursa kārtībā iegūto valsts un starptautisko zinātnisko pētījumu projektu un programmu finansējumu
zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona —, valsts augstskola, kurai ir atvasinātas publiskas personas
statuss, un valsts dibinātas universitātes zinātniskais institūts — atvasināta publiska persona — saņem Valsts kases 
19
/
25
norēķinu kontā, kā arī veic atbilstošo izdevumu apmaksu no šā konta.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
1
 pants. Valsts zinātniskās institūcijas mantiskās tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni
(1) Valsts zinātniskajai institūcijai (valsts augstskolai, tai skaitā augstskolai — atvasinātai publiskai personai,
valsts augstskolas struktūrvienībai, valsts dibinātas universitātes zinātniskajam institūtam — atvasinātai publiskai
personai, valsts zinātniskajam institūtam, tai skaitā zinātniskajam institūtam — atvasinātai publiskai personai, valsts
publiskai aģentūrai, valsts komercsabiedrībai) pieder mantiskās tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni, ja tie pilnībā
radīti valsts finansēta pētījuma rezultātā, atbilstoši tās darbības nolikumā paredzētajai kārtībai.
(2) Mantiskās tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni, kas radīta valsts zinātniskās institūcijas un citu institūciju vai
zinātnieku sadarbības rezultātā, valsts zinātniskajai institūcijai pieder tādā apjomā, kas ir proporcionāls institūcijas
ieguldījumam, ko nosaka līgums.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
2
 pants. Valsts zinātnisko institūciju izgudrotāju mantiskās tiesības uz izgudrojumu vai augu šķirni
(1) Ja valsts finansēta pētījuma ietvaros izgudrojumu vai augu šķirni radījis viens vai vairāki valsts zinātniskās
institūcijas darbinieki, kuru darba pienākumi ietver izgudrotājdarbību, pētniecību, projektēšanu, konstruēšanu vai
tehnoloģiskās izstrādnes sagatavošanu, tad mantiskās tiesības uz šo izgudrojumu vai augu šķirni pieder zinātniskajai
institūcijai, ar kuru šis darbinieks vai šie darbinieki ir darba tiesiskajās attiecībās. Ja valsts zinātniskajā institūcijā
īstenots citas personas finansēts pētījums un tā ietvaros izgudrojumu vai augu šķirni radījis viens vai vairāki valsts
zinātniskās institūcijas darbinieki, tad mantiskās tiesības uz šo izgudrojumu vai augu šķirni nosaka līgums, saskaņā
ar kuru pētījums īstenots.
(2) Izgudrotāja vai augu šķirnes selekcionāra, kas nav valsts zinātniskās institūcijas darbinieks, mantiskās tiesības
uz izgudrojumu vai augu šķirni nosaka līgums starp izgudrotāju vai augu šķirnes selekcionāru un valsts zinātnisko
institūciju, kurā pētījums īstenots.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
3
 pants. Lēmumu pieņemšana par mantisko tiesību uz jaunu izgudrojumu vai augu šķirni reģistrēšanu
(1) Valsts zinātniskās institūcijas darbinieks rakstveidā informē valsts zinātnisko institūciju par jauna izgudrojuma
vai jaunas augu šķirnes radīšanas faktu.
(2) Valsts zinātniskā institūcija, izvērtējusi attiecīgā izgudrojuma vai augu šķirnes saimnieciskās izmantošanas
(komercializācijas) potenciālu, triju mēnešu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētās informācijas saņemšanas pieņem
lēmumu par to, vai iesniegt patenta pieteikumu vai iesniegumu selekcionāra tiesību piešķiršanai uz augu šķirni uz
valsts zinātniskās institūcijas vārda, kā arī paziņo izgudrotājam vai selekcionāram par savu nodomu šīs mantiskās
tiesības izmantot. Ja valsts zinātniskā institūcija triju mēnešu laikā nepaziņo darbiniekam par savu nodomu izmantot
šīs mantiskās tiesības, tiesības uz izgudrojumu vai selekcionāra tiesības uz augu šķirni pāriet darbiniekam vai
selekcionāram. Paziņošanas kārtību regulē institūcijas iekšējie normatīvie akti.
(3) Kārtību, kādā darbinieks informē valsts zinātnisko institūciju par jaunu izgudrojumu vai augu šķirni, kritērijus,
pēc kuriem valsts zinātniskā institūcija izvērtē izgudrojuma patentspēju vai nepieciešamību iesniegt iesniegumu par
selekcionāra tiesību piešķiršanu un attiecīgā izgudrojuma vai augu šķirnes saimnieciskās izmantošanas
(komercializācijas) potenciālu, valsts zinātniskajā institūcijā veicamo patenta pieteikuma sagatavošanas procedūru, kā
arī kritērijus, pēc kuriem valsts zinātniskā institūcija izvērtē reģistrēta patenta turpmākās uzturēšanas nepieciešamību,
nosaka valsts zinātniskās institūcijas darbības nolikums.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
4
 pants. Mantisko tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni aizsardzība
(1) Ja valsts zinātniskā institūcija atbilstoši tās darbības nolikumā paredzētajai kārtībai nav nolēmusi atteikties no
tiesībām uz izgudrojumu vai augu šķirni un nav attiecīgās tiesības piedāvājusi izgudrotājam vai selekcionāram, tad tā
nodrošina šo tiesību aizsardzību, piesakot un uzturot spēkā patentu uz izgudrojumu vai tiesības uz augu šķirni.
20
/
25
(2) Valsts zinātniskās institūcijas lēmējinstitūcijai saskaņā ar tās darbības nolikumu ir tiesības lemt par patenta vai
tiesību uz augu šķirni turpmāku uzturēšanu, ņemot vērā paredzamo ieguvumu no reģistrētā patenta vai augu šķirnes
saimnieciskās izmantošanas (komercializācijas).
(3) Valsts zinātniskajai institūcijai ir pienākums nodrošināt izgudrojuma vai augu šķirnes būtības neizpaušanu
trešajām personām, pirms iesniegts patenta pieteikums vai iesniegums par selekcionāra tiesību piešķiršanu.
(4) Valsts zinātniskā institūcija ir tiesīga izpaust trešajām personām izgudrojuma būtību pirms patenta pieteikuma
publicēšanas vai augu šķirnes būtību, pirms publicēts lēmums par selekcionāra tiesību piešķiršanu, ja vien līgumā ar
pētījuma projekta finansētājiem vai līgumā ar izgudrojuma autoriem vai jaunas augu šķirnes selekcionāriem nav
paredzēts citādi.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
5
 pants. Tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni saimnieciskā izmantošana (komercializācija)
Valsts zinātniskajai institūcijai ir pienākums veikt nepieciešamās darbības, tai skaitā ļaut interesentiem iegādāties
patentu, selekcionāra tiesības uz augu šķirni vai attiecīgo licenci, lai nodrošinātu to, ka tiesības uz izgudrojumu vai
augu šķirni tiek saimnieciski izmantotas (komercializētas) valstij pēc iespējas izdevīgākā veidā.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
39.
6
 pants. Tiesības uz atlīdzību no mantisko tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni saimnieciskās
izmantošanas (komercializācijas) rezultātā gūtajiem ienākumiem
Izgudrotājam vai selekcionāram ir tiesības uz taisnīgu atlīdzību no mantisko tiesību uz izgudrojumu vai augu šķirni
saimnieciskās izmantošanas (komercializācijas) rezultātā gūtajiem ienākumiem valsts zinātniskās institūcijas
darbības nolikumā noteiktajā kārtībā.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
40.pants. Pārskats par zinātniskās institūcijas zinātnisko darbību
(1) Zinātniskā institūcija sagatavo un ik gadu ievada Nacionālajā zinātniskās darbības informācijas sistēmā
pārskatu 
par zinātnisko darbību
, kurā ietver ziņas par zinātniskās institūcijas darbības mērķiem un rezultātiem, kā arī
piešķirtajiem valsts budžeta līdzekļiem un to izlietojumu.
(2) Pārskatā 
par zinātnisko darbību
 iekļaujamo ziņu apjomu, iesniegšanas, izmantošanas un publiskošanas kārtību
nosaka Ministru kabinets.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.06.2017.
 Sk.
Pārejas noteikumu 
23. punktu
)
41.pants. Zinātnisko institūciju darbības starptautiskais novērtējums
(1) Zinātnisko institūciju darbības starptautiskais novērtējums ir ārvalstu ekspertu sagatavots ziņojums, kas ietver
ziņas par zinātniskās institūcijas:
1) zinātniskās darbības kvalitāti;
2) zinātniskās darbības ietekmi uz attiecīgo zinātnes nozari;
3) zinātniskās darbības ekonomisko un sociālo ietekmi;
4) infrastruktūru un tās atbilstību zinātniskās institūcijas darbībai;
5) attīstības potenciālu.
(2) Ārvalstu ekspertu darbu organizē, veidojot koleģiālas zinātnes nozaru ekspertu grupas.
(3) Kārtību, kādā Izglītības un zinātnes ministrija reizi sešos gados organizē zinātnisko institūciju darbības
starptautisko novērtējumu, nosaka Ministru kabinets.
21
/
25
Pārejas noteikumi
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
42.pants. Nacionālā zinātniskās darbības informācijas sistēma
(1) Nacionālā zinātniskās darbības informācijas sistēma ir valsts informācijas sistēma, kurā apkopo ziņas par
zinātnisko institūciju veikto zinātnisko darbību un tajā iesaistītajām personām.
(2) Nacionālā zinātniskās darbības informācijas sistēma ietver:
1) zinātnisko institūciju reģistru;
2) akadēmiskajos amatos ievēlēto personu reģistru;
3) Latvijas Zinātnes padomes ekspertu datubāzi;
4) zinātniskās darbības projektu datubāzi;
5) zinātniskās darbības rezultātu datubāzi;
6) zinātnisko institūciju zinātniskās darbības pārskatus;
7) zinātnisko institūciju darbības starptautisko novērtējumu datubāzi.
(3) Zinātniskās darbības projektu datubāze ietver ziņas par:
1) zinātniskās darbības projektu īstenošanā iesaistītajām personām;
2) zinātniskās darbības projektiem piešķirto finansējumu;
3) sasniegtajiem rezultātiem.
(4) Zinātniskās darbības rezultātu datubāze ietver ziņas par:
1) publikācijām;
2) intelektuālo īpašumu;
3) dalību zinātniskajās konferencēs.
(5) Nacionālās zinātniskās darbības informācijas sistēmas dati ir publiski pieejami tiešsaistē Izglītības un zinātnes
ministrijas tīmekļvietnē, ja to pieejamība netiek ierobežota atbilstoši šā likuma un citu normatīvo aktu noteikumiem.
(6) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā ziņas Nacionālajā zinātniskās darbības informācijas sistēmā tiek
ievadītas, apstrādātas, aktualizētas, uzkrātas, glabātas, publiskotas, arhivētas un dzēstas.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "
Par zinātnisko darbību
" (Latvijas Republikas Augstākās
Padomes un Valdības Ziņotājs, 1992, 46./47./48.nr.; Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1996,
15.nr.; 1998, 13.nr.; 2001, 12.nr.; 2003, 12., 15.nr.).
2.Laiks, kurā persona (uz kuru attiecas šajā likumā noteiktie ierobežojumi) atrodas vēlētā amatā vai vēlētas
koleģiālas institūcijas sastāvā, skaitāms no ievēlēšanas dienas.
3. Sešu mēnešu laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas Ministru kabinets izdod šajā likumā minētos
normatīvos aktus. Līdz attiecīgo normatīvo aktu spēkā stāšanās dienai piemērojami uz likuma "
Par zinātnisko darbību
"
22
/
25
pamata izdotie Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu, bet ne ilgāk kā sešus mēnešus no šā
likuma spēkā stāšanās dienas.
4. Gada laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas valsts bezpeļņas zinātniskie uzņēmumi (uzņēmējsabiedrības)
reorganizējami atbilstoši Komerclikuma spēkā stāšanās kārtības likuma noteikumiem.
5. Ikgadējais kopējais valsts un privātpersonu finansējuma apjoms zinātniskajai darbībai — 3procenti no iekšzemes
kopprodukta — sasniedzams līdz 2010.gadam.
6. Šā likuma 
1.panta
 7.punkta otrā teikuma noteikums attiecībā uz lauksaimniecības nozares zinātniskajām
institūcijām stājas spēkā 2010.gada 1.janvārī.
7. Šā likuma 
33.panta
 pirmā daļa stājas spēkā 2006.gada 1.janvārī.
8. Šā likuma 
21.
2
 panta
 sestajā daļā minētie valsts zinātniskie institūti ir valsts zinātnisko institūtu — valsts
aģentūru "Elektronikas un datorzinātņu institūts", "Fizikālās enerģētikas institūts", "Latvijas Biomedicīnas pētījumu un
studiju centrs", "Latvijas Hidroekoloģijas institūts", "Latvijas Organiskās sintēzes institūts", "Latvijas Valsts agrārās
ekonomikas institūts", "Latvijas Valsts augļkopības institūts", "Latvijas Valsts koksnes ķīmijas institūts", "Latvijas
Valsts mežzinātnes institūts "Silava"", "Valsts Priekuļu laukaugu selekcijas institūts" un "Valsts Stendes graudaugu
selekcijas institūts" tiesību un pienākumu pārņēmēji.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
9. Šā likuma 
21.
2
 panta
 sestajā daļā minēto zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu — lēmējinstitūcijas
ir attiecīgo pārveidoto zinātnisko institūtu — valsts aģentūru zinātniskās padomes, kas ievēlētas laikā līdz 2007.gada
6.janvārim un darbojas līdz tām noteiktā pilnvaru termiņa beigām.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
10. Šā likuma 
12.panta
 otrajā daļā noteiktais neattiecas uz personām, kurām piešķirts Goda doktora grāds un
kuras ieguvušas habilitētā doktora tiesības, pamatojoties uz Ministru padomes 1991.gada 4.oktobra lēmumu Nr.262
"Par Nolikumu par zinātnisko grādu piešķiršanu".
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
11. Personas, kas līdz 2007.gada 19.jūlijam ievēlētas vadošā pētnieka, pētnieka vai zinātniskā asistenta amatā bez
termiņa nosacījumiem, tiek uzskatītas par ievēlētām uz sešiem gadiem, skaitot no 2007.gada 20.jūlija.
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
12. Saskaņā ar šo likumu valsts un pašvaldību institūcijās noteikto atlīdzību (darba samaksu, prēmijas, naudas
balvas, pabalstus u.c.) 2009.gadā nosaka atbilstoši likumam “Par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un
darbinieku atlīdzību 2009.gadā”.
(
12.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
13. Grozījumi šā likuma 
38.panta
 otrajā daļā attiecībā uz papildināšanu ar 3.punktu stājas spēkā 2010.gada
1.janvārī.
(
16.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
14. Zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētie valsts zinātniskie institūti, valsts augstskolas un valsts augstskolu
zinātniskie institūti līdz 2009.gada 31.oktobrim izstrādā un iesniedz apstiprināšanai attiecīgajā nozares ministrijā
zinātniskās institūcijas darbības stratēģiju.
(
16.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
15. Šā likuma 
12.
1
 pants
 stājas spēkā 2010.gada 1.jūlijā. Ministru kabinets līdz 2010.gada 30.jūnijam izdod šā
23
/
25
likuma 
12.
1
 panta
 ceturtajā daļā paredzētos Ministru kabineta noteikumus.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
16. Šā likuma 
10.panta
 piektā daļa zaudē spēku ar 2011.gada 1.janvāri.
(
04.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.04.2010.
)
17. Lai zinātnisko institūciju reģistrā nodrošinātu zinātnisko institūtu reģistrācijas atbilstību šā likuma 
28.panta
 5.
1
daļas prasībām, līdz 2013.gada 15.aprīlim augstskola iesniedz zinātnisko institūciju reģistrā iesniegumu par
zinātniskās institūcijas — augstskolas — vai zinātniskā institūta — augstskolas struktūrvienības — izslēgšanu no
zinātnisko institūciju reģistra. Ja augstskola līdz 2013.gada 15.aprīlim nav iesniegusi šādu iesniegumu, tad ar
2013.gada 15.maiju zinātniskais institūts — attiecīgās augstskolas struktūrvienība — tiek izslēgts no zinātnisko
institūciju reģistra.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
18. Zinātniskajai institūcijai, kas reģistrēta zinātnisko institūciju reģistrā un pirmo sešu gadu periodā kopš
2005.gada 19.maija nav saņēmusi savas darbības starptautisko vērtējumu, termiņš šā likuma 
28.panta
 septītās daļas
4.punktā noteikto ziņu iesniegšanai zinātnisko institūciju reģistram tiek pagarināts līdz 2013.gada 31.decembrim.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
19. Lēmumu par valsts dibinātas universitātes zinātniskā institūta pārveidošanu par valsts dibinātas universitātes
zinātnisko institūtu — atvasinātu publisku personu — apstiprina Ministru kabinets pēc valsts dibinātas universitātes
senāta ieteikuma. Pārveidotā zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas — nolikumu apstiprina šā likuma
21.
5
 panta
 pirmajā daļā noteiktajā kārtībā.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
20. Šā likuma 
18.panta
 sestā daļa, 
26.
1
 pants
, grozījumi 
29.pantā
 par 
28.panta
 pirmajā daļā paredzēto ziņu
ierakstīšanu zinātnisko institūciju reģistrā un 
30.panta
 trešās daļas jaunā redakcija par reģistra amatpersonas rīcību
zinātnisko institūciju reģistrā ierakstāmo ziņu izmaiņu gadījumā stājas spēkā 2017.gada 1.martā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
21. Ar Ministru kabineta 2015.gada 21.oktobra rīkojumu Nr.640 "
Par atvasinātu publisku personu "Valsts Priekuļu
laukaugu selekcijas institūts", "Valsts Stendes graudaugu selekcijas institūts", "Latvijas Valsts agrārās ekonomikas
institūts" un "Latvijas Valsts augļkopības institūts" reorganizāciju
" izveidotā Latvijas Lauksaimniecības universitātes
zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas "Dārzkopības 
institūts" — un Latvijas Lauksaimniecības
universitātes zinātniskā institūta — atvasinātas publiskas personas "Agroresursu un ekonomikas institūts" —
nolikumu apstiprina šā likuma 
21.
5
 panta
 pirmajā daļā noteiktajā kārtībā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
22. Šā likuma 
41.pantā
 minēto starptautisko novērtējumu pirmo reizi organizē 2019.gadā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
23. Šā likuma 
40.panta
 jaunā redakcija par pārskatu par zinātnisko institūciju zinātnisko darbību stājas spēkā
2017.gada 1.jūnijā.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
24. Ministru kabinets līdz 2017.gada 28.februārim izdod šā likuma 
13.panta
 otrās daļas 3.
1
 punktā un 
42.panta
sestajā daļā minētos noteikumus.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
25. Ministru kabinets līdz 2017.gada 30.jūnijam izdod šā likuma 
40.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
24
/
25
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
(
21.06.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2007.
)
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no Padomes 2005.gada 12.oktobra direktīvas 
2005/71/EK
 par īpašu
procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos.
Likums Saeimā pieņemts 2005.gada 14.aprīlī.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2005.gada 5.maijā
26. Ministru kabinets līdz 2017.gada 31.decembrim izdod šā likuma 
41.panta
 trešajā daļā minētos noteikumus.
(
08.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.12.2016.
)
25
/
25