Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 131/132,
13.04.2000.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 9, 04.05.2000.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
23.03.2000.
Stājas spēkā: 
27.04.2000.
Attēlotā redakcija:
 14.04.2006. - ...
Grozījumi:
16.03.2006. likums / LV, 53, 31.03.2006.; Ziņotājs, 8, 27.04.2006. / Stājas spēkā 14.04.2006.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Koncernu likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1)
 izpildinstitūcija
 — sabiedrības valde;
2) 
līdzdalība
 — piedalīšanās sabiedrības pamatkapitālā ar ieguldījumu;
3) 
pārraudzības institūcija
 — sabiedrības padome;
4) 
(izslēgts ar 
16.03.2006
. likumu)
;
5) 
dalībnieku sapulce
 — akciju sabiedrības akcionāru sapulce vai sabiedrības ar ierobežotu atbildību
dalībnieku sapulce;
6) 
sabiedrība 
— akciju sabiedrība vai sabiedrība ar ierobežotu atbildību;
7) 
sabiedrības dalībnieks
 — akciju sabiedrības akcionārs vai sabiedrības ar ierobežotu atbildību dalībnieks;
8)
 uzņēmums 
— komercsabiedrība Komerclikuma izpratnē, kā arī fiziskā persona.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
2.pants. Koncerns
(1) Koncerns ir valdošā uzņēmuma un vienas vai vairāku atkarīgo sabiedrību kopums.
(2) Valdošais uzņēmums ir tāds uzņēmums, kuram ir izšķirošā ietekme vienā vai vairākās sabiedrībās un kurš
atrodas Latvijā vai ārvalstī. Tiesiskās attiecības, kas izriet no likuma “
Par valsts un pašvaldību kapitāla daļām un
kapitālsabiedrībām
” 
10.panta
 pirmās daļas 2. un 3.punkta, nav apspriežamas pēc šā likuma noteikumiem.
1
/
17
(3) Atkarīgā sabiedrība ir valdošā uzņēmuma izšķirošajā ietekmē esoša sabiedrība, kura atrodas Latvijā. Atkarīgā
sabiedrība vienlaikus var atrasties vairāku valdošo uzņēmumu izšķirošajā ietekmē.
(4) Šis likums, izņemot noteikumus par kreditoru aizsardzību, nav piemērojams, ja fiziskajai personai vienā
sabiedrībā pieder visas akcijas (kapitāla daļas).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
3.pants. Izšķirošā ietekme
(1) Izšķirošā ietekme rodas uz koncerna līguma pamata, kā arī šā panta trešajā daļā noteiktajos gadījumos uz
līdzdalības pamata.
(2) Koncerna līgums ir tāds līgums, ar kuru sabiedrība pakļauj savu vadību citam uzņēmumam (pārvaldes līgums)
vai arī apņemas nodot visu savu peļņu vai tās daļu citam uzņēmumam (peļņas nodošanas līgums). Koncerna līgums ir
arī tāds līgums, ar kuru sabiedrība pakļauj savu vadību citam uzņēmumam un apņemas nodot savu peļņu šim citam
uzņēmumam (pārvaldes un peļņas nodošanas līgums). Koncerna līgums slēdzams rakstveidā.
(3) Uzņēmumam ir izšķirošā ietekme sabiedrībā uz līdzdalības pamata, ja pastāv vismaz viens no šādiem
apstākļiem:
1) uzņēmumam sabiedrībā ir balsstiesību vairākums;
2) uzņēmumam kā sabiedrības dalībniekam ir tiesības iecelt vai atcelt sabiedrības izpildinstitūcijas vai
pārraudzības institūcijas locekļu vairākumu;
3) uzņēmums ir sabiedrības dalībnieks un, izmantojot vienīgi savas dalībnieka tiesības, pārskata gada laikā ir
iecēlis sabiedrības izpildinstitūcijas vai pārraudzības institūcijas locekļu vairākumu;
4) uzņēmums ir sabiedrības dalībnieks un, pamatojoties uz vienošanos ar citiem dalībniekiem, viens pats
kontrolē balsstiesību vairākumu sabiedrībā.
(4) Piemērojot šā panta trešās daļas noteikumus, uzņēmuma balsstiesībām un tiesībām iecelt vai atcelt
sabiedrības izpildinstitūcijas vai pārraudzības institūcijas locekļus attiecīgi pieskaitāmas tās balsstiesības un tiesības
iecelt vai atcelt sabiedrības izpildinstitūcijas vai pārraudzības institūcijas locekļus, kas ir citai no šā uzņēmuma
atkarīgai sabiedrībai, kā arī citai personai, kura darbojas savā vārdā, bet uzņēmuma vai citas no šā uzņēmuma
atkarīgās sabiedrības labā.
(5) Piemērojot šā panta trešās daļas noteikumus, no šā panta ceturtajā daļā minētajām tiesībām atskaita tiesības,
kas:
1) saistītas ar akcijām (kapitāla daļām), kuras uzņēmums vai no šā uzņēmuma atkarīgā sabiedrība tur citas
personas labā;
2) saistītas ar akcijām (kapitāla daļām), kuras tiek turētas kā saistību nodrošinājums, ciktāl šīs tiesības tiek
izmantotas saskaņā ar nodrošinājuma devēja norādījumiem, vai kuru turējums saistībā ar aizdevumu došanu
ietilpst akciju (kapitāla daļu) turētāja (nodrošinājuma ņēmēja) parasti veiktās komercdarbības jomā, ciktāl šīs
tiesības tiek izmantotas nodrošinājuma devēja interesēs.
(6) Piemērojot šā panta trešās daļas 1., 3. un 4.punkta noteikumus, no sabiedrības dalībnieku balsstiesību kopuma
atskaita tās balsstiesības, kas saistītas ar akcijām (kapitāla daļām), kuras tur pati sabiedrība, no tās atkarīgā
sabiedrība vai persona, kura darbojas savā vārdā, bet šīs sabiedrības vai attiecīgi no tās atkarīgās sabiedrības labā.
(7) Valdošajam uzņēmumam ir tiesības rakstveidā paziņot Uzņēmumu reģistram par savu izšķirošo ietekmi uz
līdzdalības pamata, paziņojumā norādot izšķirošās ietekmes pamatu saskaņā ar šā panta trešās daļas noteikumiem,
kā arī valdošā uzņēmuma un atkarīgās sabiedrības nosaukumu. Tāpat valdošajam uzņēmumam ir tiesības rakstveidā
paziņot Uzņēmumu reģistram par izšķirošās ietekmes uz līdzdalības pamata izbeigšanos. Ja atkarīgā sabiedrība ir
publiska akciju sabiedrība, valdošajam uzņēmumam ir pienākums rakstveidā paziņot Uzņēmumu reģistram par savu
izšķirošo ietekmi uz līdzdalības pamata un par šīs ietekmes izbeigšanos. Šos paziņojumus pievieno atkarīgās
sabiedrības reģistrācijas lietai un, ja valdošais uzņēmums ir reģistrēts Uzņēmumu reģistrā, arī valdošā uzņēmuma
reģistrācijas lietai.
(8) Sabiedrības dalībniekam ir pienākums rakstveidā paziņot sabiedrībai un Uzņēmumu reģistram par savas
2
/
17
izšķirošās ietekmes iegūšanu šā panta trešās daļas 4.punktā minētajā gadījumā, kā arī par tās izbeigšanos.
(9) Ja uzņēmumam ir izšķirošā ietekme uz līdzdalības pamata sabiedrībā un par to nav paziņots Uzņēmumu
reģistram, tiesiskās attiecības starp uzņēmumu un sabiedrību apspriežamas pēc šā likuma noteikumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
4.pants. Izšķirošās ietekmes veidi
(1) Izšķirošā ietekme var būt tieša vai netieša.
(2) Ja valdošais uzņēmums izšķirošo ietekmi atkarīgajā sabiedrībā īsteno bez citas atkarīgās sabiedrības
starpniecības, tam šajā sabiedrībā ir tieša izšķirošā ietekme.
(3) Ja valdošais uzņēmums izšķirošo ietekmi atkarīgajā sabiedrībā īsteno, izmantojot citas atkarīgās sabiedrības
vai tādas personas izšķirošo ietekmi, kura darbojas savā vārdā, bet valdošā uzņēmuma vai no tā atkarīgās sabiedrības
labā, tam šajā sabiedrībā ir netieša izšķirošā ietekme.
5.pants. Izšķirošā ietekme savstarpējās līdzdalības gadījumā
(1) Ja starp divām sabiedrībām pastāv savstarpējā līdzdalība un tikai viena no tām attiecībā uz otru var īstenot
izšķirošo ietekmi, pirmā uzskatāma par valdošo uzņēmumu, bet otrā — par atkarīgo sabiedrību.
(2) Ja starp divām sabiedrībām pastāv savstarpējā līdzdalība un katra no tām attiecībā uz otru var īstenot izšķirošo
ietekmi, abas uzskatāmas gan par valdošo uzņēmumu, gan par atkarīgo sabiedrību.
6.pants. Sabiedrības dalībnieka paziņošanas pienākums
(1) Ja sabiedrības dalībnieks iegūst vairāk nekā 10 procentus no sabiedrības akcijām (kapitāla daļām), viņa
pienākums ir rakstveidā paziņot sabiedrībai par savu akciju (kapitāla daļu) kopējo skaitu un ar šo skaitu saistītajām
balsstiesībām divu nedēļu laikā no to akciju (kapitāla daļu) iegūšanas dienas, kas pārsniedz 10 procentus no
sabiedrības akcijām (kapitāla daļām).
(2) Atbilstoši šā panta pirmās daļas noteikumiem sabiedrības dalībniekam ir pienākums paziņot par katru turpmāko
sabiedrības akciju (kapitāla daļu) iegūšanu, kas palielina viņa līdzdalību sabiedrībā virs katriem nākamajiem pieciem
procentiem no sabiedrības akcijām (kapitāla daļām).
(3) Šā panta pirmās daļas noteikumi attiecīgi piemērojami sabiedrības dalībnieka pienākumam paziņot par
līdzdalības samazināšanos ikreiz, kad tā samazinās par katriem nākamajiem pieciem procentiem vai arī kļūst mazāka
par 10 procentiem no sabiedrības akcijām (kapitāla daļām).
(4) Akcijas (kapitāla daļas), kuras persona tur savā vārdā, bet citas personas labā, uzskatāmas par piederošām šai
citai personai. Ja šī cita persona ir valdošais uzņēmums, akcijas (kapitāla daļas), kuras tur atkarīgā sabiedrība vai
kuras tur trešā persona savā vārdā, bet no šā valdošā uzņēmuma atkarīgās sabiedrības labā, uzskatāmas par
piederošām valdošajam uzņēmumam.
(5) Personai, kura tur akcijas (kapitāla daļas) savā vārdā, bet citas personas labā, ir pienākums šā panta pirmajā,
otrajā un trešajā daļā minētajos paziņojumos norādīt personu, kuras labā akcijas tiek vai tika turētas.
7.pants. Paziņošanas pienākuma neizpildes sekas
(1) Tiesības, kas saistītas ar akcijām (kapitāla daļām), par kuru iegūšanu sabiedrības dalībniekam ir pienākums
paziņot sabiedrībai saskaņā ar šā likuma 
6.panta
 pirmās, otrās un trešās daļas noteikumiem, viņš nevar izmantot līdz
šāda paziņojuma iesniegšanas brīdim.
(2) Ja pretēji šā panta pirmās daļas noteikumiem attiecīgās ar akcijām (kapitāla daļām) saistītās tiesības tikušas
izmantotas un tas ietekmējis lēmuma pieņemšanu, šādu lēmumu var atzīt par spēkā neesošu no tā pieņemšanas
brīža.
(3) Jebkuram sabiedrības dalībniekam, kurš apstrīd cita sabiedrības dalībnieka tiesības piedalīties lēmuma
3
/
17
pieņemšanā, ir tiesības celt tiesā prasību par lēmuma atzīšanu par spēkā neesošu ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no
dienas, kad viņš uzzināja vai viņam vajadzēja uzzināt par tādu akciju (kapitāla daļu) iegūšanu, par kurām ir pienākums
paziņot saskaņā ar šā likuma 
6.panta
 pirmās, otrās un trešās daļas noteikumiem.
(4) Lēmuma atzīšana par spēkā neesošu neskar trešo personu tiesības, kas iegūtas labā ticībā.
(5) Sabiedrībai ir tiesības atprasīt no sabiedrības dalībnieka viņam izmaksātās dividendes, uz kurām sabiedrības
dalībniekam nebija tiesību saskaņā ar šā panta pirmās daļas noteikumiem.
8.pants. Ziņu par līdzdalību nodošana atklātībai
(1) Sabiedrībai ir pienākums pēc šā likuma 
6.panta
 pirmajā, otrajā un trešajā daļā minētā paziņojuma saņemšanas
atspoguļot paziņoto līdzdalību un izšķirošo ietekmi uz līdzdalības pamata gada pārskata 
pielikumā
.
(2) Ja līdzdalība sabiedrībā pārsniedz 10, 25, 50, 75 vai 90 procentus vai arī samazinās zem 10, 25, 50, 75 vai 90
procentiem, sabiedrība divu nedēļu laikā pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šo paziņojumu piesaka reģistrācijai
Uzņēmumu reģistrā.
(3) Gada pārskata 
pielikumā
 un paziņojumā norāda attiecīgā akcionāra vārdu un uzvārdu vai nosaukumu, viņam
piederošo akciju skaitu un ar tām saistīto balsstiesību skaitu.
II nodaļa 
Koncerna līguma noslēgšana, grozīšana un izbeigšana
9.pants. Sabiedrības izpildinstitūcijas ziņojums
Katras koncerna līguma slēgšanā iesaistītās sabiedrības izpildinstitūcijai ir pienākums sniegt detalizētu rakstveida
ziņojumu, kurā tiesiski un saimnieciski izskaidrota un pamatota koncerna līguma noslēgšana, atsevišķi līguma
projekta noteikumi, to skaitā noteikumi par šā likuma 
23.pantā
 minētā izlīdzinājuma un šā likuma 
24.pantā
 minētās
atlīdzības veidu un apmēru, kā arī koncerna līguma noslēgšanas iespējamās sekas.
10.pants. Koncerna līguma projekta pārbaude
(1) Katra koncerna līguma slēgšanā iesaistītā sabiedrība koncerna līguma projekta pārbaudei ieceļ zvērinātu
revidentu. Līguma slēgšanā iesaistītās sabiedrības zvērinātu revidentu koncerna līguma projekta pārbaudei var iecelt
kopīgi.
(2) Zvērināta revidenta pārbaude nav nepieciešama, ja atkarīgās sabiedrības visas akcijas (kapitāla daļas) pieder
vienam valdošajam uzņēmumam.
(3) Pēc pārbaudes zvērināts revidents sniedz zvērināta revidenta rakstveida atzinumu, kurā norāda:
1) vai piedāvātais izlīdzinājums vai atlīdzība ir atbilstoša (taisnīga un pamatota);
2) metodes, kuras izmantotas, lai noteiktu izlīdzinājuma un atlīdzības apmēru, kā arī pamatojumu tam, kāpēc
šo metožu izmantošana ir atbilstoša (taisnīga un pamatota);
3) kāds būtu izlīdzinājuma vai atlīdzības apmērs, ja tiktu izmantotas citas vērtēšanas metodes, bet, ja
izmantotas dažādas metodes, — kurām no tām ir noteicošā nozīme piedāvātā izlīdzinājuma un atlīdzības
apmēra noteikšanā;
4) īpašās grūtības, kas radušās, novērtējot koncerna līguma slēgšanā iesaistītās sabiedrības.
11.pants. Paziņojums par nodomu slēgt koncerna līgumu
(1) Katras koncerna līguma slēgšanā iesaistītās sabiedrības izpildinstitūcija paziņo visiem zināmajiem attiecīgās
sabiedrības dalībniekiem par nodomu slēgt koncerna līgumu. Paziņojums sniedzams ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms
4
/
17
dalībnieku sapulces, kurā paredzēts izskatīt koncerna līguma projektu un lemt par koncerna līguma noslēgšanu.
Paziņojumā norāda:
1) koncerna līguma puses;
2) kura no koncerna līguma pusēm būs valdošais uzņēmums un kura — atkarīgā sabiedrība;
3) vietu un laiku, kur un kad var iepazīties ar koncerna līguma projektu, katras koncerna līguma slēgšanā
iesaistītās puses gada pārskatiem un ziņojumiem par pēdējiem trim pārskata gadiem, kā arī ar sabiedrības
izpildinstitūcijas ziņojumu un zvērināta revidenta atzinumu.
(2) Ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms sabiedrības dalībnieku sapulces, kurā paredzēts izskatīt koncerna līguma
projektu un pieņemt lēmumu par koncerna līguma noslēgšanu, sabiedrības izpildinstitūcija paziņojumu par koncerna
līguma slēgšanu iesniedz publicēšanai laikrakstā "Latvijas Vēstnesis". Paziņojumā norāda šā panta pirmajā daļā
minētās ziņas.
(3) Sabiedrības izpildinstitūcija nodrošina, lai sabiedrības dalībniekiem paziņojumā norādītajā laikā un vietā būtu
pieejams koncerna līguma projekts, katras koncerna līguma slēgšanā iesaistītās sabiedrības gada pārskats un
ziņojums par pēdējiem trim pārskata gadiem, sabiedrības izpildinstitūcijas ziņojums un zvērināta revidenta atzinums.
Pēc sabiedrības dalībnieka pieprasījuma viņam nekavējoties un bez maksas izsniedz minēto dokumentu kopijas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
12.pants. Lēmuma pieņemšana par koncerna līguma noslēgšanu
(1) Lēmumu par koncerna līguma noslēgšanu pieņem sabiedrības dalībnieku sapulce.
(2) Sabiedrības izpildinstitūcijai ir pienākums pēc sabiedrības dalībnieka pieprasījuma sniegt dalībnieku sapulcē
informāciju par valdošā uzņēmuma saimniecisko stāvokli.
(3) Lēmums par koncerna līguma noslēgšanu ir pieņemts, ja dalībnieku sapulcē par to nobalso dalībnieki ar vismaz
trīs ceturtdaļu balsu vairākumu no dalībnieku sapulcē pārstāvētā sabiedrības pamatkapitāla. Statūtos var noteikt lielāku
balsu vairākumu, ar kādu pieņemams lēmums par koncerna līguma noslēgšanu. Uz šāda lēmuma pieņemšanu nav
attiecināmi likuma un statūtu noteikumi, kas regulē sabiedrības statūtu grozīšanu.
(4) Ja valdošais uzņēmums ir sabiedrība, koncerna līgums ir spēkā, ja par to nobalso arī šīs sabiedrības dalībnieku
sapulce. Šajā gadījumā attiecīgi piemērojami šā panta trešās daļas noteikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
13.pants. Koncerna līguma reģistrācija Uzņēmumu reģistrā un spēkā stāšanās
(1) Sabiedrības izpildinstitūcija divu nedēļu laikā no koncerna līguma noslēgšanas dienas šo līgumu piesaka
reģistrācijai Uzņēmumu reģistrā.
(2) Pieteikumā par koncerna līguma reģistrāciju norāda:
1) koncerna līguma noslēgšanas datumu;
2) koncerna līguma veidu;
3) valdošā uzņēmuma un atkarīgās sabiedrības nosaukumu.
(3) Pieteikumam pievieno:
1) koncerna līgumu vai notariāli apliecinātu tā norakstu (kopiju);
2) atkarīgās sabiedrības dalībnieku sapulces protokolu un valdošā uzņēmuma (ja tā ir sabiedrība) dalībnieku
sapulces protokolu vai notariāli apliecinātas šo protokolu kopijas.
(4) Koncerna līgums stājas spēkā brīdī, kad tas tiek reģistrēts Uzņēmumu reģistrā. Peļņas nodošanas līguma
noteikumus var attiecināt uz iepriekšējā pārskata gada peļņas nodošanu, bet tikai tad, ja koncerna līgums tiek
5
/
17
reģistrēts Uzņēmumu reģistrā ne vēlāk kā valdošā uzņēmuma pārskata gada pirmajā pusgadā.
(5) Ne vēlāk kā nedēļas laikā pēc reģistrācijas Uzņēmumu reģistrs iesniedz publicēšanai laikrakstā "Latvijas
Vēstnesis" paziņojumu par koncerna līguma noslēgšanu. Paziņojumā norāda koncerna līguma reģistrācijas datumu un
šā panta otrajā daļā minētās ziņas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
14.pants. Koncerna līguma grozīšana
(1) Koncerna līgumu var grozīt tikai ar atkarīgās sabiedrības dalībnieku sapulces piekrišanu. Koncerna līguma
grozīšanai attiecīgi piemērojami šā likuma 
9. 
— 
13.panta
 noteikumi.
(2) Lai stātos spēkā sabiedrības dalībnieku sapulces lēmums par tādu koncerna līguma noteikumu grozīšanu, kas
paredz izlīdzinājumu vai atlīdzību mazākumdalībniekiem, nepieciešams īpašs mazākumdalībnieku lēmums.
(3) Mazākumdalībnieku lēmums par piekrišanu šā panta otrajā daļā minēto koncerna līguma noteikumu grozīšanai
ir pieņemts, ja par to nobalso mazākumdalībnieki ar vismaz trīs ceturtdaļu balsu vairākumu no mazākumdalībnieku
pārstāvētā sabiedrības pamatkapitāla. Katram mazākumdalībniekam ir tiesības saņemt informāciju, kas pamato šādu
grozījumu nepieciešamību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
15.pants. Koncerna līguma atcelšana
(1) Koncerna līgumu var atcelt vienīgi pārskata gada vai koncerna līgumā noteiktā norēķinu perioda beigās. Nav
spēkā koncerna līguma atcelšana ar atpakaļejošu spēku. Atcēlējs līgums slēdzams rakstveidā.
(2) Koncerna līgumu, kas paredz izlīdzinājumu vai atlīdzību mazākumdalībniekiem, var atcelt, ja tam piekrīt
mazākumdalībnieki ar īpašu lēmumu. Šajā gadījumā attiecīgi piemērojami šā likuma 
14.panta
 trešās daļas noteikumi.
16.pants. Koncerna līguma uzteikums
(1) Ja koncerna līgums noslēgts uz nenoteiktu laiku, jebkura līguma puse var uzteikt šo līgumu, par to paziņojot
otrai līguma pusei ne vēlāk kā trīs mēnešus iepriekš. Koncerna līgumā var noteikt arī garāku uzteikuma termiņu.
(2) Atkarīgā sabiedrība saskaņā ar šā panta pirmās daļas noteikumiem koncerna līgumu, kurā paredzēts
izlīdzinājums vai atlīdzība mazākumdalībniekiem, var uzteikt tikai tad, ja tam piekrīt mazākumdalībnieki, pieņemot
īpašu lēmumu. Šajā gadījumā attiecīgi piemērojami šā likuma 
14.panta
 trešās daļas noteikumi.
(3) Jebkura līguma puse var katrā laikā uzteikt koncerna līgumu, neievērojot uzteikuma termiņu, ja tam ir svarīgs
iemesls.
(4) Koncerna līguma uzteikums izteicams rakstveidā.
17.pants. Koncerna līguma izbeigšanās reģistrācija Uzņēmumu reģistrā
(1) Atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijai ir pienākums pieteikt reģistrācijai Uzņēmumu reģistrā koncerna līguma
izbeigšanos, norādot izbeigšanās pamatu un datumu. Pieteikumam pievieno attiecīgos dokumentus vai notariāli
apliecinātus to norakstus (kopijas).
(2) Ne vēlāk kā nedēļas laikā pēc reģistrācijas Uzņēmumu reģistrs iesniedz publicēšanai laikrakstā "Latvijas
Vēstnesis" paziņojumu par koncerna līguma izbeigšanos. Paziņojumā norāda koncerna līguma izbeigšanās
reģistrācijas datumu, šā panta pirmajā daļā minētās ziņas, kā arī norāda termiņu kreditoru pieteikumu iesniegšanai
saskaņā ar šā likuma 
21.panta
 pirmo daļu.
18.pants. Norādījumu došanas aizliegums
Valdošais uzņēmums, pamatojoties uz koncerna līgumu, nedrīkst dot norādījumus atkarīgajai sabiedrībai grozīt,
uzturēt spēkā vai izbeigt koncerna līgumu.
6
/
17
III nodaļa 
Atkarīgās sabiedrības, kreditoru un mazākumdalībnieku interešu aizsardzība
19.pants. Atkarīgās sabiedrības nododamās peļņas maksimālais apjoms
Pamatojoties uz peļņas nodošanas līgumu un neatkarīgi no šajā līgumā noteiktā nododamās peļņas apjoma,
atkarīgā sabiedrība kā savu peļņu var nodot valdošajam uzņēmumam tikai tādu summu, kas nav lielāka par pārskata
gada peļņu pirms peļņas nodošanas, turklāt minētā pārskata gada peļņa samazināma par:
1) iepriekšējā pārskata gada zaudējumu apjomu, ja valdošais uzņēmums šos zaudējumus nav atlīdzinājis;
2) summu, kura saskaņā ar likumu, statūtiem vai koncerna līgumu attiecīgajā pārskata gadā ieskaitāma
atkarīgās sabiedrības obligātajos peļņas atskaitījumos (rezervēs).
20.pants. Pārskata gada zaudējumu pārņemšana
(1) Valdošajam uzņēmumam koncerna līguma spēkā esamības laikā ir pienākums atlīdzināt atkarīgās sabiedrības
pārskata gada zaudējumus, ciktāl tie nav atlīdzināti ar tām valdošā uzņēmuma iemaksām atkarīgās sabiedrības peļņas
atskaitījumos (rezervēs), kas veiktas koncerna līguma spēkā esamības laikā.
(2) Atkarīgā sabiedrība var atteikties no šā panta pirmajā daļā minētā prasījuma vai arī to piedāvāt ieskaitam tikai
pēc triju gadu termiņa notecējuma, skaitot no dienas, kad paziņojums par koncerna līguma izbeigšanos publicēts
laikrakstā "Latvijas Vēstnesis". Šis termiņa ierobežojums nav piemērojams, ja valdošais uzņēmums ir
maksātnespējīgs un noslēdz izlīgumu ar saviem kreditoriem, lai novērstu iespējamo maksātnespējas procesu.
(3) Atteikšanās no prasījuma vai izlīgums ir spēkā tikai tad, ja tam piekrīt mazākumdalībnieki, pieņemot īpašu
lēmumu, un pret to neiebilst šo dalībnieku mazākums, kura akcijas (kapitāla daļas) sasniedz 10 procentus no šā
lēmuma pieņemšanā pārstāvētā pamatkapitāla.
21.pants. Kreditoru aizsardzība
(1) Koncerna līgumam izbeidzoties, valdošā uzņēmuma pienākums ir dot nodrošinājumu tiem atkarīgās sabiedrības
kreditoriem, kuru prasījumi radušies pirms tam, kad laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" publicēts paziņojums par koncerna
līguma izbeigšanās reģistrāciju Uzņēmumu reģistrā, ja kreditori sešu mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas
iesniedz valdošajam uzņēmumam pieteikumu par nodrošinājumu.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto nodrošinājumu nevar prasīt nodrošinātie kreditori nodrošinātā prasījuma apmērā.
(3) Nodrošinājuma došanas vietā valdošais uzņēmums var noslēgt galvojuma līgumu ar atkarīgās sabiedrības
kreditoru.
22.pants. Sabiedrības mazākumdalībnieki
(1) Par sabiedrības mazākumdalībniekiem uzskatāmi atkarīgās sabiedrības dalībnieki, izņemot:
1) otru koncerna līguma pusi;
2) otras koncerna līguma puses valdošo uzņēmumu;
3) dalībnieku, kurš saistīts ar otru koncerna līguma pusi, pamatojoties uz savstarpēji noslēgto koncerna līgumu;
4) dalībnieku, kura visas akcijas (kapitāla daļas) pieder otrai koncerna līguma pusei.
(2) Mazākumdalībnieka statuss nav atkarīgs no atkarīgās sabiedrības akciju (kapitāla daļu) iegūšanas laika.
7
/
17
(3) Šaubu gadījumā atkarīgās sabiedrības dalībnieks uzskatāms par mazākumdalībnieku.
23.pants. Izlīdzinājums mazākumdalībniekiem
(1) Peļņas nodošanas līgumā paredz atbilstošu izlīdzinājumu mazākumdalībniekiem ikgadēja un ar viņu akcijām
(kapitāla daļām) pamatkapitālā samērīga maksājuma (izlīdzinājuma maksājuma) veidā un nosakot šāda maksājuma
minimālo apmēru. Pārvaldes un peļņas nodošanas līgumā, ja atkarīgā sabiedrība nav apņēmusies nodot visu savu
peļņu, kā atbilstošu izlīdzinājumu mazākumdalībniekiem paredz noteiktu gada peļņas daļu izlīdzinājuma maksājuma
apmērā.
(2) Koncerna līgumā var neparedzēt atbilstošu izlīdzinājumu mazākumdalībniekiem tikai tad, ja brīdī, kad tiek
pieņemts lēmums par koncerna līguma noslēgšanu, atkarīgajā sabiedrībā nav neviena mazākumdalībnieka.
(3) Kā izlīdzinājuma maksājums nosakāms vismaz tādas summas ikgadējs maksājums, kas atbilstoši atkarīgās
sabiedrības gūtajai peļņai līdz koncerna līguma noslēgšanai un atkarīgās sabiedrības turpmākās peļņas izredzēm, ja
koncerna līgums netiktu noslēgts, varētu tikt izmaksāta kā vidējā peļņas daļa par atsevišķu akciju (kapitāla daļu).
(4) Ja valdošais uzņēmums ir sabiedrība, kas nav cita valdošā uzņēmuma atkarīgā sabiedrība, tas kā izlīdzinājuma
maksājumu mazākumdalībniekiem var piedāvāt tādas summas maksājumu, kas, pamatojoties uz atbilstošu pārrēķinu,
pienākas kā peļņas daļa par valdošā uzņēmuma akcijām (kapitāla daļām). Pārrēķina atbilstība nosakāma tādā
proporcijā, kādā šo sabiedrību apvienošanās gadījumā par sabiedrības akciju (kapitāla daļu) tiktu piešķirtas citas
sabiedrības akcijas (kapitāla daļas).
(5) Nosakot peļņu šā panta trešajā un ceturtajā daļā minētajos gadījumos, peļņas atskaitījumi (rezerves), kuru
izveidi neparedz likums, ņemami vērā, ciktāl tas atbilst saprātīgai komercdarbības praksei.
(6) Par izlīdzinājuma samaksu abas koncerna līguma puses atbild solidāri. Mazākumdalībnieka prasījums par
izlīdzinājuma izmaksu noilgst triju gadu laikā, skaitot no dienas, kad izlīdzinājums bija jāizmaksā.
(7) Koncerna līgums, kas pretēji šā panta pirmās daļas noteikumiem vispār neparedz izlīdzinājumu
mazākumdalībniekiem, nav spēkā. Ja koncerna līgumā paredzētais izlīdzinājums nav atbilstošs, tā apmēru,
pamatojoties uz attiecīgu prasību, nosaka tiesa.
(8) Prasību par atbilstoša izlīdzinājuma noteikšanu var celt katrs atkarīgās sabiedrības mazākumdalībnieks triju
mēnešu laikā no dienas, kad laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" publicēts paziņojums par koncerna līguma noslēgšanas
vai grozīšanas reģistrāciju Uzņēmumu reģistrā.
(9) Tiesa, nosakot izlīdzinājuma apmēru, var noteikt ekspertīzi, ar kuru saistītos izdevumus sedz atkarīgā
sabiedrība. Tiesas nolēmumu, ar kuru noteikts izlīdzinājuma apmērs, atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcija iesniedz
Uzņēmumu reģistram.
(10) Valdošajam uzņēmumam divu mēnešu laikā pēc tam, kad spēkā stājies tiesas nolēmums, ar kuru noteikts
lielāks izlīdzinājuma apmērs, ir tiesības uzteikt koncerna līgumu, neievērojot uzteikuma termiņu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
24.pants. Atlīdzība mazākumdalībniekiem
(1) Neatkarīgi no pienākuma izmaksāt izlīdzinājumu saskaņā ar šā likuma 
23.panta
 noteikumiem koncerna līgumā
paredz otras koncerna līguma puses pienākumu pēc mazākumdalībnieka pieprasījuma iegūt viņa akcijas (kapitāla
daļas) par līgumā noteiktu atbilstošu atlīdzību.
(2) Koncerna līgumā paredzētā atlīdzība var izpausties kā:
1) otras koncerna līguma puses pašas akciju (kapitāla daļu) apmainīšana, ja šī otra puse ir sabiedrība, kas nav
atkarīga no cita uzņēmuma;
2) otras koncerna līguma puses valdošā uzņēmuma akciju (kapitāla daļu) apmainīšana vai atlīdzība naudā, ja
otra koncerna līguma puse ir atkarīgā sabiedrība un tās valdošais uzņēmums arī ir sabiedrība;
3) atlīdzība naudā visos pārējos gadījumos.
8
/
17
(3) Gadījumos, kad atlīdzība izpaužas kā citas sabiedrības akciju (kapitāla daļu) apmainīšana, tā uzskatāma par
atbilstošu, ja akcijas (kapitāla daļas) tiek apmainītas tādā proporcijā, kādā šo sabiedrību apvienošanās gadījumā par
atkarīgās sabiedrības akciju (kapitāla daļu) tiktu apmainītas citas sabiedrības akcijas (kapitāla daļas), turklāt starpība
izlīdzināma ar piemaksu naudā.
(4) Attiecībā uz atbilstošu atlīdzību naudā ņemams vērā atkarīgās sabiedrības mantas stāvoklis un ienākumu
līmenis brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par koncerna līguma noslēgšanu. Par atlīdzības samaksu naudā abas
koncerna līguma puses atbild solidāri.
(5) Pienākums iegūt akcijas (kapitāla daļas) var būt aprobežots ar termiņu. Termiņš notek ne agrāk kā triju mēnešu
laikā, skaitot no dienas, kad laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" publicēts paziņojums par koncerna līguma noslēgšanas
reģistrāciju Uzņēmumu reģistrā. Ja atlīdzības apmēru nosaka tiesa, minētais termiņš notek ne agrāk kā triju mēnešu
laikā, skaitot no dienas, kad stājies spēkā tiesas nolēmums par pēdējo izskatīto pieteikumu.
(6) Mazākumdalībniekam, kurš noteiktā laikā saskaņā ar šā panta piektās daļas noteikumiem nav izmantojis savas
tiesības uz atlīdzību, ir tiesības saņemt izlīdzinājumu.
(7) Ja atlīdzība mazākumdalībniekiem koncerna līgumā vispār nav paredzēta vai arī koncerna līgumā paredzētā
atlīdzība neatbilst šā panta pirmās, otrās, trešās un ceturtās daļas noteikumiem, tās apmēru, pamatojoties uz
attiecīgu prasību, nosaka tiesa. Šā panta otrās daļas 2.punktā noteiktajos gadījumos tiesa nosaka:
1) proporciju, kādā apmaināmas akcijas (kapitāla daļas), ja koncerna līgumā paredzēta otras līguma puses
valdošā uzņēmuma akciju (kapitāla daļu) apmainīšana;
2) atlīdzību naudā, ja koncerna līgumā nav paredzēta otras līguma puses valdošā uzņēmuma akciju (kapitāla
daļu) apmainīšana.
(8) Atlīdzības apmēra noteikšanai un koncerna līguma uzteikumam pēc tiesas nolēmuma attiecīgi piemērojami šā
likuma 
23.panta
 astotās, devītās un desmitās daļas noteikumi.
25.pants. Nākotnes mazākumdalībnieku aizsardzība
Ja brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par koncerna līguma noslēgšanu, atkarīgajā sabiedrībā nav neviena
mazākumdalībnieka, koncerna līgums izbeidzas ne vēlāk kā tā pārskata gada beigās, kura laikā līdzdalību atkarīgajā
sabiedrībā iegūst mazākumdalībnieks, ja līguma puses nevienojas par attiecīgo grozījumu izdarīšanu koncerna līgumā.
IV nodaļa 
Pārvalde un atbildība, ja noslēgts pārvaldes līgums 
vai pārvaldes un peļņas nodošanas līgums
26.pants. Pārvaldes pilnvaras
(1) Ja noslēgts pārvaldes līgums vai pārvaldes un peļņas nodošanas līgums, valdošajam uzņēmumam ir tiesības dot
atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijai norādījumus attiecībā uz sabiedrības pārvaldi. Ja pārvaldes līgumā vai pārvaldes
un peļņas nodošanas līgumā nav noteikts citādi, valdošais uzņēmums var dot norādījumus, kas rada zaudējumus
atkarīgajai sabiedrībai, ciktāl šie norādījumi atbilst valdošā uzņēmuma interesēm vai citu uzņēmumu interesēm, kuri ir
apvienoti koncernā ar valdošo uzņēmumu un atkarīgo sabiedrību.
(2) Atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijai ir pienākums pildīt valdošā uzņēmuma norādījumus. Atkarīgās
sabiedrības izpildinstitūcija nav tiesīga atteikties no šo norādījumu pildīšanas arī tad, ja tā uzskata, ka norādījumi
neatbilst valdošā uzņēmuma interesēm vai to citu uzņēmumu interesēm, kas apvienoti koncernā ar valdošo uzņēmumu
un atkarīgo sabiedrību, izņemot gadījumu, kad norādījumu pildīšana acīmredzami neatbilst šīm interesēm.
(3) Ja atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijai tiek dots norādījums noslēgt darījumu, kura noslēgšanai nepieciešama
atkarīgās sabiedrības pārraudzības institūcijas piekrišana un šāda piekrišana atbilstošā termiņā netiek dota, atkarīgās
sabiedrības izpildinstitūcijai ir pienākums par to paziņot valdošajam uzņēmumam. Ja valdošais uzņēmums atkārtoti
dod šādu norādījumu, atkarīgās sabiedrības pārraudzības institūcijas piekrišana vairs nav nepieciešama.
9
/
17
27.pants. Valdošā uzņēmuma likumisko pārstāvju atbildība
(1) Ja noslēgts pārvaldes līgums vai pārvaldes un peļņas nodošanas līgums, valdošā uzņēmuma likumiskajiem
pārstāvjiem attiecībā pret atkarīgo sabiedrību, dodot norādījumus tās izpildinstitūcijai, ir pienākums rīkoties ar kārtīga
un apzinīga vadītāja rūpību. Valdošā uzņēmuma likumiskie pārstāvji nevar dot jo īpaši tādus norādījumus, kuru izpilde
var izraisīt atkarīgās sabiedrības maksātnespēju, darbības apturēšanu administratīvā kārtā vai likvidāciju tiesas ceļā.
(2) Ja valdošā uzņēmuma likumiskie pārstāvji pārkāpj šā panta pirmajā daļā noteikto pienākumu, viņiem kā
kopparādniekiem ir pienākums atlīdzināt atkarīgajai sabiedrībai radušos zaudējumus. Ja ir strīds par to, vai norādījumi
doti ar kārtīga un apzinīga vadītāja rūpību, pierādīšanas pienākums ir valdošā uzņēmuma izpildinstitūcijas locekļiem.
(3) Atkarīgā sabiedrība var atteikties no šā panta pirmajā daļā minētā prasījuma vai arī to piedāvāt ieskaitam tikai
pēc triju gadu termiņa notecējuma, skaitot no prasījuma rašanās brīža. Šis termiņa ierobežojums nav piemērojams, ja
valdošais uzņēmums ir maksātnespējīgs un noslēdz izlīgumu ar saviem kreditoriem, lai novērstu iespējamo
maksātnespējas procesu.
(4) Atteikšanās no prasījuma vai izlīgums ir spēkā tikai tad, ja tam piekrīt mazākumdalībnieki, pieņemot īpašu
lēmumu, un pret to neiebilst šo dalībnieku mazākums, kuru akcijas (kapitāla daļas) sasniedz 10 procentus no šā
lēmuma pieņemšanā pārstāvētā pamatkapitāla.
(5) Prasību par zaudējumu atlīdzību savā vārdā, bet atkarīgās sabiedrības labā var celt arī katrs tās dalībnieks.
Prasību par zaudējumu atlīdzību var celt atkarīgās sabiedrības kreditors, ciktāl viņš no atkarīgās sabiedrības nevar
panākt savu prasījumu apmierinājumu. Atkarīgās sabiedrības atteikšanās no prasījuma vai izlīgums neietekmē
kreditora tiesības prasīt zaudējumu atlīdzību.
(6) Ja atkarīgā sabiedrība atzīta par maksātnespējīgu, maksātnespējas procesa laikā šā panta piektajā daļā
minētās atkarīgās sabiedrības dalībnieka un kreditora prasības tiesības var izmantot administrators.
(7) Šajā pantā minētie prasījumi noilgst piecu gadu laikā.
28.pants. Atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijas un pārraudzības institūcijas locekļu atbildība
(1) Atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijas un pārraudzības institūcijas locekļi, ja viņi rīkojušies, pārkāpjot savus
pienākumus, atbild kā kopparādnieki blakus personām, kurām saskaņā ar šā likuma 
27.pantu
 ir pienākums atlīdzināt
zaudējumus. Ja ir strīds par to, vai norādījumi doti ar kārtīga un apzinīga sabiedrības vadītāja rūpību, pierādīšanas
pienākums ir atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijas un pārraudzības institūcijas locekļiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto pienākumu atlīdzināt zaudējumus neizslēdz tas, ka atkarīgās sabiedrības
pārraudzības institūcija piekritusi izpildinstitūcijas locekļu darbībai.
(3) Atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijas un pārraudzības institūcijas locekļiem nav pienākuma atlīdzināt
zaudējumus, ja darbība, kura radījusi zaudējumus, pamatojas uz norādījumu, kas bija pildāms saskaņā ar šā likuma
26.panta
 otrās daļas noteikumiem.
(4) Prasījumam par zaudējumu atlīdzību piemērojami šā likuma 
27.panta
 trešās, ceturtās, piektās, sestās un
septītās daļas noteikumi.
V nodaļa 
Atbildība, ja nav noslēgts koncerna līgums
29.pants. Izšķirošās ietekmes īstenošanas robežas
(1) Ja nav noslēgts pārvaldes līgums, valdošais uzņēmums nedrīkst izmantot savu ietekmi, lai pamudinātu atkarīgo
sabiedrību noslēgt tai neizdevīgu darījumu vai arī veikt citu tai neizdevīgu pasākumu, ja vien netiek atlīdzināti šāda
darījuma vai pasākuma rezultātā radušies zaudējumi.
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētie zaudējumi pārskata gada laikā netiek faktiski atlīdzināti, valdošais uzņēmums
līdz tā pārskata gada beigām, kurā šie zaudējumi radušies, rakstveidā informē atkarīgo sabiedrību, kad un kādā veidā
zaudējumi ir atlīdzināmi, piešķirot atkarīgajai sabiedrībai atbilstošas prasījuma tiesības.
10
/
17
30.pants. Atkarības pārskats
(1) Ja nav noslēgts koncerna līgums, atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcija par katru pārskata gadu sastāda
atkarības pārskatu. Atkarības pārskatu sastāda un apstiprina kopā ar atkarīgās sabiedrības gada pārskatu.
(2) Atkarības pārskatam jāsniedz vispārējs priekšstats par atkarīgās sabiedrības attiecībām ar valdošo uzņēmumu.
(3) Atkarības pārskatā norāda:
1) darījumus, kurus atkarīgā sabiedrība pārskata gada laikā noslēgusi ar valdošo uzņēmumu vai citu
uzņēmumu, kas apvienots koncernā ar valdošo uzņēmumu, kā arī darījumus, kurus atkarīgā sabiedrība
noslēgusi šo uzņēmumu interesēs vai pamudinājuma rezultātā, īpaši norādot darījumus, kuri atkarīgajai
sabiedrībai ir pilnīgi vai daļēji neizdevīgi vai kuri saistīti ar īpašu risku atkarīgajai sabiedrībai, vai arī kuri būtiski
atšķiras no parasti veiktās komercdarbības;
2) citus sabiedrības pasākumus, kurus atkarīgā sabiedrība pārskata gada laikā veikusi vai no kuriem tā
atturējusies valdošā uzņēmuma vai cita ar valdošo uzņēmumu koncernā apvienota uzņēmuma interesēs vai
pamudinājuma rezultātā, īpaši norādot pasākumus, kuri atkarīgajai sabiedrībai ir pilnīgi vai daļēji neizdevīgi vai
kuri saistīti ar īpašu risku atkarīgajai sabiedrībai, vai arī kuri būtiski atšķiras no parasti veiktās komercdarbības;
3) 
1.punktā
 minēto darījumu izpildījumu un pretizpildījumu;
4) 2.punktā minēto pasākumu pamatu, kā arī šo pasākumu rezultātā gūto labumu un radušos zaudējumus;
5) pasākumus, kas veikti pārskata gada laikā, lai faktiski atlīdzinātu atkarīgajai sabiedrībai radušos
zaudējumus;
6) atkarīgajai sabiedrībai pārskata gada laikā radušos zaudējumu apjomu un tai piešķirtās prasījuma tiesības uz
šādu zaudējumu atlīdzību, ciktāl pārskata gada laikā zaudējumi nav faktiski atlīdzināti.
(4) Atkarības pārskata noslēgumā atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcija ietver paziņojumu par to, vai sabiedrība
atbilstoši apstākļiem, kas bija zināmi izpildinstitūcijai darījuma noslēgšanas vai citu pasākumu veikšanas brīdī vai brīdī,
kad tā atturējās no to veikšanas, par katru darījumu ir saņēmusi atbilstošu pretizpildījumu un vai sabiedrībai netika
nodarīti zaudējumi sakarā ar citu pasākumu veikšanu vai atturēšanos no to veikšanas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
31.pants. Atkarības pārskata pārbaude
(1) Atkarības pārskats vienlaikus ar atkarīgās sabiedrības gada pārskatu un ziņojumu ir pakļauts obligātai revidenta
pārbaudei.
(2) Revidents pārbauda, vai:
1) atkarības pārskatā ietvertās faktiskās ziņas atbilst patiesībai;
2) atkarības pārskatā minēto atkarīgās sabiedrības veikto darījumu izpildījuma vērtība nav bijusi nesamērīgi
augsta, un, ja šī izpildījuma vērtība ir bijusi nesamērīgi augsta, vai atlīdzināti tā rezultātā atkarīgajai sabiedrībai
radušies zaudējumi;
3) nepastāv apstākļi, kuru dēļ atkarības pārskatā minētie pasākumi būtu novērtējami citādi, nekā to veikusi
atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcija.
(3) Atkarības pārskata pārbaudei attiecīgi piemērojami likuma "
Par uzņēmumu gada pārskatiem
" noteikumi. Likumā
paredzētās tiesības revidentam ir arī attiecībā uz valdošo uzņēmumu un citiem uzņēmumiem, kas apvienoti koncernā
ar valdošo uzņēmumu.
(4) Atbilstoši pārbaudes rezultātiem revidents sastāda rakstveida atzinumu par šā panta otrajā daļā minētajiem
jautājumiem. Ja revidents, pārbaudot gada pārskatu, ziņojumu un atkarības pārskatu, konstatē, ka atkarības pārskats
ir nepilnīgs, viņam ir pienākums to īpaši norādīt atzinumā. Revidents atzinumu paraksta un iesniedz atkarīgās
sabiedrības izpildinstitūcijai.
11
/
17
(5) Atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcija atkarības pārskatu un revidenta atzinumu kopā ar gada pārskatu,
ziņojumu un priekšlikumu par peļņas sadali iesniedz atkarīgās sabiedrības pārraudzības institūcijai. Katram
pārraudzības institūcijas loceklim ir tiesības iepazīties ar atkarības pārskatu un revidenta atzinumu.
(6) Atkarīgās sabiedrības pārraudzības institūcija sniedz ziņojumu dalībnieku sapulcei, izsakot savu viedokli arī par
revidenta atzinumu. Dalībnieku sapulcei sniegtā ziņojuma noslēgumā atkarīgās sabiedrības pārraudzības institūcija
iekļauj paziņojumu par to, vai ceļami iebildumi pret atkarības pārskata noslēgumā ietverto atkarīgās sabiedrības
izpildinstitūcijas paziņojumu.
(7) Pēc atkarīgās sabiedrības pārraudzības institūcijas pieprasījuma revidentam ir pienākums piedalīties atkarības
pārskata apspriešanā pārraudzības institūcijas sēdē.
(8) Pārbaudīto un apstiprināto atkarības pārskatu un revidenta atzinumu kopā ar gada pārskatu un ziņojumu
atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcija iesniedz Uzņēmumu reģistram.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
32.pants. Īpašā pārbaude
(1) Pamatojoties uz atkarīgās sabiedrības dalībnieka vai tāda kreditora pieprasījumu, kurš nevar panākt savu
prasījumu apmierinājumu no atkarīgās sabiedrības, Uzņēmumu reģistrs, lai pārbaudītu atkarīgās sabiedrības attiecības
ar valdošo uzņēmumu, ieceļ zvērinātu revidentu, ja:
1) revidents savā atzinumā norādījis uz to, ka atkarības pārskats ir nepilnīgs;
2) atkarīgās sabiedrības pārraudzības institūcija ir paziņojusi, ka pret atkarības pārskata noslēgumā ietverto
atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijas paziņojumu ir ceļami iebildumi;
3) atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcija pati ir paziņojusi, ka noteiktu darījumu vai pasākumu rezultātā
atkarīgajai sabiedrībai radušies zaudējumi, kas nav atlīdzināti.
(2) Zvērināts revidents pārbauda, vai:
1) atkarīgajai sabiedrībai ir radušies zaudējumi šā likuma 
30.panta
 trešās daļas 1. un 2.punktā minēto darījumu
vai pasākumu rezultātā;
2) minētie darījumi un pasākumi ir veikti valdošā uzņēmuma vai cita ar valdošo uzņēmumu koncernā apvienota
uzņēmuma interesēs vai pamudinājuma rezultātā;
3) zaudējumi, kas minēto darījumu vai pasākumu rezultātā radušies atkarīgajai sabiedrībai, ir faktiski atlīdzināti.
(3) Pārbaudot atkarīgas sabiedrības attiecības ar valdošo uzņēmumu, attiecīgi piemērojami šā likuma 
31.panta
trešās daļas noteikumi.
(4) Par pārbaudes rezultātiem zvērināts revidents sastāda rakstveida atzinumu, to paraksta un iesniedz atkarīgās
sabiedrības izpildinstitūcijai. Sabiedrības izpildinstitūcija viena mēneša laikā no zvērināta revidenta atzinuma
saņemšanas dienas tā kopsavilkumu iesniedz publicēšanai laikrakstā "Latvijas Vēstnesis".
(5) Izdevumus, kas saistīti ar īpašās pārbaudes veikšanu, sedz atkarīgā sabiedrība.
(6) Ja starp atkarīgo sabiedrību un valdošo uzņēmumu noslēgts peļņas nodošanas līgums vai pārvaldes un peļņas
nodošanas līgums, šajā pantā paredzētā īpašā pārbaude netiek veikta.
33.pants. Valdošā uzņēmuma un tā likumisko pārstāvju atbildība, ja nav noslēgts koncerna līgums
(1) Ja valdošais uzņēmums pamudina atkarīgo sabiedrību, ar kuru nav noslēgts pārvaldes līgums, noslēgt tai
neizdevīgu darījumu vai veikt citu tai neizdevīgu pasākumu un līdz pārskata gada beigām faktiski neatlīdzina šā
darījuma vai pasākuma rezultātā radušos zaudējumus vai arī nepiešķir atbilstošas prasījuma tiesības uz šādu
zaudējumu atlīdzību, valdošā uzņēmuma pienākums ir atlīdzināt atkarīgajai sabiedrībai šādas rīcības rezultātā radušos
zaudējumus. Valdošā uzņēmuma pienākums ir atlīdzināt arī tos šādas rīcības rezultātā radušos atkarīgās sabiedrības
12
/
17
dalībnieku zaudējumus, kurus tie cietuši neatkarīgi no zaudējumiem, kas viņiem radušies, nodarot zaudējumu
atkarīgajai sabiedrībai.
(2) Valdošajam uzņēmumam nav pienākuma atlīdzināt šā panta pirmajā daļā minētos zaudējumus, ja tas pierāda,
ka kārtīgs un apzinīgs neatkarīga uzņēmuma vadītājs tāpat būtu noslēdzis šā panta pirmajā daļā minēto darījumu vai
veicis šā panta pirmajā daļā minēto pasākumu.
(3) Blakus valdošajam uzņēmumam kā kopparādnieki atbild arī valdošā uzņēmuma likumiskie pārstāvji, kuri
pamudinājuši atkarīgo sabiedrību noslēgt tai neizdevīgu darījumu vai veikt tai neizdevīgu pasākumu.
(4) Prasījumam par zaudējumu atlīdzību attiecīgi piemērojami šā likuma 
27.panta
 trešās, ceturtās, piektās, sestās
un septītās daļas noteikumi.
34.pants. Atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijas un pārvaldes institūcijas locekļu atbildība, ja nav
noslēgts koncerna līgums
(1) Atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijas locekļi atbild blakus personām, kurām saskaņā ar šā likuma 
33.pantu
 ir
pienākums atlīdzināt zaudējumus, kā kopparādnieki, ja viņi, pārkāpjot savus pienākumus, atkarības pārskatā nav
norādījuši neizdevīgu darījumu vai neizdevīgu pasākumu vai arī nav norādījuši, ka atkarīgajai sabiedrībai ar šādu
darījumu vai pasākumu nodarīti zaudējumi un tie nav faktiski atlīdzināti. Ja ir strīds par to, vai viņi rīkojušies ar kārtīga
un apzinīga sabiedrības vadītāja rūpību, pierādīšanas pienākums ir atkarīgās sabiedrības izpildinstitūcijas locekļiem.
(2) Atkarīgās sabiedrības pārraudzības institūcijas locekļi atbild blakus personām, kurām saskaņā ar šā likuma
33.pantu
 ir pienākums atlīdzināt zaudējumus, kā kopparādnieki, ja viņi attiecībā uz neizdevīgu darījumu vai neizdevīgu
pasākumu nav izpildījuši savu pienākumu sniegt ziņojumu dalībnieku sapulcei. Šajā gadījumā attiecīgi piemērojams šā
panta pirmās daļas otrais teikums.
(3) Prasījumam par zaudējumu atlīdzību attiecīgi piemērojami šā likuma 
27.panta
 trešās, ceturtās, piektās, sestās
un septītās daļas noteikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
VI nodaļa 
Iekļautās sabiedrības
35.pants. Iekļaušana
(1) Sabiedrības dalībnieku sapulce var pieņemt lēmumu par sabiedrības iekļaušanu citā sabiedrībā (galvenajā
sabiedrībā), ja nākamā galvenā sabiedrība ieguvusi visas iekļaujamās sabiedrības akcijas (kapitāla daļas). Uz šāda
lēmuma pieņemšanu nav attiecināmi likuma un statūtu noteikumi, kas regulē sabiedrības statūtu grozīšanu.
(2) Iekļaujamās sabiedrības lēmums par iekļaušanu stājas spēkā tikai tad, ja tam piekrīt nākamās galvenās
sabiedrības dalībnieku sapulce. Lēmums par piekrišanu iekļaušanai ir pieņemts dalībnieku sapulcē, ja par to nobalso
sabiedrības dalībnieki ar vismaz trīs ceturtdaļu balsu vairākumu no dalībnieku sapulcē pārstāvētā nākamās galvenās
sabiedrības pamatkapitāla. Statūtos var noteikt lielāku balsu vairākumu šāda lēmuma pieņemšanai. Uz šāda lēmuma
pieņemšanu nav attiecināmi likuma un statūtu noteikumi, kas regulē sabiedrības statūtu grozīšanu.
(3) Pēc tam, kad paziņots par nākamās galvenās sabiedrības dalībnieku sapulces sasaukšanu, kurā tiks lemts par
piekrišanu iekļaušanai, nākamās galvenās sabiedrības izpildinstitūcija nodrošina, lai sabiedrības dalībniekiem
paziņojumā norādītajā laikā un vietā būtu pieejams iekļaušanas lēmuma projekts, abu sabiedrību gada pārskats un
ziņojums par pēdējiem trim pārskata gadiem, kā arī ziņojums par iekļaušanu. Pēc akcionāra pieprasījuma viņam
nekavējoties un bez maksas izsniedz minēto dokumentu norakstus (kopijas).
(4) Pēc sabiedrības dalībnieka pieprasījuma nākamās galvenās sabiedrības izpildinstitūcijai ir pienākums sniegt
dalībnieku sapulcē informāciju par iekļaujamās sabiedrības saimniecisko stāvokli.
(5) Iekļaujamās sabiedrības izpildinstitūcija iekļaušanu un galvenās sabiedrības firmu piesaka reģistrācijai
Uzņēmumu reģistrā divu nedēļu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par iekļaušanu. Pieteikumam pievieno abu
sabiedrību dalībnieku sapulču protokolus vai notariāli apliecinātas to kopijas.
13
/
17
(6) Sabiedrība uzskatāma par iekļautu galvenajā sabiedrībā ar brīdi, kad tās iekļaušana reģistrēta Uzņēmumu
reģistrā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
36.pants. Iekļaušana, pamatojoties uz sabiedrības dalībnieku vairākuma lēmumu
(1) Sabiedrības dalībnieku sapulce var pieņemt lēmumu par sabiedrības iekļaušanu citā sabiedrībā (galvenajā
sabiedrībā) arī tad, ja nākamā galvenā sabiedrība ieguvusi 90 vai vairāk procentus no iekļaujamās sabiedrības akcijām
(kapitāla daļām). No iekļaujamās sabiedrības akciju (kapitāla daļu) kopējā skaita atņem akcijas (kapitāla daļas), kuras
ieguvusi pati iekļaujamā sabiedrība, kā arī tās akcijas (kapitāla daļas), kuras tur cita persona iekļaujamās sabiedrības
labā. Uz šāda lēmuma pieņemšanu nav attiecināmi likuma un statūtu noteikumi, kas regulē sabiedrības statūtu
grozīšanu.
(2) Iekļaušanai piemērojami šā likuma 
35.panta
 otrās, trešās, ceturtās, piektās un sestās daļas noteikumi, kā arī
šā panta trešās, ceturtās un piektās daļas noteikumi.
(3) Iekļaujamās sabiedrības dalībnieku sapulces darba kārtībā ietver nākamās galvenās sabiedrības:
1) firmu un juridisko adresi;
2) paziņojumu, ar kuru šī sabiedrība atstumtajiem sabiedrības dalībniekiem kā atlīdzību par viņu akcijām
(kapitāla daļām) piedāvā savas akcijas (kapitāla daļas), bet šā likuma 
38.panta
 pirmās daļas trešajā teikumā
minētajā gadījumā — arī atlīdzību naudā. Šis paziņojums ir ietverams arī nākamās galvenās sabiedrības
dalībnieku sapulces darba kārtībā.
(4) Iekļaušana ir pakļauta obligātai zvērināta revidenta pārbaudei. Zvērinātu revidentu ieceļ nākamās galvenās
sabiedrības izpildinstitūcija. Zvērināta revidenta atzinumam attiecīgi piemērojami šā likuma 
10.panta
 trešās daļas
noteikumi.
(5) Pēc tam, kad paziņots par dalībnieku sapulces sasaukšanu, kurā tiks lemts par piekrišanu iekļaušanai,
nākamās galvenās sabiedrības izpildinstitūcija nodrošina šā likuma 
35.panta
 trešajā daļā minēto dokumentu un šā
panta ceturtajā daļā minētā zvērināta revidenta atzinuma pieejamību nākamās galvenās sabiedrības, kā arī iekļaujamās
sabiedrības akcionāriem paziņojumā norādītajā laikā un vietā. Ziņojumā par iekļaušanu tiesiski un saimnieciski tiek
izskaidrots un pamatots šā likuma 
38.pantā
 paredzētās atlīdzības veids un apmērs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
37.pants. Iekļaušanas sekas
Līdz ar iekļaušanas reģistrēšanu Uzņēmumu reģistrā visas galvenajai sabiedrībai nepiederošās iekļautās
sabiedrības akcijas (kapitāla daļas) pāriet galvenajai sabiedrībai. Ja minētās akcijas (kapitāla daļas) izlaistas kā vārda
vai uzrādītāja papīri (uz papīra nodrukāti vērtspapīri), līdz to iesniegšanai galvenajai sabiedrībai šīs akcijas (kapitāla
daļas) dod tiesības tikai uz atlīdzību.
38.pants. Atlīdzība atstumtajiem sabiedrības dalībniekiem
(1) Atstumtais sabiedrības dalībnieks ir bijušais sabiedrības dalībnieks, kura akcijas (kapitāla daļas) pārgājušas
galvenajai sabiedrībai.
(2) Iekļautās sabiedrības atstumtajiem dalībniekiem ir tiesības saņemt atbilstošu atlīdzību, kas izpaužas kā
galvenās sabiedrības pašas akciju (kapitāla daļu) apmainīšana. Ja galvenā sabiedrība ir atkarīgā sabiedrība,
atstumtajiem sabiedrības dalībniekiem pēc viņu vēlēšanās apmaināmas galvenās sabiedrības akcijas (kapitāla daļas)
vai samaksājama atbilstoša atlīdzība naudā.
(3) Ja atlīdzība izpaužas kā galvenās sabiedrības akciju (kapitāla daļu) apmainīšana, atlīdzība uzskatāma par
atbilstošu, ja akcijas (kapitāla daļas) tiek apmainītas tādā attiecībā, kādā šo sabiedrību apvienošanās gadījumā par
iekļautās sabiedrības akciju (kapitāla daļu) tiktu piešķirtas galvenās sabiedrības akcijas (kapitāla daļas), turklāt
radusies starpība izlīdzināma ar piemaksu naudā.
(4) Attiecībā uz atbilstošu atlīdzību naudā ņemams vērā iekļautās sabiedrības mantas stāvoklis un ienākumu
līmenis brīdī, kad tika pieņemts lēmums par sabiedrības iekļaušanu. Par atlīdzības samaksu naudā galvenā sabiedrība
14
/
17
un iekļautā sabiedrība atbild solidāri.
(5) Ja atstumtajiem sabiedrības dalībniekiem piedāvātā atlīdzība nav atbilstoša vai arī piedāvāta nepienācīgi,
atlīdzības apmēru, pamatojoties uz attiecīgu prasību, nosaka tiesa.
(6) Prasību par atlīdzības apmēra noteikšanu var celt katrs atstumtais sabiedrības dalībnieks triju mēnešu laikā no
dienas, kad laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" publicēts paziņojums par iekļaušanas reģistrāciju Uzņēmumu reģistrā.
39.pants. Kreditoru aizsardzība
(1) Galvenās sabiedrības pienākums ir dot nodrošinājumu tiem iekļautās sabiedrības kreditoriem, kuru prasījumi
radušies pirms tam, kad laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" publicēts paziņojums par iekļaušanas reģistrāciju Uzņēmumu
reģistrā, un kuri nevar panākt savu prasījumu apmierinājumu no iekļautās sabiedrības, ja kreditori sešu mēnešu laikā
pēc šā paziņojuma publicēšanas iesniedz galvenajai sabiedrībai pieteikumu par nodrošinājumu. Paziņojumā par
iekļaušanu ietverama norāde uz kreditoru tiesībām iesniegt šādu pieteikumu.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto nodrošinājumu nevar prasīt nodrošinātie kreditori nodrošinātā prasījuma apmērā.
(3) Nodrošinājuma došanas vietā galvenā sabiedrība var noslēgt galvojuma līgumu ar atkarīgās sabiedrības
kreditoru.
40.pants. Galvenās sabiedrības atbildība
(1) Pēc iekļaušanas galvenā sabiedrība attiecībā uz iekļautās sabiedrības kreditoriem atbild kā kopparādnieks par
iekļautās sabiedrības saistībām, kas radušās pirms iekļaušanas. Tāpat galvenā sabiedrība atbild par tām iekļautās
sabiedrības saistībām, kas radušās pēc iekļaušanas. Vienošanās, kas pretēja šiem noteikumiem, nav spēkā.
(2) Ja pret galveno sabiedrību celta prasība par iekļautās sabiedrības saistībām, galvenajai sabiedrībai ir tiesības
celt ar tās personu nesaistītas ierunas tikai tādā apmērā, kādā tās varētu celt iekļautā sabiedrība.
(3) Galvenā sabiedrība var atteikties apmierināt kreditoru, kamēr:
1) iekļautajai sabiedrībai ir tiesības apstrīdēt darījumu, kas ir iekļautās sabiedrības saistību pamatā;
2) kreditors var apmierināt savu prasījumu ar ieskaitu attiecībā uz izpildāmu iekļautās sabiedrības prasījumu.
(4) Pamatojoties uz likumīgā spēkā stājušos tiesas nolēmumu lietā, kurā atbildētājs ir iekļautā sabiedrība, nedrīkst
vērst piedziņu pret galvenās sabiedrības mantu.
41.pants. Galvenās sabiedrības pārvaldes pilnvaras un izpildinstitūcijas locekļu atbildība
(1) Galvenajai sabiedrībai ir tiesības dot iekļautās sabiedrības izpildinstitūcijai norādījumus attiecībā uz iekļautās
sabiedrības pārvaldi. Šajā gadījumā attiecīgi piemērojami šā likuma 
26.panta
 otrās daļas pirmā teikuma un trešās
daļas, kā arī 
27. 
un 
28.panta
 noteikumi.
(2) Galvenās sabiedrības pārvaldes pilnvarām un izpildinstitūcijas locekļu atbildībai nav piemērojami šā likuma
29.
-
34.panta
 noteikumi.
42.pants. Peļņas nodošana un zaudējumu pārņemšana
(1) Peļņas nodošanas līgumam starp galveno sabiedrību un iekļauto sabiedrību nav piemērojami šā likuma
9.
-
15.panta
 un 
17.
-
21.panta
 noteikumi. Šādam līgumam nepieciešama rakstveida forma. Kā iekļautās sabiedrības
peļņu var nodot tikai to summu, kas nav lielāka par iekļautās sabiedrības pārskata gada peļņu pirms tās nodošanas.
Līgums izbeidzas ne vēlāk kā tā pārskata gada beigās, kurā izbeidzas iekļaušana.
(2) Galvenajai sabiedrībai ir pienākums atlīdzināt citādi radušos iekļautās sabiedrības pārskata gada zaudējumus,
ciktāl tie pārsniedz iekļautās sabiedrības kapitāla rezerves un peļņas atskaitījumus (rezerves).
15
/
17
43.pants. Galvenās sabiedrības dalībnieku tiesības saņemt informāciju
Katram galvenās sabiedrības dalībniekam ir tiesības saņemt informāciju par iekļautās sabiedrības saimniecisko
stāvokli tādā pašā apjomā kā par galvenās sabiedrības saimniecisko stāvokli.
44.pants. Iekļaušanas izbeigšanās
(1) Iekļaušana izbeidzas:
1) ar iekļautās sabiedrības dalībnieku sapulces lēmumu;
2) ja visas iekļautās sabiedrības akcijas (kapitāla daļas) vairs nepieder galvenajai sabiedrībai;
3) izbeidzoties galvenajai sabiedrībai (galvenās sabiedrības likvidācijas gadījumā).
(2) Ja iekļautās sabiedrības visas akcijas (kapitāla daļas) vairs nepieder galvenajai sabiedrībai, tai ir pienākums par
šo apstākli rakstveidā paziņot iekļautajai sabiedrībai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
45.pants. Iekļaušanas izbeigšanās reģistrācija Uzņēmumu reģistrā
(1) Bijušās iekļautās sabiedrības izpildinstitūcijai ir pienākums nekavējoties pieteikt reģistrācijai Uzņēmumu
reģistrā iekļaušanas izbeigšanos, norādot izbeigšanās pamatu un datumu. Pieteikumam pievieno attiecīgos
dokumentus vai notariāli apliecinātus to norakstus (kopijas).
(2) Ne vēlāk kā nedēļas laikā pēc reģistrācijas Uzņēmumu reģistrs iesniedz publicēšanai laikrakstā "Latvijas
Vēstnesis" paziņojumu par iekļaušanas izbeigšanos. Paziņojumā tiek ietverts iekļaušanas izbeigšanās reģistrācijas
datums un šā panta pirmajā daļā minētās ziņas.
46.pants. Noilgums
(1) No bijušās iekļautās sabiedrības saistībām izrietošie prasījumi pret agrāko galveno sabiedrību noilgst piecu
gadu laikā pēc iekļaušanas izbeigšanās, ja prasījumam pret bijušo iekļauto sabiedrību nav noteikts īsāks noilguma
termiņš.
(2) Noilguma termiņš sāk tecēt ar to dienu, kad paziņojums par iekļaušanas izbeigšanos publicēts laikrakstā
"Latvijas Vēstnesis". Ja bijušās atkarīgās sabiedrības saistību izpildes termiņš vai nosacījums iestājas pēc tam, kad
publicēts paziņojums par iekļaušanas izbeigšanos, noilguma termiņš sāk tecēt ar saistību izpildes termiņa vai
nosacījuma iestāšanās dienu.
VII nodaļa 
Mazākumdalībnieku īpašā aizsardzība
47.pants. Pieprasījums par akciju (kapitāla daļu) atpirkšanu
Ja uzņēmums citā sabiedrībā tieši vai netieši ieguvis 90 vai vairāk procentus no sabiedrības akcijām (kapitāla
daļām), katrs atkarīgās sabiedrības mazākumdalībnieks var pieprasīt, lai valdošais uzņēmums atpērk viņam piederošās
akcijas (kapitāla daļas). Atkarīgās sabiedrības mazākumdalībnieks šādu pieprasījumu iesniedz atkarīgajai sabiedrībai,
kura to nodod tālāk valdošajam uzņēmumam.
48.pants. Akciju (kapitāla daļu) pirkuma līguma noslēgšana
(1) Valdošajam uzņēmumam ne vēlāk kā viena mēneša laikā no šā likuma 
47.pantā
 minētā pieprasījuma
saņemšanas dienas ir pienākums izteikt priekšlikumu mazākumdalībniekam noslēgt akciju (kapitāla daļu) pirkuma
līgumu.
16
/
17
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 2000.gada 23.martā.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2000.gada 13.aprīlī
(2) Valdošais uzņēmums paziņo mazākumdalībniekam, vai vispār un ar kādiem noteikumiem valdošais uzņēmums
viena gada laikā pirms priekšlikuma nosūtīšanas mazākumdalībniekam ir atpircis akcijas (kapitāla daļas) no citiem
mazākumdalībniekiem saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem.
(3) Ja mazākumdalībnieks noraida valdošā uzņēmuma priekšlikumu, tad cenu, par kādu akcijas (kapitāla daļas)
atpērkamas, pamatojoties uz mazākumdalībnieka attiecīgu prasību, nosaka tiesa. Mazākumdalībniekam ir tiesības
celt tiesā prasību par atpērkamo akciju (kapitāla daļu) cenas noteikšanu viena mēneša laikā no valdošā uzņēmuma
priekšlikuma saņemšanas dienas.
Pārejas noteikumi
1. Sabiedrības dalībnieks, kurš izšķirošo ietekmi sabiedrībā uz līdzdalības pamata ir ieguvis līdz šā likuma spēkā
stāšanās dienai, izpilda likuma 
3.panta
 septītajā un astotajā daļā noteiktos paziņošanas pienākumus līdz atkarīgās
sabiedrības nākamajai dalībnieku sapulcei, bet ne vēlāk kā līdz nākamā pārskata gada sākumam pēc šā likuma spēkā
stāšanās.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.04.2006.
)
2. Likuma 
30.pantā
 noteiktais atkarības pārskats sastādāms par pirmo pilno pārskata gadu pēc šā likuma spēkā
stāšanās dienas.
17
/
17