Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 96,
20.05.2020.
OP numurs: 
2020/96.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
07.05.2020.
Stājas spēkā: 
01.07.2020.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Administratīvo sodu likums par pārkāpumiem pārvaldes,
sabiedriskās kārtības un valsts valodas lietošanas jomā
I nodaļa
Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir nodrošināt pārvaldes un sabiedrisko kārtību, kā arī valsts valodas lietošanu atbilstoši
normatīvajiem aktiem valsts valodas jomā un atturēt personas no pārkāpumu izdarīšanas šajās jomās.
2. pants. Likuma darbības joma
(1) Likums nosaka administratīvos pārkāpumus pārvaldes, sabiedriskās kārtības un valsts valodas lietošanas
jomā un sodus par tiem, kā arī to institūciju kompetenci, kuras veic administratīvo pārkāpumu procesu.
(2) Šā likuma izpratnē publiska vieta ir jebkura vieta, kura neatkarīgi no tās faktiskās izmantošanas vai īpašuma
formas kalpo sabiedrības kopīgo vajadzību un interešu nodrošināšanai un kura par maksu vai bez maksas ir pieejama
ikvienai fiziskajai personai, kas nav attiecīgās vietas īpašnieks, valdītājs, turētājs, algots darbinieks vai cita persona,
kuras atrašanās attiecīgajā vietā ir saistīta ar darba pienākumu izpildi.
(3) Šā likuma izpratnē publiskas personas institūcija ir:
1) publiskas personas iestāde;
2) publiskas personas kapitālsabiedrība;
3) kapitālsabiedrība, kurā publiskas personas daļa pamatkapitālā atsevišķi vai kopumā pārsniedz 50 procentus
vai kurā publiskai personai ir cita veida izšķirošā ietekme atbilstoši 
Koncernu likumam
;
4) kapitālsabiedrība, kurā vienas publiskas personas vai vairāku publisku personu kapitālsabiedrību daļa
pamatkapitālā atsevišķi vai kopumā pārsniedz 50 procentus vai kurā vienai publiskai personai vai vairākām
publiskām personām ir cita veida izšķirošā ietekme atbilstoši 
Koncernu likumam
.
II nodaļa
Administratīvie pārkāpumi pārvaldes jomā
3. pants. Informācijas nesniegšana, informācijas nepienācīga sniegšana vai nepatiesas informācijas
sniegšana iestādei
1
/
7
(1) Par informācijas nesniegšanu, informācijas nepienācīgu sniegšanu vai nepatiesas informācijas sniegšanu
iestādei, izņemot šā panta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā paredzētos pārkāpumus, piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu fiziskajai personai līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no četrpadsmit līdz
divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
(2) Par informācijas nesniegšanu, informācijas nepienācīgu sniegšanu vai nepatiesas informācijas sniegšanu
Uzņēmumu reģistram vai Valsts ieņēmumu dienestam piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai vai
valdes loceklim līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, atņemot valdes loceklim tiesības ieņemt noteiktus
amatus komercsabiedrībās uz laiku līdz trim gadiem vai bez tā.
(3) Par informācijas nesniegšanu, informācijas nepienācīgu sniegšanu vai nepatiesas informācijas sniegšanu
valsts aģentūrai "Civilās aviācijas aģentūra" piemēro naudas sodu fiziskajai personai no sešdesmit līdz simt
četrdesmit naudas soda vienībām, atņemot tiesības veikt civilās aviācijas personāla pienākumus uz laiku līdz
pieciem gadiem vai bez tā.
(4) Par informācijas nesniegšanu, informācijas nepienācīgu sniegšanu vai nepatiesas informācijas sniegšanu Datu
valsts inspekcijai vai Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijai piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai
personai no četrpadsmit līdz četrsimt naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no piecdesmit sešām līdz
četrtūkstoš naudas soda vienībām.
4. pants. Amatpersonas likumīgo prasību nepildīšana vai amatpersonas darbības traucēšana
Par amatpersonas likumīgo prasību nepildīšanu vai amatpersonas darbības traucēšanu piemēro brīdinājumu vai
naudas sodu fiziskajai personai līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no
četrpadsmit līdz divtūkstoš astoņsimt naudas soda vienībām.
5. pants. Saeimas komisijas slēgtā sēdē iegūtu ziņu neatļauta izpaušana
Par tādu ziņu neatļautu izpaušanu, kuras iegūtas Saeimas parlamentārās izmeklēšanas komisijas slēgtā sēdē vai
citas Saeimas komisijas slēgtā sēdē, piemēro naudas sodu līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
6. pants. Personas identitātes slēpšana vai neatklāšana
(1) Par personas identitātes slēpšanu, sniedzot iestādei nepatiesus personas datus, vai personas identitātes
neatklāšanu piemēro naudas sodu līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par citas personas identitātes izmantošanu piemēro naudas sodu no piecdesmit sešām līdz simt četrdesmit
naudas soda vienībām.
7. pants. Nepamatota speciālo dienestu izsaukšana
(1) Par ugunsdzēsības un glābšanas, policijas, robežsardzes vai Nacionālo bruņoto spēku Jūras spēku Krasta
apsardzes dienesta nepamatotu izsaukšanu piemēro naudas sodu fiziskajai personai no septiņām līdz divdesmit
astoņām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz divsimt astoņdesmit naudas
soda vienībām.
(2) Par informācijas izplatīšanu par nepatiesu notikumu vai nepatiesa notikuma inscenēšanu, kā dēļ
ugunsdzēsības un glābšanas, policijas, robežsardzes vai Nacionālo bruņoto spēku Jūras spēku Krasta apsardzes
dienests atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajam pienākumam tiek iesaistīts reaģēšanā uz šādu informāciju vai
notikumu, piemēro naudas sodu fiziskajai personai no septiņām līdz četrdesmit divām naudas soda vienībām, bet
juridiskajai personai — no simt četrdesmit līdz tūkstoš četrsimt divdesmit naudas soda vienībām.
8. pants. Uzbrukums dienesta sunim vai zirgam vai tā darbības ietekmēšana
Par uzbrukumu dienesta sunim vai zirgam vai par traucēšanu, kavēšanu vai iespējas atņemšanu veikt tam
uzdotās darbības piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz četrsimt naudas soda vienībām.
2
/
7
III nodaļa
Administratīvie pārkāpumi sabiedriskās kārtības jomā
9. pants. Aizlieguma atrasties uz ūdenstilpes ledus pārkāpšana
Par atrašanos uz iekšzemes publiskās ūdenstilpes vai jūras piekrastes ūdenstilpes ledus, ja tas ir aizliegts
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz divdesmit naudas soda vienībām.
10. pants. Alkoholisko dzērienu vai citu apreibinošo vielu lietošana publiskā vietā vai atrašanās publiskā
vietā reibuma stāvoklī
Par alkoholisko dzērienu vai citu apreibinošo vielu lietošanu publiskā vietā, izņemot vietas, kur alkoholisko
dzērienu mazumtirdzniecību patērēšanai uz vietas atļāvusi pašvaldība vai Valsts ieņēmumu dienests, vai par
atrašanos publiskā vietā tādā reibuma stāvoklī, kas traucē sabiedrisko kārtību vai drošību, piemēro brīdinājumu vai
naudas sodu līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
11. pants. Sīkais huligānisms
(1) Par sabiedriskās kārtības traucēšanu, pārkāpjot vispārpieņemtās uzvedības normas un traucējot personu
mieru, iestāžu, komersantu vai citu institūciju darbu vai apdraudot savu vai citu personu drošību (sīkais huligānisms),
piemēro naudas sodu no četrpadsmit līdz simt naudas soda vienībām.
(2) Par sabiedriskās kārtības traucēšanu gaisa kuģī, pārkāpjot vispārpieņemtās uzvedības normas vai apdraudot
savu vai citu personu drošību, vai nepildot gaisa kuģa apkalpes norādījumus, piemēro naudas sodu no trīsdesmit līdz
simt četrdesmit naudas soda vienībām.
12. pants. Maznozīmīga miesas bojājuma nodarīšana
(1) Par maznozīmīga miesas bojājuma, tas ir, miesas bojājuma, kas izraisījis īslaicīgas, maznozīmīgas sekas,
bet nav izraisījis veselības traucējumu vai vispārējo darbspēju zaudējumu, nodarīšanu piemēro naudas sodu no
četrdesmit divām līdz simt naudas soda vienībām.
(2) Par šā panta pirmajā daļā minēto pārkāpumu, ja tas izdarīts pret personu, ar kuru pārkāpējs ir pirmajā vai otrajā
radniecības pakāpē, vai pret laulāto vai bijušo laulāto, vai pret personu, ar kuru pārkāpējs ir vai ir bijis pastāvīgās
intīmās attiecībās, vai pret personu, ar kuru pārkāpējam ir kopīga (nedalīta) saimniecība, piemēro naudas sodu no
astoņdesmit sešām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
13. pants.
 
Totalitāro režīmu simbolu izmantošana publiskā vietā
Par bijušās PSRS, bijušo PSRS republiku un nacistiskās Vācijas karogu, bruņoto spēku un likumības un kārtības
uzturēšanas orgānu (represīvo iestāžu) izmantoto piederību identificējošo apģērbu (formas tērpu), kā arī šā apģērba
elementu, kuru kopums (apģērba gabali, aksesuāri, atpazīšanas zīmes, kokardes, uzpleči, aprīkojums) pēc to vizuālā
izskata nepārprotami ļauj identificēt minētos bruņotos spēkus vai represīvās iestādes, ģerboņu un himnas,
nacistiskās svastikas, SS zīmju un padomju simbolu — sirpja un āmura līdz ar piecstaru zvaigzni — izmantošanu
publiskā vietā, izņemot gadījumus, kad to izmantošanas mērķis nav saistīts ar totalitāro režīmu slavināšanu vai
izdarīto noziedzīgo nodarījumu attaisnošanu vai tos izmanto izglītojošiem, zinātniskiem vai mākslinieciskiem
mērķiem, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz septiņdesmit naudas soda vienībām, bet
juridiskajai personai — līdz piecsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
IV nodaļa
Administratīvie pārkāpumi valsts valodas lietošanas jomā
14. pants. Zīmogu, spiedogu un veidlapu tekstu neveidošana valsts valodā vai atveidošana līdztekus valsts
valodai arī svešvalodā
3
/
7
Par zīmogu, spiedogu vai veidlapu tekstu neveidošanu valsts valodā, ja normatīvie akti paredz šo tekstu
veidošanu valsts valodā, vai atveidošanu līdztekus valsts valodai arī svešvalodā, ja normatīvie akti paredz šo tekstu
veidošanu tikai valsts valodā, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no septiņām līdz divdesmit
astoņām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz simt četrdesmit naudas soda
vienībām.
15. pants. Valsts valodas normu neievērošana atklātā informācijā
Par valsts valodas lietošanu sabiedrības informēšanai paredzētā atklātā informācijā, neievērojot spēkā esošās
valsts valodas normas, ja normatīvie akti paredz šo normu ievērošanu, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu
fiziskajai personai no septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no
divdesmit astoņām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
16. pants. Atkāpes no valsts valodā sniegtās informācijas formas un satura prasībām
Par formas vai satura ziņā mazākas vai šaurākas informācijas sniegšanu valsts valodā, ja līdztekus valsts valodai
informācija tiek sniegta arī svešvalodā, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no septiņām līdz
divdesmit astoņām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz simt četrdesmit
naudas soda vienībām.
17. pants. Nosaukumu neveidošana un nelietošana valsts valodā
Par iestāžu, biedrību, nodibinājumu, komersantu nosaukumu, kā arī pasākumu nosaukumu neveidošanu vai
nelietošanu valsts valodā, ja normatīvie akti paredz nosaukuma veidošanu un lietošanu valsts valodā, piemēro
brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām, bet
juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
18. pants. Valsts valodā noformētu dokumentu nepieņemšana
Par valsts valodā noformētu dokumentu nepieņemšanu, ja dokumenti atbilst komersanta, biedrības vai
nodibinājuma kompetencei, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no septiņām līdz divdesmit
astoņām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz simt četrdesmit naudas soda
vienībām.
19. pants. Valsts valodas nelietošana profesionālo un amata pienākumu veikšanai nepieciešamajā apjomā
Par valsts valodas nelietošanu tādā apjomā, kāds nepieciešams profesionālo un amata pienākumu veikšanai, ja
normatīvie akti paredz valsts valodas lietošanu, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no septiņām līdz simt
četrdesmit naudas soda vienībām.
20. pants. Necieņa pret valsts valodu
Par klaju necieņas izrādīšanu pret valsts valodu piemēro naudas sodu no septiņām līdz simt četrdesmit naudas
soda vienībām.
21. pants. Informācijas sniegšanas noteikumu neievērošana
(1) Par prospektu, biļetenu, katalogu vai citu materiālu nosūtīšanu vai izsniegšanu fiziskajai vai juridiskajai
personai līdztekus valsts valodai arī svešvalodā bez personas pieprasījuma, ja to izdarījusi publiskas personas
institūcija vai privātpersona, pildot deleģētu pārvaldes uzdevumu, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai
personai no septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām, amatpersonai — no četrpadsmit līdz sešdesmit
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz divsimt naudas soda vienībām.
(2) Par uzrakstu, izkārtņu, afišu, plakātu, paziņojumu, darba sludinājumu vai citu ziņojumu nesniegšanu valsts
valodā, ja normatīvie akti paredz to sniegšanu valsts valodā, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai
no septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz
divsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
4
/
7
(3) Par uzrakstu, izkārtņu, bukletu un citu sabiedrības informēšanai paredzētu ziņojumu sniegšanu līdztekus valsts
valodai arī svešvalodā, ja normatīvie akti paredz to sniegšanu tikai valsts valodā, ja to izdarījusi publiskas personas
institūcija vai privātpersona, pildot deleģētu pārvaldes uzdevumu, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai
personai no septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām, amatpersonai — no četrpadsmit līdz sešdesmit
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz divsimt astoņdesmit naudas soda
vienībām.
22. pants. Valsts valodas nelietošana lietvedībā
Par valsts valodas nelietošanu lietvedībā un dokumentos, ja normatīvie akti paredz valsts valodas lietošanu,
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām,
bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz divsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
23. pants. Ārstniecības, veselības aprūpes, sabiedriskās drošības un citu sabiedrisku pakalpojumu
sniegšanas līgumu neslēgšana valsts valodā vai attiecīga tulkojuma nepievienošana svešvalodā noslēgtam
līgumam
Par fizisko un juridisko personu ārstniecības, veselības aprūpes, sabiedriskās drošības un citu sabiedrisku
pakalpojumu sniegšanas līgumu neslēgšanu valsts valodā vai par attiecīga tulkojuma nepievienošanu svešvalodā
noslēgtam līgumam piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no četrpadsmit līdz četrdesmit divām
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz divsimt astoņdesmit naudas soda
vienībām.
24. pants. Darba līguma noslēgšana ar darbinieku, neievērojot valsts valodas zināšanu apjomu
Par darba līguma noslēgšanu ar darbinieku, kura valsts valodas zināšanu apjoms nav pietiekams attiecīgo
profesionālo un amata pienākumu veikšanai, ja normatīvie akti paredz, ka to veikšanai nepieciešamas valsts valodas
zināšanas, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no divdesmit astoņām līdz simt četrdesmit
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no simt četrdesmit līdz divsimt astoņdesmit naudas soda
vienībām.
25. pants. Tulkojuma nenodrošināšana sēdēs un citās darba sanāksmēs
Par tulkojuma nenodrošināšanu sēdēs vai citās darba sanāksmēs, ja normatīvie akti paredz tulkojuma
nodrošināšanu valsts valodā, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no divdesmit astoņām līdz simt
četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no simt četrdesmit līdz divsimt astoņdesmit naudas
soda vienībām.
26. pants. Tulkojuma nenodrošināšana pasākumos
Par tulkojuma nenodrošināšanu pasākumos, ja normatīvie akti paredz tulkojuma nodrošināšanu valsts valodā,
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām,
bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz sešsimt naudas soda vienībām.
27. pants. Publiski demonstrējamu filmu nenodrošināšana ar tulkojumu valsts valodā
Par publiski demonstrējamu filmu vai to fragmentu neieskaņošanu vai nedublēšanu valsts valodā vai par oriģinālā
skaņas pavadījuma nenodrošināšanu ar subtitriem valsts valodā, ievērojot spēkā esošās literārās valodas normas, ja
normatīvie akti paredz šāda tulkojuma nodrošināšanu, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai no
septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz
tūkstoš naudas soda vienībām.
28. pants. Ar preču apriti saistītās informācijas nenodrošināšana valsts valodā
(1) Par informācijas nesniegšanu valsts valodā Latvijā ražoto preču etiķetēs, preču marķējumā, lietošanas
instrukcijās, garantijas dokumentos vai tehniskajā pasē, uzrakstos uz saražotās produkcijas, tās iesaiņojuma vai
konteinera vai par formas vai satura ziņā mazākas vai šaurākas informācijas sniegšanu valsts valodā līdztekus 
5
/
7
svešvalodai, ja šī produkcija vai preces nav paredzētas eksportam, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai
personai no septiņām līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit
astoņām līdz sešsimt naudas soda vienībām.
(2) Par preču realizēšanu, nenodrošinot to marķējumā, lietošanas instrukcijās, garantijas dokumentos vai
tehniskajā pasē ietvertās informācijas pilnīgu un precīzu tulkojumu valsts valodā, piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu fiziskajai personai no septiņām līdz septiņdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no
divdesmit astoņām līdz tūkstoš naudas soda vienībām.
V nodaļa
Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
29. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā par pārkāpumiem pārvaldes jomā
(1) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
3.
 panta pirmajā daļā minēto pārkāpumu, kas skar attiecīgās
iestādes pamatfunkcijas, veic Iepirkumu uzraudzības birojs, Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcija, Korupcijas
novēršanas un apkarošanas birojs, Nacionālā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome, Nacionālā kultūras
mantojuma pārvalde, Nacionālo bruņoto spēku Jūras spēku Krasta apsardzes dienests, Patērētāju tiesību
aizsardzības centrs, Pārtikas un veterinārais dienests, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde, Valsts augu
aizsardzības dienests, Dabas aizsardzības pārvalde, Valsts dzelzceļa administrācija, Valsts dzelzceļa tehniskā
inspekcija, Valsts kontrole, Valsts meža dienests, Valsts policija, Valsts robežsardze, Valsts ugunsdzēsības un
glābšanas dienests, Valsts valodas centrs, Valsts vides dienests, Veselības inspekcija vai Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrija.
(2) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
3.
 panta pirmajā daļā minēto pārkāpumu līdz administratīvā
pārkāpuma lietas izskatīšanai veic arī pašvaldības policija vai Valsts policija, bet administratīvā pārkāpuma lietu
izskata pašvaldības administratīvā komisija vai apakškomisija.
(3) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
3.
 panta otrajā daļā minēto pārkāpumu veic Uzņēmumu
reģistrs vai Valsts ieņēmumu dienests.
(4) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
3.
 panta trešajā daļā minēto pārkāpumu veic valsts aģentūra
"Civilās aviācijas aģentūra".
(5) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
3.
 panta ceturtajā daļā minēto pārkāpumu, kas skar
attiecīgās iestādes pamatfunkcijas, veic Datu valsts inspekcija vai Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija.
(6) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
4.
 pantā minēto pārkāpumu, kas skar attiecīgās iestādes
pamatfunkcijas, veic Būvniecības valsts kontroles birojs, Ekonomikas ministrija, Iepirkumu uzraudzības birojs, Izložu
un azartspēļu uzraudzības inspekcija, Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs, Militārā policija, Nacionālā
elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome, Nacionālo bruņoto spēku Jūras spēku Krasta apsardzes dienests,
pašvaldības būvvalde, pašvaldības policija, Patērētāju tiesību aizsardzības centrs, Pārtikas un veterinārais dienests,
Transporta nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas birojs, valsts aģentūra "Civilās aviācijas aģentūra", Valsts
augu aizsardzības dienests, Valsts darba inspekcija, Valsts dzelzceļa administrācija, Valsts dzelzceļa tehniskā
inspekcija, Valsts ieņēmumu dienests, Valsts kontrole, Valsts policija, Valsts robežsardze, Valsts ugunsdzēsības un
glābšanas dienests, Valsts valodas centrs, Veselības inspekcija, Valsts vides dienests, Dabas aizsardzības
pārvalde, Valsts meža dienests vai pašvaldības transporta kontroles dienests.
(7) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
5.
 pantā minēto pārkāpumu veic Valsts policija.
(8) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
6.
 pantā minēto pārkāpumu veic Valsts policija vai
pašvaldības policija.
(9) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
7.
 pantā minēto pārkāpumu veic Nacionālo bruņoto spēku
Jūras spēku Krasta apsardzes dienests, pašvaldības policija, Valsts policija, Valsts robežsardze vai Valsts
ugunsdzēsības un glābšanas dienests.
(10) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
8.
 pantā minēto pārkāpumu veic Militārā policija,
pašvaldības policija, Valsts ieņēmumu dienests, Valsts policija vai Valsts robežsardze.
6
/
7
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa direktīvas 
2009/18/EK
, ar ko nosaka pamatprincipus
negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes direktīvu 
1999/35/EK
 un Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2002/59/EK
;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra direktīvas 
2012/34/ES
, ar ko izveido vienotu Eiropas
dzelzceļa telpu.
Likums stājas spēkā vienlaikus ar 
Administratīvās atbildības likumu
.
Likums Saeimā pieņemts 2020. gada 7. maijā.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2020. gada 20. maijā
30. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā par pārkāpumiem sabiedriskās kārtības jomā
Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
9.
, 
10.
, 
11.
, 
12. 
un 
13.
 pantā minētajiem pārkāpumiem veic
Valsts policija vai pašvaldības policija.
31. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā par pārkāpumiem valsts valodas lietošanas
jomā
(1) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
14.
, 
15.
, 
16.
, 
17.
, 
18.
, 
19.
, 
20.
, 
21.
, 
22.
, 
23.
, 
24.
, 
25.
, 
26. 
un
27.
 pantā minētajiem pārkāpumiem veic Valsts valodas centrs.
(2) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
28.
 pantā minēto pārkāpumu veic Valsts policija vai
pašvaldības policija.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
7
/
7