Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 52 (6391),
14.03.2019.
OP numurs: 
2019/52.5
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
28.02.2019.
Stājas spēkā: 
28.03.2019.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību
darbības 
atjaunošanas un noregulējuma likumā
Izdarīt 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību 
darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā
 (Latvijas
Vēstnesis, 
2015, 127. nr.; 2017, 47. nr.) šādus grozījumus:
1. 1. panta pirmajā daļā:
papildināt daļu ar 32.
1
 punktu šādā redakcijā:
"32
1
) 
nacionālais noregulējuma fonds
 - 
fonds, kura līdzekļus veido iestāžu veiktās un uzkrātās 
iemaksas;";
papildināt 43. punktu ar vārdiem un skaitļiem "tai skaitā 
Kredītiestāžu likuma
 
139.
3
 pantā
 un 
Finanšu 
instrumentu
tirgus likuma
 
154. pantā
 minētie prasījumi, kas 
izriet no emitētiem parādu vērtspapīriem".
2. Izteikt 
5. panta
 pirmās daļas otro teikumu šādā 
redakcijā:
"Darbības atjaunošanas plānus uzskata par iekšējās kontroles 
sistēmas pamatelementiem 
Kredītiestāžu likuma
34.
1
 
panta un 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
124. panta
 pirmās 
daļas 11. punkta un 1.
1
 daļas izpratnē."
3. Izteikt 
24. panta
 ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Neatkarīgi no nolīguma par grupas iekšējo finansiālo 
atbalstu Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga
atbilstoši 
Kredītiestāžu likumam
 finanšu stabilitātes apsvērumu 
dēļ uzlikt ierobežojumus grupas iekšējiem darījumiem
vai uzlikt 
par pienākumu nodalīt grupas daļas vai darbības, kas tiek veiktas 
grupas iekšienē."
4. Izteikt 
38. panta
 pirmās daļas 4. punktu šādā 
redakcijā:
"4) aizsargāt noguldītāju un ieguldītāju intereses;".
5. Aizstāt 
91. panta
 trešās daļas 1. punktā vārdu "segtajiem" 
ar vārdu "atbilstīgiem".
6. Papildināt 
118. panta
 pirmās daļas ievaddaļu pēc vārda 
"kurai" ar vārdiem "nepiemēro ārvalsts noregulējuma
procedūras 
vai kurai".
7. Izteikt 
121. pantu
 šādā redakcijā:
"
121. pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija 
nodrošina iestāžu līdzekļu uzkrāšanu un pārvaldīšanu nacionālajā
noregulējuma fondā. Ievērojot Regulas Nr. 
806/2014
 69., 70., 71., 
72., 73. un 74. pantu, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija 
saskaņā ar kārtību, kāda noteikta Nolīgumā par iemaksu 
pārskaitīšanu uz vienoto noregulējuma fondu un to
kopīgošanu, kas 
apstiprināts ar likumu "
Par Nolīgumu par iemaksu pārskaitīšanu uz 
vienoto noregulējuma fondu un to
kopīgošanu
", nodrošina 
kredītiestāžu iemaksu nodošanu vienotajam noregulējuma fondam. 
Finanšu un kapitāla tirgus
komisija izmanto vienotā noregulējuma 
fonda līdzekļus atbilstoši Regulas Nr. 
806/2014
 77. pantam."
8. Papildināt likumu ar 121.
1
, 121.
2
, 
121.
3
, 121.
4
 un 121.
5
 pantu šādā 
redakcijā:
"
121.
1
 pants.
 (1) Par nacionālajā 
noregulējuma fondā uzkrāto ieguldījumu brokeru sabiedrību 
līdzekļu izmantošanu
ir tiesīga lemt Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija.
(2) Nacionālā noregulējuma fonda līdzekļi izmantojami tikai 
tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai nodrošinātu
1
/
4
noregulējuma 
instrumentu efektīvu piemērošanu šādiem mērķiem:
1) garantēt noregulējamās ieguldījumu brokeru sabiedrības, tās 
meitas sabiedrību, pagaidu iestādes vai aktīvu
pārvaldes 
sabiedrības aktīvus vai saistības;
2) dot aizdevumus noregulējamai ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai, tās meitas sabiedrībām, pagaidu iestādei vai
aktīvu 
pārvaldes sabiedrībai;
3) iegādāties noregulējamās ieguldījumu brokeru sabiedrības 
aktīvus;
4) finansēt pagaidu iestādes un aktīvu pārvaldes sabiedrības 
darbību;
5) šajā likumā noteiktajā kārtībā izmaksāt atlīdzību 
akcionāriem un tām personām, kurām pieder citi īpašumtiesību
instrumenti, vai kreditoriem;
6) finansēt noregulējamo ieguldījumu brokeru sabiedrību, ja 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šo
likumu ir 
pieņēmusi lēmumu izslēgt vai daļēji izslēgt no norakstīšanas vai 
konvertēšanas tiesību piemērošanas
noteiktas saistības;
7) izsniegt aizdevumus citu dalībvalstu noregulējuma finanšu 
mehānismiem.
(3) Nacionālā noregulējuma fonda līdzekļus izmanto šā panta 
otrajā daļā minētajiem mērķiem, piemērojot arī
uzņēmuma 
pārdošanas instrumentu.
(4) Nacionālā noregulējuma fonda līdzekļus neizmanto, lai 
segtu ieguldījumu brokeru sabiedrības vai finanšu
iestādes 
zaudējumus vai rekapitalizētu šādu ieguldījumu brokeru sabiedrību 
vai finanšu iestādi. Ja noregulējuma fonda
izmantošana šajā pantā 
noteiktajiem mērķiem rada zaudējumus ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai vai finanšu iestādei,
piemēro šā likuma 56. un 57. 
pantā norādītos nacionālā noregulējuma fonda izmantošanas 
nosacījumus.
121.
2
 pants.
 (1) Katras ieguldījumu brokeru 
sabiedrības ikgadējo maksājumu nacionālajā noregulējuma fondā
Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka kā vienu procentu no 
tās saistību apmēra (izņemot pašu kapitālu), ņemot
vērā visu 
ieguldījumu brokeru sabiedrību kopējās saistības (izņemot pašu 
kapitālu) un koriģējot to atbilstoši Finanšu un
kapitāla tirgus 
komisijas noteiktajam ieguldījumu brokeru sabiedrības riska 
profilam. Maksājums nacionālajā
noregulējuma fondā nevar būt 
mazāks par 1000 
euro
 gadā. Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija izdod normatīvos
noteikumus, kuros nosaka kārtību, kādā 
veicami maksājumi nacionālajā noregulējuma fondā.
(2) Nacionālajā noregulējuma fondā esošie finanšu līdzekļi 
drīkst ietvert ieguldījumu brokeru sabiedrību maksājumu
saistības 
ne vairāk kā 30 procentu apmērā no šajā fondā esošo līdzekļu 
kopsummas.
(3) Ja nacionālajā noregulējuma fondā pieejamie finanšu 
līdzekļi nav pietiekami, lai segtu tā zaudējumus, izmaksas
vai 
citus izdevumus, kas radušies, izmantojot šo fondu, ieguldījumu 
brokeru sabiedrības veic papildu maksājumus.
Papildu maksājumus 
ieguldījumu brokeru sabiedrībām nosaka saskaņā ar šā panta pirmās 
daļas noteikumiem.
Papildu maksājumu apmērs nedrīkst pārsniegt 
noteikto ikgadējo maksājumu trīskāršu apmēru.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var atļaut ieguldījumu 
brokeru sabiedrībai pilnībā vai daļēji atlikt papildu
maksājumu 
veikšanu nacionālajā noregulējuma fondā, ja tas nepieciešams, lai 
aizsargātu šīs ieguldījumu brokeru
sabiedrības finansiālo 
stāvokli. Šādu atbrīvojumu piešķir ne ilgāk kā uz sešu mēnešu 
periodu, un to var pagarināt pēc
ieguldījumu brokeru sabiedrības 
pieprasījuma. Atlikto maksājumu ieguldījumu brokeru sabiedrība 
veic tad, kad šāds
maksājums vairs neapdraud tās likviditāti vai 
maksātspēju.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrības maksājumi nacionālajā 
noregulējuma fondā iekļaujami tās izdevumos.
121.
3
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija ir tiesīga izmantot alternatīvus finansēšanas avotus un 
slēgt
līgumus par aizņēmumiem vai citu atbalstu ar ieguldījumu 
brokeru sabiedrībām, finanšu iestādēm vai citām trešām
personām, 
ja noregulējuma fonda līdzekļi nav uzreiz pieejami vai nav 
pietiekami, lai segtu zaudējumus, izmaksas vai
citus izdevumus, 
kas radušies, izmantojot šo fondu, vai papildu maksājumi nav 
nekavējoties pieejami vai nav
pietiekami.
121.
4
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija var prasīt aizņēmumu no citu dalībvalstu noregulējuma
finansēšanas mehānismiem, ja:
1) nacionālajā noregulējuma fondā nav pietiekamu līdzekļu, lai 
segtu zaudējumus, izmaksas vai citus izdevumus,
kas radušies, 
izmantojot šo fondu;
2) papildu maksājumi nav nekavējoties pieejami;
3) nav pieejami alternatīvo finansēšanas avotu līdzekļi.
121.
5
 pants.
 (1) Ja Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija ir grupas līmeņa noregulējuma iestāde, tā pēc 
apspriešanās
ar grupā ietilpstošo ieguldījumu brokeru sabiedrību 
noregulējuma iestādēm, ja nepieciešams, pirms noregulējuma
2
/
4
darbības veikšanas izsaka priekšlikumu attiecībā uz grupas 
finansēšanas plānu kā daļu no grupas noregulējuma plāna.
(2) Grupas finansēšanas plānā iekļauj:
1) vērtējumu par grupā ietilpstošajām sabiedrībām;
2) zaudējumus, kurus katra grupā ietilpstošā sabiedrība atzīst 
brīdī, kad piemēro noregulējuma instrumentus;
3) attiecībā uz katru grupā ietilpstošo sabiedrību - katras 
akcionāru kategorijas un kreditoru kārtas iespējamos
zaudējumus;
4) kopējo finansējumu, kas nepieciešams no dalībvalstu 
noregulējuma finansēšanas mehānismiem, un šā
finansējuma mērķi un 
veidu;
5) aprēķinu par summu, ko ikviens no to dalībvalstu 
noregulējuma finansēšanas mehānismiem, kurās atrodas grupā
ietilpstošās sabiedrības, iemaksā grupas noregulējuma 
finansējumā, lai iegūtu šīs daļas 4. punktā minēto kopējo
nepieciešamo finansējumu;
6) summu, ko ikviens no to dalībvalstu noregulējuma 
finansēšanas mehānismiem, kurās atrodas grupā ietilpstošās
sabiedrības, iemaksā grupas noregulējuma finansējumā, un šā 
maksājuma veikšanas kārtību;
7) aizdevuma summu, ko iegūs to dalībvalstu noregulējuma 
finansēšanas mehānismi, kurās atrodas grupā
ietilpstošās 
sabiedrības;
8) termiņu, kurā var izmantot to dalībvalstu noregulējuma 
finansēšanas mehānismus, kurās atrodas grupā
ietilpstošās 
sabiedrības, paredzot iespēju, ja nepieciešams, šo termiņu 
pagarināt.
(3) Ja grupas finansēšanas plānā nav noteikts citādi, veicot 
katras dalībvalsts noregulējuma finansēšanas iemaksas
aprēķinu, 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija ņem vērā:
1) grupas riska svērto aktīvu īpatsvaru, kāds ir ieguldījumu 
brokeru sabiedrībām un finanšu iestādēm, kuras
reģistrētas 
attiecīgajā noregulējuma finansēšanas mehānisma dalībvalstī;
2) aktīvu īpatsvaru grupas aktīvos tām ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām un finanšu iestādēm, kuras reģistrētas
attiecīgajā 
noregulējuma finansēšanas mehānisma dalībvalstī;
3) to zaudējumu īpatsvaru, kuru dēļ nepieciešams grupas 
noregulējums tajās grupas sabiedrībās, kuras uzrauga
par 
noregulējuma finansēšanas mehānismu atbildīgās iestādes;
4) to grupas finansēšanas resursu īpatsvaru, kurus saskaņā ar 
finansēšanas plānu paredzēts izmantot, lai sniegtu
tiešu 
ieguldījumu grupas sabiedrībās, kuras reģistrētas attiecīgajā 
noregulējuma finansēšanas mehānisma dalībvalstī.
(4) Lai nodrošinātu grupas finansēšanu, nacionālais 
noregulējuma fonds var slēgt līgumus par aizņēmumu vai citu
finanšu līdzekļu saņemšanu.
(5) Nacionālais noregulējuma fonds var garantēt aizņēmumu, par 
kuru citi grupas noregulējuma finansēšanas
mehānismi ir noslēguši 
līgumus atbilstoši šā panta ceturtajai daļai.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nodrošina, ka visi 
ieņēmumi, kas rodas, izmantojot grupas finansēšanas
mehānismus, 
tiek piešķirti dalībvalstu noregulējuma finansēšanas mehānismiem 
atbilstoši veiktajiem maksājumiem
noregulējuma finansēšanā."
9. Papildināt 127. panta sestās daļas pirmo teikumu ar vārdiem 
un skaitli "un tie nedrīkst pārsniegt 0,4 procentus
no segtajiem 
noguldījumiem".
10. Izteikt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvu šādā redakcijā:
"
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija 
direktīvas 
2014/59/ES
, ar ko izveido kredītiestāžu un
ieguldījumu 
brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza 
Padomes direktīvu 
82/891/EEK
 un
Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvas 
2001/24/EK
, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 
2007/36/EK,
2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas 
Parlamenta un Padomes regulas (ES) Nr. 
1093/2010
 un (ES) Nr.
648/2012
 (Dokuments attiecas uz EEZ);
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra 
direktīvas (ES) 
2017/2399
, ar ko groza direktīvu
2014/59/ES
 
attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti 
maksātnespējas hierarhijā."
Likums Saeimā pieņemts 2019. gada 28. februārī.
3
/
4
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Valsts prezidents 
R. Vējonis
Rīgā 2019. gada 14. martā
4
/
4