Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 194,
07.10.2021.
OP numurs: 
2021/194.15
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
672
Pieņemts: 
05.10.2021.
Stājas spēkā: 
08.10.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 672
Rīgā 2021. gada 5. oktobrī (prot. Nr. 66 19. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2019. 
gada 8. janvāra noteikumos
Nr. 1 "
Zinātniskiem mērķiem 
izmantojamo dzīvnieku
aizsardzības noteikumi
"
Izdoti saskaņā ar 
Dzīvnieku aizsardzības 
likuma
10. panta
 4. punktu un 
24.
2
 pantu
Izdarīt Ministru kabineta 2019. gada 8. janvāra noteikumos Nr. 
1 "
Zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku
aizsardzības 
noteikumi
" (Latvijas Vēstnesis, 2019, 8. nr.; 2020, 104. nr.) 
šādus grozījumus:
1. Izteikt 109.2. apakšpunktu šādā redakcijā:
"109.2. izmēģinājuma projekta netehnisko kopsavilkumu, kurā 
norāda informāciju atbilstoši šo noteikumu 7.
pielikumam 
(veidlapas paraugs pieejams Pārtikas un veterinārā dienesta 
tīmekļvietnē);".
2. Papildināt 120. punktu aiz vārdiem "attiecīgās izmaiņas" ar 
vārdiem "un izmēģinājuma projekta netehnisko
kopsavilkumu ar 
atbilstoši šo noteikumu 7. pielikumam veiktajām izmaiņām".
3. Papildināt 132.1. apakšpunktu aiz vārdiem "tā sasniegšanu" 
ar vārdiem "kā arī izmēģinājuma projekta
retrospektīvā 
izvērtējuma apkopojumu atbilstoši šo noteikumu 8. pielikumam 
(veidlapas paraugs pieejams Pārtikas un
veterinārā dienesta 
tīmekļvietnē)".
4. Izteikt 142. punktu šādā redakcijā:
"142. Dienests izmēģinājuma projekta netehniskos 
kopsavilkumus, izmēģinājuma projekta netehnisko
kopsavilkumu ar 
tajā veiktajām izmaiņām, kopsavilkumu atjauninājumus un 
statistikas datus iesniedz Eiropas
Komisijā atbilstoši Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulas (ES) 
2019/1010
 
par ziņošanas
pienākumu pielāgošanu ar vidi saistītu tiesību aktu 
jomā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas
(EK) 
Nr. 
166/2006
 un (ES) Nr. 
995/2010
, Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvas 
2002/49/EK
, 2004/35/EK,
2007/2/EK, 2009/147/EK un 
2010/63/ES, Padomes Regulas (EK) Nr. 
338/97
 un (EK) Nr. 
2173/2005
 
un Padomes
Direktīvu 
86/278/EEK
, 6. pantam."
5. Papildināt 3. pielikuma 25.3. apakšpunkta tabulas ceturtās 
ailes nosaukumu aiz vārda "vienam" ar vārdu
"papildu".
6. Aizstāt 3. pielikuma 25.7. apakšpunktā vārdus "novietnēs 
pienācīgi dažādojot vidi" ar vārdiem "atbilstoši
bagātinātās 
novietnēs ar".
7. Izteikt 6. pielikumu jaunā redakcijā (pielikums).
8. Papildināt noteikumus ar 7. un 8. pielikumu šādā 
redakcijā:
"7. pielikums
Ministru kabineta
2019. gada 8. janvāra
noteikumiem Nr. 1
Izmēģinājuma 
projekta netehniskais kopsavilkums
1
/
19
Projekta nosaukums
 
Projekta 
ilgums
 (mēnešos)
 
Pētījuma atslēgas 
vārdi
 (maks. 5 vārdi)
1
 
Projekta mērķis(-i)
 (iespējamas vairākas 
atbildes)
2
 
 Fundamentālais pētījums 
(Pamatpētījums)
3
 Praktiskā izpēte un lietišķais 
pētījums
3
 Izmantošana regulatīviem mērķiem un 
rutīnveida ražošanā:
- kvalitātes kontrole (arī partijas drošuma un stipruma 
testi);
- citi iedarbīguma un panesamības testi;
- toksicitātes testi un citi drošuma testi, arī 
farmakoloģijā;
- rutīnveida ražošana.
 Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai 
dzīvnieku veselības
vai labklājības interesēs
 Pētījumi, kuru nolūks ir saglabāt 
dzīvnieku sugu
 Augstākā izglītība vai apmācība, kuras 
nolūks ir iegūt,
uzturēt vai uzlabot arodprasmes
 Tiesu medicīniskā ekspertīze
 Tādu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku 
koloniju uzturēšana,
kurus neizmanto citās procedūrās
Projekta mērķi un paredzamie ieguvumi
Apraksta projekta mērķus (piemēram, noskaidrot
specifiskas 
zinātniskas neskaidrības vai apmierināt
zinātniskas vai 
klīniskas vajadzības).
Kādi ir iespējamie ieguvumi no šī projekta?
Izskaidro, 
kā šis projekts virzītu uz priekšu zinātni
vai nāktu par 
labu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi.
Attiecīgā gadījumā 
nošķir īstermiņa ieguvumus
(projekta darbības laikā) un 
ilgtermiņa ieguvumus
(kas var rasties jau pēc projekta 
pabeigšanas)
 
Paredzamais kaitējums
Kādās procedūrās dzīvniekus 
parasti izmantos
(piemēram, injekcijas, ķirurģiskas 
procedūras).
Norāda šo procedūru skaitu un ilgumu
 
Kāda un cik ilga ir sagaidāmā 
ietekme/kaitīgā
ietekme uz dzīvniekiem, piemēram, sāpes, 
svara
zudums, neaktivitāte/samazināts kustīgums,
stress, 
anomāla uzvedība
 
Kādas sugas 
dzīvniekus paredzēts
izmantot un kādā skaitā? Kādas ir
gaidāmās smaguma pakāpes un
dzīvnieku skaits katrā smaguma
pakāpes kategorijā (pa sugām)
Suga
4
Aplēstais
kopējais
skaits
Aplēstais skaits katrā smaguma 
pakāpes
kategorijā
neatgriezeniska
viegla
mērena
smaga
 
 
 
 
 
 
Kas notiks ar dzīvniekiem, kuri
procedūras beigās ir 
dzīvi
5, 6
Atkalizmantošana:
aplēstais skaits
Atgriešana
dzīvotnē/audzēšanas
sistēmā: aplēstais skaits
Izmitināšana jaunā
mājvietā: aplēstais
skaits
Norāda iemeslus, kāpēc plānots 
ar
dzīvniekiem pēc procedūras rīkoties
šādi
 
3R 
principu (aizstāšana, samazināšana, pilnveidošana) 
piemērošana
1. Aizstāšana - 
Refinement
Norāda, kādas ir šajā jomā pieejamās
iespējas neizmantot 
dzīvniekus un
kāpēc tās šajā projektā nevar izmantot
 
2. Samazināšana - 
Reduction
Izskaidro, kā noteikts projektam
vajadzīgais dzīvnieku 
skaits. Apraksta,
kas darīts, lai samazinātu izmantojamo
dzīvnieku skaitu, un kādi principi
 
2
/
19
izmantoti pētījuma plāna 
izstrādē.
Attiecīgā gadījumā apraksta, kādu
praksi piekops 
visā projekta gaitā, lai,
nezaudējot saskanību ar 
zinātniskajiem
mērķiem, līdz minimumam samazinātu
izmantoto 
dzīvnieku skaitu. Šāda
prakse var būt, piemēram,
izmēģinājuma pētījumi,
datormodelēšana, audu kopizmantošana
un atkalizmantošana
3. Pilnveidošana
Sniedz piemērus specifiskiem
pasākumiem (piemēram, 
intensīvāks
monitorings, pēcoperācijas aprūpe,
atsāpināšana, dzīvnieku apmācība),
kas saistībā ar 
procedūrām jāveic, lai
mazinātu dzīvnieku labturības
pasliktināšanos (kaitējumus). Apraksta
mehānismus, kā visā 
projekta gaitā tiks
ieviesti visjaunākie pilnveidošanas
paņēmieni
 
Izskaidro, kāpēc izvēlētas 
konkrētās sugas
un īpatņi attiecīgajā dzīves posmā
 
Piezīmes.
1
 
Ieskaitot zinātniskos nosaukumus, kas var 
sastāvēt no vairāk nekā pieciem atsevišķiem vārdiem, un 
neieskaitot
sugas un nolūkus, kas norādīti citviet 
dokumentā.
2
 
Izvēlas nolaižamajā izvēlnē.
3
 
Nolūku saraksts atbilstoši statistikas datu 
kategorijām un apakškategorijām saskaņā ar šo noteikumu 6.
pielikumu.
4
 
Sugas atbilstoši statistikas datu kategorijām 
saskaņā ar šo noteikumu 6. pielikumu. Anonimitātes saglabāšanas
nolūkā var izmantot papildvariantu "nespecificēts 
zīdītājs".
5
 
Sugu sarakstu aizpilda no iepriekšējās 
atbildes, ko izvēlas no relevantās kategorijas 
(proporcijas).
6
 
Pie katras sugas iespējami vairāki atbilžu 
varianti.
8. pielikums
Ministru kabineta
2019. gada 8. janvāra
noteikumiem Nr. 1
Izmēģinājuma 
projekta retrospektīvā izvērtējuma apkopojums
Nosaukums
 
(tāds pats kā projekta netehniskajā
kopsavilkumā)
 
Retrospektīvā 
novērtējuma iemesls
1
Izmanto
primātus, kas
nav cilvēku
ģints primāti
Ietver smagas
procedūras
Cits iemesls
"
Cita 
iemesla
" 
skaidrojums
 
Mērķu 
sasniegšana
Īsi izskaidro, vai un kādā mērā ir sasniegti apstiprinātajā
projektā izvirzītie mērķi. Ja mērķi nav sasniegti, norāda
iemeslus.
Vai ir bijuši citi būtiski konstatējumi?
Kādi ir ieguvumi no līdzšinējā darba un vai ir paredzami 
vēl citi
ieguvumi nākotnē?
Vai projekta rezultāti ir izplatīti, t. sk. gadījumā, ja 
hipotēzes
nav pierādītas. Ja "jā", apraksta, kādā veidā. Ja 
"nē", norāda,
 
3
/
19
kā un kad iecerēts publiskot rezultātus
Kaitējumi
Suga
2
Izmantoto
dzīvnieku
kopējais 
skaits
Dzīvnieku skaits, iedalot pēc 
faktiskās smaguma pakāpes
neatgriezeniska
viegla
mērena
smaga
Izmantoto dzīvnieku 
skaits un faktiskās smaguma pakāpes
salīdzinājumā ar aplēsēm. 
Ja faktiskais skaits ir lielāks par
aplēsto, sniedz 
skaidrojumu. Ja faktiskais skaits ir mazāks,
sniedz 
skaidrojumu, izņemot gadījumus, ja iemesls ir
samazināšana 
vai pilnveidošana
 
Pētījuma beigās 
dzīvi palikušo dzīvnieku liktenis
salīdzinājumā ar aplēsēm. 
Sniedz skaidrojumu
 
Elementi, kas var sekmēt 3R principu turpmāku īstenošanu
1. 
Aizstāšana
Vai, pateicoties 
projektā gūtajām zināšanām, ir
apzinātas/izstrādātas jaunas 
pieejas, kas ļautu līdzīgos
projektos pilnībā vai daļēji 
aizstāt dzīvnieku izmantošanu (te
ietilpst arī jaunu 
in 
vitro
 vai 
in silico
 paņēmienu
izstrāde/validēšana)
 
2. 
Samazināšana
Vai, pateicoties projektā gūtajām zināšanām, varētu uzlabot
eksperimenta plānu tā, lai būtu iespējams vēl vairāk 
samazināt
dzīvnieku izmantošanu (ja "jā", tad kādā veidā).
Ja izmantoto dzīvnieku skaits bijis mazāks par sākotnēji
aplēsto, sniedz skaidrojumu
 
3. 
Pilnveidošana
Ja faktiskās smaguma pakāpes bijušas zemākas par sākotnēji
aplēstajām, sniedz skaidrojumu.
Vai, pateicoties projektā gūtajām zināšanām, var 
secināt, ka
vēl aizvien vispiemērotākais paņēmiens ir 
dzīvnieku modeļu
izmantošana? Vajadzības gadījumā norāda pa
sugām/modeļiem.
Uzskaita visus projekta laikā jaunievestos 
pilnveidojumus,
kuru mērķis ir samazināt dzīvniekiem 
nodarīto kaitējumu vai
uzlabot to labturību.
Kādi ir potenciālie pilnveidojumi nākotnē, piemēram,
jauntehnoloģijas, paņēmieni, uzlabotas labturības
novērtēšanas metodes, agrāki beigupunkti,
izmitināšanas/audzēšanas pasākumi
 
4. 
Citi
Kā tiek izplatīti 
konstatējumi, kas sekmē "3R" principu
īstenošanu
 
Papildu 
piezīmes
 
Piezīmes.
1
 
Iespējamas vairākas atbildes.
2
 
Sugas atbilstoši statistikas datu kategorijām 
saskaņā ar šo noteikumu 6. pielikumu. Izņēmuma gadījumā
anonimitātes saglabāšanai var izmantot papildvariantu 
"nespecificēts zīdītājs".
Ministru prezidenta pienākumu izpildītājs 
‒
Ministru prezidenta biedrs,
tieslietu ministrs 
J. Bordāns
Zemkopības ministrs 
K. 
Gerhards
 
4
/
19
Zemkopības 
ministrijas iesniegtajā redakcijā
Pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 5. oktobra
noteikumiem Nr. 672
"6. pielikums
Ministru kabineta
2019. gada 8. janvāra
noteikumiem Nr. 1
I. Pārskatā par 
izmēģinājumu dzīvnieku izmantošanu procedūrā iekļaujamā 
informācija
1. Pārskata ailē "Id1" - norāda izmēģinājumu dzīvnieku 
lietotāja reģistrācijas numuru.
2. Pārskata ailē "Id2" - norāda izmēģinājumu projekta atļaujas 
numuru. Ja izmēģinājumu projektā ir iekļautas
vairākas 
procedūras, tad aiz projekta atļaujas numura norāda procedūras, 
ievērojot tādu kārtību, kāda ir izmēģinājumu
projektā.
3 Pārskata ailē "Id3" - norāda A, B vai C (A - ja procedūru 
smaguma pakāpē nav izmaiņas, B - ja procedūru
smaguma pakāpē ir 
izmaiņas, C- sākotnēji paredzētās izmaiņas atsevišķām procedūras 
grupām, piemēram, kontroles
grupai).
4. Datus ievada par katru dzīvnieka izmantošanas reizi.
5. Ievadot datus par dzīvnieku, vienā kategorijā izvēlas tikai 
vienu iespēju.
6. Par dzīvniekiem, kas nonāvēti, lai iegūtu orgānus un 
audus:
6.1. Par izmēģinājuma dzīvniekiem, kas nogalināti, lai iegūtu 
orgānus un audus, kā arī par indikatordzīvniekiem
dati nav 
jāsniedz, izņemot, ja:
a) nogalināšanu izdara saskaņā ar projekta atļauju, izmantojot 
šo noteikumu 5. pielikumā neiekļautu metodi;
b) izmēģinājumu dzīvniekam pirms nogalināšanas ir veikta 
manipulācija, kurā ir pārsniegts sāpju, ciešanu,
diskomforta un 
ilgstoša kaitējuma minimuma slieksnis;
c) dzīvnieks ir no ģenētiski pārveidotas līnijas ar tīši 
veidotu kaitīgu fenotipu, kas ir izpaudies, pirms dzīvnieks
nonāvēts orgānu un audu iegūšanai.
6.2. Par citiem dzīvniekiem, kas nogalināti orgānu un audu 
iegūšanai (par kuriem neziņo gada statistikā) ziņo
piecu gadu 
īstenošanas ziņojumā.
7. Par izmēģinājuma dzīvniekiem, kas audzēti un nogalināti, 
taču nav izmantoti procedūrā
7.1. Izmēģinājuma dzīvniekus, kas audzēti un nogalināti, taču 
nav izmantoti procedūrā, gada statistikas datos
neiekļauj, 
izņemot tad, ja runa ir par šādiem izmēģinājuma dzīvniekiem:
a) ģenētiski pārveidoti izmēģinājuma dzīvnieki ar tīši veidotu 
un izpaudušos kaitīgu fenotipu;
b) izmēģinājuma dzīvnieki, kas genotipēti (ģenētiskais 
raksturojums / audu paraugu ņemšana) ar invazīvu metodi,
taču tas 
nav darīts dzīvnieka identificēšanas / iezīmēšanas nolūkā.
7.2. Ar invazīvu metodi 4.1. punkta b) apakšpunktā saprot 
metodi, kas izmēģinājuma dzīvniekam rada tādas
sāpes, ciešanas, 
diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas ir tikpat liels vai 
lielāks kā tas, ko rada adatas ievadīšana
saskaņā ar labu 
veterināro praksi.
7.3. Par izmēģinājuma dzīvniekiem, kas audzēti un nogalināti, 
taču nav izmantoti procedūrā, ziņo piecu gadu
īstenošanas 
ziņojumā.
8. Ģenētiski normālus izmēģinājuma dzīvniekus, kas dzimuši 
jaunas ģenētiskās līnijas izveides laikā, gada
statistikas datos 
neiekļauj, bet gan par tiem ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā, 
izņemot gadījumus, kad šie
dzīvnieki ir genotipēti ar invazīvu 
metodi.
9. Izmēģinājumu dzīvnieku kāpurformas statistikā iekļauj tad, 
kad tie kļūst spējīgi baroties patstāvīgi.
10. Izmēģinājumu dzīvnieku zīdītāju sugu augļus un embrijus 
gada statistikas datos neiekļauj. Uzskaita tikai
dzimušos un 
dzīvos dzīvniekus (ieskaitot ar ķeizargriezienu dzimušos 
dzīvniekus). Ja pētījumos iesaistīta māte un
pēcnācējs, tad par 
māti ziņo gadījumos, kad tā tikusi pakļauta procedūrai, kurā ir 
pārsniegts sāpju, ciešanu,
5
/
19
diskomforta un ilgstoša kaitējuma 
minimuma slieksnis. Par pēcnācējiem ziņo tad, ja tie ir 
procedūras neatņemama
daļa.
11. Ja izmēģinājuma dzīvnieka izmantošana procedūrā - ar 
iepriekšēju atļauju vai bez tās - rada ilgstošas un
neatvieglojamas stipras sāpes, ciešanas vai diskomfortu, par 
dzīvnieku ziņo kategorijā "smaga". Ziņojuma atvēlētajā
aprakstošajā daļā pievieno komentāru, kurā norādītas sugas, 
skaits, tas, vai ir iepriekš atļauts izņēmums, ziņas par
izmantošanu un iemesli, kāpēc klases "smaga" griesti ir 
pārsniegti.
12. Datus par procedūrā izmantotiem dzīvniekiem atspoguļo tā 
gada ziņojumā, kurā procedūra beidzas. Pētījumos,
kuri iesniedzas 
otrā kalendārā gadā, visus dzīvniekus var ziņojumā atspoguļot 
vienkopus pēdējās procedūras beigu
gadā, ja dienests ir atļāvis 
šādi izņēmuma kārtā neziņot katru gadu. Projektos, kas ilgst 
vairāk nekā divus kalendāros
gadus, datus par dzīvniekiem 
ziņojumā atspoguļo tajā gadā, kad tos nogalina vai tie 
nobeidzas.
13. Ja izmanto kategorijas "Cits", izdara ierakstu 
aprakstošajā daļā, sniedzot detalizētas ziņas par ierakstu 
"Cits".
14. Informācija par Ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem:
14.1. Statistikas datu sniegšanā "ģenētiski pārveidoti 
dzīvnieki" ir:
a) dzīvnieki, kas ir ģenētiski modificēti (ar transgēnām, gēnu 
inaktivācijas jeb gēnu nokauta un citām ģenētiskas
pārveidošanas 
metodēm), un dzīvnieki ar inducētām mutācijām (neatkarīgi no 
mutācijas veida);
b) dzīvnieki ar spontānām sliecības mutācijām, kurus uztur šī 
specifiskā genotipa izpētes vajadzībām;
14.2. Par ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem ziņo jebkurā no 
šādiem gadījumiem, ja tos izmanto:
a) jaunas līnijas izveidošanai;
b) lai uzturētu stabilu līniju, kurai ir tīši veidots un 
izpaudies kaitīgs fenotips saskaņā ar šī pielikuma 24.7.
apakšpunktu;
c) citās procedūrās, nevis līnijas uzturēšanai;
14.3. Visus dzīvniekus, kas ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, 
ziņojumā atspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna
līnija. Ziņojumā 
atspoguļo dzīvniekus, kas izmantoti superovulācijai, 
vazektomijai, embrija implantēšanai (šie
dzīvnieki paši var būt 
vai nebūt ģenētiski pārveidoti);
14.4. Gada statistikā neziņo par ģenētiski normāliem 
dzīvniekiem (savvaļas tipa pēcnācējiem), kas radušies
jaunas 
ģenētiski pārveidotas līnijas izveides rezultātā, izņemot 
gadījumus, kad dzīvnieks ir genotipēts (ģenētiskais
raksturojums 
/ audu paraugu ņemšana) ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts 
dzīvnieka identificēšanas /
iezīmēšanas nolūkā. Par ģenētiski 
normāliem dzīvniekiem (savvaļas tipa pēcnācējiem), par kuriem 
neziņo gada
statistikā, ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā;
14.5. Šī pielikuma kategorijā "Mērķi" par dzīvniekiem, kas 
izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas
izveidošanai, ziņo 
tajā kategorijā, kas atbilst līnijas izveidošanas nolūkam 
(parasti tie būs "Fundamentālie pētījumi"
vai "Praktiskā izpēte 
un lietišķie pētījumi");
14.6. Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju 
uzskata par "stabilu" tad, kad ģenētiskais pārveidojums
ir 
stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir 
pabeigts labturības novērtējums;
14.7. Labturības novērtējumā tiks noteikts, vai 
jaunizveidotajai līnijai ir sagaidāms tīši veidots kaitīgs 
fenotips, un,
ja tas tā ir, no attiecīgā brīža dzīvniekus 
ziņojumā atspoguļo kategorijā "Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu 
dzīvnieku
koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās" 
- vai attiecīgā gadījumā pie citām procedūrām, kurās šie
dzīvnieki tiek izmantoti. Cita starpā pie šādiem dzīvniekiem 
pieder tādi, kam nepieciešama specifiska biodroša vide
(piemēram, 
īpaša izmitināšana, lai pasargātu dzīvniekus, kas gēnu 
pārveidošanas rezultātā ir īpaši uzņēmīgi pret
infekciju) vai 
papildu aprūpe (rūpīgāka par to, kas vajadzīga parastiem 
dzīvniekiem), lai saglabātu to veselību un
labturību;
14.8. Ja labturības novērtējumā tiek secināts, ka līnijai 
kaitīgs fenotips nav sagaidāms, tās audzēšana procedūras
tvērumā 
neietilpst un ziņojumā tā vairs nav jāatspoguļo. Cita starpā pie 
šādiem dzīvniekiem pieder dzīvnieki no
inducējamām un cre-lox 
līnijām, kur kaitīgais fenotips var izpausties tikai aktīvas 
manipulācijas rezultātā;
14.9. Informācija par tādu stabilu ģenētiski pārveidotu 
dzīvnieku koloniju uzturēšanu, kurus neizmanto citās
procedūrās:
14.9.1. Šajā kategorijā ietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, lai 
uzturētu kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem stabilu līniju
dzīvniekiem, kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas 
kaitīgā genotipa dēļ ir izjutuši sāpes, ciešanas,
diskomfortu vai 
ilgstošu kaitējumu. Nodomāto līnijas uzturēšanas nolūku 
nenorāda;
14.9.2. Šī kategorija ietver arī tādus ģenētiski pārveidotus 
dzīvniekus stabilas līnijas uzturēšanas gaitā neatkarīgi
no tā, 
vai līnija ir ar tīši veidotu nekaitīgu vai kaitīgu fenotipu, 
kuri ir invazīvi genotipēti (ģenētiskais raksturojums /
6
/
19
audu 
paraugu ņemšana) (skatīt šī pielikuma 10.7. apakšpunktu).
14.10. Visus ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kas izmantoti 
citās procedūrās (nevis ģenētiski pārveidotas līnijas
izveidošanai vai uzturēšanai), ziņojumā atspoguļo atbilstoši 
attiecīgajam mērķim (tāpat kā ģenētiski nepārveidotus
dzīvniekus). Šiem dzīvniekiem var piemist vai nepiemist kaitīgs 
fenotips;
14.11. Ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuriem izpaužas 
kaitīgs fenotips un kurus nonāvē, lai no tiem iegūtu
orgānus un 
audus, ziņojumā atspoguļo pie attiecīgajiem primārajiem nolūkiem, 
kam šie orgāni / audi ir izmantoti."
II. Ievadāmo 
datu kategorijas:
(1. tabula)
15. 
Dzīvnieku veids un informācija:
Peles 
(Mus musculus)
Žurkas 
(Rattus norvegicus)
Jūrascūciņas 
(Cavia porcellus)
Zeltainie 
kāmji 
(Mesocricetus auratus)
Ķīnas 
kāmji 
(Cricetulus griseus)
Smilšu 
pele 
(Meriones unguiculatus)
Citi 
grauzēji (citi 
Rodentia)
Truši 
(Oryctolagus curiculus)
Kaķi 
(Felis catus)
Suņi 
(Canis familiaris)
Mājas 
seski 
(Mustela putorius furo)
Citi 
gaļēdāji (citi 
Carnivora)
Zirgi, 
ēzeļi un krustojumi 
(Equidae)
Cūkas 
(Sus scrofa domesticus)
Kazas 
(Capra aegagrus hircus)
Aitas 
(Ovis aries)
Liellopi 
(Bos primigenius)
Puspērtiķi 
(Prosimia)
Kalitriksi 
un tamarīni (piem., 
Callithrix jacchus
)
Garastes 
makaki 
(Macaca fascicularis)
Rēzus 
makaki 
(Macaca mulata)
Zaļie 
mērkaķi 
Chlorocebus spp.
 (parasti 
pygerythrus
 
vai 
sabaeus
)
Paviāni 
(Papio spp.)
Vāverpērtiķi (saimiri) (piem., 
Saimiri sciureus
)
Citas 
Jaunās pasaules pērtiķu sugas (citas 
Ceboidea
 
sugas)
Citas 
Vecās pasaules pērtiķu sugas (citas 
Cercopithecoidea
 
sugas)
Cilvēkpērtiķi 
(Hominoidea)
Citi 
zīdītāji (citi 
Mammalia
)
Mājas 
vistas 
(Gallus gallus domesticus)
Tītari 
(Meleagris gallopavo)
Citi putni 
(citi 
Aves
)
Reptiļi 
(Reptilia)
Vardes 
(Rana temporaria
 un 
Rana pipiens)
Piešvardes 
(Xenopus laevis
 un 
Xenopus tropicalis)
Citi 
abinieki (citi 
Amphibia)
Zebrzivis 
(Danio rerio)
Jūrasasari 
(spp. no dažādām dzimtām, piem., 
Serranidae, 
Moronidae
)
Laši, 
foreles, palijas un alatas 
(Salmonidae)
Gupijas, 
šķēpneši, molinēzijas, pecīlijas 
(Poeciliidae)
Citas 
zivis (citas 
Pisces)
Galvkāji 
(Cephalopoda)
15.1. zivis atspoguļo no stadijas, kad tās spēj patstāvīgi 
baroties, proti, gremošanas trakts ir pilnībā atvēries un
zivis 
var normāli uzņemt barību; 
7
/
19
15.2. brīdis, kad zivis sāk patstāvīgi baroties, atšķiras 
atkarībā no sugas un daudzos gadījumos arī no turēšanas
temperatūras. Temperatūrai jābūt tādai, lai nodrošinātu optimālus 
labturības apstākļus, un to nosaka persona, kas
atbildīga par 
dzīvnieku labturību un aprūpi, ņemot vērā sugai specifisko 
informāciju un saziņā ar norīkoto
veterinārārstu. Zebrzivju 
kāpurus, ko tur aptuveni +28 °C temperatūrā, atspoguļo piecas 
dienas pēc apaugļošanās;
15.3.tā kā dažu sugu zivis un galvkāji ir nelieli, to skaitu 
var noteikt ar aplēšanu.
15.4.visas galvkāju sugas zem virsraksta "Galvkāji" atspoguļo 
no stadijas, kad dzīvnieks kļūst spējīgs baroties
patstāvīgi, t. 
i., tūlīt pēc izšķilšanās.
16. Atkārtota izmantošana:
Jā 
/nē
16.1. Vispārīga informācija:
16.1.1. par katru dzīvnieka izmantošanas reizi ziņo katras 
procedūras beigās;
16.1.2. informāciju par dzimšanas vietu un - attiecībā uz 
primātiem, kas nav cilvēku ģints primāti, - paaudzi, un
informāciju par to, vai dzīvnieks ir iegūts no pašuzturošas 
kolonijas, norāda tikai par iepriekš neizmantotiem
dzīvniekiem, 
respektīvi, dzīvniekiem, kas tiek izmantoti pirmo reizi. Par 
atkāroti izmantotiem dzīvniekiem šo
informāciju nenorāda;
16.1.3. visās nākamajās kategorijās norāda, cik reižu 
dzīvnieks izmantots procedūrās. Šo skaitu nav iespējams
sastatīt 
ar iepriekš neizmantoto dzīvnieku kopskaitu;
16.1.4. ziņojumā atspoguļo dzīvnieka reālās ciešanas 
procedūras laikā. Dažos gadījumos tās var būt ietekmējusi
iepriekšēja izmantošana. Tomēr nav tā, ka nākamajā izmantošanas 
reizē ciešanas vienmēr ir smagākas, un dažkārt
pieraduma dēļ tās 
var pat mazināties. Tas nozīmē, ka procedūras faktisko smagumu 
vienmēr nosaka katrā gadījumā
atsevišķi, ņemot vērā jebkādu 
iepriekšējās izmantošanas ietekmi.
16.2. Atkārtota izmantošana salīdzinājumā ar ilgstošu 
izmantošanu. Lai noteiktu, vai notiek "atkārtota
izmantošana", 
ņem vērā tālāk norādītos faktorus:
16.2.1. vienreizēja izmantošana ir viena dzīvnieka izmantošana 
vienam zinātniskam / eksperimentālam / izglītības
/ apmācības 
mērķim. Vienreizēja izmantošana ilgst no brīža, kad dzīvniekam 
pielieto pirmo procedūru, līdz brīdim,
kad ir pabeigta datu 
vākšana, novērojumi vai ir sasniegts izglītības mērķis. Parasti 
tas ir viens eksperiments, tests
vai vingrināšanās metodes 
izmantošanā;
16.2.2. vienreizēja izmantošana var aptvert vairākus posmus 
(procedūras), kuri visi ir obligāti saistīti ar viena
rezultāta 
sasniegšanu un kuros jāizmanto viens un tas pats dzīvnieks;
16.2.3. sagatavošana ilgstošas izmantošanas vajadzībām ir, 
piemēram:
a) ķirurģiskas procedūras (piemēram, kanulu ievadīšana, 
telemetrisku ierīču implantēšana, ovariektomija,
kastrācija, 
hipofizektomija utt.);
b) procedūras bez ķirurģiskas iejaukšanās (piemēram, 
modificēta ēdināšana, diabēta izraisīšana, transgēna
ekspresijas 
inducēšana);
c) tādu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kam piemīt 
kaitīgs fenotips;
d) ģenētiska raksturošana ar invazīvu metodi (kas nav veikta 
dzīvnieka identificēšanas / iezīmēšanas nolūkā), ja
šī genotipa 
dzīvnieks ir nepieciešams nākamajā posmā.
16.2.4. ja sagatavotais dzīvnieks tiek izmantots procedūrā, 
kurai tas paredzēts, beigu ziņojumā atspoguļo visu
procedūru, arī 
jebkādu sagatavošanu (neatkarīgi no vietas, kur tā notiek), un 
atspoguļojumā ņem vērā ar
sagatavošanu saistīto ciešanu smagumu. 
Piemēram, ja ziņo par ģenētiski pārveidota dzīvnieka audzēšanu un 
galīgo
izmantojumu, ņem vērā ar visiem posmiem saistīto smaguma 
pakāpi (piemēram, fenotipa ietekmi, ja tas ir izpaudies,
ģenētisko raksturošanu, ja tā ir veikta, un galīgo 
izmantojumu);
16.2.5. par dzīvnieka izmantošanu ziņo tikai vienreiz, kad 
visa procedūra ir pabeigta, tostarp arī tad, ja šī
pielikuma 
16.2.3. apakšpunktā aprakstītā sagatavošana un galīgā izmantošana 
notiek atsevišķu projektu ietvaros;
16.2.6. ja sagatavotais dzīvnieks pēc tam netiek izmantots 
zinātniskam nolūkam, taču šā dzīvnieka
sagatavošanā ir pārsniegts 
sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma minimums, 
lietotājam, kurš sagatavojis
dzīvnieku, statistikas datos pie 
paredzētā nolūka ir jāatspoguļo informācija par sagatavošanu kā 
par neatkarīgu
izmantojumu. Tomēr, ja sagatavošana skar ģenētiski 
pārveidotu dzīvnieku līnijas uzturēšanu, par dzīvniekiem ziņo
saskaņā ar šī pielikuma 24.7.apakšpunktā noteiktiem 
kriērijiem;
8
/
19
16.2.7. ja dzīvnieks genotipēts (ģenētiskais raksturojums / 
audu paraugu ņemšana) rutīnas verifikācijas ietvaros,
kas tiek 
veikta stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku kolonijās ar mērķi 
pārliecināties, ka genotips nav novirzījies no
iecerētā ģenētiskā 
fona, un šis dzīvnieks pēc tam tiek izmantots citā procedūrā, kur 
nav vajadzīgs konkrētais
genotips, šādu izmantošanu uzskata par 
atkārtotu izmantošanu un statistikā visus šādus izmantojumus 
atspoguļo
atsevišķi, proti:
a) pirmā izmantošana - kategorijā "stabilas ģenētiski 
pārveidotas līnijas uzturēšana", un smaguma pakāpe atbilst
faktiskajai smaguma pakāpei, ko dzīvnieks izjutis invazīvās 
genotipēšanas rezultātā;
b) atkārtota izmantošana - tā specifiskā nolūka kategorija, 
kuram dzīvnieks izmantots.
17. Dzīvnieku sugas, kas nav primāti, kas nav cilvēku ģints 
primāti - norāda dzīvnieku dzimšanas vietu:
Dzīvnieki, 
kas dzimuši ES pie reģistrēta audzētāja
Dzīvnieki, 
kas dzimuši ES, taču ne pie reģistrēta audzētāja
Dzīvnieki, 
kas dzimuši citur Eiropā
Dzīvnieki, 
kas dzimuši citur
17.1. izcelsme ir atkarīga no dzimšanas vietas, proti, norāda 
vietu, kur dzīvnieks ir dzimis, nevis vietu, no
kurienes tas ir 
piegādāts;
17.2. kategorija "Dzīvnieki, kas dzimuši Savienībā pie 
audzētāja" aptver dzīvniekus, kas dzimuši pie audzētājiem,
kuriem 
ir piešķirta atļauja un kuri ir reģistrēti saskaņā ar šo 
noteikumu 22. un 23.punktu;
17.3. kategorija "Dzīvnieki, kas dzimuši ES, taču ne pie 
reģistrēta audzētāja" cita starpā aptver savvaļas
dzīvniekus, 
lauksaimniecības dzīvniekus (izņemot gadījumus, kad audzētājam ir 
piešķirta atļauja saskaņā ar šo
noteikumu 22. un 23. punktu ), kā 
arī dzīvniekus, attiecībā uz kuriem piešķirti atbrīvojumi saskaņā 
ar šo noteikumu
14.4. apakšpunktu;
17.4. kategorijā "Dzīvnieki, kas dzimuši citur Eiropā" cita 
starpā ietilpst dzīvnieki, kas dzimuši Šveicē, Turcijā,
Krievijā 
un Izraēlā, un tajā apkopoti visi dzīvnieki neatkarīgi no tā, vai 
tie audzēti reģistrētās audzēšanas iestādēs vai
citās iestādēs, 
un savvaļā sagūstītie dzīvnieki;
17.5. kategorijā "Dzīvnieki, kas dzimuši citur" tiek apkopoti 
visi dzīvnieki neatkarīgi no tā, vai tie audzēti
reģistrētās 
audzēšanas iestādēs vai citās iestādēs, un savvaļā sagūstītie 
dzīvnieki.
18. Primāti, kas nav cilvēku ģints primāti (turpmāk - NHP) 
norāda dzimšanas vietu:
NHP, kas 
dzimuši pie reģistrēta audzētāja ES
NHP, kas 
dzimuši ES, taču ne pie reģistrēta audzētāja, un NHP, kas 
dzimuši citur Eiropā
NHP, kas 
dzimuši Āzijā
NHP, kas 
dzimuši Amerikā
NHP, kas 
dzimuši Āfrikā
NHP, kas 
dzimuši citur
18.1. izcelsme ir atkarīga no dzimšanas vietas, proti, norāda 
vietu, kur dzīvnieks ir "dzimis", nevis vietu, no
kurienes tas ir 
piegādāts;
18.2. kategorija "NHP, kas dzimuši pie reģistrēta audzētāja ES 
(un Norvēģijā)" aptver NHP, kas dzimuši pie
audzētājiem, kuriem 
ir piešķirta atļauja un kuri ir reģistrēti saskaņā ar šo 
noteikumu 22. un 23. punktu;
18.3. kategorijā "NHP, kas dzimuši ES, taču ne pie reģistrēta 
audzētāja, un NHP, kas dzimuši citur Eiropā" cita
starpā ietilpst 
dzīvnieki, kas dzimuši Šveicē, Turcijā, Krievijā un Izraēlā;
18.4. kategorijā "NHP, kas dzimuši Āzijā" cita starpā ietilpst 
Ķīnā dzimuši dzīvnieki;
18.5. kategorijā "NHP, kas dzimuši Amerikā" ietilpst 
Ziemeļamerikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā dzimuši
dzīvnieki;
18.6. kategorijā "NHP, kas dzimuši Āfrikā" ietilpst Maurīcijā 
dzimuši dzīvnieki;
18.7. kategorijā "NHP, kas dzimuši citur" ietilpst 
Austrālāzijā dzimuši dzīvnieki. Norāda citur dzimušo NHP
izcelsmi.
19. Primāti, kas nav cilvēku ģints primāti - kolonijas 
tips:
Pašuzturoša kolonija (nē /jā)
9
/
19
Kategorijā "pašuzturoša kolonija" ietilpst primāti, kas nav 
cilvēku ģints primāti un kas iegūti no kolonijām, kur
dzīvniekus 
pavairo tikai kolonijas ietvaros vai izmantojot dzīvniekus no 
citām kolonijām, bet nevis savvaļā sagūstot
dzīvniekus, un kurā 
dzīvnieki tiek turēti tādos apstākļos, kas nodrošina, ka tie ir 
pieraduši pie cilvēkiem.
20. Primāti, kas nav cilvēku ģints primāti - paaudze:
F0
F1
F2 vai nākamā
20.1. "F0" ir savvaļā sagūstīti dzīvnieki;
20.2. "F1" ir nebrīvē dzimuši dzīvnieki, kam viens vai abi 
vecāki ir sagūstīti savvaļā;
20.3. "F2 vai nākamā" ir nebrīvē dzimuši dzīvnieki, kam arī 
abi vecāki ir dzimuši nebrīvē.
21. Ģenētiskais stāvoklis:
Nav 
ģenētiski pārveidots
Ģenētiski 
pārveidots bez kaitīga fenotipa
Ģenētiski 
pārveidots ar kaitīgu fenotipu
21.1. kategorijā "Nav ģenētiski pārveidots" aptver visus 
dzīvniekus, kas nav ģenētiski pārveidoti, arī ģenētiski
normālus 
vecākus, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas vai 
celma izveidošanai;
21.2. kategorijā "Ģenētiski pārveidots bez kaitīga fenotipa" 
aptver:
a) dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas līnijas izveidošanai, 
kuri ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, bet kuriem
neizpaužas 
kaitīgs fenotips;
b) ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās 
procedūrās, nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai, bet
kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips;
21.3. kategorijā "Ģenētiski pārveidots ar kaitīgu fenotipu" 
aptver:
a) dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas līnijas izveidošanai un 
kuriem izpaužas kaitīgs fenotips;
b) dzīvniekus, kuri izmantoti tādas stabilas līnijas 
uzturēšanai, kam piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kuriem
izpaužas kaitīgs fenotips;
c) ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās 
procedūrās, nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai un
kuriem 
izpaužas kaitīgs fenotips.
22. Jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveide:
Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski 
pārveidotas līnijas / celma izveidē (jā / nē)
Kategorijā "Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski 
pārveidotas līnijas/celma izveidē" ietilpst dzīvnieki, kuri ir
izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidē; tos 
nošķir no citiem dzīvniekiem, kas izmantoti
"fundamentālu 
pētījumu" vai "praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu" 
vajadzībām. Te ietilpst dažādu līniju krustošana
nolūkā izveidot 
jaunu ģenētiski pārveidotu līniju, kad nav iespējams iepriekš 
noteikt, vai jaunās līnijas fenotips būs
nekaitīgs.
23. Smaguma pakāpe:
Neatgriezeniska
Viegla (līdz vieglai un ieskaitot)
Mērena
Smaga
23.1. faktisko smaguma pakāpi ziņo par katru dzīvnieku 
atsevišķi, norādot vissmagāko ietekmi, ko dzīvnieks
izjutis visas 
procedūras gaitā. Šī ietekme var rasties jebkurā vairākposmu 
procedūras posmā (ne vienmēr tas būs
pēdējais). Faktiskā smaguma 
pakāpe var būt augstāka vai zemāka, nekā iepriekš prognozēts. 
Novērtējot faktisko
smaguma pakāpi, vērā ņem arī kumulatīvās 
ciešanas.
23.2. smaguma pakāpes:
23.2.1. neatgriezeniska - dzīvnieku, kam viscaur vispārējā 
anestēzijā veikta procedūra, pēc kuras tas nav atguvis
10
/
19
samaņu, 
ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta "neatgriezeniska" 
procedūra. Tas ietver arī situāciju, kad
dzīvnieks pēc 
anestēzijas nav atguvis samaņu plānotās atgūšanās procedūras 
pirmajā posmā;
23.2.2. viegla (līdz vieglai un ieskaitot) - dzīvnieku, kam 
veikta procedūra, kuras rezultātā tas jutis nelielas līdz
vieglas 
īslaicīgas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, ziņojumā atspoguļo kā 
dzīvnieku, kam veikta "viegla" procedūra;
te ietilpst arī 
gadījumi, kad dzīvnieku labsajūta vai vispārējais stāvoklis nav 
būtiski pasliktinājies;
Šajā kategorijā atspoguļo arī dzīvniekus, kuri ir izmantoti 
atļautā projektā, bet kuriem galu galā nav novērots, ka
tie būtu 
izjutuši tādas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu 
kaitējumu, kas būtu pielīdzināmi adatas ievadīšanai
saskaņā ar 
labu veterināro praksi; te neietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, 
lai uzturētu kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem
stabilu līniju 
dzīvniekiem, kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas 
kaitīgā genotipa dēļ nav izjutuši sāpes,
ciešanas, diskomfortu 
vai ilgstošu kaitējumu;
23.2.3. mērena - dzīvnieku, kam veikta procedūra, kuras 
rezultātā tas jutis īslaicīgas mērenas sāpes, ciešanas
vai 
diskomfortu vai ilgstošas vieglas sāpes, ciešanas vai 
diskomfortu, kā arī procedūras, kuras mēreni kaitē
dzīvnieka 
labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, ziņojumā atspoguļo kā 
dzīvnieku, kam veikta "mērena" procedūra;
23.2.4. smaga - dzīvnieku, kam veikta procedūra, kuras 
rezultātā tas jutis stipras sāpes, ciešanas vai diskomfortu
vai 
ilgstošas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī 
procedūras, kas var smagi kaitēt dzīvnieka labsajūtai
vai 
vispārējam stāvoklim, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta 
"smaga" procedūra;
23.2.5. gadījumos, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās 
smaguma pakāpe "smaga" griesti ir pārsniegti, dzīvniekus
un to 
izmantošanu atspoguļo kategorijā "smaga". Ziņojumā atvēlētajā 
aprakstošajā daļā šopievieno komentāru. Šādos
gadījumos komentārā 
norāda: sugas, skaitu, to, vai ir iepriekš atļauts izņēmums, 
ziņas par izmantošanu un iemeslus,
kāpēc kategorija "smaga" 
griesti ir pārsniegti.
23.3. dzīvnieki, kas atrasti miruši:
23.3.1. ja dzīvnieks atrasts miris, smaguma pakāpi nosaka pēc 
tā, vai nāve iestājusies tādu faktoru dēļ, kas
saistīti ar 
dzīvniekam veikto procedūru. Ja saistības nav (piemēram, nāvi 
izraisījuši aprīkojuma defekti vai
nepietiekama apkārtējās vides 
apstākļu kontrole, nepiemērota audzēšanas prakse, nesaistītas 
slimības un infekcijas),
tad norāda tādu faktisko smaguma pakāpi, 
kas atspoguļo vissmagāko ietekmi, ko dzīvnieks izjutis procedūras 
gaitā
(taču izslēdz pieredzi tieši pirms nāves);
23.3.2. ja nāve ir saistīta ar procedūru, tad faktisko smaguma 
pakāpi norāda kā "smagu", izņemot gadījumus, kad
var pieņemt 
pamatotu lēmumu, ka smaguma pakāpe ir zemāka.
23.4. savvaļas dzīvnieku sagūstīšanā un transportēšanā 
faktisko smaguma pakāpi atspoguļo tikai kā dzīvniekam
veikto 
zinātnisko procedūru ietekmi. Tas nozīmē, ka, norādot faktisko 
smaguma pakāpi, sagūstīšanu un
transportēšanu vērā neņem, tostarp 
tad, ja dzīvnieks sagūstīšanas vai transportēšanas laikā miris 
(izņemot tad, ja tā
ir pašu zinātnisko procedūru specifiskais 
mērķis vai sastāvdaļa).
24. Nolūks / mērķis:
Fundamentālie pētījumi
Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi
Izmantošana regulatīviem mērķiem un 
rutīnveida ražošanā
Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai 
dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs
Sugu saglabāšana
Augstākā izglītība
Profesionālo prasmju iegūšanai, uzturēšanai 
vai uzlabošanai paredzēta apmācība
Tiesu medicīniskā izmeklēšana
Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku 
koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās
24.1. kategorija "Fundamentālie pētījumi":
24.1.1. fundamentāla rakstura pētījumi, tostarp pētījumi 
fizioloģijā; pētījumi, kuru uzdevums ir paplašināt
zināšanas par 
dzīvo organismu un vides normālo un anormālo struktūru, 
funkcionēšanu un uzvedību, arī
fundamentālie pētījumi 
toksikoloģijā. Izpēte un analīze, kas vērsta uz kāda subjekta, 
parādības vai dabas
pamatlikuma labāku vai pilnīgāku izpratni, 
nevis uz iegūto rezultātu konkrētu praktisku pielietojumu;
24.1.2. dzīvnieki, kas izmantoti, lai izveidotu (arī ar divu 
līniju krustošanu) jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku
līniju, 
kuru paredzēts izmantot fundamentālo pētījumu vajadzībām 
(piemēram, ontoģenēzes bioloģija, imunoloģija),
ziņojumā 
atspoguļo atbilstoši nolūkam, kuram tie tiek radīti. Turklāt šos 
dzīvniekus atspoguļo kategorijā "Jaunas
ģenētiskas līnijas 
izveidošana - Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski 
pārveidotas līnijas / celma izveidošanai";
24.1.3. visi dzīvnieki, kas ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, 
ziņojumā jāatspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna
līnija. Šajā 
kategorijā ziņojumā atspoguļo arī dzīvniekus, kas izveidošanas 
procesā ir izmantoti, piemēram, 
11
/
19
līnija. Šajā 
kategorijā ziņojumā atspoguļo arī dzīvniekus, kas izveidošanas 
procesā ir izmantoti, piemēram,
superovulācijai, vazektomijai un 
embrija implantēšanai. Neziņo par ģenētiski nepārveidotiem 
(savvaļas tipa)
pēcnācējiem, izņemot tad, ja dzīvnieks ir 
genotipēts (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) ar 
invazīvu
metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka 
identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā;
24.1.4. jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju 
uzskata par "stabilu" tad, kad ģenētiskais
pārveidojums ir 
stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir 
pabeigts labturības novērtējums.
24.2. kategorija "Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi":
24.2.1. aptver dzīvniekus, kas izmantoti šo noteikumu 6.2. un 
6.3.apakšpunktā aprakstītajiem mērķiem, izņemot
dzīvnieku 
izmantošanu regulatīviem mērķiem atbilstoši šī pielikuma 24.3. 
apakšpunktam.
24.2.2. pieder arī pētnieciskā toksikoloģija un pētījumi ar 
mērķi sagatavoties regulatīvās dokumentācijas
iesniegšanai vai 
izstrādāt metodi. Tas neattiecas uz regulatīvās dokumentācijas 
iesniegšanai obligāti vajadzīgiem
pētījumiem;
24.2.3. dzīvniekus, kas izmantoti, lai izveidotu jaunu 
ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līniju, kuru paredzēts izmantot
praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu vajadzībām (piemēram, 
vēža izpētei, vakcīnu izstrādei), ziņojumā atspoguļo
atbilstoši 
mērķim, kuram tie tiek radīti. Turklāt šos dzīvniekus atspoguļo 
kategorijā "Jaunas ģenētiskas līnijas
izveidošana - Dzīvnieki, 
kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma 
izveidošanai";
24.2.4. visus dzīvniekus, kas ir ģenētiskā pārveidojuma 
nesēji, ziņojumā atspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna
līnija. 
Šajā kategorijā ziņojumā atspoguļo arī dzīvniekus, kas 
izveidošanas procesā ir izmantoti, piemēram,
superovulācijai, 
vazektomijai un embrija implantēšanai. Šajos ziņojumos neiekļauj 
ģenētiski nepārveidotus (savvaļas
tipa) pēcnācējus;
24.2.5. jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju 
uzskata par "stabilu" tad, kad ģenētiskais
pārveidojums ir 
stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir 
pabeigts labturības novērtējums.
24.3. kategorija "Izmantošana regulatīviem mērķiem un 
rutīnveida ražošana":
24.3.1. "Izmantošana regulatīviem mērķiem" attiecas uz 
dzīvnieku izmantošanu procedūrās, kas veiktas, lai
apmierinātu 
tiesību aktu prasības attiecībā uz produktu/vielu ražošanu un 
laišanu un uzturēšanu tirgū, arī pārtikas un
barības drošuma un 
riska novērtēšanu;
24.3.2. ietilpst testi, kas veikti produktiem/vielām, par ko 
regulatīvo dokumentāciju bija paredzēts iesniegt, bet kas
galu 
galā netika iesniegts, jo izstrādātājs šos produktus/vielas 
uzskatīja par nepiemērotiem tirgum, un kam izstrādes
process 
tāpēc nav pabeigts;
24.3.3. "Rutīnveida ražošana" aptver arī dzīvniekus, ko 
izmanto produktu (piemēram, antivielu un asins
pagatavojumu) 
ražošanas procesā (piemēram, šajā kategorijā iekļauj dzīvniekus, 
kas izmantoti seruma tipa zāļu
ražošanai);
24.3.4. šajā kategorijā neietilpst iedarbīguma testi, ko veic 
jaunu zāļu izstrādes laikā, tos ziņojumā atspoguļo
kategorijā 
"Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi".
24.4. kategorija "Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai 
dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs":
24.4.1. ietilpst pētījumi, kuru mērķis ir izpētīt un izprast 
tādas parādības kā vides piesārņojums, biodaudzveidības
zudums, 
kā arī savvaļas dzīvnieku epidemioloģiskie pētījumi;
24.4.2. neietilpst dzīvnieku izmantošana regulatīviem mērķiem 
ekotoksikoloģijas vajadzībām.
24.5. kategorijā "Augstākā izglītība" ietilpst dzīvnieki, ko 
izmanto teorētisko zināšanu iegūšanai augstākās
izglītības 
programmā.
24.6. kategorijā "Profesionālo prasmju iegūšanai, uzturēšanai 
vai uzlabošanai paredzēta apmācība" ietilpst
dzīvnieki, ko 
izmanto praktisku profesionālo prasmju iegūšanai un uzturēšanai 
paredzētā apmācībā.
24.7. kategorija "Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku 
koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās
procedūrās":
24.7.1. ietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, lai uzturētu 
kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem stabilu līniju dzīvniekiem,
kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas kaitīgā 
genotipa dēļ izjutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai
ilgstošu 
kaitējumu. Paredzēto mērķi, kālab attiecīgā līnija tiek uzturēta, 
nenorāda;
24.7.2. ietver arī ģenētiski pārveidotus dzīvniekus stabilas 
līnijas uzturēšanas gaitā neatkarīgi no tā, vai līnija ir ar
nekaitīgu vai kaitīgu fenotipu, šādos gadījumos:
a) genotips ir apstiprināts ar invazīvu metodi, taču tas nav 
darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā,
un dzīvnieks 
netiek tālāk izmantots un tiek nonāvēts;
12
/
19
b) dzīvnieki pieder pie nepiemērota genotipa, kas ir 
apstiprināts ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka
identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā;
24.7.3. ietilpst rederivācija, ja tā tiek veikta tikai 
zinātniskos nolūkos (respektīvi, nevis tāpēc, lai veicinātu
kolonijas veselīgumu/labturību) stabilas līnijas uzturēšanas 
gaitā, kā arī dzīvnieki, ko izmanto embriotransfēram un
vasektomijai;
24.7.4. neietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi jaunas ģenētiski 
pārveidotas līnijas izveidošanai, un dzīvnieki, kas
izmantoti 
citās procedūrās (proti, nevis līnijas 
izveidošanai/uzturēšanai).
25. Fundamentālie pētījumi:
Onkoloģija
Kardiovaskulārā sistēma (asinsrite un 
limfrite)
Nervu sistēma
Elpošanas orgānu sistēma
Gastrointestinālā sistēma, arī aknas
Balsta un kustību aparāts
Imūnsistēma
Uroģenitālā/reproduktīvā sistēma
Maņu orgāni (āda, acis un ausis)
Endokrīnā sistēma / vielmaiņa
Ontoģenēzes bioloģija
Multisistēmiski pētījumi
Etoloģija / dzīvnieku uzvedība / dzīvnieku 
bioloģija
Citi fundamentālie pētījumi
25.1. Onkoloģija - šajā kategorijā atspoguļo visus pētījumus 
onkoloģijas jomā neatkarīgi no mērķsistēmas;
25.2. Nervu sistēma - šajā kategorijā cita starpā ietilpst 
neirozinātne, perifērā vai centrālā nervu sistēma,
psiholoģija;
25.3. Balsta un kustību aparāts - šajā kategorijā cita starpā 
ietilpst stomatoloģija;
25.4. Maņu orgāni (āda, acis un ausis) - pētījumus par degunu 
iekļauj kategorijā "Elpošanas orgānu sistēma", un
pētījumus par 
mēli iekļauj kategorijā "Gastrointestinālā sistēma, arī 
aknas";
25.5. Ontoģenēzes bioloģija - aptver pētījumus par organisma 
izmaiņām, sākot ar embrioģenēzi (ja to neveic
reproduktīvās 
toksicitātes pētījuma ietvaros) un beidzot ar augšanu, novecošanu 
un nāvi; cita starpā te ietilpst šūnu
diferenciācija, audu 
diferenciācija un organoģenēze;
25.6. Multisistēmiski pētījumi - šeit iekļauj tikai tos 
pētījumus, kuros primārais intereses objekts ir vairāk nekā
viena 
sistēma, piemēram, dažas infekcijas slimības, un neiekļauj 
onkoloģiskos pētījumus;
25.7. Etoloģija / dzīvnieku uzvedība / dzīvnieku bioloģija - 
aptver gan par savvaļā dzīvojošiem, gan nebrīvē
turētiem 
dzīvniekiem veiktus pētījumus, kuru galvenais mērķis ir iegūt 
vairāk zināšanu par attiecīgo sugu.
25.8. Citi fundamentālie pētījumi:
25.8.1. pētījumi, kas nav saistīti ar kādu no iepriekš 
minētajiem orgāniem vai sistēmām vai nav orgānam vai
sistēmai 
specifiski;
25.8.2. pirms kategorijas "Citi" izmantošanas īpašu vērību 
pievērš tam, vai nav iespējams izmantot jebkādu citu
iepriekš 
definēto kategoriju.
25.9. Piezīmē norāda:
25.9.1. dzīvniekus, kas izmantoti infekcijas ierosinātāju, 
vektoru (piem., posmkāju barošanās) un neoplazmu
ražošanai un 
uzturēšanai, dzīvniekus, kas izmantoti cita bioloģiskā materiāla 
iegūšanai, un dzīvniekus, kas izmantoti
antivielu ražošanai 
pētniecības nolūkā (izņemot hibridomas šūnu audzēšanu ar ascītu 
metodi monoklonālo antivielu
ražošanā, jo tā ietilpst kategorijā 
"Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā (pa 
veidiem)"), ziņojumā
atspoguļo attiecīgajās "Fundamentālo 
pētījumu" kategorijās;
25.9.2. tikai galveno mērķi, ja dzīvnieka izmantošanas nolūkam 
atbilst vairākas kategorijas.
26. Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi:
13
/
19
Cilvēka vēzis
Cilvēka infekcijas slimības
Cilvēka kardiovaskulārās sistēmas 
traucējumi
Cilvēka nervu sistēmas un garīgās veselības 
traucējumi
Cilvēka elpošanas sistēmas traucējumi
Cilvēka gastrointestinālās sistēmas 
traucējumi, arī aknu slimības
Cilvēka balsta un kustību sistēmas 
traucējumi
Cilvēka imūnsistēmas traucējumi
Cilvēka uroģenitālās/reproduktīvās sistēmas 
traucējumi
Cilvēka maņu orgānu (ādas, acu un ausu) 
slimības
Cilvēka endokrīnās sistēmas / vielmaiņas 
traucējumi
Citi cilvēka veselības traucējumi
Dzīvnieku slimības un veselības 
traucējumi
Dzīvnieku ēdināšana
Dzīvnieku labturība
Slimību diagnosticēšana
Augu slimības
Ar regulatīviem mērķiem nesaistīta 
toksikoloģija un ekotoksikoloģija
26.1. visus lietišķos pētījumus cilvēka vēža jomā atspoguļo 
kategorijā "Cilvēka vēzis" neatkarīgi no
mērķsistēmas;
26.2. visus lietišķos pētījumus cilvēka infekcijas slimību 
jomā atspoguļo kategorijā "Cilvēka infekcijas slimības"
neatkarīgi no mērķsistēmas;
26.3. jebkādu dzīvnieku izmantošanu regulatīviem mērķiem 
(piem., regulatīvos kancerogenitātes pētījumos)
neiekļauj 
kategorijā "Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi", bet gan 
kategorijā "Izmantošana regulatīviem mērķiem un
rutīnveida 
ražošanā";
26.4. pētījumus par deguna slimībām iekļauj kategorijā 
"Cilvēka elpošanas sistēmas traucējumi", un pētījumus par
mēles 
slimībām iekļauj kategorijā "Cilvēka gastrointestinālās sistēmas 
traucējumi, arī aknu slimības";
26.5. pirms kategorijas "Citi cilvēka veselības traucējumi" 
izmantošanas īpašu vērību pievērš tam, vai tās vietā
nav 
iespējams izmantot jebkādu citu iepriekš definēto kategoriju.
26.6. "Slimību diagnosticēšana" cita starpā aptver dzīvniekus, 
ko izmanto slimību, piemēram, trakumsērgas vai
botulisma, tiešā 
diagnosticēšanā, bet neattiecas uz dzīvniekiem, kas izmantoti 
regulatīviem mērķiem.
26.7. "Ar regulatīviem mērķiem nesaistīta toksikoloģija un 
ekotoksikoloģija" aptver arī pētniecisko toksikoloģiju un
pētījumus ar mērķi sagatavoties regulatīvās dokumentācijas 
iesniegšanai vai izstrādāt metodi. Minētajā kategorijā
neietilpst 
regulatīvās dokumentācijas iesniegšanai nepieciešami pētījumi 
(priekšizpēte, maksimālās panesamās
devas (MTD) pētījumi). 
Neietilpst arī devu diapazona izpēte, ja tā notiek, lai izpildītu 
tiesību aktu prasības, jo tā
ietilpst kategorijas "Izmantošana 
regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā" apakškategorijā 
"Citi iedarbīguma un
panesamības testi".
26.8. "Dzīvnieku labturība" aptver šo noteikumu 6.2.3. 
apakšpunktam atbilstošos pētījumus.
26.9. piezīmē norāda:
26.9.1. dzīvniekus, kas izmantoti infekcijas ierosinātāju, 
vektoru (piem., posmkāju barošanās) un neoplazmu
ražošanai un 
uzturēšanai, dzīvniekus, kas izmantoti cita bioloģiskā materiāla 
iegūšanai, un dzīvniekus, kas izmantoti
antivielu ražošanai 
praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu mērķī (izņemot hibridomas 
šūnu audzēšanu ar ascītu
metodi monoklonālu antivielu ražošanā, 
jo tā ietilpst kategorijā "Izmantošana regulatīviem mērķiem un 
rutīnveida
ražošanā (pa veidiem)"), ziņojumā atspoguļo 
attiecīgajās "Praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu" 
kategorijās;
26.9.2. ja dzīvnieka izmantošanas mērķim atbilst vairākas 
kategorijas, ziņo tikai par galveno mērķi.
27. Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida 
ražošanā:
27.1. šajā kategorijā neietilpst iedarbīguma testi, ko veic 
jaunu zāļu izstrādes laikā, tie ziņojumā jāatspoguļo
kategorijā 
"Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi";
27.2. kategorijā "Kvalitātes kontrole" ietilpst dzīvnieki, kas 
izmantoti galaprodukta un tā sastāvdaļu tīrības,
stabilitātes, 
iedarbīguma, stipruma un citu kvalitātes kontroles parametru 
testēšanai, un jebkādas kontroles, kas
ražošanas procesa laikā 
veiktas, lai būtu iespējama reģistrēšana, lai izpildītu jebkādas 
citas nacionālu vai
14
/
19
starptautisku tiesību aktu prasības vai lai 
ievērotu atbilstību ražotāja noteiktajai politikai. Šajā 
kategorijā cita starpā
ietilpst pirogenitātes testi;
27.3. citi iedarbīguma un panesamības testi - šajā kategorijā 
ietilpst biocīdu un pesticīdu iedarbīguma testēšana,
kā arī 
dzīvnieku ēdināšanā lietoto piedevu panesamības testēšana. Te 
ietilpst arī devu diapazona izpēte, ja tā notiek,
lai izpildītu 
tiesību aktu prasības;
27.4. toksicitātes testi un citi drošuma testi (arī medicīnai 
un zobārstniecībai un veterinārajai medicīnai paredzēto
zāļu un 
ierīču drošuma izvērtēšana):
27.4.1. te ietilpst pētījumi, kas par jebkādu produktu vai 
vielu veikti, lai noteiktu, vai šis produkts vai viela, kad to
paredzētā veidā vai anormāli lieto vai ražo vai kad tas ir 
iespējams vai reāls vides piesārņotājs, nevar bīstami vai
nevēlami ietekmēt cilvēkus vai dzīvniekus;
27.4.2. ja pētījumos iesaistīta māte un pēcnācējs, tad par 
māti ziņo gadījumos, kad tā tikusi pakļauta procedūrai,
kurā ir 
pārsniegts sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma 
minimuma slieksnis. Par pēcnācējiem ziņo tad, ja
tie ir 
procedūras neatņemama daļa, piemēram, pētījumos par 
reproduktīvajiem beigupunktiem.
27.5. Rutīnveida ražošana (pa veidiem):
27.5.1. te ietilpst monoklonālu antivielu un asins 
pagatavojumu ražošana ar pastāvošām metodēm. Šajā kategorijā
neietilpst dzīvnieku imunizēšana, ja pēc tam tos paredzēts 
projekta ietvaros izmantot hibridomas ražošanā
fundamentālo vai 
lietišķo pētījumu vai praktiskās izpētes nolūkā, jo to iekļauj 
attiecīgajā fundamentālo vai lietišķo
pētījumu kategorijā;
27.5.2. dzīvnieku izmantošanu antivielu ražošanai komerciālos 
nolūkos, tostarp imunizēšanu, ja pēc tam tos
paredzēts izmantot 
hibridomas ražošanā, atspoguļo kategorijās "Rutīnveida ražošana" 
/ "Monoklonālu un poliklonālu
antivielu ražošana (neizmantojot 
ascītu metodi)". Par jebkādu ascītu metodes izmantošanu 
monoklonālo antivielu
ražošanā ziņo kategorijās "Rutīnveida 
ražošana" / "Monoklonālu antivielu ražošana tikai ar ascītu 
metodi".
28. Kvalitātes kontrole (arī partijas drošuma un stipruma 
testi)
Partijas drošuma testi
Pirogenitātes testi
Partijas stipruma testi
Citi kvalitātes kontroles pasākumi
Kategorijā "Partijas drošuma testi" neietilpst pirogenitātes 
testi, jo tos atspoguļo atsevišķi kategorijā "Pirogenitātes
testi".
29. Toksicitātes testi un citi drošuma testi pa testu 
veidiem:
Akūtās (vienreizējas devas) toksicitātes 
testēšanas metodes (arī robežvērtības noteikšanas tests)
Ādas kairinājums/korozija
Ādas sensibilizācija
Acu kairinājums/korozija
Atkārtotas devas toksicitāte
Kancerogenitāte
Genotoksicitāte
Reproduktīvā toksicitāte
Ontoģenētiskā toksicitāte
Neirotoksicitāte
Kinētika (farmakokinētika, toksikokinētika, 
atliekvielu noārdīšanās)
Farmakodinamika (arī drošuma 
farmakoloģija)
Fototoksicitāte
Ekotoksicitāte
Pārtikas un barības drošuma testi
Drošums mērķdzīvniekiem
Kombinētie beigupunkti
Citi toksicitātes/drošuma testi
29.1.kategorijā "Atkārtotas devas toksicitāte" ietilpst arī 
imūntoksikoloģiskie pētījumi;
29.2. kategorijā "Reproduktīvā toksicitāte" cita starpā 
ietilpst paplašinātie vienas paaudzes reproduktīvās
15
/
19
toksicitātes 
pētījumi, tostarp ontoģenētiskās neirotoksicitātes un 
imūntoksicitātes kohortas pētījumi;
29.3. kategorijā "Ontoģenētiskā toksicitāte" ietilpst arī 
ontoģētiskās neirotoksicitātes pētījumi. Paplašinātos vienas
paaudzes reproduktīvās toksicitātes pētījumus, tostarp 
ontoģenētiskās neirotoksicitātes kohortas pētījumus,
atspoguļo 
kategorijā "Reproduktīvā toksicitāte";
29.4. kategorijā "Neirotoksicitāte" cita starpā ietilpst 
akūtās aizkavētās ietekmes pētījumi (piemēram, aizkavēta
neirotoksicitāte pēc akūtas eksponētības fosfororganiskiem 
savienojumiem) un atkārtotas devas pētījumi
neirotoksicitātes 
noteikšanas vajadzībām, bet neietilpst ontoģenētiskā 
neirotoksicitāte. Paplašinātos vienas paaudzes
reproduktīvās 
toksicitātes pētījumus, tostarp ontoģenētiskās neirotoksicitātes 
kohortas pētījumus, atspoguļo
kategorijā "Reproduktīvā 
toksicitāte";
29.5. ar kinētiku saprot farmakokinētiku, toksikokinētiku un 
atliekvielu noārdīšanos. Tomēr, ja toksikokinētikas
pētījums tiek 
veikts regulatīviem mērķiem paredzētajā atkārtotas devas 
toksicitātes pētījumā, to ziņojumā atspoguļo
kategorijā 
"Atkārtotas devas toksicitāte".
29.6. kategorijā "Pārtikas un barības drošuma testi" ietilpst 
arī dzeramā ūdens testēšana (tostarp testēšana
attiecībā uz 
drošumu mērķdzīvniekiem);
29.7. kategorijā "Drošums mērķdzīvniekiem" ietilpst testi, ko 
veic, lai nodrošinātu, ka konkrētam dzīvniekam
paredzēto produktu 
var droši lietot attiecīgajai sugai (izņemot partijas drošuma 
testus, ko aptver kvalitātes kontroles
kategorija);
29.8. kategorijā "Kombinētie beigupunkti" cita starpā ietilpst 
kancerogenitātes un hroniskās toksicitātes kombinētie
pētījumi, 
kā arī skrīninga pētījumi, kuros tiek kombinēta reproduktīvā 
toksicitāte un atkārtotas devas toksicitāte.
30. Akūtās toksicitātes testēšanas metodes:
LD50, LC50
Citas letālas metodes
Neletālas metodes
30.1. apakškategoriju izvēlas, pamatojoties uz izmantotās 
metodes veidu, nevis uz to, kādu smaguma pakāpi izjūt
dzīvnieks 
šīs metodes izmantošanas rezultātā;
30.2. kategorijā "LD50, LC50" ietilpst tikai tās testēšanas 
metodes, kas paredz LD50 / LC50 aplēstos toksicitātes
punktus, 
piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 
vadlīnijas Nr. 203, 403 un 425.
30.3. kategorijā "Citas letālas metodes" ietilpst tās metodes, 
ar kurām vielas tiek iedalītas klasēs, proti, metodes,
ar kurām 
noskaidro, kādā diapazonā būtu LD50 deva, piemēram, fiksētas 
devas metodes un akūtas toksicitātes
klases metodes. Iespējams, 
ka zināms skaits dzīvnieku ies bojā, tomēr ne tik daudz kā tad, 
ja izmanto LD50 tipa
metodes.
31. Atkārtotas devas toksicitāte:
28 dienas vai mazāk
29-90 dienas
vairāk nekā 90 dienas
32. Ekotoksicitāte:
Akūta toksicitāte (ekotoksicitāte)
Hroniska toksicitāte (ekotoksicitāte)
Reproduktīvā toksicitāte 
(ekotoksicitāte)
Endokrīnā iedarbība (ekotoksicitāte)
Bioakumulācija (ekotoksicitāte)
Cita ekotoksicitāte
32.1. "Ekotoksicitāte" attiecas uz toksicitāti saistībā ar 
ūdens un sauszemes vidi;
32.2. Ekotoksicitātes pētījumus, kuros apskata īslaicīgo 
toksicitāti, lai noteiktu LC/LD50, atspoguļo kategorijā
"Akūta 
toksicitāte (ekotoksicitāte)";
32.3. Ekotoksicitātes pētījumus, kuros apskata ilglaicīgo 
toksicitāti, piemēram, testus dzīves cikla agrīnajā posmā
vai 
visā dzīves cikla garumā, atspoguļo kategorijā "Hroniska 
toksicitāte (ekotoksicitāte)";
32.4. Ekotoksicitātes pētījumus, kuru primārais uzdevums ir 
novērtēt vielu iespējamo ietekmi uz endokrīno
16
/
19
sistēmu un kuros 
apskata, piemēram, abinieku metamorfozi, attīstību un augšanu, 
zivju seksuālo attīstību un
vairošanos, atspoguļo kategorijā 
"Endokrīnā iedarbība (ekotoksicitāte)".
33. Tiesību aktu veids:
Tiesību akti par cilvēkiem paredzētām 
zālēm
Tiesību akti par veterinārām zālēm un to 
atliekām
Tiesību akti par medicīniskām ierīcēm
Tiesību akti par rūpnieciskām 
ķimikālijām
Tiesību akti par augu aizsardzības 
līdzekļiem
Tiesību akti par biocīdiem
Tiesību akti par pārtiku, arī par 
materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku
Tiesību akti par dzīvnieku barību, arī 
tiesību akti par drošumu mērķdzīvniekiem, darbiniekiem un 
videi
Tiesību akti par kosmētikas līdzekļiem
Citi tiesību akti
33.1. kategorijā "Tiesību aktu veids" neatspoguļo dzīvniekus, 
kuru izmantošana ietilpst kategorijā "Rutīnveida
ražošana";
33.2. tiesību aktu veidu norāda atbilstīgi paredzētajai 
primārajai izmantošanai;
33.3. ūdens kvalitātes testēšanu (izņemot notekūdeņus) 
atspoguļo kategorijā "Tiesību akti par pārtiku".
Notekūdeņu 
kvalitātes testēšanu atspoguļo kategorijā "Citi tiesību 
akti".
34. Tiesību aktu izcelsme:
Tiesību akti, kas apmierina Savienības 
prasības
Tiesību akti, kas apmierina tikai nacionālās 
prasības (Savienībā)
Tiesību akti, kas apmierina tikai prasības 
ārpus Savienības
34.1. kategorijā "Tiesību aktu izcelsme" neatspoguļo 
dzīvniekus, kuru izmantošana ietilpst kategorijā "Rutīnveida
ražošana";
34.2. izmantošanu norāda atkarībā no reģiona, kuram testēšana 
paredzēta, nevis reģiona, kur testēšana tiek
veikta;
34.3. ja nacionālie tiesību akti izriet no Savienības tiesību 
aktiem, izmantošanu atspoguļo kategorijā "Tiesību akti,
kas 
apmierina Savienības prasības";
34.4. kategorija "Tiesību akti, kas apmierina Savienības 
prasības" aptver arī visas starptautiskās prasības, kuras
vienlaikus apmierina arī Savienības prasības (piemēram, testēšana 
saskaņā ar Starptautiskās konferences par
tehnisko prasību 
saskaņošanu cilvēkiem paredzēto farmaceitisko produktu 
reģistrācijai vadlīnijām, Starptautiskās
konferences par tehnisko 
prasību saskaņošanu veterināro zāļu reģistrācijai vadlīnijām, 
Ekonomiskās sadarbības un
attīstības organizācijas vadlīnijām, 
Eiropas farmakopejas monogrāfijas vadlīnijām);
34.5. ja testēšanu veic, lai apmierinātu vienas vai vairāku 
dalībvalstu tiesību aktu prasības (šai valstij nav noteikti
jābūt 
valstij, kurā notiek testēšana), un šī prasība neizriet no 
Savienības tiesību aktiem, izmantošanu atspoguļo
kategorijā 
"Tiesību akti, kas apmierina tikai nacionālās prasības 
(Savienībā)";
34.6. kategoriju "Tiesību akti, kas apmierina prasības ārpus 
Savienības" izvēlas tad, ja nav līdzvērtīgas prasības
veikt 
attiecīgo testu, lai panāktu atbilstību Savienības tiesību 
aktiem.
35. Rutīnveida ražošana (pa veidiem):
Asins pagatavojumi
Monoklonālu antivielu ražošana tikai ar 
ascītu metodi
Monoklonālu un poliklonālu antivielu 
ražošana (neizmantojot ascītu metodi)
Citi produkti
35.1. kategorijā "Rutīnveida ražošana (pa veidiem)" ietilpst 
antivielu un asins pagatavojumu ražošana ar
pastāvošām metodēm. 
Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku imunizēšana, jo pēc tam tos 
paredzēts projekta ietvaros
izmantot hibridomas ražošanā 
fundamentālo vai lietišķo pētījumu nolūkā. Šādu imunizēšanu 
iekļauj attiecīgajā
fundamentālo vai lietišķo pētījumu 
kategorijā;
35.2. par jebkādu ascītu metodes izmantošanu monoklonālo 
antivielu ražošanā ziņo kategorijā "Monoklonālu
antivielu 
ražošana tikai ar ascītu metodi";
17
/
19
35.3. dzīvnieku izmantošanu antivielu ražošanai komerciālos 
nolūkos, tostarp imunizāciju, jo pēc tam tos
paredzēts izmantot 
hibridomas ražošanā, atspoguļo kategorijā "Monoklonālu un 
poliklonālu antivielu ražošana
(neizmantojot ascītu metodi)".
Ievadāmo statistikas datu kategoriju 
shēma
18
/
19
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Zemkopības ministrs 
K. 
Gerhards
19
/
19