Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 132 (263),
10.11.1994., "Ziņotājs", 23,
15.12.1994.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
27.10.1994.
Stājas spēkā: 
24.11.1994.
Attēlotā redakcija:
 19.07.2017. - ...
Grozījumi:
05.06.1997. likums / LV, 148 (863), 18.06.1997. / Stājas spēkā 19.06.1997.
15.10.1998. likums / LV, 321 (1382), 29.10.1998. / Stājas spēkā 12.11.1998.
11.12.2003. likums / LV, 182 (2947), 24.12.2003. / Stājas spēkā 07.01.2004.
10.06.2010. likums / LV, 102 (4294), 30.06.2010. / Stājas spēkā 01.08.2010.
08.10.2015. likums / LV, 201 (5519), 14.10.2015. / Stājas spēkā 15.10.2015.
22.06.2017. likums / LV, 132 (5959), 05.07.2017. / Stājas spēkā 19.07.2017.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Tiesnešu disciplinārās atbildības likums
Šis likums attiecas uz rajonu (pilsētu) tiesu, to zemesgrāmatu nodaļu, apgabaltiesu un Augstākās tiesas
tiesnešiem (turpmāk arī — tiesneši), nosaka viņu disciplinārās atbildības pamatu un regulē disciplinārlietu
ierosināšanas un izskatīšanas kārtību. Likums regulē arī ģenerālprokurora lēmumu un piemēroto disciplinārsodu
(turpmāk — ģenerālprokurora lēmums) pārsūdzības un izskatīšanas kārtību Disciplinārtiesā 
Prokuratūras likumā
noteiktajos gadījumos.
(
22.06.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
1. pants. Pamats tiesneša saukšanai pie disciplinārās atbildības
(1) Tiesnesi var saukt pie disciplinārās atbildības par:
1) tīšu likuma pārkāpumu tiesas lietas izskatīšanā;
2) darba pienākumu nepildīšanu vai lietas izskatīšanā pieļautu rupju nolaidību;
3) necienīgu rīcību vai tiesnešu ētikas kodeksa normu rupju pārkāpumu;
4) administratīvu pārkāpumu;
5) atteikšanos pārtraukt savu piederību pie partijām vai politiskajām organizācijām;
6) likumā "
Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā
" paredzēto ierobežojumu un aizliegumu
neievērošanu.
(2) Tiesas nolēmuma atcelšana vai grozīšana pati par sevi nav iemesls tam, lai sauktu pie atbildības tiesnesi, kas
piedalījies tā pieņemšanā, ja vien viņš nav pieļāvis tīšu likuma pārkāpumu vai nolaidību lietas izskatīšanā.
(
11.12.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.01.2004.
)
2. pants. Tiesnešu disciplinārkolēģija
(1) Lietas par rajonu (pilsētu) tiesu, zemesgrāmatu nodaļu, apgabaltiesu un Augstākās tiesas tiesnešu
1
/
9
disciplinārajiem un administratīvajiem pārkāpumiem izskata tiesnešu disciplinārkolēģija.
(2) Tiesnešu disciplinārkolēģijas sastāvā ir Augstākās tiesas departamenta priekšsēdētājs, četri Augstākās tiesas
tiesneši, divi apgabaltiesu priekšsēdētāji, divi rajonu (pilsētu) tiesu priekšsēdētāji un divi zemesgrāmatu nodaļu
priekšnieki. Tiesnešu disciplinārkolēģijas locekļus uz četriem gadiem ievēlē tiesnešu konference, aizklāti balsojot.
(2
1
) Tiesnešu disciplinārkolēģijas loceklis nevar vienlaikus būt Tieslietu padomes, Tiesnešu kvalifikācijas kolēģijas,
Disciplinārtiesas vai Tiesnešu ētikas komisijas loceklis.
(3) Tiesnešu disciplinārkolēģijas priekšsēdētāju un viņa vietnieku ievēlē tiesnešu disciplinārkolēģija no savu locekļu
vidus.
(4) Tiesnešu disciplinārkolēģijas sēdēs ar padomdevēja tiesībām var piedalīties tieslietu ministrs un
ģenerālprokurors vai viņu pilnvarotas personas, kā arī Latvijas Tiesnešu biedrības valdes pilnvarota persona.
(5) Tiesnešu disciplinārkolēģija darbojas saskaņā ar tiesnešu disciplinārkolēģijas apstiprinātu nolikumu.
(6) Tiesnešu disciplinārkolēģijas darbību nodrošina Tiesu administrācija.
(
15.10.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
10.06.2010.
, 
08.10.2015.
 un 
22.06.2017
.
likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
2.
1
 pants. Disciplinārtiesa
(1) Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmumu un 
Prokuratūras likumā
 noteiktajos gadījumos ģenerālprokurora lēmumu
tiesiskuma izvērtēšanai saskaņā ar šo likumu Augstākajā tiesā tiek sasaukta Disciplinārtiesa.
(2) Disciplinārtiesas sastāvā ir seši Augstākās tiesas tiesneši (pa diviem no Civillietu departamenta, Krimināllietu
departamenta un Administratīvo lietu departamenta), kurus uz pieciem gadiem ievēlē Augstākās tiesas plēnums.
(3) No Disciplinārtiesas locekļu vidus Augstākās tiesas plēnums uz pieciem gadiem apstiprina Disciplinārtiesas
priekšsēdētāju.
(4) Disciplinārtiesas locekļa pilnvaras izbeidzas, ja izbeidzas viņa tiesneša amata pilnvaras Civillietu departamentā,
Krimināllietu departamentā vai Administratīvo lietu departamentā vai ja viņam uzlikts disciplinārsods. Šajā gadījumā
Augstākās tiesas plēnums ievēlē jaunu Disciplinārtiesas locekli uz šā panta otrajā daļā noteikto pilnvaru termiņu.
(5) Disciplinārtiesas loceklis, ja pret viņu ierosināta disciplinārlieta vai uzsākts kriminālprocess, līdz disciplinārlietas
izskatīšanai vai kriminālprocesa pabeigšanai aptur savu darbību Disciplinārtiesā.
(6) Disciplinārtiesas loceklis nevar vienlaikus būt Tieslietu padomes, Tiesnešu disciplinārkolēģijas, Tiesnešu
kvalifikācijas kolēģijas vai Tiesnešu ētikas komisijas loceklis.
(7) Disciplinārtiesas darbu nodrošina Augstākās tiesas administrācija.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
3. pants. Disciplinārlietas ierosināšana
(1) Ierosināt disciplinārlietu ir tiesīgi:
1) Augstākās tiesas priekšsēdētājs — par rajonu (pilsētu) tiesu, apgabaltiesu un Augstākās tiesas tiesnešiem,
kā arī rajonu (pilsētu) tiesu zemesgrāmatu nodaļu tiesnešiem visos šā likuma 
1.pantā
 minētajos gadījumos;
2) tieslietu ministrs — par rajonu (pilsētu) tiesu, to zemesgrāmatu nodaļu un apgabaltiesu tiesnešiem visos šā
likuma 
1.
 pantā norādītajos gadījumos;
3) apgabaltiesu priekšsēdētāji — par rajonu (pilsētu) tiesu tiesnešiem, rajonu (pilsētu) tiesu zemesgrāmatu
nodaļu tiesnešiem un apgabaltiesu tiesnešiem — visos šā likuma 
1.
 pantā norādītajos gadījumos;
4) rajonu (pilsētu) tiesu priekšsēdētāji — par rajonu (pilsētu) tiesu tiesnešiem — visos šā likuma 
1. pantā
2
/
9
norādītajos gadījumos;
5) rajonu (pilsētu) tiesu zemesgrāmatu nodaļu priekšnieki — par rajonu (pilsētu) tiesu zemesgrāmatu nodaļu
tiesnešiem — visos šā likuma 
1.pantā
 norādītajos gadījumos;
6) Tiesnešu ētikas komisija — par rajonu (pilsētu) tiesu, apgabaltiesu un Augstākās tiesas tiesnešiem, kā arī
rajonu (pilsētu) tiesu zemesgrāmatu nodaļu tiesnešiem, ja tā konstatējusi Tiesnešu ētikas kodeksa normu rupju
pārkāpumu.
(2) Persona, kas tiesīga ierosināt disciplinārlietu, ja ir pamats ierosināt šādu lietu, organizē saņemto materiālu
vispusīgu iepriekšējo pārbaudi un pieprasa tiesneša rakstveida paskaidrojumu.
(3) Par disciplinārlietas ierosināšanu Augstākās tiesas priekšsēdētājs, apgabaltiesas priekšsēdētājs,
apgabaltiesas zemesgrāmatu nodaļas priekšnieks, rajona (pilsētas) tiesas priekšsēdētājs un Tiesnešu ētikas komisija
pieņem lēmumu, bet tieslietu ministrs izdod rīkojumu. Lēmumā vai rīkojumā norāda iepriekšējā pārbaudē konstatētā
pārkāpuma izdarīšanas apstākļus, pārkāpuma atklāšanas dienu un likumā paredzēto disciplinārlietas ierosināšanas
pamatu. Lēmumu vai rīkojumu kopā ar iepriekšējās pārbaudes materiāliem nosūta izskatīšanai tiesnešu
disciplinārkolēģijā.
(4) Pirms disciplinārlietas materiālu nosūtīšanas tiesnešu disciplinārkolēģijai tiesnesim, par kuru ierosināta
disciplinārlieta, tiek paziņots par to, ka iepriekšējā pārbaude ir pabeigta, un par laiku, kad viņš var iepazīties ar
pārbaudes materiāliem.
(5) Tiesnesis, par kuru ierosināta disciplinārlieta, ir tiesīgs iepazīties ar attiecīgās lietas materiāliem, sniegt
paskaidrojumus un iesniegt lūgumus.
(6) Līdz lietas izskatīšanai tiesnešu disciplinārkolēģijā lēmumu vai rīkojumu par disciplinārlietas ierosināšanu
persona, kas to ir ierosinājusi, var atsaukt ar motivētu lēmumu vai rīkojumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.06.1997.
, 
15.10.1998.
, 
11.12.2003.
, 
10.06.2010.
 un 
22.06.2017
. likumu, kas
stājas spēkā 
19.07.2017.
)
4. pants. Disciplinārsoda uzlikšanas un disciplinārlietas izskatīšanas termiņi
(1) Disciplinārsodu tiesnesim var uzlikt triju mēnešu laikā pēc disciplinārlietas ierosināšanas dienas, neskaitot
tiesneša pagaidu prombūtnes laiku, bet ne vēlāk kā divu gadu laikā pēc disciplinārā vai administratīvā pārkāpuma
izdarīšanas dienas. Par pagaidu prombūtnes laiku tiek uzskatīts atvaļinājums, pārejošas darbnespējas laiks vai laiks,
kad tiesnesis nepilda amata pienākumus citu attaisnojošu iemeslu dēļ. Par pagaidu prombūtni šā likuma izpratnē
netiek uzskatīts laiks, kurā tiesnesis ir atstādināts no amata.
(2) Disciplinārlietu izskata mēneša laikā pēc tās saņemšanas Tiesnešu disciplinārkolēģijā. Ja tiesnesis, pret kuru
ierosināta disciplinārlieta, atrodas pagaidu prombūtnē, izskatīšanas laiks pagarinās par attiecīgo laikposmu.
(
22.06.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
5. pants. Disciplinārlietas sagatavošana izskatīšanai tiesnešu disciplinārkolēģijā
(1) Līdz disciplinārlietas izskatīšanas sākumam tiesnešu disciplinārkolēģijas priekšsēdētājs var uzdot vienam no
kolēģijas locekļiem papildus pārbaudīt, vai ir pamats saukt tiesnesi pie disciplinārās atbildības. Ja nepieciešams,
pieprasāmi papildu dokumenti un materiāli, tāpat arī tiesu lietas, kuru izskatīšanā tiesnesis pieļāvis likuma pārkāpumu.
(2) Laiks un vieta, kad un kur disciplinārlieta tiks izskatīta tiesnešu disciplinārkolēģijas sēdē, ne vēlāk kā septiņas
dienas pirms lietas izskatīšanas jāpaziņo personai, kas ierosinājusi disciplinārlietu, un tiesnesim, par kuru tā
ierosināta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
12.11.1998.
)
6. pants. Disciplinārlietas izskatīšanas kārtība
(1) Tiesnešu disciplinārkolēģija disciplinārlietu izskata kolēģijas priekšsēdētāja vai viņa vietnieka un ne mazāk kā
četru kolēģijas locekļu sastāvā.
(2) Tiesnesim, kas tiek saukts pie disciplinārās atbildības, jāpiedalās tiesnešu disciplinārkolēģijas sēdē. Ja
3
/
9
tiesnesis kolēģijas sēdē nav ieradies neattaisnotu iemeslu dēļ vai ir lūdzis disciplinārlietu izskatīt bez viņa klātbūtnes,
kolēģija ir tiesīga disciplinārlietu izskatīt, viņam klāt neesot.
(3) Disciplinārlietas izskatīšanā ir tiesīga piedalīties persona, kas ierosinājusi šo lietu, vai tās pārstāvis, kā arī citi
tiesneši.
(4) Sēdes priekšsēdētājs pasludina sēdi par atklātu un paziņo tiesnešu disciplinārkolēģijas sastāvu. Līdz lietas
izskatīšanas sākumam tiesnesis, kas tiek saukts pie disciplinārās atbildības, var pieteikt kolēģijas locekļiem
noraidījumu, kuru izskata tiesnešu disciplinārkolēģija.
(5) Disciplinārlietas izskatīšana sākas ar sēdes priekšsēdētāja vai tiesnešu disciplinārkolēģijas locekļa ziņojumu.
Pēc tam kolēģija noklausās pie disciplinārās atbildības saucamā tiesneša, kā arī, ja nepieciešams, citu uz sēdi
uzaicināto personu paskaidrojumus, izpēta lietas materiālus un citus dokumentus.
(6) Tiesnesis, kas tiek saukts pie disciplinārās atbildības, ir tiesīgs jebkurā sēdes brīdī, pirms kolēģija aiziet
apspriesties lēmuma pieņemšanai, sniegt paskaidrojumus un pieteikt lūgumus.
(7) Tiesnešu disciplinārkolēģijas sēde tiek protokolēta. Protokolu raksta sēdes sekretārs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.1998.
 un 
10.06.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2010.
)
7. pants. Lēmuma pieņemšana
(1) Izskatot disciplinārlietu, tiesnešu disciplinārkolēģija lēmumu pieņem apspriežu istabā.
(2) Tiesnešu disciplinārkolēģija var pieņemt lēmumu:
1) uzlikt disciplinārsodu;
2) nosūtīt disciplinārlietas materiālus Ģenerālprokuratūrai jautājuma lemšanai par kriminālprocesa uzsākšanu;
3) ierosināt tiesnesi atcelt no amata;
4) 
(izslēgts ar 
10.06.2010
. likumu)
;
5) izbeigt disciplinārlietu.
(3) 
(Izslēgta ar 
15.10.1998
. likumu.)
(4) Disciplinārsodi, kurus tiesnešu disciplinārkolēģija var uzlikt tiesnesim, ir šādi:
1) piezīme;
2) rājiens;
3) amatalgas samazināšana uz laiku līdz vienam gadam, ieturot līdz 20 procentiem no amatalgas.
(5) Uzliekot disciplinārsodu, tiesnešu disciplinārkolēģijai jāņem vērā disciplinārā vai administratīvā pārkāpuma
raksturs, tā sekas, tiesneša vainas pakāpe nodarījumā, kā arī ziņas, kas raksturo viņa personību un iepriekšējo
darbību tiesneša amatā. Par katru disciplināro vai administratīvo pārkāpumu tiesnesim var uzlikt tikai vienu
disciplinārsodu.
(6) Disciplinārsoda uzlikšana neizslēdz tiesneša kriminālo un civiltiesisko atbildību, izņemot likuma «
Par tiesu
varu
» 
13. panta
 piektajā daļā norādītos gadījumus.
(7) Tiesnešu disciplinārkolēģija disciplinārlietu izbeidz:
1) ja disciplinārlieta ierosināta nepamatoti;
2) ja notecējuši šā likuma 
4. panta
 pirmajā daļā paredzētie termiņi tiesneša saukšanai pie disciplinārās
atbildības.
4
/
9
(8) Izņēmuma gadījumā tiesnešu disciplinārkolēģija var aprobežoties ar disciplinārlietas izskatīšanu sēdē,
neuzliekot disciplinārsodu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.1998.
, 
10.06.2010.
 un 
22.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
8. pants. Lēmuma pieņemšanas kārtība un tā saturs
(1) Disciplinārlietā lēmumu pieņem ar to Tiesnešu disciplinārkolēģijas locekļu balsu vairākumu, kuri piedalījušies
lietas izskatīšanā. Balsīm sadaloties līdzīgi, izšķirošā ir sēdes priekšsēdētāja balss. Lēmumu noformē rakstveidā. To
paraksta sēdes priekšsēdētājs un kolēģijas locekļi.
(2) Disciplinārlietā pieņemtajā lēmumā norāda: tiesnešu disciplinārkolēģijas sastāvu; lietas izskatīšanas vietu un
laiku; pie disciplinārās atbildības sauktā tiesneša vārdu, uzvārdu un amatu; disciplinārā vai administratīvā pārkāpuma
izdarīšanas apstākļus un pamatu tiesneša saukšanai pie disciplinārās atbildības; tiesneša paskaidrojumus un ziņas,
kas raksturo viņa personību un iepriekšējo darbību tiesneša amatā; pieņemtā lēmuma motivējumu, pamatojoties uz
pierādījumiem; tiesnešu disciplinārkolēģijas secinājumus par uzlikto disciplinārsodu, disciplinārlietas izbeigšanu,
ierosinājumu atcelt tiesnesi no amata, disciplinārlietas materiālu nosūtīšanu Ģenerālprokuratūrai.
(3) Disciplinārlietā pieņemtais lēmums tiek pasludināts tiesnešu disciplinārkolēģijas sēdē.
(4) Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmums stājas spēkā un ir izpildāms pēc tam, kad beidzies termiņš tā
pārsūdzēšanai Disciplinārtiesā un sūdzība nav iesniegta. Ja Disciplinārtiesa atteikusies pieņemt sūdzību vai atstājusi
Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmumu negrozītu un sūdzību noraidījusi, Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmums stājas
spēkā Disciplinārtiesas lēmuma paziņošanas brīdī.
(5) Šā likuma 
7.panta
 otrās daļas 2. un 5.punktā minētie Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmumi nav pārsūdzami un ir
galīgi, izņemot šā likuma 
11.
5
 panta
 pirmajā daļā paredzēto gadījumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.1998.
 un 
10.06.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2010.
)
9. pants. Lēmuma noraksta izsniegšana
(1) Ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc lēmuma pasludināšanas tā noraksts jāizsniedz vai jānosūta tiesnesim, par
kuru tas pieņemts, tiesnešu kvalifikācijas kolēģijai un amatpersonai, kas ierosinājusi disciplinārlietu. Lēmuma noraksts
jāpievieno tiesneša personīgajai lietai.
(2) Ja tiesnešu disciplinārkolēģija pieņēmusi lēmumu nosūtīt disciplinārlietas materiālus Ģenerālprokuratūrai
jautājuma izlemšanai par krimināllietas ierosināšanu, šāda lēmuma noraksts kopā ar disciplinārlietas materiāliem
septiņu dienu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas nosūtāms ģenerālprokuroram. Ja tiesnešu disciplinārkolēģija
pieņēmusi lēmumu ierosināt tiesnesi atcelt no amata, šāda lēmuma noraksts kopā ar disciplinārlietas materiāliem
piecu dienu laikā no lēmuma spēkā stāšanās dienas nosūtāms Saeimai.
(3) 
(Izslēgta ar 
10.06.2010
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
10.06.2010
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.1998.
, 
10.06.2010.
 un 
22.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
10. pants. Lēmuma pārsūdzēšana
(Izslēgts ar 
15.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
12.11.1998.
)
11. pants. Sūdzības izskatīšanas kārtība
(Izslēgts ar 
15.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
12.11.1998.
)
11.
1
 pants.
 
Tiesnešu disciplinārkolēģijas un ģenerālprokurora lēmumu pārsūdzēšana
(1) Šā likuma 
7.panta
 otrās daļas 1. un 3.punktā minēto Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmumu tiesnesis, uz kuru
tas attiecas, septiņu dienu laikā no lēmuma saņemšanas dienas var pārsūdzēt Disciplinārtiesā. Ģenerālprokurora
lēmumu prokurors, uz kuru tas attiecas, septiņu dienu laikā no lēmuma saņemšanas dienas var pārsūdzēt
Disciplinārtiesā.
5
/
9
(2) Sūdzībā norāda:
1) sūdzības iesniedzēja, kā arī viņa pilnvarota pārstāvja, ja sūdzību iesniedz pārstāvis, vārdu, uzvārdu un
dzīvesvietu vai citu adresi, kurā persona ir sasniedzama;
2) lēmumu, par kuru iesniedz sūdzību;
3) kādā apjomā lēmumu pārsūdz;
4) sūdzības pamatojumu un argumentus;
5) Disciplinārtiesai izteikto lūgumu;
6) sūdzības sastādīšanas laiku.
(3) Sūdzību paraksta tās iesniedzējs vai viņa pilnvarots pārstāvis. Ja sūdzību iesniedz pārstāvis, viņš sūdzībai
pievieno attiecīgu pilnvaru vai citu dokumentu, no kura izriet pārstāvja tiesības iesniegt sūdzību.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
 
11.
2
 pants. Sūdzības par disciplinārlietā pieņemtā lēmuma sagatavošanu izskatīšanai Disciplinārtiesā
(1) Disciplinārtiesas priekšsēdētājs vai viņa uzdevumā kāds no Disciplinārtiesas locekļiem pārbauda iesniegtās
sūdzības atbilstību šā likuma 
11.
1
 panta
 prasībām.
(2) Ja sūdzība iesniegta, pārkāpjot šā likuma 
11.
1
 panta
 pirmajā daļā noteikto termiņu un sūdzības iesniedzējs nav
lūdzis nokavēto termiņu atjaunot, sūdzību atstāj bez virzības un nosaka termiņu, kurā var iesniegt motivētu lūgumu par
nokavētā termiņa atjaunošanu. Lūguma iesniegšanai noteiktais termiņš nevar būt garāks par septiņām dienām. Par
lēmumu nekavējoties informē sūdzības iesniedzēju.
(3) Ja sūdzība neatbilst šā likuma 
11.
1
 panta
 otrās vai trešās daļas prasībām, nosaka termiņu konstatēto trūkumu
novēršanai, un tas nevar būt garāks par septiņām dienām. Par lēmumu nekavējoties informē sūdzības iesniedzēju.
(4) Sūdzību nepieņem un atdod atpakaļ iesniedzējam, ja:
1) noteiktajā termiņā sūdzības iesniedzējs konstatētos trūkumus nav novērsis vai nav iesniedzis lūgumu par
nokavētā termiņa atjaunošanu;
2) sūdzības iesniedzēja norādītie apstākļi, kas bijuši par pamatu termiņa nokavējumam, nav atzīti par
attaisnojošiem;
3) sūdzība iesniegta par nepārsūdzamu Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmumu.
(5) Disciplinārtiesas priekšsēdētājs nosaka sūdzības izskatīšanas laiku un vietu.
(6) Līdz sūdzības izskatīšanas uzsākšanai Disciplinārtiesas priekšsēdētājs var uzdot vienam no Disciplinārtiesas
locekļiem sagatavot ziņojumu par iesniegto sūdzību, var lūgt Tiesnešu ētikas komisiju sniegt atzinumu un skaidrojumu
par ētikas normu interpretāciju un pārkāpumiem, var pieprasīt papildu paskaidrojumus un dokumentus, kā arī uzaicināt
uz sēdi citas personas paskaidrojumu sniegšanai.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2010.
)
11.
3
 pants. Disciplinārtiesā iesniegtās sūdzības izskatīšanas kārtība
(1) Ne vēlāk kā 14 dienas pirms sūdzības izskatīšanas Disciplinārtiesas sēdē par sēdes laiku un vietu paziņo
tiesnesim, kas iesniedzis sūdzību, vai prokuroram, kas pārsūdzējis ģenerālprokurora lēmumu (turpmāk — sūdzības
iesniedzējs), un personai, kas ierosinājusi disciplinārlietu.
6
/
9
(2) Disciplinārtiesa sūdzību izskata ne mazāk kā triju locekļu sastāvā. Sēdi vada Disciplinārtiesas priekšsēdētājs
vai viņa norīkots Disciplinārtiesas loceklis.
(3) Sūdzību izskata slēgtā sēdē, ja Disciplinārtiesa nenolemj citādi.
(4) Sūdzības iesniedzējs piedalās sēdē.
(5) Ja sūdzības iesniedzējs ir atvaļinājumā, viņam ir pārejoša darbnespēja vai viņš nav darbā citu attaisnojošu
iemeslu dēļ, sūdzības izskatīšanu var atlikt uz attiecīgu laikposmu, kas netiek ieskaitīts likumā noteiktajā
disciplinārsoda uzlikšanas termiņā.
(6) Ja sūdzības iesniedzējs bez attaisnojoša iemesla neierodas uz sēdi vai ir lūdzis sūdzību izskatīt bez viņa
klātbūtnes, sūdzību var izskatīt, viņam klāt neesot.
(7) Sūdzības izskatīšanā sūdzības iesniedzējam ir tiesības pieaicināt pārstāvi.
(8) Sūdzības izskatīšanā var piedalīties un izteikt savu viedokli persona, kas ierosinājusi disciplinārlietu, vai tās
pārstāvis.
(9) Līdz sūdzības izskatīšanas sākumam sūdzības iesniedzējs var pieteikt Disciplinārtiesas loceklim noraidījumu.
Ja noraidījums pieteikts vienam Disciplinārtiesas loceklim, to izlemj pārējais Disciplinārtiesas sastāvs. Balsīm
sadaloties līdzīgi, Disciplinārtiesas loceklis tiek noraidīts. Ja noraidījums pieteikts vairākiem Disciplinārtiesas
locekļiem, to ar balsu vairākumu izlemj pati Disciplinārtiesa pilnā sastāvā.
(10) Sūdzības izskatīšana sākas ar Disciplinārtiesas priekšsēdētāja vai Disciplinārtiesas locekļa ziņojumu par
sūdzību. Pēc tam uzklausa sūdzības iesniedzēja, kā arī, ja nepieciešams, citu uz sēdi uzaicināto personu
paskaidrojumus, iepazīstas ar disciplinārlietas materiāliem un citiem dokumentiem.
(11) Sūdzības iesniedzējs jebkurā sēdes brīdī, pirms Disciplinārtiesa aiziet apspriesties lēmuma pieņemšanai, var
sniegt paskaidrojumus un pieteikt lūgumus.
(12) Sūdzības izskatīšana sēdē tiek protokolēta vai fiksēta audioierakstā. Protokolu raksta sēdes sekretārs.
Attiecīgais informācijas nesējs tiek pievienots lietai. Ja nepieciešams, pēc audioieraksta var sagatavot rakstveida
protokolu.
(13) Par citiem šajā likumā neregulētiem jautājumiem, kas saistīti ar sūdzības izskatīšanas kārtību, lemj
Disciplinārtiesa.
(14) Pēc paskaidrojumu uzklausīšanas un iepazīstināšanas ar lietā papildus saņemtajiem paskaidrojumiem vai
atzinumiem, ja tādi ir, Disciplinārtiesa aiziet apspriesties lēmuma pieņemšanai, par to paziņojot sēžu zālē esošajiem.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
11.
4
 pants. Disciplinārtiesas lēmums
(1) Disciplinārtiesa lēmumu par sūdzību pieņem ar balsu vairākumu. Balsīm sadaloties līdzīgi, izšķirošā ir
Disciplinārtiesas priekšsēdētāja balss.
(2) Izskatot sūdzību, Disciplinārtiesa var:
1) atstāt lēmumu negrozītu un sūdzību noraidīt;
2) atcelt lēmumu un izbeigt disciplinārlietu;
3) grozīt lēmumu, nepasliktinot sūdzības iesniedzēja stāvokli.
(3) Disciplinārtiesas lēmums sastāv no ievaddaļas, aprakstošās daļas, motīvu daļas un rezolutīvās daļas.
(4) Disciplinārtiesas lēmuma ievaddaļā norāda:
1) Disciplinārtiesas sastāvu, kas izskatīja sūdzību;
7
/
9
2) sūdzības izskatīšanas vietu un laiku;
3) sūdzības iesniedzēja vārdu un uzvārdu.
(5) Disciplinārtiesas lēmuma aprakstošajā daļā norāda:
1) īsu disciplinārpārkāpuma apstākļu izklāstu;
2) pārsūdzētā lēmuma būtību;
3) sūdzības motīvus;
4) sēdē sniegto paskaidrojumu būtību.
(6) Disciplinārtiesas lēmuma motīvu daļā norāda argumentus, kuru dēļ sūdzība noraidīta, vai argumentus, kuru dēļ
atcelts pārsūdzētais lēmums. Ja Disciplinārtiesa, izskatot sūdzību, atzīst, ka pārsūdzētajā lēmumā ietvertais
pamatojums ir pareizs un pilnībā pietiekams, tā sava lēmuma motīvu daļā var norādīt, ka pievienojas pārsūdzētā
lēmuma motivācijai. Šādā gadījumā izvērstāks argumentu izklāsts nav nepieciešams.
(7) Disciplinārtiesas lēmuma rezolutīvajā daļā norāda Disciplinārtiesas lēmumu saskaņā ar šā panta otro daļu.
(8) Disciplinārlietā pieņemtā lēmuma rezolutīvo daļu paziņo Disciplinārtiesas sēdē, vienlaikus nosakot laiku, kad
būs sastādīts pilns lēmums.
(9) Lēmumu noformē rakstveidā. Tā norakstu 10 dienu laikā no lēmuma sastādīšanas dienas izsniedz vai nosūta
tiesnesim, par kuru tas pieņemts, disciplinārlietas ierosinātājam, kas to nodod pievienošanai tiesneša personas lietai,
un Tiesnešu disciplinārkolēģijai.
(9
1
) Šā panta devītajā daļā minētā lēmuma norakstu, ja tas pieņemts, izskatot sūdzību par ģenerālprokurora
lēmumu, 10 dienu laikā no lēmuma sastādīšanas dienas izsniedz vai nosūta prokuroram, kas pārsūdzējis
ģenerālprokurora lēmumu, un ģenerālprokuroram.
(10) Disciplinārtiesas lēmums stājas spēkā tā paziņošanas brīdī un nav pārsūdzams.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
 
11.
5
 pants. Disciplinārlietas atkārtotas izskatīšanas kārtība
(1) Ja Saeima nobalso pret tiesneša atcelšanu no amata un ģenerālprokurors atzīst, ka nav pamata
kriminālprocesa uzsākšanai, disciplinārlietu nodod atpakaļ Tiesnešu disciplinārkolēģijai tās atkārtotai izskatīšanai.
(2) Laiks no lēmuma nosūtīšanas Saeimai vai ģenerālprokuroram netiek ieskaitīts šā likuma 
4.pantā
 paredzētajā
disciplinārsoda uzlikšanas termiņā.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2010.
)
11.
6
 pants. Lēmuma un disciplinārlietas materiālu pieejamība
(1) Lēmums par disciplinārlietas ierosināšanu un disciplinārlietas materiāli līdz brīdim, kad stājas spēkā Tiesnešu
disciplinārkolēģijas lēmums disciplinārlietā, ir pieejami tikai personām, kurām šādas tiesības noteiktas šajā likumā.
(2) Atklātā sēdē izskatītas disciplinārlietas materiāli ir ierobežotas pieejamības informācija.
(3) Slēgtā sēdē izskatītas disciplinārlietas materiāli kļūst par ierobežotas pieejamības informāciju piecus gadus pēc
disciplinārlietā pieņemtā Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmuma spēkā stāšanās.
(4) Izsniedzot šā panta otrajā un trešajā daļā minēto informāciju, aizsedz to informācijas daļu, kura atklāj fiziskās
personas identitāti.
8
/
9
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 1994. gada 27. oktobrī
Valsts prezidents G. ULMANIS
Rīgā 1994. gada 10. novembrī
(5) Valsts pārvaldes un tiesu varas institūcijām atklātā un slēgtā sēdē izskatītās disciplinārlietas materiāli un
pieņemtais lēmums ir pieejams, ja tie šīm institūcijām nepieciešami savu funkciju veikšanai. Informācijas saņēmējs
nodrošina šiem disciplinārlietas materiāliem un pieņemtajiem lēmumiem likumā paredzēto aizsardzību.
(6) Tiesneša disciplinārlietā pieņemto lēmumu pēc tā spēkā stāšanās nosūta visiem tiesu priekšsēdētājiem.
(6
1
) Disciplinārlietā pieņemto lēmumu, izņemot šā likuma 
7.
 panta otrās daļas 2. punktā minēto lēmumu, vienas
dienas laikā pēc tā spēkā stāšanās publicē tīmekļvietnē, aizsedzot to informācijas daļu, kas atklāj personas datus, tai
skaitā sensitīvus personas datus. Publicējot disciplinārlietā pieņemto lēmumu tīmekļvietnē, lēmumā pie atbildības
sauktās personas vārds un uzvārds netiek aizsegts.
(6
2
) Publicēto lēmumu no tīmekļvietnes dzēš vienas dienas laikā pēc viena gada no tā spēkā stāšanās dienas. Ja
disciplinārsods noņemts pirms termiņa, publicēto lēmumu no tīmekļvietnes dzēš vienas darba dienas laikā no lēmuma
par disciplinārsoda noņemšanu pieņemšanas. Ja Saeima nobalso pret tiesneša atcelšanu no amata un disciplinārlieta
tiek nodota atpakaļ Tiesnešu disciplinārkolēģijai tās atkārtotai izskatīšanai, publicēto lēmumu no tīmekļvietnes dzēš
vienas dienas laikā pēc disciplinārlietas materiālu saņemšanas Tiesnešu disciplinārkolēģijā.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2017.
)
12. pants. Disciplinārsoda dzēšana un noņemšana
(1) Disciplinārsods uzskatāms par dzēstu, ja gada laikā no dienas, kad tas uzlikts, tiesnesim netiek uzlikts jauns
disciplinārsods.
(2) Pēc disciplinārlietu ierosinājušās personas priekšlikuma, kā arī pēc tiesnešu disciplinārkolēģijas priekšlikuma
vai pēc rajona (pilsētas) tiesas, apgabaltiesas vai Augstākās tiesas priekšsēdētāja lūguma tiesnešu disciplinārkolēģija
var šo sodu noņemt pirms termiņa, bet ne ātrāk par sešiem mēnešiem no soda uzlikšanas dienas.
(3) Jautājumu par disciplinārsoda noņemšanu izskata ne vēlāk kā divu nedēļu laikā no dienas, kad saņemts
priekšlikums vai lūgums par disciplinārsoda noņemšanu. Par šā jautājuma izlemšanas laiku un vietu tiek paziņots
tiesnesim, kuram uzlikts disciplinārsods, un personai, kas ierosinājusi disciplinārlietu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
12.11.1998.
)
Pārejas noteikumi
1. 
(Izslēgts ar 
15.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
12.11.1998.
)
2. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē 1990. gada l. marta likums «Par nolikuma «Par Latvijas PSR
tiesnešu disciplināro atbildību, tiesnešu un tautas piesēdētāju atsaukšanu un pirmstermiņa atbrīvošanu»
apstiprināšanu» (Latvijas PSR Augstākās Padomes un Valdības Ziņotājs, 1990, 12).
3. Pēc tam, kad stājušies spēkā šā likuma 
2.panta
 grozījumi par Tiesnešu disciplinārkolēģijas sastāvu, Tiesnešu
disciplinārkolēģija var turpināt savu darbu līdz kārtējās tiesnešu konferences sanākšanai.
(
10.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2010.
)
9
/
9