Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 172,
06.09.2022.
OP numurs: 
2022/172.3
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
rīkojums
Numurs: 
583
Pieņemts: 
31.08.2022.
Stājas spēkā: 
31.08.2022.
Ministru kabineta rīkojums Nr. 583
Rīgā 2022. gada 31. augustā (prot. Nr. 43 27. §)
Ministru prezidenta pienākumu izpildītājs - Ministru prezidenta biedrs, tieslietu ministrs 
J. Bordāns
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
Par Vides politikas pamatnostādnēm 2021.–2027. gadam
1. Apstiprināt Vides politikas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam (turpmāk – pamatnostādnes).
2. Noteikt Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju, Ekonomikas ministriju, Finanšu ministriju,
Satiksmes ministriju, Veselības ministriju, Zemkopības ministriju un Izglītības un zinātnes ministriju un to padotības
iestādes atbilstoši to kompetencei par atbildīgajām institūcijām pamatnostādņu īstenošanā, Iekšlietu ministriju un tās
padotības iestādes atbilstoši to kompetencei par līdzatbildīgajām institūcijām.
3. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai sadarbībā ar šā rīkojuma 
2. punktā
 minētajām
atbildīgajām un līdzatbildīgajām institūcijām sagatavot un vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram
iesniegt noteiktā kārtībā Ministru kabinetā informatīvo ziņojumu par pamatnostādņu izpildi:
3.1. par 2021., 2022., 2023. un 2024. gadu – līdz 2025. gada 1. oktobrim;
3.2. par 2025., 2026. un 2027. gadu – līdz 2028. gada 1. jūlijam.
4. Atbildīgajām institūcijām par pamatnostādnēs paredzēto vides monitoringa uzdevumu izpildi iesniegt Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijā informāciju par to kompetencē esošo uzdevumu izpildi:
4.1. par 2021., 2022., 2023. un 2024. gadu – līdz 2025. gada 1. augustam;
4.2. par 2025. un 2026. gadu – līdz 2027. gada 1. jūlijam.
5. Noteikt, ka pamatnostādnēs paredzēto uzdevumu īstenošana, kuriem kā finansējuma avots paredzēts valsts
budžets, atbilstoši iespējām ir nodrošināma no valsts budžeta līdzekļiem. Ja nepieciešams, jautājumu par papildu
valsts budžeta līdzekļu piešķiršanu pamatnostādnēs paredzēto pasākumu īstenošanai 2023. gadā un turpmākajos
gados izskatīt gadskārtējā valsts budžeta likumprojekta un vidēja termiņa budžeta ietvara likumprojekta
sagatavošanas un izskatīšanas procesā kopā ar visu ministriju un visu centrālo valsts iestāžu iesniegtajiem prioritāro
pasākumu pieteikumiem atbilstoši valsts budžeta finansiālajām iespējām.
1
/
90
SATURS
Saīsinājumi
Kopsavilkums
I. Politikas mērķi un apakšmērķi
II. Vides politikas jomas
1. Vides pārvaldības pamatsistēma (horizontālie jautājumi)
1.1. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
1.2. Politikas apakšmērķi
1.3. Politikas rezultāti uz rezultatīvie rādītāji vides pārvaldības pamatsistēmas attīstībai
2. Valsts vides monitorings
2.1. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
2.2. Politikas apakšmērķi
2.3. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji vides monitoringa jomā
3. Klimata pārmaiņas
3.1. Stāvoklis Latvijā
3.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
3.3. Politikas apakšmērķi
3.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji klimata pārmaiņu jomā
4. Resursu efektīva izmantošana un aprites ekonomika
4.1. Stāvoklis Latvijā
4.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
4.3. Politikas apakšmērķi
4.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji resursu efektīvas izmantošanas un aprites ekonomikas jomā
5. Gaisa kvalitāte un vides troksnis
5.1. Stāvoklis Latvijā
5.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
5.3. Politikas apakšmērķi
5.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji gaisa aizsardzības jomā
6. Bioloģiskā daudzveidība
6.1. Stāvoklis Latvijā
6.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
(Ministru kabineta
2022. gada 31. augusta
rīkojums Nr. 583)
VIDES POLITIKAS PAMATNOSTĀDNES
2021.–2027. gadam
2
/
90
6.3. Politikas apakšmērķi
6.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji bioloģiskās daudzveidības jomā
7. Ūdens pārvaldība un apsaimniekošana
7.1. Stāvoklis Latvijā
7.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
7.3. Politikas apakšmērķi
7.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji iekšzemes ūdeņu un Baltijas jūras jomā
8. Ražošana un ķīmisko vielu pārvaldība
8.1. Stāvoklis Latvijā
8.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
8.3. Politikas apakšmērķi
8.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji ražošanas un ķīmisko vielu pārvaldības jomā
9. Radiācijas drošība
9.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
9.3. Politikas apakšmērķi
9.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji radiācijas drošības un kodoldrošības jomā
III. Rīcības virzieni un uzdevumi
1. Rīcības virziens: Nodrošināt sistemātisku, regulāru un mērķtiecīgu vides stāvokļa, sugu un biotopu, kā arī
piesārņojuma emisiju novērojumu, mērījumu un analīžu veikšanu
2. Rīcības virziens: Samazināt SEG emisijas visos tautsaimniecības sektoros
3. Rīcības virziens: Palielināt CO2 piesaisti
4. Rīcības virziens: Mazināt Latvijas cilvēku, tautsaimniecības, infrastruktūras, apbūves un dabas ievainojamību
pret klimata pārmaiņu ietekmēm
5. Rīcības virziens: Derīgo izrakteņu izmantošana aprites ekonomikas kontekstā un materiālu racionāla
izmantošana
6. Rīcības virziens: Degradēto derīgo izrakteņu ieguves vietu rekultivācija
7. Rīcības virziens: Nodrošināt lēmumu pieņēmējus ar aktuālu ģeoloģisko informāciju
8. Rīcības virziens: Efektīva zemes dzīļu izmantošanas procesa nodrošināšana
9. Rīcības virziens: Samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas enerģijas ražošanas sektorā
10. Rīcības virziens: Pilnveidot gaisa aizsardzības un trokšņa pārvaldības sistēmu
11. Rīcības virziens: Sabiedrības informēšana un izglītošana gaisa aizsardzības jomā
12. Rīcības virziens: Samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas transporta sektorā
13. Rīcības virziens: Samazināt piesārņojošo vielu emisijas lauksaimniecības sektorā
14. Rīcības virziens: Saglabāt sugu daudzveidību un nodrošināt biotopu labvēlīgas aizsardzības mērķu
sasniegšanu
15. Rīcības virziens: Pilnveidot ES nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju 
Natura 2000
 tīklu, balstoties uz sugu un
biotopu izplatības kartēšanā iegūtajiem datiem un ņemot vērā jaunāko zinātnisko pētījumu un monitoringa datus
16. Rīcības virziens: Aizsargājamo sugu dzīvotņu un biotopu atjaunošana un apsaimniekošana
17. Rīcības virziens: Bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas pasākumu integrēšana tautsaimniecības nozarēs
3
/
90
18. Rīcības virziens: Invazīvu svešzemju sugu ietekmes mazināšana
19. Rīcības virziens: Degradēto ekosistēmu apzināšana un atjaunošana
20. Rīcības virziens: Dabas kapitāla un ekosistēmu pārvaldības pieejas ieviešana
21. Rīcības virziens: Bioloģiskās daudzveidības finansējuma nodrošināšana
22. Rīcības virziens: Pielāgošanās klimata pārmaiņām un plūdu riska pārvaldība
23. Rīcības virziens: Datos un zināšanās balstīta jūras telpiskā plānošana un jūras krasta erozijas pārvaldības
uzlabošana
24. Rīcības virziens: Ūdens resursu ieguves risku novērtēšana, resursu izmantošanas lietderība un lietus ūdeņu
izmantošana mājsaimniecībās
25. Rīcības virziens: Notekūdeņu dūņu ilgtspējīgas apsaimniekošanas sistēmas izveidošana
26. Rīcības virziens: Pazemes ūdeņu resursu pārvaldības uzlabošana
27. Rīcības virziens: Hidrotehnisko būvju un citu šķēršļu negatīvās ietekmes uz upju ekosistēmām mazināšana
28. Rīcības virziens: Virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes saglabāšana un uzlabošana
29. Rīcības virziens: Ilgtspējīgas lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības un ostu politikas
īstenošana, lai samazinātu ūdens vidē novadīto piesārņojumu
30. Rīcības virziens: Zemūdens trokšņa piesārņojuma jūrā apzināšana un mazināšana
31. Rīcības virziens: Jūras ekosistēmas atveseļošana, ilgtspējīgi izmantojot jūras resursus un īstenojot jūras
stratēģiju
32. Rīcības virziens: Aizsargājamo jūras teritoriju un to tīkla attīstība, tai skaitā Latvijas ekskluzīvajā
ekonomiskajā zonā
33. Rīcības virziens: Veicināt notekūdeņu apsaimniekošanas ilgtspēju, kvalitāti un efektivitāti
34. Rīcības virziens: Biogēnu slodzes samazināšana jūrā atbilstoši HELCOM mērķiem
35. Rīcības virziens: Kuģu balasta ūdens un nosēdumu (kaitīgo ūdens organismu un patogēno mikroorganismu) un
bioloģiskā apauguma apdraudējuma jūras ekosistēmai novēršana
36. Rīcības virziens: Nodrošināt atkritumu pieņemšanu no kuģiem ostās
37. Rīcības virziens: Atbilstošu reaģēšanas spēju nodrošināšana uz piesārņojumu jūrā atbilstoši HELCOM
prasībām
38. Rīcības virziens: Piesārņojumu likvidēšana vēsturiski piesārņotās vietās (HELCOM noteikto vides karsto
punktu Latvijā svītrošanu no saraksta)
39. Rīcības virziens: Jūras atkritumu samazināšana
40. Rīcības virziens: Jūru piesārņojošo atkritumu problēmas mazināšana, izmantojot labākās pieejamās prakses
41. Rīcības virziens: Atkritumu apsaimniekošana un virzība uz nulles piesārņojumu un apritīgumu ražošanas
procesos
42. Rīcības virziens: Pilnveidot piesārņojošo darbību pārraudzības un kontroles sistēmu
43. Rīcības virziens: Ierobežot bīstamo ķīmisko vielu apriti
44. Rīcības virziens: Droša Salaspils kodolreaktora uzturēšana un likvidēšana
45. Rīcības virziens: Glabātavas "Radons" apsaimniekošana un attīstīšana
46. Rīcības virziens: Radiācijas avāriju pārvaldības stiprināšana
47. Rīcības virziens: Darbību ar jonizējošā starojuma avotiem uzraudzības sistēmas pilnveidošana
48. Rīcības virziens: Sabiedrības izpratnes par radiācijas drošību veicināšana un savstarpējās komunikācijas
uzlabošana
49. Rīcības virziens: Rīcībpolitikas dokumentu īstenošana 
4
/
90
Pielikumi
1. pielikums. Vides monitoringa programma 2021.-2026. gadam
2. pielikums. Latvijas nacionālais īstenošanas plāns par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem
3. pielikums. Radiācijas drošības programma
4. pielikums. Izziņa par Vides politikas pamatnostādņu 2021.-2027.gadam projekta sabiedriskās apspriešanas
rezultātiem
5. pielikums. Indikatīvais ietekmes novērtējums uz valsts un pašvaldību budžetiem
Saīsinājumi
AER
Atjaunīgie energoresursi
AAVP2028
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 2021.-2028. gadam
AiM
Aizsardzības ministrija
AJT
Aizsargājamā jūras teritorija
ANM
Attīstības un noturības mehānisms
ANO
Apvienoto Nāciju organizācija
BIOR
Valsts zinātniskais institūts "BIOR"
BJRP
Baltijas jūras rīcības plāns (Helsinku Komisijas)
BVKB
Būvniecības valsts kontroles birojs
CSP
Centrālā statistikas pārvalde
DAP
Dabas aizsardzības pārvalde
DRN
Dabas resursu nodoklis
EJZF
Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds
EK
Eiropas Komisija
EKII
Emisijas kvotu izsolīšanas instruments
ELFLA
Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
EM
Ekonomikas ministrija
ERAF
Eiropas Reģionālās attīstības fonds
ERAFZ
Eiropas Reģionālās attīstības fonds PO2 Zaļāka Eiropa
ES
Eiropas Savienība
ESAO
Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija
ESAO Pārskats
ESAO Vides raksturlieluma pārskats par Latviju, 2019
EVA
Eiropas Vides aģentūra
FM
Finanšu ministrija
F-gāzes
Fluorētās siltumnīcefekta gāzes
HELCOM
Baltijas jūras vides aizsardzības komisija jeb Helsinku komisija
IeM
Iekšlietu ministrija
IMO
Starptautiskā Jūrniecības organizācija
IKP
Iekšzemes kopprodukts
IZM
Izglītības un zinātnes ministrija
ĪADT
Īpaši aizsargājamas dabas teritorijas
LDM
Latvijas Dabas muzejs
KPFI
Klimata pārmaiņu finanšu instruments
Latvija2030
Latvijas Ilgtspējīgas attīstības stratēģija līdz 2030. gadam
LHEI
Daugavpils Universitātes aģentūra "Latvijas Hidroekoloģijas institūts"
LIFE
Eiropas Savienības vides un klimata pasākumu finansējuma programma
LIFE IP LatViaNature
LIFE integrētais projekts LIFE19 IPE/LV/000010 "
Natura 2000
 aizsargājamo
teritoriju pārvaldības un apsaimniekošanas optimizācija"
LIFE GoodWater IP
LIFE integrētais projekts LIFE18 IPE/LV/000014 "Latvijas upju baseinu
apsaimniekošanas plānu ieviešana laba virszemes ūdens stāvokļa
sasniegšanai"
LIFE Waste To Resources IP
LIFE integrētais projekts LIFE20 IPE/LV/000014 "Atkritumi kā resursi Latvijā –
Reģionālās ilgtspējas un aprites veicināšana, ieviešot atkritumu kā resursu
izmantošanas koncepciju"
LJA
Valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Latvijas Jūras administrācija",
5
/
90
LLU
Latvijas Lauksaimniecības universitāte
LPTP
Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni
LPS
Latvijas Pašvaldību savienība
LU
Latvijas Universitāte
LŪKA
Latvijas Ūdenssaimniecības un kanalizācijas uzņēmumu asociācija
LVAF
Latvijas Vides aizsardzības fonds
LVĢMC
Valsts SIA "Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs"
LVMI "Silava"
Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"
MK
Ministru kabinets
NAP2027
Latvijas Nacionālais attīstības plāns 2021.-2027. gadam
NASA
Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācija
Natura 2000
Eiropas nozīmes īpašā aizsargājamā dabas teritorija
NBD
Nacionālais Botāniskais dārzs
NBS KAD
Nacionālo bruņoto spēku krasta apsardzes dienests
NFI
Norvēģijas finanšu instruments
NVO
Nevalstiskās organizācijas
ppm
Daliņas uz miljonu (
particles per million
)
PVD
Pārtikas un Veterinārais dienests
PVO
Pasaules Veselības organizācija
Reģistrs
Piesārņoto un potenciāli piesārņoto vietu reģistrs
RNZD
Rīgas Nacionālais zooloģiskais dārzs
SAM NAP2027
specifiskais atbalsta mērķis
SAEA
Starptautiskās Atomenerģijas aģentūra
SEG
Siltumnīcefekta gāzes
SM
Satiksmes ministrija
VAAD
Valsts augu aizsardzības dienests
VARAM
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija
VAS
Valsts administrācijas skola
VI
Veselības inspekcija
VKP
Vides konsultatīvā padome
VM
Veselības ministrija
VMD
Valsts mežu dienests
VPP2027
Vides politikas pamatnostādnes 2021.-2027. gadam
VPVB
Vides pārraudzības valsts birojs
VVD
Valsts vides dienests
VVD RDC
Valsts vides dienests Radiācijas drošības centrs
ZIZIMM
Zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība
ZM
Zemkopības ministrija
ZM NĪ
Valsts SIA "Zemkopības ministrijas nekustamie īpašumi"
Kopsavilkums
Vides politikas pamatnostādnes 2021.-2027. gadam
1
 (turpmāk – VPP2027) ir vides aizsardzības nozares vidēja
termiņa politikas plānošanas dokuments. Tas izstrādāts atbilstoši Latvijas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā līdz 2030.
gadam
2
 (turpmāk – Latvija2030) un Nacionālajā attīstības plānā 2021.-2027.gadam
3
 (turpmāk – NAP2027) noteiktajām
prioritātēm un Eiropas zaļā kursa
4
 stratēģiskiem mērķiem.
Vides aizsardzības likuma
 
4. panta
 otrā daļa nosaka, ka Ministru kabinets (turpmāk – MK) apstiprina vides
politikas pamatnostādnes, ņemot vērā nacionālās prioritātes, Eiropas Savienības (turpmāk – ES) un starptautiskos
nosacījumus. VPP2027 ir piektais pēc kārtas valsts vides politikas plānošanas dokuments kopš 1995. gada, kad tāds
tika apstiprināts pirmo reizi.
VPP2027 I. sadaļā iezīmēts vispārīgais politikas konteksts, kas veido ietvaru nacionālajai vides politikai un
pamato sekojošu vides politikas mērķu noteikšanu:
1) Virzīties uz klimatneitralitāti un klimatnoturīgumu;
2) Veicināt ilgtspējīgu resursu izmantošanu un pāreju uz aprites ekonomiku;
3) Saglabāt un atjaunot ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību;
6
/
90
4) Samazināt piesārņojumu.
VPP2027 II. sadaļa sastāv no deviņām nodaļām, kas sakārtotas pa vides pārvaldības jomām:
1. Vides pārvaldības pamatsistēma (horizontālie jautājumi).
2. Valsts vides monitorings.
3. Klimata pārmaiņas.
4. Resursu efektīva izmantošana un aprites ekonomika.
5. Gaisa kvalitāte un vides troksnis.
6. Bioloģiskā daudzveidība.
7. Ūdens pārvaldība un apsaimniekošana.
8. Ražošana un ķīmisko vielu pārvaldība.
9. Radiācijas drošība.
Pārvaldības jomas izvēlētas, pamatojoties uz Eiropas Vides aģentūras (turpmāk – EVA) ziņojuma "Vide Eiropā:
Stāvoklis un perspektīvas 2020"
5
 vispārējo pieeju un tematisko dalījumu. VPP2027 tematiskajās nodaļās raksturots
vides stāvoklis, analīzei piemērojot EVA cēloņu-seku modeli, kas ļauj novērtēt galvenās vides tendences katrā no
jomām un uzskatāmi tās atspoguļot. Katrā tematiskajā nodaļā ir apkopoti mērķi, kas noteikti starptautiskajā, ES vai
nacionālajā līmenī un veido pamatu VPP2027 mērķiem un rīcību virzieniem. Apakšmērķiem ir pakārtoti politikas
rezultāti un rezultatīvie rādītāji, virzību uz kuriem savukārt nodrošina III. nodaļā noteiktie rīcību virzieni un uzdevumi.
VPP2027 III. sadaļas tabulās ietverta informācija par 49 rīcības virzieniem un uzdevumiem to ietvaros, noteikti
ieviešanas termiņi vai periods un atbildīgās un līdzatbildīgās institūcijas, kā arī ir norādīti indikatīvie finansējuma avoti
un uzdevumu saistība ar politikas rezultātiem un rezultatīvajiem rādītājiem, un, kur tas attiecināms, ar NAP2027
uzdevumiem un specifiskajiem atbalsta mērķiem (turpmāk – SAM).
VPP2027 pamatdokumentu papildina pieci pielikumi, kas ir neatņemama tā sastāvdaļa.
1. pielikums
 Vides monitoringa programma sastāv no četrām daļām: 1.1. Gaisa un klimata pārmaiņu monitoringa
programma; 1.2. Ūdeņu monitoringa programma, 1.3. Zemes monitoringa programma un 1.4. Bioloģiskās
daudzveidības monitoringa programma un to apakšprogrammām un pielikumiem, tādejādi vienotā procesā saskaņojot
vides aizsardzības nozares vidēja termiņa politikas plānošanas procesu un uzdevumus, kas izvirzīti datu un
informācijas iegūšanai un apritei. Jāuzsver, ka specifiskas vides monitoringa prasības ir noteiktas Latvijas
saistošajās starptautiskajās un ES normās.
2. pielikumā
 ietverts Latvijas nacionālais īstenošanas plāns par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, kas
aizstāj 2005. gadā izstrādāto attiecīgo dokumentu. Plāns nacionālajā līmenī aktualizē pasākumus Stokholmas
konvencijas par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem īstenošanai. Šāda plāna nepieciešamību un regulāru
pārskatīšanu nosaka Latvijas starptautiskās saistības.
3. pielikumu veido Radiācijas drošības programma, kuras uzdevums ir nodrošināt, ka gan esošās, gan nākotnes
paaudzes Latvijā un pasaulē kopumā tiek pasargātas no Latvijā radīta nevēlama jonizējošā starojuma. Šādas
programmas izstrādi un regulāru pārskatīšanu nosaka Latvijas starptautiskās saistības.
4. pielikumā ietverta izziņa par VPP2027 projekta sabiedriskās apspriešanas, kas notika no 2021. gada 11. līdz
26. maijam, rezultātiem. Jāuzsver, ka šī izziņa neietver stratēģiskās ietekmes uz vidi novērtējuma Vides pārskata
sabiedriskās apspriešanas laikā saņemtos pušu iebildumus un priekšlikumus, tā kā tie tika izskatīti minētā procesa
ietvaros.
5. pielikumā
 dots indikatīvs ietekmes novērtējums uz valsts un pašvaldību budžetiem. Daļa VPP2027 rīcības
virzienu uzdevumu tiks ieviesti esošā valsts un pašvaldību budžeta ietvaros. Jautājums par papildu valsts budžeta
līdzekļu piešķiršanu VPP2027 paredzēto rīcības virzienu un to uzdevumu īstenošanai 2023. gadā un turpmākajos
gados tiks izskatīts gadskārtējā valsts budžeta likumprojekta un vidēja termiņa budžeta ietvara likumprojekta
sagatavošanas un izskatīšanas procesā kopā ar visu ministriju un citu centrālo valsts iestāžu iesniegtajiem prioritāro
pasākumu pieteikumiem atbilstoši valsts budžeta finansiālajām iespējām. 5. pielikums ietver izvērstu apkopojumu
tikai par uz izstrādes brīdi zināmo ārējo finansējumu VPP2027 uzdevumu īstenošanai. Šo informāciju sniegušas par
uzdevumu izpildi atbildīgās un līdzatbildīgās nozaru ministrijas un iestādes.
VPP2027 izstrāde notika laikā no 2020. gada septembra līdz 2021. gada septembrim, nodrošinot plašu sabiedrības
līdzdalību. Izstrādes procesa ietvaros tika organizētas 16 sanāksmes, kurās piedalījās nozaru ministriju un to
padotības iestāžu, nevalstisko organizāciju, izglītības iestāžu, uzņēmumu, pašvaldību un arī citu pušu pārstāvji.
VPP2027 projekta sabiedriskā apspriešana notika no 2021. gada 11. līdz 26. maijam.
7
/
90
I. Politikas mērķi un apakšmērķi
Politikas plānošanas periodā no 2021. gada līdz 2027. gadam vides politikas mērķi nacionālajā līmenī ir pakārtoti
Latvija2030 un NAP2027 ieviešanai.
Latvija2030 prioritātei "Daba kā nākotnes kapitāls" noteiktais mērķis ir Latvijai kļūt par ES līderi dabas kapitāla
saglabāšanā, palielināšanā un ilgtspējīgā izmantošanā.
NAP2027 ir galvenais vidēja termiņa valsts attīstības plānošanas dokuments Latvijā. Tas ir Latvija2030 rīcības
plāns, kurā nosaka valsts attīstības prioritātes, mērķus un investīciju virzienus, plānotās reformas un politikas
izmaiņas periodam no 2021. gada līdz 2027.gadam.
NAP20207 vadmotīvs ir "Paradumu maiņa – ceļš uz attīstību!". NAP2027 ir noteikti četri stratēģiskie mērķi: 1)
produktivitāte un ienākumi, 2) vienlīdzīgas iespējas, 3) sociālā uzticēšanās un 4) reģionālā attīstība. NAP2027
stratēģiskie mērķi tiek īstenoti caur sešām prioritātēm un tām pakārtotajiem rīcību virzieniem un uzdevumiem. (skat.
1. attēlu).
1. attēls. Shematiskais NAP2027 ietvars.
VPP2027 izpilde sniegs ieguldījumu sekojošu NAP2027 uzdevumu īstenošanā:
[281], [282], [283], [284], [285], [286], [287], [288], [289], [290], [291], [292], kā arī [179], [314], [316] un [457].
Virzību uz Latvija2030 un NAP2027 mērķiem, kā arī VPP2027 mērķiem nodrošina atsevišķo vides jomu tādu kā
klimats, ūdens, zemes dzīles, gaiss, atkritumi un resursi plānošanas dokumenti un būtiskākie starpnozaru
plānošanas dokumenti (skat. 2. attēlu). Tie kopā veido kompleksu ceļa karti laba vides stāvokļa nodrošināšanai
Latvijā.
8
/
90
2. attēls. Latvijas vides politiku noteicošie dokumenti un to saistība.
Latvijas vides politikas attīstību ietekmē Latvijas kā ES dalībvalsts statuss, kā arī valsts dalība Apvienoto Nāciju
organizācijas (turpmāk – ANO) globālās vides aizsardzības politikas ieviešanā, Latvijas dalība starptautiskajās un
reģionālajās organizācijās
6
 un divpusēji sadarbības līgumi. No 2016. gada 1. jūlija Latvija ir pilntiesīga Ekonomiskās
sadarbības un attīstības organizācijas (turpmāk – ESAO) dalībvalsts.
2019. gadā tika veikts vispusīgs novērtējums un sagatavots pirmais 
ESAO Vides raksturlieluma pārskats par
Latviju
 (turpmāk – ESAO Pārskats). ESAO Pārskats izvērtē Latvijas progresu vides jomā kopš 2000. gadu vidus.
Tajā izceltas Latvijas nozīmīgās iespējas virzībā uz zaļāku, oglekļa mazietilpīgu ekonomiku, aicināts izmantot
spēcīgākus cenas signālus, vairāk ekoinovācijas un veikt investīcijas ar vidi saistītā infrastruktūrā un pakalpojumos.
ESAO Pārskatā īpaša uzmanība pievērsta atkritumu un materiālu labākai apsaimniekošanai virzībā uz aprites
ekonomiku, kā arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai. Pozitīvi
novērtēts Latvijas vides pārvaldības institūciju darbs un sabiedrības līdzatbildības veicināšana. ESAO atzinīgi vērtē
to, ka Latvijas sabiedrībai sniegtas plašas iespējas iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesos par vides jautājumiem
un tai ir praktiski neierobežota pieeja vides informācijai. Kā labi attīstīta raksturota ir arī ietekmes uz vidi novērtējuma
sistēma un atzinīgi vērtēta Latvijas iespēja paātrināt pāreju uz oglekļa mazietilpīgu un zaļu ekonomiku.
ESAO Pārskatā formulēti ieteikumi vides pārvaldības institucionālā satvara un tiesiskā regulējuma stiprināšanai un
arī informētības uzlabošanu, proti, Latvija tiek aicināta:
– Stiprināt Pārresoru koordinācijas centra ietekmi starpministriju sadarbībā, lai veicinātu nozaru politikas
saskaņotību ar valsts ilgtspējības attīstības mērķiem;
– Pastiprināt valsts pārvaldes pārraudzību attiecībā uz pašvaldību zemes izmantošanas plānošanu un vides
pakalpojumu (atkritumu apsaimniekošana, ūdensapgāde utml.) sniegšanu;
– Stiprināt normatīvo aktu ietekmes novērtējuma vides aspektus; nodrošināt, ka tiek pienācīgi aprēķinātas
ierosināto normatīvo aktu vides un sociālās izmaksas; uzlabot ex-post regulējuma un politikas novērtējuma
izmantošanu;
– Paplašināt ar risku pamatotas vides pārbaužu plānošanas izmantošanu, lai uzlabotu neatbilstības atklāšanu un
novēršanu;
– Reformēt sodu sistēmu, pieņemot piemērotu metodoloģiju administratīvo sodu noteikšanai, pamatojoties uz
pārkāpuma smagumu un ekonomiskajiem ieguvumiem no prasību neievērošanas; izstrādāt izpildes nodrošināšanas
politiku ar skaidriem norādījumiem par administratīvo sodu un kriminālsodu samērīgu izmantošanu un novērtēt to
efektivitāti;
– Veicināt atbildības vides jomā pilnīgu ieviešanu, lai nodrošinātu vides nodarītā kaitējuma seku likvidēšanu uz
atbildīgās puses rēķina; pieprasīt finanšu garantijas par iespējamo kaitējumu videi, ko varētu radīt videi kaitīgas
darbības;
9
/
90
– Paātrināt vēsturisko piesārņoto vietu attīrīšanu, nodrošinot tam finanšu resursus;
– Pastiprināt centienus veicināt atbilstību vides prasībām un zaļu uzņēmējdarbības praksi, izmantojot informatīvus
rīkus un normatīvus stimulus, kā arī paplašinot zaļo publisko iepirkumu, atbalstīt brīvprātīgas uzņēmējdarbības
iniciatīvas;
– Paplašināt informētību un pieaugušo izglītošanu vides jautājumos, aktīvāk iesaistīt sabiedrību vides lēmumu
pieņemšanā vietējā līmenī.
VPP2027 izmantotā metodiskā pieeja vides stāvokļa analīzei
Novērtēt vides stāvokli un izprast tā pārmaiņu tendences palīdz integrēta pieeja – Eiropas Vides aģentūras cēloņu
un seku modelis (3. attēls), kurš ietver šādus analizētos elementus:
– Virzošie spēki (t.sk. politikas mērķi, starptautiskās saistības, valsts attīstības tendences, pieprasījums pēc
dabas resursiem),
– Slodze (t.sk. piesārņojošo vielu emisijas, zemes lietojuma maiņa, resursu izmantošana, klimata pārmaiņas),
– Stāvoklis (t.sk. vides kvalitāte un ekosistēmu stāvoklis),
– Ietekme (t.sk. ietekme uz ekosistēmu pakalpojumiem un cilvēku veselību),
– Rīcība (t.sk. koriģēti politikas mērķi, fiskālie un ekonomiskie instrumenti, normatīvi un kontroles mehānismi,
izglītība un saziņa, plāni un programmas).
3. attēls. Vides problēmu analīzes cēloņu un seku modelis.
Vides stāvokļa analīzei VPP2027 izstrādē tika izmantota EVA ziņojuma "Vide Eiropā – Stāvoklis un perspektīvas
2020" pieeja, tematiskais iedalījums un slodzes un stāvokļa rādītāji. Datiem tika izmantota publiski pieejamā
informācija no Oficiālā statistikas portāla kā arī VSIA "Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra" (turpmāk –
LVĢMC) dati.
Vides politiku raksturo arī ieņēmumi no vides nodokļiem (skat. 4. attēlu), kas pakāpeniski pieaug, un 2020. gadā
tie sasniedza gandrīz 916 milj. 
eiro
. Atsevišķi vērtējot ieņēmumus no dabas resursu nodokļa (turpmāk – DRN), tie
veido nelielu vides nodokļu daļu, bet arī tie ir pieauguši no 21,12 milj. 
euro
 2014. gadā līdz 35,20 milj. 
euro
 2020. gadā
–par 67 %. Turpretim dati par valdības (publiskajiem) izdevumiem vides aizsardzībai liecina, ka kopš 2015. gada
izdevumi ir būtiski samazinājušies, lai gan pēdējos gados vērojama atkal pieauguma tendence (skat. 5. attēlu).
10
/
90
4. attēls. Vides nodokļu ieņēmumi, milj. euro 2014.-2020.g. (CSP dati).
5. attēls. Valdības izdevumi vides aizsardzībai, milj. euro 2014.-2018.g. (CSP dati).
ES 2014.-2020. gada finanšu plānošanas periodā līdz 2021. gada martam vides jomā veikti maksājumi 155 177
652 
euro
 apmērā (ES fondu daļa)
7
. Projekti īstenoti, lai novērstu plūdu risku, pilnveidotu atkritumu apsaimniekošanu,
paplašinātu centralizētās notekūdeņu savāk-šanas sistēmas, uzlabotu bioloģisko daudzveidību, veiktu vēsturiski
piesārņoto vietu sanāciju. Papildus valsts izdevumiem, jāņem vērā arī privātās investīcijas. Laika posmā no 2005.-
2017. gadam privātās investīcijas veidoja tikai 11,5 % no kopējām investīcijām vides jomā. Latvijā līdz šim divi
uzņēmumi – AS "Latvenergo" (2015.-2016. gadā 100 milj. 
euro
, 2020. gadā papildu 200 milj. 
euro
) un ALTUM (2018.-
2020. gadā 45 milj. 
euro
) ir emitējuši zaļās obligācijas, piesaistot privāto kapitālu vides mērķu sasniegšanai.
Kopš 2016. gada Eiropas Komisija (turpmāk – EK) ES vides likumdošanas ieviešanas uzraudzībai izmanto 
Vides
politikas īstenošanas pārskatu
 (
Environmental Implementation Review
)
8
. Šī instrumenta mērķis ir sniegt EK,
dalībvalstīm un iesaistītām pusēm (tai skaitā arī sabiedrībai) visaptverošu pārskatu par vides likumdošanas
ieviešanas stāvokli katrā dalībvalstī, kā arī novērst nepilnības ES vides likumdošanas ieviešanas cēloņos un rast
risinājumus, pirms problēmas kļūst steidzamas un nonāk līdz pārkāpumu stadijai. Kopš instrumenta ieviešanas ir
sniegti divi ziņojumi par Latviju. Galvenās EK rekomendācijas apkopotas 1. tabulā.
1.tabula. Eiropas Komisijas ierosinātās darbības ES vides politikas ieviešanas pārskatos par Latviju 2017.
un 2019. gadā
Tēma
2017. gadā ierosinātās darbības
2019. gadā ierosinātās darbības
9
Resursu
efektivitāte,
mazogļekļa un
aprites
ekonomika
- Ieviest un pakāpeniski palielināt
atkritumu poligonu nodokļus, lai
pakāpeniski pārtrauktu pārstrādājamu
vai reģenerējamu materiālu
apglabāšanu poligonos; izmantot
ieņēmumus, lai atbalstītu dalītu
savākšanu un alternatīvu infrastruktūru
atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
pirmajām pakāpēm; izvairīties no
pārmērīgas infrastruktūras celtniecības
atkritumu pārpalikumu apstrādei;
- Koncentrēt uzmanību uz dalītās
savākšanas shēmas īstenošanu, lai
palielinātu pārstrādes rādītājus; pēc
tam – apsvērt iespēju ieviest 
PAYT
- Izstrādāt saskanīgāku aprites ekonomikas politikas
ietvaru;
- Lai pakāpeniski izbeigtu pārstrādājamu un atgūstamu
atkritumu apglabāšanu poligonos, palielināt atkritumu
poligonu nodokli atbilstīgi plānotajam un novirzīt
ieņēmumus pasākumiem, kas uzlabotu atkritumu
apsaimniekošanu.
- Uzlabot un paplašināt atkritumu dalītu savākšanu.
Pārskatīt un/vai saskaņot minimālos dalītās savākšanas
pakalpojumu standartus pašvaldībās, lai aptvertu pēc
iespējas lielāku pārstrādājamu atkritumu īpatsvaru;
- Izmantot tādus ekonomiskos instrumentus kā "maksā,
kad izmet" un noteikt pašvaldībām obligātus pārstrādes
mērķrādītājus un pasākumus, kas veicami neatbilstības
gadījumā; 
11
/
90
(maksā, kad izmet) shēmas.
gadījumā;
- Izstrādāt un ieviest īstenošanas atbalsta programmas
pašvaldībām, lai palīdzētu atbalstītu to centienus organizēt
dalītu savākšanu un uzlabotu pārstrādes sniegumu;
- Uzlabot ražotāja paplašinātas atbildības sistēmu darbību.
Dabas kapitāla
aizsardzība,
saglabāšana
un uzlabošana
- Pabeigt 
īpaši aizsargājamo dabas
teritoriju (ĪADT)
 noteikšanas procesu
un attiecībā uz teritorijām noteikt
skaidri definētus saglabāšanas mērķus
un vajadzīgos saglabāšanas
pasākumus, kā arī nodrošināt
atbildīgus resursus to īstenošanai, lai
uzturētu/atjaunotu Kopienas nozīmes
sugas un dzīvotnes labvēlīgā
saglabāšanās stāvoklī to dabīgajā
diapazonā;
- Uzlabot stimulus mežsaimniekiem un
lauksaimniekiem labāk aizsargāt mežu
un zālāju dzīvotnes;
- Uzsākt ekosistēmu un to
pakalpojumu kartēšanu un
novērtēšanu, dabas kapitāla uzskaites
sistēmas vērtēšanu un izstrādi un
nodrošināt valdības atbalstu šim
darbam;
- Turpināt darbu pie laba vides stāvokļa
definīciju uzlabošanas, it sevišķi
attiecībā uz bioloģiskās daudz-veidības
raksturlielumiem, arī īstenojot reģionālo
sadarbību un izmantojot darbu
attiecīgās reģionālās jūras konvencijas
ietvaros;
- Noteikt un risināt zināšanu nepilnības;
- Turpināt pilnveidot pieejas, ko
izmanto, lai novērtētu (un kvantificētu)
ietekmi, kuru rada galvenie noslodzes
veidi, lai 2018. gada ziņojumā nonāktu
pie labākiem un skaidrākiem
novērtējuma rezultātiem;
- Turpināt integrēt monitoringa
programmas, kas jau ir noteiktas
attiecīgajos ES tiesību aktos un
īstenot kopīgas monitoringa
programmas (ja tādas ir), kas
izstrādātas (apakš)reģionālā līmenī,
piemēram, kuras izstrādājusi Baltijas
jūras vides aizsardzības komisija
(
HELCOM
);
- Uzlabot monitoringa metožu
salīdzināmību un konsekvenci valsts
jūras reģionā;
- Nodrošināt, ka valsts monitoringa
programma tiek īstenota nekavējoties,
ka tā ietver visus raksturlielumus un ir
piemērota, lai uzraudzītu progresu laba
vides stāvokļa virzienā.
- Pabeigt īpaši aizsargājamu dabas teritoriju (ĪADT)
noteikšanas procesu un ieviest skaidri definētus
saglabāšanas mērķus un vajadzīgos saglabāšanas
pasākumus šādās teritorijās;
- Uzlabot stimulus mežsaimniekiem un lauksaimniekiem
mežu un zālāju dzīvotņu labākai aizsardzībai. Nodrošināt
ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu un biomasas efektīvu
izmantošanu;
- Definēt labu vides stāvokli un mērķrādītājus jomās, kurās
tas vēl nav izdarīts, kā arī noteikt laba vides stāvokļa
sasniegšanas termiņus, ja tie vēl nav paziņoti;
- Sniegt vairāk informācijas par pasākumiem, izstrādāt
vairāk pasākumu ar tiešu ietekmi uz noslodzēm un
kvantitatīvi noteikt, kādā mērā ar pasākumiem iecerēts
samazināt noslodzi, un monitorēt progresu;
- Nodrošināt reģionālu sadarbību starp dalībvalstīm, kurām
ir kopīgs jūras (apakš)reģions, ar mērķi novērst galvenās
noslodzes;
- Nodrošināt, ka noteiktajā termiņā tiek sniegti ziņojumi par
dažādiem Jūras stratēģijas pamatdirektīvas (JSP)
elementiem.
Iedzīvotāju
veselības un
dzīves
kvalitātes
nodrošināšana
- Samazināt PM
10
 emisiju un
koncentrāciju, cita starpā samazinot ar
elektroenerģijas un siltumenerģijas
ražošanu (izmantojot cieto kurināmo),
transportu un lauksaimniecību saistītās
emisijas;
- Pabeigt trokšņa kartēšanu un trokšņa
pārvaldības rīcības plānus;
- Ūdens baseinu apsaimniekošanas
plānu (RBMP) pasākumus vērst uz
visiem attiecīgajiem slodzes veidiem
un īstenošanas nepilnībām, it sevišķi
- Gaisa piesārņojuma samazināšanas rīcības plāna
kontekstā rīkoties, lai samazinātu emisiju no galvenajiem
emisijas avotiem;
- Pārskatīt atļaujas, lai nodrošinātu, ka tās atbilst jaunajiem
pieņemtajiem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu
(turpmāk – LPTP) secinājumiem;
- Stiprināt kontroli un/vai izpildes panākšanu, lai nodrošinātu
atbilstību LPTP secinājumiem;
- Novērst piesārņojumu, proti: i) smaku, ko rada intensīvā
putnkopība un cūkkopība, un ii) gaisa piesārņojumu, ko
rada atkritumu dedzināšana;
- Pabeigt izstrādāt visu bioloģiskās kvalitātes elementu
12
/
90
pievēršoties lauksaimniecības
radītajam piesārņojumam;
- Pārskatīt un uzlabot pasākumus, kuru
mērķis ir samazināt hidromorfoloģisko
slodzi valsts upju baseinos;
- Apsvērt pasākumus ūdens un
notekūdeņu apsaimniekošanas
struktūru un pakalpojumu
racionalizēšanai kopā ar stimuliem
paplašināt fizisko pieslēgumu skaitu.
novērtēšanas metodes saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu;
- Veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai 2. plūdu riska
pārvaldības plānā nostiprinātu klimata pārmaiņu
apsvērumus;
- Veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai pasākumu prioritātes
noteikšanas metodi padarītu skaidrāku un ietvertu plūdu
riska pārvaldības plāna izmaksu un ieguvumu novērtējumu;
- Nodrošināt visu aglomerāciju atbilstību Komunālo
notekūdeņu attīrīšanas direktīvai.
Tirgus
instrumenti un
ieguldījumi
- Netika iekļautas ierosinātas darbības.
- Identificēt finansējuma avotus, lai veicinātu Ūdens
pamatdirektīvas mērķu īstenošanu;
- Sagatavoties nākamajam 2021.–2027. gada finansēšanas
periodam, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu vides
aizsardzības īstenošanai, īpaši atkritumu un ūdens jomā.
Efektīva
pārvaldība un
zināšanas
- Uzlabot pārredzamību saistībā ar
atbilstības nodrošināšanas sistēmas
organizēšanu un darbību un to, kā tiek
risināti būtiski riski;
- Sekmēt kompetento iestāžu aktīvāku
dalību 
ENPE
, 
EUFJE
 un 
EnviCrimeNet
darbībās;
- Palielināt centienus īstenot direktīvu
par atbildību vides jomā, realizējot
proaktīvas iniciatīvas, it sevišķi
izstrādājot valsts norādījumus; turklāt
īstenot papildu pasākumus, lai
nodrošinātu funkcionējošu finansiālā
nodrošinājuma sistēmu atbildībai vides
jomā (lai uzņēmējiem ne tikai būtu
pieejams apdrošināšanas segums, bet
arī lai tie to izmantotu);
- Noteikt un dokumentēt visas telpisko
datu kopas, kas vajadzīgas vides
tiesību aktu īstenošanai, un nodrošināt
datu un dokumentācijas pieejamību
(vismaz to pašreizējā formā) citām
valsts iestādēm un sabiedrībai,
izmantojot 
INSPIRE
 direktīvā
paredzētos digitālos pakalpojumus.
- Nostiprinot sasaisti starp valsts INSPIRE portāliem,
uzlabot piekļuvi telpiskajiem datiem un pakalpojumiem,
identificēt un dokumentēt visas telpisko datu kopas, kas
vajadzīgas vides tiesību aktu īstenošanai, un nodrošināt, lai
citas publiskā sektora iestādes un sabiedrība, izmantojot
INSPIRE direktīvā paredzētos digitālos pakalpojumus, var
piekļūt datiem un dokumentācijai (esošajā formā);
- Labāk informēt sabiedrību par tās tiesībām griezties tiesā,
īpaši saistībā ar gaisa piesārņojumu un dabu;
- Labāk informēt sabiedrību par atbilstības veicināšanu,
monitoringu un izpildes panākšanu. Kā minimums būtu
jānodrošina detalizēta tiešsaistes informācija
lauksaimniekiem par to, kā pildāmi ar nitrātiem un dabu
saistītie pienākumi, un tiešsaistē jāsniedz vairāk
informācijas par inspekciju plāniem un rūpniecisko objektu
inspekciju ziņojumi;
- Publicēt informāciju par rezultātiem, kas gūti izpildes
panākšanas darbībās un turpmākajos pasākumos pēc
konstatētiem savstarpējās atbilstības noteikumu
pārkāpumiem nitrātu un dabas jomā;
- Nodrošināt vairāk informācijas par to, kā sadarbojas
profesionāļi, kuri apkaro noziegumus pret vidi;
- Uzlabot atbildības finansiālo nodrošinājumu un
norādījumus saistībā ar Direktīvu par atbildību vides jomā
un publicēt informāciju par videi nodarītu kaitējumu;
- Aktīvāk tiekties kļūt par attiecīgo daudzpusējo vides
nolīgumu pusi, parakstot un ratificējot atlikušos nolīgumus.
2019. gada 11. decembrī EK nāca klajā ar paziņojumu par 
Eiropas zaļo kursu
, kas ir ierosināts kā jauna ES
izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir ES pārveidot par klimatneitrālu, taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu,
resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku.
Eiropas zaļais kurss ir stūrakmens EK stratēģijai virzībā uz ANO 2030. gada programmas un ilgtspējīgas
attīstības mērķu īstenošanu. Eiropas zaļā kursa ietvaros tiks pārorientēts Eiropas pusgada (semestra)
makroekonomiskās koordinācijas process tā, lai tajā būtu integrēti ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi un lai
ekonomikas politika būtu vērsta uz ilgtspēju un iedzīvotāju labbūtību un ilgtspējīgas attīstības mērķi būtu ES
rīcībpolitikas veidošanas un rīcības pašā pamatā.
Eiropas zaļā kursa īstenošanas holistiskā pieeja paredz, ka ES darbībām un politikai ir jāsekmē tā mērķu
sasniegšanu, tāpēc arī EK paziņojumā izklāstītās un nu jau praksē izstrādātās politikas iniciatīvas aptver vairākas
savstarpēji cieši saistītas jomas, tostarp klimatu, vidi, enerģētiku, transportu, rūpniecību, lauksaimniecību un
ilgtspējīgu finansējumu. Lai īstenotu mērķus, Eiropas zaļais kurss nosaka vairākus rīcību elementus, kas ilustrēti 6.
attēlā.
13
/
90
6. attēls. Eiropas zaļā kursa rīcību elementi (pēc EK dokumentiem).
Eiropas zaļajā kursā īpaši uzsvērts, lai rastu līdzekļus vides mērķu sasniegšanai, nepieciešams pārorientēt privātā
kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem, tādējādi panākot ilgt-spējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Papildus ir
svarīga zaļās budžetēšanas pieejas attīstība, lai, izmantojot valsts budžeta politikas rīkus, veicinātu vides mērķu
sasniegšanu.
VPP2027 pamatprincipi
Vides aizsardzības galvenie principi ir noteikti 
Vides aizsardzības likumā
:
– princips "piesārņotājs maksā";
– piesardzības princips;
– novēršanas princips;
– izvērtēšanas princips.
Tomēr jaunie izaicinājumi, ko nosaka Eiropas zaļais kurss un citi VPP2027 virzību pamatojošie politikas
dokumenti, liek nodefinēt papildus principus, uz kuriem balstīt transformatīvas un modernas vides politikas
attīstībuLatvijā, un tie ir:
– saskaņota un koherenta vides politikas integrācija visu nozaru politikās un ilgtspējīgās investīcijās
(finansējumā), kas sniedz pienesumu virzībai uz klimatneitralitāti;
– ekonomikas izaugsmes atsaistīšana no resursu patēriņa, kas balstās uz noslēgta cikla dabas resursu apriti
ražošanā un fundamentālām pārmaiņām sabiedrības patēriņā un domāšanā;
– digitalizācijā un datos balstīta lēmumu pieņemšana visos pārvaldības līmeņos.
VPP2027 politikas mērķi un apakšmērķi
VPP2027 politikas mērķi izriet no NAP2027 stratēģiskajiem mērķiem un vides aizsardzības prioritātēm periodam
līdz pat 2030. gadam, bet klimata jomā līdz pat 2050. gadam, tie ir:
1) Virzīties uz klimatneitralitāti un klimatnoturīgumu;
2) Veicināt ilgtspējīgu resursu izmantošanu un pāreju uz aprites ekonomiku;
3) Saglabāt un atjaunot ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību;
4) Samazināt piesārņojumu.
Rīcībpolitikas virzieniem ir izvirzīti 30 apakšmērķi (apakšmērķi ir definēti
 II. nodaļā
). Saistība starp NAP2027 un
vides politikas mērķiem un apakšmērķiem ir atspoguļota 7. attēlā.
14
/
90
7. attēls. Saistība starp NAP2027 un vides politikas mērķiem un apakšmērķiem.
II. Vides politikas jomas
1. Vides pārvaldības pamatsistēma (horizontālie jautājumi)
1.1. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Mērķi
Avots
Termiņš
• Īstenot vides, ilgtspējīgas dabas resursu apsaimniekošanas un enerģētikas
politiku, kas balstīta uz taisnīgumu un savstarpējo uzticēšanos, sabiedrības
atbalstu dabas un klimata aizsardzības pasākumiem, nosakot skaidrus un
atklātus valsts un iedzīvotāju sadarbības modeļus un iesaistīšanos lēmumu
pieņemšanā.
NAP2027
2027.
• Sasniegt siltumnīcefekta gāzu (turpmāk – SEG) emisiju samazināšanas mērķi
2030. gadā un panākt klimata neitralitāti līdz 2050. gadam
• Uzlabot pielāgošanās spējas, stiprināt noturību un samazināt neaizsargātību
pret klimata pārmaiņām
• Nodrošināt virzību uz atjaunojošu izaugsmes modeli, atsaistot ekonomikas
izaugsmi no dabas resursu izmantošanas un vides noplicināšanas un paātrināt
pāreju uz aprites ekonomiku
• Tiekties uz nulles piesārņojumu un vidi, kas brīva no toksiskām vielām,
tostarp gaisu, ūdeni un augsni, un tādējādi arī aizsargājot eiropiešu veselību un
labklājību
• Aizsargāt, saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un palielināt dabas
kapitālu (īpaši gaisa, ūdens, augsnes un mežu, saldūdens, mitrāju un jūras
ekosistēmu kapitālu)
• Veicināt vides ilgtspējību un samazināt vides un klimata slodzi, kas saistīts ar
ražošanu un patēriņu (enerģētikas, rūpniecības attīstības, ēku un
infrastruktūras, mobilitātes un pārtikas sistēmas u.c. jomās)
ES 8. vides rīcības
programma
10
Eiropas Klimata
akts
11
2030.
1.2. Politikas apakšmērķi
Vides politikas efektivitātes paaugstināšanai VPP2027 tiek izvirzīti šādi pieci apakšmērķi:
Apakšmērķis 1.1:
 Sabiedrības informētības un izpratnes veicināšana par vides jautājumiem un vides institūciju
darbību.
Apakšmērķis 1.2:
 Attīstīt profesionālo kompetenci vides jautājumos.
Apakšmērķis 1.3:
 Attīstīt vides izglītību un pētniecību vides jautājumos.
Apakšmērķis 1.4:
 Attīstīt instrumentus privātā sektora iesaistei un līdzdalībai vides jautājumu risināšanā.
Apakšmērķis 1.5:
 Integrēt ilgtspējīga finansējuma pieeju vides politikas plānošanā.
1.3. Politikas rezultāti uz rezultatīvie rādītāji vides pārvaldības pamatsistēmas attīstībai
15
/
90
PR 1.1. Politikas rezultāts: Palielināta sabiedrības līdzdalība un iesaiste vides jautājumu risināšanā
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība*
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
1.1.1. Informētības
veicināšana sabiedrībā ar
tieši mērķētām kampaņām,
informēšanas un
izglītošanas pasākumiem
VARAM,
VVD
DAP
Pasākumu
skaits
Dalībnieku
skaits dabas
izglītības
pasākumos
2021.
2021.
2019.
4
5
25 765
6
8
20 000/
gadā
15
12
25 000/
gadā
1.1.2. Nodrošināta regulāra
informācijas izplatīšana
sabiedrībai par
nozīmīgākajām tendencēm
un vides stāvokli
LVĢMC
Tīmekļvietņu **
apmeklētāju
skaits
2020.
1009 tūkst.
1306 tūkst.
1500 tūkst.
Sasniegtā tiešā
mērķauditorija
izmantojot
medijus; skaits
2000.
700 tūkst.
725 tūkst.
750 tūkst
1.1.3. Regulāra
komunikācija par institūciju
darbību un rezultātiem
vides jautājumu risināšanā
VVD
a) Tīmeklvietņu
apmeklētāju
skaits
b) Sociālo vietņu
sekotāju skaits
gadā
2021.
a)90 000
b) 2000
a)100 000
b) 2400
a)110 000
b) 3000
DAP
Tīmeklvietņu
apmeklētāju
skaits
2019.
182 786
200 000
210 000
1.1.4. Vienotas vides un
ģeotelpisko datu apmaiņas
un izplatīšanas telpas
izveide, kurā pieejami
kvalitatīvi, savietojami
kartogrāfiskie dati
12
VARAM
Vienotās
informācijas
vietnes izveide
2020.
-
-
1
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [307], [417]; [424] un uzdevums [316];
• Digitālās transformācijas pamatnostādnes 2021.-2027. gadam
Skaidrojumi: * lietota kumulatīvā vērtība uz atskaites gadu.
** iestāžu oficiālās tīmekļvietnes (piem. vietne https://videscentrs.lvgmc.lv/ sadaļas "Novērojumi", "Vide" un
"Klimats") un konti sociālajos medijos (FaceBook u.c) un aplikācijas (piem., Vides SOS).
PR 1.2. Politikas rezultāts: Uzlabota profesionālā kompetence vides jautājumos
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
1.2.1. Valsts budžeta
finansētās studiju vietas
izglītības vides
aizsardzības tematiskajā
jomā
IZM
Studiju vietu
skaits
augstskolās
2020.
510
13
-
Palielinā-
jums par
10%
1.2.2. Sagatavot mācību
programmu par vides
jautājumiem, t.sk. par
dabas resursu
apsaimniekošanu un
nodarījumiem pret vidi,
ierēdņiem un
amatpersonām Valsts
administrācijās skolā
VARAM,
VAS
Apmācīto ierēdņu
un amatpersonu
skaits
2020.
n/a
-
300
1.2.3. Informācijas
sagatavošana dažādu
nozaru profesionāliem
lietotājiem par vides
aizsardzības, t.sk. dabas
resursu apsaimniekošanu
VARAM,
DAP,
VVD
Informatīvo un
vides izglītības
pasākumu
skaits
14
2020.
1850
(DAP, NBD,
LBDM)
1850
1850
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [135], [163]
16
/
90
• Iesaistīto institūciju darbības stratēģijas
 
PR 1.3. Politikas rezultāts: Attīstīta vides izglītība un pētniecība vides jautājumos
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
1.3.1. VARAM izstrādāt un
ieviest Vides/ dabas
izglītības stratēģiju un
pilnveidot nacionālās
nozīmes dabas un vides
informācijas centru
infrastruktūru
VARAM,
DAP,
NBD, LNDM
Stratēģija,
pasākumi
(skaits)
2020.
0
1 stratēģija
20%
stratēģijas
pasākumu
ieviesti
1.3.2. Veicināt datu
ieguves un analīzes
pasākumus vides politikas
prioritāro jautājumu
risināšanai
LVĢMC,
VRAA
Pasākumu
skaits
2020.
6
7
8
1.3.3. Latvijas dabas
daudzveidības fiksēšana
etalonkolekcijās
LNDM,
NBD
Ex situ
 un
krājumā
uzturētās
vienības (skaits)
2020.
222 815
15
224 815
226 815
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [135]
• ES kohēzijas politikas programma 2021.-2027.gadam (16.11.2021.)
• Iesaistīto institūciju darbības stratēģijas
 
PR 1.4 Politikas rezultāts: Paaugstināta privātā sektora iesaiste un līdzdalība vides jautājumu risināšanā
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
1.4.1. Atbalsta
programmas izstrāde un
īstenošana videi
draudzīgas
uzņēmējdarbības attīstībai
VARAM
Programma
n/a
n/a
1
1
1.4.2. Brīvprātīgās
vienošanās augstāku vides
mērķu sasniegšanai
VARAM, DAP
vienošanos
skaits
2020.
2
3
5
1.4.3. Zaļā iepirkuma
īpatsvars (finansiālā
izteiksmē) valsts un
pašvaldību iepirkumos
VARAM, IUB
% īpatsvars
2020.
29,1
25
30
16
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [138], [330]
• Rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku 2020.-2027. gadam
 
PR 1.5. Politikas rezultāts: Integrēta ilgtspējīga finansējuma pieeja vides politikas plānošanā un ieviešanā
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
1.5.1. Papildu piesaistītais
kapitāls (privātais un cits)
vides politikas mērķu
sasniegšanai
Finanšu
nozares
asociācija,
Altum
Zaļās
investīcijas %
no kopējām
n/a
 
Ikgadēja augoša dinamika
1.5.2. Nodrošināts
konsultatīvs atbalsts
pretendentiem uz atbalsta
saņemšanu no ES LIFE
programmas
VARAM
Konsultāciju
skaits
2020.
185
195
200
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [330]
• Finanšu sektora attīstības plāns 2021.-2023. gadam (apstiprināts ar 2021. gada 22. marta Ministru kabineta
rīkojumu Nr.180)
17
/
90
2. Valsts vides monitorings
VPP2027 Vides monitoringa programma 2021.-2026. gadam (skat. 1. pielikumu) izstrādāta, ņemot vērā
nacionālajos un ES tiesību aktos noteiktās prasības vides monitoringa veikšanai attiecībā uz veiktā un organizētā
monitoringa tīklu, parametriem, novērojumu regularitāti un izmantojamām metodēm, katrā no monitoringa programmas
dokumentiem ir izvirzīts konkrētās programmas mērķis, lai izpildītu iepriekš noteiktos uzdevumus kvalitatīvai datu
iegūšanai un apstrādei.
Atbilstoši 
Vides aizsardzības likumā
 noteiktajai kārtībai Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs
apstiprina vides monitoringa programmu sešiem gadiem.
Vides monitoringa programma 
2021. 
– 2026. gadam iedalīta četrās daļās:
1. Gaisa un klimata pārmaiņu monitoringa programma,
2. Ūdeņu monitoringa programma,
3. Zemes monitoringa programma,
4. Bioloģiskās daudzveidības monitoringa programma.
2.1. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Attiecībā uz vides monitoringu, prasības tiek noteiktais Latvijai saistošajās starptautiskajās un ES prasībās un
nacionālajos normatīvajos aktos.
Mērķi
Avots
Termiņš
Novērtēt vides stāvokli,
tendences un perspektīvu,
izstrādāt vides politikas
pasākumus un novērtēt
līdzšinējo pasākumu lietderību
un efektivitāti
- 
Vides aizsardzības likums
 (02.11.2006.)
- Likums "
Par piesārņojumu
" (15.03.2001.)
- Likums 
par radiācijas drošību un kodoldrošību
 (26.10.2000.)
- MK 2009. gada 17. februāra noteikumi Nr. 158 "
Noteikumi par
prasībām attiecībā uz vides monitoringu un tā veikšanas kārtību,
piesārņojošo vielu reģistra izveidi un informācijas pieejamību
sabiedrībai
"
Pastāvīgi
Iegūt visaptverošu informāciju
par gaisa kvalitāti un valsts
kopējām emisijām un primāro
meteoroloģisko informāciju un
informēt par to sabiedrību
- 1947. gada 1. oktobra Vašingtonas konvencija par Pasaules
meteoroloģijas organizācijas dibināšanu
- Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regula (ES)
2018/84
2/oj/?locale=LV' target='_blank' id='tooltip' rel-text='Atvērt
regulu'> 
2018/84
2
 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu
emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz
2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai
izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza
Regulu (ES) Nr. 525/2013
- MK 2009. gada 3. novembra noteikumi Nr. 1290 "
Noteikumi par
gaisa kvalitāti
"
- MK 2002. gada 9.aprīļa noteikumi Nr.149 "
Noteikumi par aizsardzību
pret jonizējošo starojumu
"
- MK 2017. gada 12. decembra noteikumi Nr. 737 "
Siltumnīcefekta
gāzu inventarizācijas un prognožu sagatavošanas nacionālās
sistēmas izveidošanas un uzturēšanas noteikumi
"
- MK 2018. gada 2. oktobra noteikumi Nr. 614 "
Kopējo gaisu
piesārņojošo vielu emisiju samazināšanas un uzskaites noteikumi
"
Pastāvīgi
Iegūt visaptverošu informāciju
par ūdeņu stāvokli Latvijas
teritorijā
- 
Ūdens apsaimniekošanas likums
 (12.09.2002.)
- 
Jūras vides aizsardzības un pārvaldības likums
 (28.10.2010.)
- MK 2004. gada 17. februāra noteikumi Nr. 92 "
Prasības virszemes
ūdeņu, pazemes ūdeņu un aizsargājamo teritoriju monitoringam un
monitoringa programmu izstrādei
"
- MK 2002. gada 12. marta noteikumi Nr. 118 "
Noteikumi par
virszemes un pazemes ūdeņu kvalitāti
"
- MK 2010. gada 23. novembra noteikumi Nr. 1071 "
Prasības jūras
vides stāvokļa novērtējumam, laba jūras vides stāvokļa noteikšanai
un jūras vides mērķu izstrādei
"
- MK 2014.gada 23.decembra noteikumi Nr.834 "
Prasības ūdens,
augsnes un gaisa aizsardzībai no lauksaimnieciskās darbības
izraisīta piesārņojuma
 "
Pastāvīgi
Iegūt aktuālu informāciju par
seismiskiem procesiem un
augsnes radioaktivitātes
- Likums "
Par radiācijas drošību un kodoldrošību
" (26.10.2000.)
- MK 2002. gada 9. aprīļa noteikumi Nr. 149 "
Noteikumi par
Pastāvīgi
18
/
90
augsnes radioaktivitātes
līmeni*
aizsardzību pret jonizējošo starojumu
"
Izpildīt ES prasības bioloģiskā
daudzveidības monitoringa
īstenošanā
- 
Vides aizsardzības likums
 (02.11.2006.)
- Likums "
Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām
" (02.03.1993.)
- 
Sugu un biotopu aizsardzības likums
 (04.06.2020.)
- 
Augu aizsardzības likums
 (17.12.1998.)
Pastāvīgi
* 
Civilās aizsardzības un katastrofas pārvaldīšanas likumā
 zemestrīces noteiktas kā viens no dabas katastrofas
veidiem; Valsts civilās aizsardzības plānā iekļauts kā viens no apdraudējumu veidiem.
2.2. Politikas apakšmērķi
Vides monitoringa programmas 2021.-2026. gadam mērķis ir radīt tādu monitoringa informācijas sistēmas
struktūru, lai tiktu nodrošināta LR un ES tiesību aktos noteikto prasību izpilde, tai skaitās starptautisko konvenciju,
kurām Latvija ir pievienojusies, prasību izpilde.
Apakšmērķis 2.1:
 Iegūt visaptverošu informāciju par gaisa kvalitāti, valsts kopējām emisijām un primāro
meteoroloģisko informāciju.
Apakšmērķis 2.2:
 Iegūt visaptverošu informāciju par ūdeņu stāvokli Latvijas teritorijā.
Apakšmērķis 2.3:
 Iegūt aktuālāko informāciju par augsnes radioaktivitātes līmeni un seismiskiem notikumiem.
Apakšmērķis 2.4:
 Iegūt visaptverošu informāciju par bioloģisko daudzveidību, nodrošinot ES prasības monitoringa
īstenošanā.
2.3. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji vides monitoringa jomā
PR2.1. Politikas rezultāts: Sabiedrība nodrošināta ar operatīvu informāciju par gaisa kvalitāti, valsts kopējām
emisijām un primāro meteoroloģisko informāciju
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
2.1.1. Nodrošināta
meteoroloģisko novērojumu
tīkla pamatstaciju darbība
LVĢMC
Staciju skaits
2020.
25
25
35
2.1.2. Nodrošināta gaisa
kvalitātes novērojumu
staciju darbība lielākajās
pilsētās
LVĢMC
Staciju skaits
2020.
7
7*
7*
2.1.3. Nodrošināti nokrišņu
kvalitātes novērojumi
LVĢMC
Staciju skaits
2020.
4
4
4
2.1.4. Nodrošināta gaisa
piesārņojuma pārneses
lielos attālumos
novērojumu (EMEP) un
globālo atmosfēras
novērojumu reģionālā
līmeņa (GAW) monitoringa
stacijas darbība
LVĢMC
Staciju skaits
2020.
2
2
2
2.1.5. Nodrošināts gaisa
piesārņojuma ietekmes uz
ekosistēmām monitorings
LVĢMC
Silava
staciju skaits
2020.
114
114
114
2.1.7. Nodrošināts ikdienas
gamma starojuma
ekvivalentās dozas jaudas
monitorings
LVĢMC
VVD
staciju skaits
2020.
20
20
20
2.1.8. Sagatavota SEG
inventarizācija (pamatdatu
apkopojums kopējā
ziņošanas formātā un
nacionālais inventarizācijas
ziņojums) ANO Vispārējās
konvencijas par klimata
pārmaiņām un EK Regulas
Nr. 
2020/1208
 ietvaros
VARAM
LVĢMC
Ziņojumu skaits
1990.
2
2
2
2.1.9. Sagatavots ziņojums
par emisijām gaisā EK
direktīvas 
2016/2284
 un
Konvencijas par pārrobežu
LVĢMC
Ziņojumu skaits
2020.
1
1
1
19
/
90
piesārņojuma pārnesi lielos
attālumos ietvaros
2.1.10. Emisiju
apkopojums Konvencijas
par robežšķērsojošo gaisa
piesārņošanu lielos
attālumos un tās protokolu
EMEP (kopējās
programmas gaisa
piesārņojuma izplatības
lielos attālumos
novērošanai un
novērtēšanai Eiropā)
ietvaros kvadrātu
sagatavošana/gridēšana
LVĢMC
Ziņojumu skaits
2017.
1
1
1
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [271], [272], [273]
• ES kohēzijas politikas programma 2021.-2027.gadam (16.11.2021.)
• Gaisa piesārņojuma samazināšanas rīcības plāns 2020.–2030. gadam
Skaidrojumi:
* Staciju skaits var mainīties atkarīgā no secinājumiem, kas tiks iegūti LVĢMC veicot esošā valsts monitoringa tīkla
izvērtējumu
Informācijas pieejama sabiedrībai vietnē: https://videscentrs.lvgmc.lv/ sadaļa "Novērojumi" un "Vide"
https://www.vvd.gov.lv/lv/radiacijas-limenis-latvija.
PR2.2. Politikas rezultāts: Iegūta visaptveroša informācija par ūdeņu stāvokli Latvijas teritorijā
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
2.2.1. Nodrošināti
virszemes ūdeņu kvalitātes
novērojumi
LVĢMC
staciju skaits
2020.
123
126
138
2.2.2. Nodrošināta
virszemes ūdeņu
kvantitātes novērojumi
LVĢMC
staciju skaits
2020.
79
82
82
2.2.3. Nodrošināts Jūras
vides monitorings
LHEI
staciju skaits
2020.
43
70
70
2.2.4. Nodrošināti pazemes
ūdeņu kvantitātes
novērojumi
LVĢMC
staciju skaits
2020.
60
86
86
2.2.5. Nodrošināti pazemes
ūdeņu kvalitātes
novērojumi
LVĢMC
staciju skaits
2020.
53
79
79
2.2.6. Nodrošināti
radioaktivitātes mērījumi
dzeramā ūdens ņemšanas
vietās
LVĢMC
staciju skaits
2020.
4
4
4
2.2.7. Nodrošināts
lauksaimniecības noteču
monitorings
LLU
staciju skaits
2020.
62 (12)*
62 (12)*
62 (12)*
2.2.8. Nodrošināt dzeramā
ūdens kvalitātes
novērojumus
VI
auditor-
monitoringa
paraugu skaits
2020.
169
≥169**
≥169**
2.2.9. Nodrošināt peldvietu
ūdens kvalitātes
novērojumus
VI
oficiālo peldvietu
skaits
2020.
57
58
60
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [274]
• ES kohēzijas politikas programma 2021.-2027.gadam (16.11.2021.)
• Upju baseinu apgabalu apsaimniekošanas un plūdu riska pārvaldības plāni 2022.-2027.gadam (projekts)
• ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns (COM(2021) 400 final).
Informācijas pieejama sabiedrībai vietnēs:
LVĢMC: https://videscentrs.lvgmc.lv/, sadaļa "Vide", apakšsadaļa "Ūdens kvalitāte"
LHEI: https://www.lhei.lv/lv/j%C5%ABras-strat%C4%93%C4%A3ijas-pamatdirekt%C4%ABva
VI: https://www.vi.gov.lv/lv/peldvietu-udens-kvalitate
* norādīts lauksaimniecības noteču monitoringa staciju skaits, kurās tiek veikti ūdens līmeņa un caurplūduma
mērījumi virszemes ūdenstecē vai drenu sistēmā, izmantojot speciālas mērbūves (pārgāznes), sensorus un datu
20
/
90
logerus
**skaits tiks precizēts pēc Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas (ES) 
2020/2184
 (2020. gada 16. decembris)
par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija) ieviešanas.
PR2.3. Politikas rezultāts: Iegūta aktuāla informācija par seismiskiem notikumiem un augsnes
radioaktivitātes līmeni
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
2.3.1. Nodrošināts augsnes
radioaktivitātes monitorings
*
LVĢMC
Staciju skaits
2020.
17
17
17
2.3.2. Nodrošināts
seismisko procesu
monitorings **
LVĢMC
Staciju skaits
2020.
1
1
1
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• Valsts civilās aizsardzības plāns (2020. gada 26. augusta Ministru kabineta rīkojums Nr. 476), 2.pielikums un
14.pielikums.
Informācijas pieejama sabiedrībai vietnēs:
*augsnes radioaktivitātes monitorings tiek veikts 10 vietās, informācija par rezultātiem ir pieejama LVĢMC tīmekļa
vietnē - https://videscentrs.lvgmc.lv/lapas/salaspils-kodolreaktors sadaļā "Salaspils kodolreaktora monitoringa
pārskati" (6 vietas) un sadaļā "Pārskati par valsts nozīmes jonizējošā starojuma objekta VSIA LVĢMC radioaktīvo
atkritumu glabātavas "Radons" vides monitoringa rezultātiem" (4 vietas).
**Informācija pieejama vietnē https://videscentrs.lvgmc.lv/lapas/seismologiskais-monitorings
PR2.4. Politikas rezultāts: Izpildītas ES prasības bioloģiskās daudzveidības monitoringa īstenošanā
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
2.4.1. Valsts daļa, kurā ik
gadu veikts ES nozīmes
biotopu monitorings
DAP
% (no platības)
2020.
0
16
16
2.4.2. Iegūta informācija
par 
Natura 2000
 vietās
esošajām sugām un to
dzīvotnēm, to stāvokli un
izmaiņām, nodrošinot, ka 6
gadu periodā vismaz vienu
reizi tiek veikts monitorings
visās 
Natura 2000
 vietās,
iegūstot informāciju par
vismaz vienu sugu grupu
vai biotopiem, kuru
aizsardzībai 
Natura 2000
teritorija izveidota
DAP
Teritoriju skaits
2020.
326
160
326
2.4.3. Iegūta informācija
par jūras 
Natura 2000
vietās esošo sugu un
biotopu izplatību un
stāvokli, nodrošinot, ka 6
gadu periodā vismaz vienu
reizi tiek veikts monitorings
visās 
Natura 2000
 vietās,
iegūstot informāciju par
vismaz vienu sugu grupu
vai biotopiem
LHEI/DAP
Vietu skaits
2020.
7
7
7
2.4.4. Iegūti un analizēti
dabas dati, informācija par
sugu grupām, to stāvokli
un izmaiņām 
Natura 2000
teritorijās
DAP
Sugu grupu
skaits
2020.
7
7
(9)*
7
(9)*
2.4.5. Iegūti un analizēti
dabas dati, informācija par
sugu grupām, to stāvokli
un izmaiņām, kas raksturo
vides stāvokli valstī
DAP
Sugu grupu
skaits
2020.
16
16
(20)*
16
(20)*
2.4.6. Iegūti un analizēti
dabas dati, informācija par
sugu grupām, to stāvokli
DAP
Sugu grupu
skaits
2020.
3
3
(6)*
3
(6)*
21
/
90
un izmaiņām, kas raksturo
sugu grupas populācijas
izmaiņas un to
ietekmējošos faktorus
2.4.7. Iegūti un analizēti
dati, informācija par
invazīvu svešzemju sugu
grupām, to izplatību,
populācijas lielumu un to
izmaiņām
DAP
Sugu grupu
skaits
2020.
4
4
(5)*
5
(6)*
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [278], [279], [280]
• Ministru kabineta 2019. gada 24. jūlija informatīvais ziņojums "Pārskats par ziņojumu par Padomes 1992. gada 21.
maija direktīvas 
92/43/EEK
 par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību ieviešanu 2013.–2018.
gadā"
• Ministru kabineta 2019. gada 27. augusta informatīvais ziņojums "Par invazīvām svešzemju sugām un kompetenču
sadalījumu"
Skaidrojumi:
*(x) – norādīts sugu grupu skaits, par kurām varētu tikt iegūti un analizēti dabas dati, informācija, ja tiek piešķirts
papildus finansējums Bioloģiskās daudzveidības monitoringa apakšprogrammas ieviešanai
3. Klimata pārmaiņas
3.1. Stāvoklis Latvijā
Klimata pārmaiņu esošā stāvokļa analīzei ir izmantota informācija par SEG emisijām no Latvijas ikgadējiem
inventarizācijas ziņojumiem, kas iesniegti atbilstoši ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, klimatisko
parametru informācija no LVĢMC izstrādātā Klimata rīka
17
, savukārt dati par CO
2
 koncentrāciju atmosfērā – no
Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (turpmāk – NASA) apkopotās informācijas. Raksturojot klimata
pārmaiņu riskus un pielāgošanās klimata pārmaiņām aspektus, izmantota informācija no Latvijas pielāgošanās
klimata pārmaiņām plāna laika posmam līdz 2030. gadam, vadlīnijām un pētījumiem.
Slodzes
Galvenie slodžu avoti, kas saistīti ar klimata pārmaiņām, ir enerģētika (kur lielākais devums ir transportam,
enerģētikas nozarei un citām nozarēm
18
) un lauksaimniecība. Pēdējos gados nozīmīgāki kļūst arī tādi slodžu avoti kā
rūpnieciskie procesi un produktu izmantošana un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un
mežsaimniecības (turpmāk – ZIZIMM) sektors. Izvērtējot SEG emisiju dinamiku laika periodā no 1990. gada līdz
2018. gadam, novērojams, ka būtiskākais SEG emisiju avots ir enerģētikas sektors (ieskaitot transporta sektoru). Lai
gan sektora SEG emisijas ir ievērojami samazinājušās salīdzinājumā ar 1990. gadu, izvērtējot emisiju datus par
periodu no 2005. gada, tendence nav viennozīmīga.
8. attēls. Latvijas SEG emisijas un CO
2
 piesaiste pa sektoriem 1990.-2018. gadā (kt CO
2
 ekv.)(pēc 2020.
gada SEG inventarizācijas ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros).
Kontekstā ar Latvijas mērķi 2050. gadā sasniegt klimatneitralitāti, riskus mērķa sasniegšanā var radīt pēdējos
gados novērotās ZIZIMM sektora SEG piesaistes/emisiju tendences, kur no 2010. gada novērojams emisiju
pieaugums, tādejādi ZIZIMM emisijas arvien biežāk pārsniedz piesaisti (skat. 8. attēlu).
SEG emisiju pieaugums pēdējo gadu laikā novērojams arī lauksaimniecības un rūpniecisko procesu un produktu
izmantošanas sektoros. Savukārt atkritumu apsaimniekošanas sektora pēdējo gadu SEG emisiju tendence nav
viennozīmīga, un SEG emisiju samazinājums ir nebūtisks.
22
/
90
Stāvoklis
Pamata indikators, ar kuru raksturojams globālais stāvoklis klimata pārmaiņu jomā, ir CO
2
 koncentrācija
atmosfērā, kas ir cieši saistīta ar gada vidējās gaisa temperatūras paaugstināšanos. Atbilstoši NASA novērojumiem,
CO
2
 koncentrācija atmosfērā turpina pieaugt, un 2020. gada septembrī tā sasniedza 415 ppm
19
.
Izvērtējot Latvijas virzību uz klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu, jāņem vērā SEG emisiju intensitāte. 2018.
gadā SEG intensitāte bija 436,96 t CO
2
 ekv./MEUR (2015. gada salīdzināmajās cenās), kas ir 63,0% samazinājums
attiecībā pret 1995. gadu (skat. 9. attēlu)
20
.
Arī SEG emisiju apjoms uz vienu Latvijas iedzīvotāju laika periodā no 1990. līdz 2018. gadam (skat. 10. attēlu) ir
samazinājies par 38,4%, un 2018. gadā tas ir 6,08 t CO
2
 ekv. Jānorāda, ka no 2011. gada novērojama stabila
pieaugoša SEG emisiju tendence uz vienu iedzīvotāju
21
.
9. attēls. SEG intensitāte, t CO2 ekv./mil.euro, 1995.-
2018.gadā.
10. attēls. SEG emisijas, t CO2 ekv uz vienu Latvijas
iedzīvotāju 1990.-2018. gadā.
Ietekme
Primārā ietekme
Primārais indikators, kas raksturo klimata pārmaiņu ietekmi, ir gada vidējās gaisa temperatūras paaugstināšanās.
Pamatojoties uz ilglaicīgajiem meteoroloģiskajiem novērojumiem, Latvijā, tāpat kā citās valstīs, ir identificēta gada
vidējās gaisa temperatūras paaugstināšanās, kas, atbilstoši prognozēm, turpinās paaugstināties, ja netiks īstenoti
būtiski SEG emisiju samazināšanas pasākumi.
11. attēls. Vidējā gaisa temperatūra Rīgā, C°.
22
Izmaiņas gada vidējā gaisa temperatūrā ietekmē virkni citu klimatisko parametru. Analizējot ilglaicīgo novērojumu
datus, cita starpā tika novērotas šādas tendences:
– pieaugums gada vidējā nokrišņu summā;
– pieaugums karstuma viļņu ilgumā;
– samazinājums vidējā sniega segas biezumā;
– pieaugums veģetācijas perioda ilgumā.
23
Klimata pārmaiņas (vidējā jūras līmeņa paaugstināšanās, siltākas un īsākas ziemas, biežākas un intensīvākas
23
/
90
vētras ar palielinātu vēja ātrumu) būtiski ietekmē arī jūras krasta procesus. Kopējās attīstības tendences pēdējo 20
gadu laikā norāda uz krasta procesu aktivizēšanos – novērojama erozijai pakļauto krasta iecirkņu garuma
palielināšanās un krasta erozijas ātruma pieaugums. Krasta posmu kopējais garums, kur mūsdienās krasta līnija
atkāpjas:
– 0,1-0,5 m/gadā ~ 120 km;
– 0,6-1,5 m/gadā ~ 50 km;
– 1,6-3,0 m/gadā ~10 km (Bernātu rags, Jūrkalne, Melnrags, Staldzene, Kolkas rags, Gaujas grīva).
24
Sekundārā ietekme
Izmaiņas meteoroloģiskajos parametros rada sekundārās ietekmes uz tādiem aspektiem kā cilvēku veselība un
labklājība, bioloģiska daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi, infrastruktūra, ekonomika u.t.t. Latvijas pielāgošanās
klimata pārmaiņām plāns laika posmam līdz 2030. gadam
25
 identificē galvenos klimata pārmaiņu riskus/ietekmes
dažādās jomās. Latvijā identificētie nozīmīgākie riski ir:
• sezonu, t.sk. veģetācijas perioda, izmaiņas, kas rada ietekmes ekosistēmu pakalpojumu jomā, lauksamniecībā,
mežsaimniecībā u.c.;
• palielināts ugunsgrēku risks;
• kaitēkļu un patogēnu savairošanās, koku slimības;
• vietējo sugu izstumšana, jaunu sugu ienākšana;
• elpošanas sistēmu slimību izplatība;
• infekcijas slimības, karstuma dūrieni;
• nokrišņu izraisīti plūdi, vējuzplūdi, kas var radīt infrastruktūras un materiālo vērtību bojājumus u.c.;
• elektropadeves traucējumi;
• noteces palielināšanās, hidroenerģijas svārstības;
• sasaluma mazināšanās, kailsals, izkalšana;
• eitrofikācija;
• infrastruktūru bojājumi, aprīkojuma pārkaršana;
• ūdens noteces samazināšanās vasaras sezonā.
Bez augstāk uzskaitītajiem klimata pārmaiņu riskiem klimata pārmaiņas var ietekmēt sabiedrību, nemateriālās
vērtības un saimniecisko darbību arī pozitīvi, piemēram, siltāku ziemu ietekmē mazinās cilvēku skaits ar
apsaldējumiem, garāka vasaras tūrisma sezona var atstāt labvēlīgu ietekmi uz tūrisma nozari u.c. Kopumā, lai
nodrošinātu, ka tiek mazinātas negatīvās ietekmes un izmantotas potenciālās iespējas, jāveicina klimatnoturīgas
politikas īstenošana.
ESAO Pārskatā iekļauti sekojoši ieteikumi attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanās to ietekmei:
– Nodrošināt, ka jebkura jauna klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģija atbilst izmaksu ziņā efektīvai virzībai uz
to, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti; organizēt šo pāreju saskaņā ar plānu, kurā ir noteikts katras
tautsaimniecības nozares paredzamais ieguldījums emisiju samazināšanā un pakāpeniski noteikt stingrākus mērķus;
– Uzlabot zināšanu bāzi par pieejamām samazināšanas iespējām, jo īpaši lauksaimniecības un mežsaimniecības
nozarēs, un to izmaksām un kompromisiem, pamatojoties uz ticamiem sociālekonomiskajiem un vides rādītājiem,
noteikt un kvantitatīvi novērtēt vietējā ražojuma biodegvielas izmantošanas labvēlīgo un nelabvēlīgo ietekmi uz
klimata pārmaiņu mazināšanu un vidi, salīdzinot to ar citiem enerģijas avotiem;
– Pieņemt nacionālā plāna projektu par pielāgošanas klimata pārmaiņām līdz 2030. gadam un uzraudzīt tā
īstenošanu; nodrošināt atbilstību normatīvo aktu prasībai ņemt vērā klimata pārmaiņu ietekmi un noturību IVN
procedūrās; palīdzēt pašvaldībām integrēt pielāgošanos klimata pārmaiņām savos teritorijas plānojumos un attīstības
programmās.
Veids
Tendence
Slodze
Kopējās SEG emisijas valstī
 
SEG emisiju apjoms palielinās
24
/
90
SEG emisijas – enerģētika
 
SEG emisiju dati svārstās no gada uz gadu (lēcienveidīgi)
SEG emisijas – rūpnieciskie procesi un
produktu izmantošana
 
SEG emisiju apjoms palielinās
SEG emisijas – lauksaimniecība
 
SEG emisiju apjoms palielinās
SEG emisijas/CO
2
 piesaiste – ZIZIMM
 
SEG emisiju apjoms palielinās un piesaiste – samazinās
SEG emisijas – atkritumu apsaimniekošana
 
SEG emisiju apjoms samazinās, bet tendence nav
viennozīmīga
Ietekme (primārā)
26
Vidējā gaisa temperatūra
 
Gada vidējā gaisa temperatūra paaugstinās
Vidēja nokrišņu summa
 
Vidējā nokrišņu summa palielinās
Karstuma viļņu ilgums
 
Karstuma viļņu ilgums palielinās
Vidējais sniega segas biezums
n/a
Vidējais sniega biezums samazinās. Tendenci nav
iespējams novērtēt kā pozitīvu/ negatīvu
Veģetācijas perioda ilgums
n/a
Veģetācijas perioda ilgums palielinās. Tendenci nav
iespējams novērtēt kā pozitīvu/ negatīvu
Skaidrojums: oranža – negatīvu (vai nevēlamu) tendenci; dzeltena krāsa norāda uz neviennozīmīgu situācijas
attīstību; baltā (n/a)– nav iespējams novērtēt.
3.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Mērķi
Avots
Termiņš
Panākt, lai pasaule stingrāk stātos pretim klimata
pārmaiņu draudiem ilgtspējīgas attīstības un nabadzības
izskaušanas kontekstā, tostarp:
– ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu
krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar
pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiecoties temperatūras
kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar
pirmsindustriālā laikmeta līmeni, atzīstot, ka tas
ievērojami mazinātu klimata pārmaiņu riskus un ietekmi,
– vairojot spējas pielāgoties klimata pārmaiņu
nelabvēlīgajai ietekmei un veicināt klimatnoturību un tādu
attīstību, kam raksturīgas zemas siltumnīcefekta gāzu
emisijas, turklāt tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu;
– finanšu plūsmas pieskaņojot izvirzītajam kursam uz
mazākām siltumnīcefekta gāzu emisijām un
klimatnoturīgu attīstību.
ANO Vispārējās konvencijas par klimata
pārmaiņām Parīzes nolīgums
Pastāvīgi
Kāpināt 2030. un 2050. gadam nosprausto ES mērķu
vērienu:
– līdz 2030. gadam tiekties uz vismaz 55 % SEG emisiju
samazinājumu
– līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti
EK 17.09.2020 paziņojums "Eiropas 2030.
gada klimata politikas ieceru kāpināšana.
Investīcijas klimatneitrālā nākotnē
iedzīvotāju labā".
Eiropadomes secinājumi (2020. gada 10.-
11. decembris).
2030.,
2050.
Īstenot ES kopējo mērķi līdz 2030. gadam samazināt
SEG emisijas par vismaz 55% salīdzinājumā ar 1990.
gadu, kā arī veicināt virzību uz ES klimatneitralitāti
2050.gadā:
EK 2021. gada 14. jūlija pārskatīto tiesību
aktu priekšlikumu pakotne "
Fit for 55
"
(gatavi mērķrādītājam 55%)
EK 2022. gada 18. maija paziņojums
"Plāns REPowerEU"
2030.,
2050.
Jāuzlabo gatavība un spēja reaģēt uz klimata pārmaiņu
ietekmi pašvaldību, reģionālā, valsts un ES līmenī,
jāizstrādā saskaņota pieeja mērķa sasniegšanai un
jāpanāk lielāka pasākumu koordinētība
ES Pielāgošanās klimata pārmaiņām
stratēģija
2020. un
turpmāk
SEG emisiju intensitātes samazinājums atbilstoši
trajektorijai, virzoties uz 2030. gada mērķi: 292 t CO
2
ekv. /milj. euro
NAP2027
2027.
ZIZIMM sektorā uzskaitāmās SEG emisijas nepārsniedz
uzskaitāmo SEG piesaisti
NAP2027
2027.
Klimatneitralitāte (nesamazināmās SEG emisijas
kompensē piesaiste ZIZIMM sektorā)
Latvijas stratēģija klimatneitralitātes
sasniegšanai līdz 2050. gadam
2050.
SEG emisiju samazināšanas mērķis: -65% pret 1990.g.
(neietverot ZIZIMM)
Nacionālais enerģētikas un klimata plāns
2021.-2030.gadam
2030.
ZIZIMM uzskaites kategorijas (SEG emisiju
samazināšanas un CO
2
 piesaistes mērķis ZIZIMM
Nacionālais enerģētikas un klimata plāns
2021.-2030.gadam
2030.
25
/
90
uzskaites kategorijās 2030. gadā): - 3,1 milj. t.
Mazināt Latvijas cilvēku, tautsaimniecības,
infrastruktūras, apbūves un dabas ievainojamību pret
klimata pārmaiņu ietekmēm un veicināt klimata pārmaiņu
radīto iespēju izmantošanu
Latvijas pielāgošanās klimata pārmaiņām
plāns laika periodam līdz 2030. gadam
2030.
3.3. Politikas apakšmērķi
Klimata pārmaiņu jomā VPP2027 tiek izvirzīti šādi divi apakšmērķi:
Apakšmērķis 3.1:
 Nodrošināt Latvijas virzību uz klimatneitralitātes sasniegšanu.
Apakšmērķis 3.2:
 Veicināt klimatnoturīgumu un pielāgošanos klimata pārmaiņām.
3.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji klimata pārmaiņu jomā
PR3.1. Politikas rezultāts: Nodrošināta virzība uz klimatneitralitātes sasniegšanu
Rezultatīvais rādītājs
(RR)
Datu avots
Mērvienība
Esošā situācija
2024. gads
2027. gads
Gads
Vērtība
3.1.1. Samazinātas SEG
emisijas (pret 1990. g.),
neieskaitot ZIZIMM
sektoru
LVĢMC
(SEG
inventarizācija)
kt CO
2
 ekv.
2018.
11 757
27
10 486 *
9 850,5 *
3.1.2. Samazinātas SEG
emisijas no ne-ETS
darbībām (% pret 2005. g.)
LVĢMC
(SEG
inventarizācija)
kt CO
2
 ekv.
2018.
9 127
28
8 662
29
8 372
30
3.1.3. Ikgadēji nodrošināts
meža references līmenis
LVĢMC
(SEG
inventarizācija)
kt CO
2
 ekv.
2018.
-
31
1 709
32
-
33
3.1.4. Pētījumu izstrāde un
datu apkopošana, lai
veicinātu virzību uz klimat-
neitralitāti
VARAM
Skaits
n/a
n/a
vismaz 6
pētījumi/
datu projekti
vismaz 9
pētījumi/
datu projekti
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [271], [272]
Skaidrojumi:
* Samazinājums noteikts atbilstoši lineārai trajektorijai, no 2018. gada virzoties uz 2030. gada mērķi.
PR3.2. Politikas rezultāts: Veicināts klimatnoturīgums un pielāgošanās klimata pārmaiņām
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
3.2.1. Izstrādātas un
pilnībā vai daļēji ieviestas
pašvaldību pielāgošanās
klimata pārmaiņām
stratēģijas
34
VARAM
skaits
n/a
n/a
Visām
piekrastes
pašvaldībām
Visām
Latvijas
pašvaldībām
3.2.2. Izstrādātas nozaru
pielāgošanās klimata
pārmaiņām stratēģijas vai
vadlīnijas
VARAM
skaits
n/a
n/a
3 klimata
pārmaiņu
visbūtiskāk
ietekmētām
nozarēm*
Vismaz 5
citām
nozarēm**
3.2.3. Izstrādāti pētījumi un
veikta datu apkopošana, lai
veicinātu klimatnoturīgumu
VARAM
skaits
n/a
n/a
Vismaz 4
pētījumi/
datu projekti
Vismaz 8
pētījumi/
datu projekti
3.2.4. Iedzīvotāji, kuriem ir
pieejama jauna vai
uzlabota "zaļā"
infrastruktūra
VARAM
skaits
n/a
n/a
6000
35
18 000
36
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [271], [272], [273], [279], [280]
Skaidrojumi: * (lauksaimniecība, mežsaimniecība, tūrisms, būvniecība, transporta infrastruktūra);
** vēl citām klimata pārmaiņu ietekmētām nozarēm (piem., veselības aprūpei, zivsaimniecībai, ūdens
apsaimniekošanai))
4. Resursu efektīva izmantošana un aprites ekonomika
26
/
90
4.1. Stāvoklis Latvijā
Šī nodaļa attiecas uz resursu efektīvu izmantošanu aprites ekonomikas principu ieviešanas kontekstā, aptverot
ilgtspējīgu atkritumu un notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu, kā arī zemes dzīļu izmantošanu.
Lai analizētu resursu izmantošanas (vides) stāvokli aprites ekonomikā, ir izmantota informācija no LVĢMC
sagatavotajiem nacionālajiem ziņojumiem par vides stāvokli 2008.-2011. gadam un 2012.-2015. gadam (ar
papildinājumiem par 2016.-2018. gadu), EK oficiālās statistikas portāla 
Eurostat
 un CSP dati no Oficiālā statistikas
portāla, kā arī LVĢMC
37
 un Valsts vides dienesta (turpmāk – VVD)
38
 pārskati. VPP2027 precizēšanas laikā tika
papildināts ar jaunākajiem datiem un aprēķiniem.
Slodzes
Galvenie slodžu avoti, kas saistīti ar resursu efektīvu izmantošanu, ir rūpniecība, mājsaimniecības un
lauksaimniecība (t.sk. mežsaimniecības nozare). Nozīmīgākie slodžu veidi savukārt ir iekšzemes materiālo resursu
ieguve, to patēriņš un ekonomikā radītie atkritumi. Laika periodā no 2005. gada līdz 2020. gadam visās svarīgākajās
materiālo resursu grupās ir vērojams ieguves apjomu pieaugums, it īpaši pēdējos piecos gados (skat. 12. attēlu).
Latvijā 2020. gadā kopējie iekšzemes ieguves apjomi pārsniedz 34,45 milj. t, kur 51 % veido nemetālu minerāli
(pārsvarā būvniecībā izmantojamie materiāli).
12. attēls. Iekšzemes ieguve (tūkst. t gadā) 2005.-2020. gadā (pēc CSP datiem).
Iekšzemes materiālo resursu patēriņš (to aprēķina kā iekšzemes ieguves un importa summu, atņemot eksportu)
valstī arvien palielinās – vidējais resursu patēriņš uz iedzīvotāju gadā svārstās ap 12 t resursu, kas pēdējos gados
atbilst vidējiem rādītājiem ES. Tomēr jāņem vērā, ka ES vidējais patēriņa līmenis samazinās, savukārt Latvijā –
turpina pieaugt, tādejādi palielinot slodzi uz dabas resursiem (skat. 13. attēlu).
13. attēls. Iekšzemes materiālo resursu patēriņš (t uz 1 iedzīvotāju) 2005.-2019. gadā (pēc Eurostat datiem).
Resursu produktivitāte raksturo kopējo materiālu daudzumu, kas tiek izmantots valstī ekonomiskās vērtības
radīšanai. Resursu produktivitātes rādītāji Latvijā, lai gan pamazām pieaug, tomēr ir būtiski zemāki nekā vidēji tie ir
ES (skat. 14. attēlu). Latvija2030 noteikts mērķis līdz 2027. gada beigām paaugstināt resursu produktivitāti līdz 1,55
euro
/kg.
27
/
90
14. attēls. Resursu produktivitāte (euro/kg) 2011.-2019. gadā (pēc Eurostat datiem
39
).
Resursu efektivitāti ietekmē rīcības, kas veicina izejvielu un materiālu vērtības noturēšanu ekonomikā, kas
nozīmē arī rīcības atkritumu pārdomātai apsaimniekošanu, pārstrādājamu materiālu atgūšanu un arī atkritumu
rašanās novēršanu.
Latvijā pēdējo gadu (2018.-2020. gads) laikā vidēji gadā tiek radīti apmēram 1,71 milj. t sadzīves (nebīstamo) un
bīstamo atkritumu, pie tam ilggadīgā griezumā šim daudzumam ir tendence pieaugt, lai gan ar svārstībām, kas
atspoguļo ekonomikas aktivitātes ciklus (skat. 15. attēlu). Sākot ar 2018. gadu ir vērojams radīto samazinājums
salīdzinājumā ar periodu no 2012.-2017. gadam, kas parāda rīcību pozitīvo ietekmi uz atkritumu apsaimniekošanas
rezultātiem.
15. attēls. Latvijā radīto atkritumu daudzums (t) 2005.-2020. gadā (pēc LVĢMC datiem).
ES mērķis ir panākt, ka līdz 2035. gadam poligonos tiek apglabāti tikai 10 % no radītā sadzīves atkritumu apjoma.
VPP2020 ieviešanas periodā kopumā iezīmējas pozitīva ilgtermiņa tendence – poligonos apglabāto sadzīves
atkritumu daudzums samazinās (skat. 16. attēlu).
Saskaņā ar Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā 2021.-2028. gadam (turpmāk- AAVP2028) sniegto
informāciju
40
, 2018. gadā 61% mājsaimniecībā radīto sadzīves atkritumu tika apglabāti poligonos
41
. LVĢMC pēdējie
aprēķini liecina, ka 2020. gadā šis rādītājs ir uzlabojies – samazinājies līdz 54 %.
28
/
90
16. attēls. Sadzīves (nebīstamo) atkritumu apsaimniekošana: radītais, apglabātais un pārstrādātais
daudzums (t) 2014.-2020. gadā (pēc CSP/ LVĢMC datiem).
Tā kā radīto sadzīves atkritumu daudzums pieaug, bet iedzīvotāju skaits samazinās, attiecīgi palielinās sadzīvē
radīto atkritumu daudzums uz 1 iedzīvotāju: būtisks pieaugums noticis 2019. gadā (skat. 17. attēlu).
17. attēls. Radītais sadzīves atkritumu daudzums uz 1 iedzīvotāju gadā (kg) Latvijā un ES vidēji 2014.-2019.
gadā (pēc Eurostat datiem).
Būtisks rādītājs ir arī saražotais iepakojuma daudzums, kas Latvijā turpina augt – apmēram par 2% gadā.
Jaunākie dati liecina, ka 2019.gadā saražotais iepakojuma daudzums pārsniedza 260 tūkst. t. Tomēr vienlaikus
pozitīvas ir pārstrādes tendences, un ja 2017. gadā reģenerētā izlietotā iepakojuma apjoma īpatsvars pret tirgū
ievietoto bija 58,7 % (skat. 18. attēlu), tad jaunākie dati par 2019. liecina, ka tas sasniedzis 65 % (absolūtajos
apjomos 170,35 tūkst. t).
Jāpiezīmē, ka ES noteiktais mērķis līdz 2025. gada beigām ir pārstrādāt 65 % no izlietotā iepakojuma un 50 % no
izlietotā plastmasas iepakojuma. 2019. gadā šīs pēdējais rādītājs sasniedz jau 47 %. Pasākumi, kas ietverti
AAVP2028, nodrošina atbalstu rīcībām, kas ļauj virzīties uz šo mērķi.
29
/
90
18. attēls. Pārstrādātais kopējā izlietotā iepakojuma
īpatsvars (%) 2006.-2017. gadā (pēc Eurostat datiem).
19. attēls. Pārstrādātais izlietotā plastmasas
iepakojuma īpatsvars (%) 2006.-2017. gadā (pēc
Eurostat datiem).
Vienlaikus valstī palielinās otrreizējo materiālu izmantošana. Ja 2010. gadā tas bija aptuveni 1 % no kopējā
materiālu patēriņa, tad 2018. gadā šis rādītājs jau pārsniedz 6 % (skat. 20. attēlu). Latvija ir apņēmusies 2027. gadā
sasniegt otrreizējo materiālu izmantošanas īpatsvaru 11 % apjomā.
20. attēls. Otrreizējo materiālu izmantošanas īpatsvars no kopējā patēriņa (%) 2010.-2017. gadā (pēc
Eurostat datiem).
Ietekmes
Atkritumi, kas nav pārstrādāti vai nodoti reģenerācijai, rada izejvielu un citu resursu zaudē-jumus citos patēriņa
ķēdes posmos, t.i., ražošanas, transporta un patēriņa jomā. Atkritumi rada arī zaudējumus ekonomikai un slogu
sabiedrībai. Darbaspēks un citi resursi (derīgie izrakteņi, ūdens, enerģija utt.), ko izmanto ieguves, ražošanas,
izplatīšanas un patēriņa posmos, iet zudumā, ja atlikumi tiek nodoti atkritumos.
Bez tam, atkritumi ir būtisks SEG emisiju avots. 2018. gadā SEG emisijas no atkritumu apsaimniekošanas
veidoja 4,7 % no kopējām SEG emisijām Latvijā, neskaitot ZIZIMM. Tās ietver CH
4
 emisijas no atkritumu
apglabāšanas, kas veido vairāk nekā pusi (69,6 %) no kopējām SEG emisijām atkritumu apsaimniekošanas sektorā,
CH
4
 un N
2
O emisijas no atkritumu bioloģiskās pārstrādes (8,7 % no kopējām atkritumu apsaimniekošanas emisijām
2018. 
gadā), kā arī pavisam nelielu daļu (0,1 %) veido CO
2
 un N
2
O emisijas no atkritumu sadedzināšanas.
Liela negatīva ietekme ir nelikumīgām darbībām, piemēram, atkritumu nelikumīgai apglabāšanai un
sadedzināšanai. Neatbilstoši apsaimniekoti atkritumi, kuru sastāvā ir priekšmeti, kas satur smagos metālus,
piemēram, kadmiju, svinu, dzīvsudrabu un citas bīstamas ķīmiskas vielas, sadaloties, var piesārņot augsni, pazemes
ūdeņus un ūdens tilpnes. Šie ķīmiskie savienojumi, caur ūdeni vai pārtiku palielinātās koncentrācijās nonākot cilvēku
vai dzīvnieku organismā, var izraisīt patoloģiskas izmaiņas, veicināt dažādas saslimšanas.
Arvien lielākus draudus jūras un piekrastes ekosistēmām rada piegružojums. Daugavpils Universitātes aģentūras
Latvijas Hidroekoloģijas institūta (turpmāk – LHEI) veiktajā "Jūras vides stāvokļa novērtējumā" (2018) konstatēts, ka
laika periodā no 2012. līdz 2017. gadam kopumā gandrīz visās Latvijas piekrastes pludmalēs uzskaitīto atkritumu
vienību skaitam ir tendence pieaugt. Analizējot atkritumu sadalījumu pēc to izejmateriāla, procentuāli vislielāko
piesārņojumu rada plastmasas izstrādājumi (51 %), seko papīra un kartona izstrādājumi (12 %), metāla izstrādājumi
(10 %) un stikla un keramikas izstrādājumi (9 %).
Plastmasa ne tikai negatīvi ietekmē jūras piekrasti, bet arī kaitē jūras iemītniekiem, kas sapinas lielākos
30
/
90
plastmasas gabalos vai sīkākus gabalus sajauc ar pārtiku. Plastmasas daļiņu norīšana var traucēt dzīvniekiem
barības sagremošanu un novest pie toksiska ķīmiska piesārņojuma uzkrāšanās organismos, tajā skaitā
mikroplastmasas daļiņu uzkrāšanos. Mikroplastmasas daļas ir atrastas cilvēku pārtikā. Ietekme uz cilvēka veselību
nav vēl pietiekami izpētīta, taču plastmasa bieži vien satur daudz ķīmisko piedevu, piemēram, stabilizatorus vai
liesmas slāpētājus, kā arī citas iespējami toksiskas ķīmiskās vielas, kas var kaitēt kā dzīvniekam, tā cilvēkam, ja
tās nokļūst viņu uzturā.
ESAO Pārskatā iekļauti sekojoši ieteikumi (rekomendācijas) par atkritumu apsaimniekošanu un aprites
ekonomiku:
- pārskatīt atkritumu apsaimniekošanas aplikšanu ar nodokļiem saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju.
Turpināt palielināt dabas resursu nodokli (DRN) par apglabāšanu atkritumu poligonos pēc 2020. gada; mudināt
pašvaldības palielināt maksu par sadzīves atkritumu apsaimniekošanu, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanas
pilnīgu izmaksu atgūšanu, piemērot "Maksā, kad izmet" principu lielākajās pilsētās, lai nodrošinātu lielāku stimulu
mājsaimniecībām piedalīties dalītā savākšanā; īstenot pasākumus, lai mainītu patērētāju uzvedību un produktu
dizainu;
- apvienot dalītās savākšanas programmas, ko īsteno, izmantojot ražotāju paplašinātās atbildības sistēmas, ar
tām, ko izmanto pašvaldības vai kas tiek izmantotas saskaņā ar pašvaldību pasūtījumu, lai uzlabotu šo sistēmu
rentabilitāti un ietverto materiālu kvalitāti;
- precizēt prasības ražotāju paplašinātās atbildības sistēmām, lai uzlabotu to rentabilitāti, pārskatāmību un
koordināciju; palielināt resursus atbilstības uzraudzībai un kvalitātes nodrošināšanai; apsvērt iespēju izveidot
informācijas apstrādes centru šo uzdevumu izpildei;
- nodrošināt, ka valsts atkritumu apsaimniekošanas politikas mērķi tiek pakāpeniski novadīti līdz vietējam
līmenim, tostarp sistemātiski izstrādājot reģionālos un vietējos atkritumu apsaimniekošanas plānus un regulāri ziņojot
par rezultātiem, tostarp par finanšu aspektiem;
- izmantot sinerģiju ar kaimiņvalstīm, lai efektīvi izmantotu atkritumu apstrādes jaudas saskaņā ar atkritumu
apsaimniekošanas hierarhiju un nodrošinātu atbilstošu depozītu sistēmu koordināciju;
- uzlabot materiālu produktivitāti un ekonomikas efektivitāti un veicināt atkritumu rašanās novēršanu rūpniecībā un
vērtības veidošanas ķēdes sākuma posmos;
- stiprināt otrreizējo izejvielu un pārstrādāto preču tirgu, izmantojot publisko iepirkumu un pastiprinot sadarbību ar
kaimiņvalstīm; veicināt ieguldījumu augstvērtīgā vietējā pārstrādē;
- paplašināt institucionālo sadarbību, lai virzītu pāreju uz aprites ekonomiku un ar to saistītu ieguldījumu izvēli, un
padziļināt sadarbību starp VARAM un Ekonomikas ministriju;
- uzlabot un paplašināt valsts informāciju par atkritumu apsaimniekošanu un oficiālo statistiku par atkritumiem un
materiāliem; izveidot konsolidētu, pārskatāmu un integrētu sistēmu, kas ietver visus apsaimniekošanas posmus un
apstrādes maršrutus, tostarp pārvietošanu pāri robežām, un kas atbalsta valstu politikas izstrādi, īstenošanu un
uzraudzību, kā arī starptautiskos ziņojumus.
Lielākā daļa no iepriekš uzskaitīto ESAO Pārskata rekomendāciju ir jau iestrādātas AAVP2028 rīcību virzienos un
pasākumos šo prasību nodrošināšanai.
Veids
Tendence
Slodze
Resursu iekšzemes ieguve
 
Ieguves apjomi pieaug
Radītie sadzīves atkritumi uz 1 iedzīvotāju
 
Pieaugoša tendence
Radītā izlietotā iepakojuma daudzums
 
Radītā izlietotā iepakojuma daudzums pieaug
Poligonos apglabāto sadzīves atkritumu
īpatsvars
 
Apglabāto sadzīves atkritumu īpatsvars pakāpeniski
samazinās
Stāvoklis
Materiālo resursu patēriņš uz 1 iedzīvotāju
 
Patēriņa apjomi pieaug
Resursu produktivitāte
 
Resursu produktivitāte pieaug, tomēr nav panākta
atsaiste starp IKP pieaugumu un resursu patēriņu
Otrreizējo materiālu izmantošana
 
Otrreizējo materiālu izmantošanas īpatsvars pieaug, taču
nepietiekamā apmērā
Sadzīves atkritumu pārstrāde
 
Pieaugoša tendence
Izlietotā iepakojuma pārstrāde
 
Pieaugoša tendence
Skaidrojums: zaļa krāsa nozīmē pozitīvu tendenci, oranža – negatīvu (vai nevēlamu) tendenci; dzeltena krāsa norāda
uz neviennozīmīgu situācijas attīstību.
31
/
90
4.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Mērķi
Avots
Termiņš
Panākt, ka iepakojums ES tirgū būtu otrreizēji
izmantojams vai pārstrādājams
ES Jaunais Aprites ekonomikas rīcības
plāns (2020)
2030.
Īstenot vides, ilgtspējīgas dabas resursu
apsaimniekošanas un enerģētikas politiku, kas balstīta uz
taisnīgumu un savstarpējo uzticēšanos, sabiedrības
atbalstu dabas un klimata aizsardzības pasākumiem,
nosakot skaidrus un atklātus valsts un iedzīvotāju
sadarbības modeļus un iesaistīšanos lēmumu
pieņemšanā
NAP2027
2027.
Aprites ekonomikas ieviešana un attīstība Latvijā,
veidojot konkurētspējīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu valsts
tautsaimniecību
Rīcības plāns pārejai uz aprites
ekonomiku 2020. – 2027. gadam
2027.
Pārstrādāto sadzīves atkritumu īpatsvars pieaudzis līdz
55% (pēc svara)
- Eiropas Parlamenta un
Padomes 2008.gada
19.novembra
Direktīva 
2008/98/EK
par atkritumiem un
par dažu direktīvu
atcelšanu
- AAVP2028
2025.
Poligonos apglabāto sadzīves atkritumu īpatsvars ir
samazinājies līdz 10% no kopējā radīto sadzīves
atkritumu daudzuma (pēc svara)
- Padomes 1999. gada 26. aprīļa direktīva
1999/31/EK
 par atkritumu poligoniem.
- AAVP2028
2035.
Pārstrādāti 65% no izlietotā iepakojuma
- Eiropas Parlamenta un
Padomes 1994. gada
20.decembra
Direktīva 
94/62/EK
par iepakojumu un
izlietoto iepakojumu.
- AAVP2028
2025.
Atkritumu rašanās novēršana un apglabājamo atkritumu
samazināšana un atkritumu pārstrādes un reģenerācijas
īpatsvara palielināšana, īpaši akcentējot notekūdeņu dūņu
apstrādi un bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādes un
to reģenerācijas īpatsvara un jaudas palielinājumu
- NAP2027
- AAVP2028
2027.
Zemes dzīļu resursu apzināšana, izpēte,
apsaimniekošanas plānošana vietējo resursu ilgtspējīgai
izmantošanai un pārvaldībai
NAP2027
2027.
4.3. Politikas apakšmērķi
Resursu efektīva izmantošanas jomā VPP2027 tiek izvirzīti šādi apakšmērķi:
Apakšmērķis 4.1:
 Veicināt atkritumu rašanās novēršanu un īstenot pāreju no atkritumiem uz resursiem.
Apakšmērķis 4.2:
 Veicināt ilgtspējīgu zemes dzīļu resursu ieguvi un izmantošanu.
Apakšmērķis 4.3:
 Pilnveidot atkritumu apsaimniekošanas sistēmu, īstenojot aprites ekonomikas principus
ražošanā un sadzīvē.
Apakšmērķis 4.4:
 Palielināt notekūdeņu attīrīšanas iekārtu dūņu izmantošanu.
4.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji resursu efektīvas izmantošanas un aprites ekonomikas jomā
PR 4.1. Politikas rezultāts: Īstenota pāreja no atkritumiem uz resursiem
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
4.1.1. Sagatavots
otrreizējai izmantošanai un
pārstrādātais sadzīves
(mājsaimniecības)
atkritumu īpatsvars
LVĢMC
%
2020.
45,43 **
50
54*
4.1.2. Sadzīvē radītais
LVĢMC
kg/iedz./
2020.
476
-
405
32
/
90
(mājsaimniecību un tiem
pielīdzināmie atkritumi)
daudzums uz iedzīvotāju
gadā
4.1.3. Kopējais apglabāto
sadzīves atkritumu
(mājsaimniecības un tiem
pielīdzināmie atkritumi)
daudzums
LVĢMC
% no gadā
radītā
daudzuma
2020.
51
-
39*
4.1.4. Otrreizējo materiālu
izmantošanas īpatsvars
Eurostat
%
2017.
6,6
8,8
11***
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [275], [276]
• AAVP2028
• Rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku 2020. – 2027. gadam
Skaidrojumi: * atbilstoši AAVP2028; ** atbilstoši Direktīvas 
2008/98/EK
 prasību aprēķiniem; *** atbilstoši Rīcības
plānam pārejai uz aprites ekonomiku 2020.-2027. gadam.
PR 4.2. Politikas rezultāts: Ilgtspējīga zemes dzīļu resursu ieguve un patēriņš
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
4.2.1. Nemetālu minerālu
ieguve
LVĢMC
milj. m
3
2019.
9,43
līdz 10**
līdz 10
4.2.2. Kūdras ieguve
LVĢMC
tūkst. t
2019.
1182
1200
1200
4.2.3. Iekšzemes materiālo
resursu patēriņš *
Eurostat
t/iedz.
2018.
11,3
11,3
11,3
4.2.4. Resursu
produktivitāte
Eurostat
euro
/kg
2019.
1,15
1,22
1,55
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [275], [276]
• EK Jaunais aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu (2020)
• Rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku 2020. – 2027. gadam
• Kūdras ilgtspējīgas izmantošanas pamatnostādnes 2020.-2030. gadam (plānotais RR 4.2.2.)
Skaidrojumi: *rādītājs neiekļauj biomasu, kuras vērtība bāzes gadā ir 2.4.
** rādītājs neiekļauj nemetālu minerālmateriālu apjomu, kas varētu būt nepieciešams Rail Baltica pamattrases
būvniecībai. Ja pamattrases būvniecība šajā gadā notiek plānotajā apmērā, rādītāja pieaugums prognozējams
aptuveni 2,0-2,5 milj. m
3
.
PR 4.3. Politikas rezultāts: Pilnveidota atkritumu apsaimniekošanas sistēma, īstenojot aprites ekonomikas
principus ražošanā un sadzīvē
Rezultatīvais rādītājs
(RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
4.3.1. Sadzīves atkritumu
dalītās vākšanas
sistēmas pilnveidošana –
stikls, metāls, papīrs,
plastmasa
VARAM
Pašvaldību skaits
2019.
87
visas
visas
4.3.2. BNA dalītās
vākšanas sistēmas
izveide
VARAM
Pašvaldību skaits
2019.
----
visas
visas
4.3.3. Tekstila atkritumu
dalītās vākšanas
sistēmas izveide
VARAM
Pašvaldību skaits
2019.
----
visas
visas
4.3.4. Atkritumu
apsaimniekošanas
sistēmas optimizācija
VARAM
Atkritumu
apsaimniekošanas
reģionu skaits
2020.
10
-
5
4.3.5. Pasākumi
atkalizmantošanas
sektora attīstībai un
sabiedrības izpratnes
veidošanai par to
VARAM
Pasākumu skaits
-
-
3
10
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [275], [276]
• EK Jaunais aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu (2020)
• AAVP2028
33
/
90
• Rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku 2020. – 2027. gadam
 
PR4.4. Politikas rezultāts: Palielināta notekūdeņu attīrīšanas iekārtu dūņu izmantošana
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
4.4.1. Izmantoto
notekūdeņu dūņu apjoms
(neskaitot sadedzinātās,
poligonos apglabātās un
pagaidu uzglabāšanā
esošās dūņas)*
LVĢMC
% no kopējā
apjoma
2019.
74,5 (48,5
42
)
74,5 (48,5)
76 (50)
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [275], [276], [277]
• Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plāns 2021. – 2027.gadam
• Notekūdeņu dūņu apsaimniekošanas stratēģija (izstrādē)
• Rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku 2020. – 2027. gadam
• AAVP2028
Skaidrojums:
*Valsts statistikas pārskatā "2-Ūdens. Pārskats par ūdens resursu lietošanu" sadaļā "Dūņu izmantošana" norādīti šādi
izmantošanas veidi: lauksaimniecība, kompostēšana, sadedzināšana, apglabāšana atkritumu izgāztuvē, pagaidu
uzglabāšana, degradēto platību rekultivācija, apzaļumošana, citi.
5. Gaisa kvalitāte un vides troksnis
5.1. Stāvoklis Latvijā
Gaisa kvalitāte
Gaisa kvalitāti ietekmējošo slodžu un stāvokļa analīzei izmantoti LVĢMC veiktā gaisa kvalitātes monitoringa dati,
datu bāzes "2-Gaiss" informācija par stacionārajiem piesārņojuma avotiem, nacionālie ziņojumi un pārskati par gaisa
kvalitāti, emisijām vidē un piesārņojuma pārnesi lielos attālumos, CSP dati, kā arī Gaisa piesārņojuma
samazināšanas rīcības plāna 2020.–2030. gadam ietvaros apkopotie dati un sagatavotās prognozes.
Slodzes
Nozīmīgākie gaisa piesārņojuma slodžu avoti arī iepriekšējā pārskata periodā ir transports, enerģijas ražošana,
lauksaimniecība un rūpniecība. Nozīmīgāko emisiju izmaiņu tendences raksturotas 21. attēlā, kur redzams, ka tādu
piesārņojošo vielu kā sēra dioksīda, daļiņu PM
2,5
, NMGOS un slāpekļa oksīdu emisijām ilgstoši bijusi tendence
samazināties, bet tieši pēdējos gados izmaiņu dinamika ir augšupvērsta vai izlīdzinājusies. Pretēju tendenci uzrāda
amonjaka emisiju izmaiņu dinamika.
21. attēls. Gaisu piesārņojošo vielu emisiju izmaiņu tendences 2005.-2018. gadā.
Latvijai laikposmā no 2020. līdz 2029. gadam un pēc 2030. gada jāsamazina dažādu tautsaimniecības nozaru
radītās sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, amonjaka, NMGOS un daļiņu PM
2,5
 emisijas. Minēto vielu emisiju
samazināšanas mērķi ir noteikti MK 2018. gada 2. oktobra noteikumos Nr. 614 "
Kopējo gaisu piesārņojošo vielu
emisiju samazināšanas un uzskaites noteikumi
". Gaisa piesārņojuma samazināšanas rīcības plāna 2020.–2030.
gadam ietvaros veiktais izvērtējums parāda, ka bāzes scenārijā NO
X
, NH
3
 un PM
2,5
 gadījumā netiek izpildīti 2030.
gadam noteiktie emisiju mērķi un ir nepieciešams paredzēt papildu politiku un pasākumus. Ņemot vērā prognožu
nenoteiktību un iespēju, ka kāds no plānotajiem pasākumiem netiks realizēts pilnībā vai daļēji, saglabājas risks, ka
34
/
90
2020. gadam un 2030. gadam noteiktie emisiju mērķi netiks sasniegti.
22. attēls. Aprēķinātās Nox emisiju prognozes
scenārijā ar papildu pasākumiem un mērķa trajektorija
2020. – 2030. gadiem.
23. attēls. Aprēķinātās NH
3
 emisiju prognozes
scenārijā ar papildu pasākumiem no 2020. līdz 2030.
gadam.
Piesārņojuma emisijām ir raksturīgas būtiskas atšķirības teritoriālā griezumā. Ja lielākā daļa no piesārņojošo vielu
emisijām ir ģeogrāfiski saistītas ar apdzīvotām vietām, kur koncentrējas transporta plūsmas, enerģijas ražošana un
rūpniecība, tad amonjaka emisiju telpiskā izplatība ir daudz vienmērīgāka, jo nozīmīgu piesārņojuma daļu rada
lauksaimniecība un lauksaimnieciskā ražošana.
24. attēls. Daļiņu PM
10
 emisiju telpiskā izplatība
(2015. gads).
25. attēls. Amonjaka emisiju telpiskā izplatība (2015.
gads).
Vērtējot citu nozīmīgu gaisu piesārņojošo vielu emisiju apjoma izmaiņas, konstatēts, ka iepriekšējos gados ir
turpinājuši samazināties ozona slāni noārdošo vielu emisiju apjomi, bet noturīgo organisko piesārņojošo vielu un
smago metālu emisijas no 2013. gada ir saglabājušās zemā līmenī salīdzinājumā ar vēsturiskajiem datiem.
Stāvoklis
Nozīmīgākais stāvokļa indikators ir piesārņojošo vielu koncentrācija atmosfērā. Lai novērtētu piesārņojuma
ietekmi, ir noteikti gaisa kvalitātes normatīvi gan cilvēka veselības aizsardzībai, gan ekosistēmu aizsardzībai. ES ir
deklarējusi, ka gaisa kvalitātes normatīvi tuvākajā nākotnē būtu jāpārskata, tuvojoties Pasaules Veselības
organizācijas (turpmāk – PVO) rekomendētajām vadlīnijām. Jāņem vērā, ka 2021.gada 22. septembrī PVO ir
pieņēmusi jaunas vadlīnijas, kas nosaka vēl stingrākus pieļaujamos līmeņus dažādām gaisu piesārņojošajām
vielām
43
.
Latvijā jau ilgstoši novērotas zemas sēra dioksīda un oglekļa oksīda koncentrācijas atmosfērā. Savukārt citām
paskābinošo vielu, kā arī daļiņu PM, benzola, benz(a)pirēna un piezemes ozona koncentrācijām vidē raksturīgas
nozīmīgas atšķirības teritoriālā griezumā. Visu iepriekš minēto vielu, izņemot ozonu, koncentrācijas ārpus lielajām
pilsētām, kurās tiek veikts gaisa kvalitātes monitorings (Liepāja, Rēzekne, Rīga, Ventspils), saglabājas zemā līmenī,
bet pilsētu teritorijās nereti konstatēti gaisa kvalitātes normatīvu cilvēku veselības aizsardzībai un augšējā
piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa pārsniegumi. Pretējus rezultātus uzrāda ozona monitoringa rezultāti, šajā
gadījumā paaugstinātas koncentrācijas novērotas tieši lauku novērojumu stacijās, kur fiksēti mērķlielumu cilvēka
veselības un veģetācijas aizsardzībai pārsniegumi. Tā kā ozons ir sekundārais piesārņojums, kas veidojas un
sadalās atmosfērā, tad šīs atšķirības visticamāk skaidrojamas ar līdzsvara nobīdi ķīmiskajos procesos, kā rezultātā
redzams, ka pilsētās, kur ir paaugstinātas slāpekļa oksīda koncentrācijas, ozona sadalīšanās notiek intensīvāk
salīdzinājumā ar lauku teritorijām. Izņemot ozona piesārņojumu, citi stāvokļa indikatori, kas raksturo ietekmi uz
ekosistēmām (sēra dioksīda un slāpekļa dioksīda koncentrācijas), norāda uz zemu piesārņojuma līmeni lauku
teritorijās.
35
/
90
26. attēls. Daļiņu PM
2.5
 gada vidējās vērtības Rīgā,
μg/m
3
 .
27. attēls. Benz(a)pirēna gada vidējās koncentrācijas,
μg/m
3
.
 
 
28. attēls. Ozona maksimālās astoņu stundu vidējās
diennakts vērtības Latvijas teritorijā, μg/m
3
.
29. attēls. Slāpekļa dioksīda gada vidējās vērtības
novērojumu stacijā "Rucava", μg/m
3
.
Lai novērtētu atmosfēru piesārņojošo vielu bioakumulāciju, Latvijā ir novērtēts smago metālu, nitrātu un noturīgo
organisko piesārņotāju (NOP) saturs sūnās. Iegūtie rezultāti apliecina, ka Latvijā kopumā ķīmisko elementu
koncentrācijas sūnās atbilst Eiropas nepiesārņoto reģionu līmenim
44
.
Īpaša uzmanība no sabiedrības puses ilgstoši tiek pievērsta 
smaku
 izraisītiem traucējumiem, Tomēr, izvērtējot
pieejamos datus par smaku emisijām, izmaiņu dinamikas tendenci nav iespējams viennozīmīgi novērtēt, jo
informāciju par smaku emisijām ir sākts uzkrāt tikai kopš 2014. gadā. Tā kā smaku koncentrācijas mērījumi netiek
sistemātiski veikti, tad indikatīvi stāvokli var raksturot ar sūdzību un iesniegumu skaitu par smakām. Šis rādītājs
laika periodā no 2015. līdz 2020. gadam ir ļoti svārstījies robežās no minimuma –162 (2015. gadā) līdz maksimumam
– 1338 (2017. gadā). 2020. gadā VVD saņēmis un izskatījis 777 sūdzības un iesniegumus par smakām, 58 no tiem
atzīti par pamatotiem, par 274 gadījumiem sastādīti smaku protokoli. Vienlaikus šajā periodā ir samazinājies tādu
gadījumu skaita, kad smaku traucējumi atzīti par pamatotiem.
Vides troksnis
Vides trokšņa esošo slodžu raksturošanai izmantoti dati, kurus apkopojušas VSIA "Latvijas Valsts ceļi", VAS
"Latvijas dzelzceļš" un VAS "Starptautiskā lidosta "Rīga"", kā arī VVD. Savukārt vides stāvokļa raksturošanai un
ietekmes apmēra vērtēšanai tika izmantoti dati no trokšņu stratēģiskajām kartēm, kas izstrādātas gan Rīgas
aglomerācijai, gan galvenajiem transporta infrastruktūras trokšņa avotiem.
Slodzes
Par nozīmīgāko slodzes avotu vides trokšņa kontekstā viennozīmīgi var uzskatīt auto-transportu, kura kustības
intensitāte valsts ceļu tīklā pēdējo desmit gadu laikā ir pieaugusi par vairāk nekā 35 % (skat. 30. attēlu). Lai gan uz
atsevišķiem ceļu posmiem, kas novietoti nomaļus no attīstības centriem, ir novērojams satiksmes intensitātes
kritums, tomēr kopumā var novērot nozīmīgu satiksmes intensitātes, tādejādi arī trokšņa emisiju, pieaugumu, it īpaši
Rīgas metropoles reģionā un attīstības centru tuvumā.
36
/
90
30. attēls. Auto skaits diennaktī un tā procentuālās izmaiņas pa gadiem.
45
Dzelzceļa satiksmes kontekstā ir novērojama slodzes samazināšanās, kuru galvenokārt ir sekmējis kritums
kravas pārvadājumu sektorā, savukārt ar pasažieru pārvadājumu veikšanu saistītās trokšņa emisijas ir vērtējamas kā
stabilas, jo nav novērojamas nozīmīgas pārvadājumu intensitātes izmaiņas. Vērā ņemams slodzes pieaugums līdz
2016. gadam saistīts ar gaisa satiksmi. Kopš 2016. gada aviokompāniju gaisa kuģu flote ir būtiski nomainīta uz
klusāku, kā arī tiek optimizētas satiksmes vadības procedūras. Tomēr, saistībā ar trokšņa stratēģisko karšu
izstrādes piecu gadu ciklu, 2016. gads ir pēdējais, kad ir pieejams novērtējums par gaisa kuģu troksnim pakļauto
iedzīvotāju skaitu. Lai gan 2019. gadā tika apkalpots būtiski lielāks gaisa kuģu un to pasažieru skaits, trijās no četrām
trokšņa monitoringa stacijām izmērītais Ldvn līmenis ir samazinājies, vidēji aritmētiskā vērtība -0,4 dBA, līdz ar to
nav sagaidāms turpmāks pieaugums arī pakļauto iedzīvotāju skaitam.
Stāvoklis
Vides stāvokļa raksturošanai tika izmantoti dati no trokšņu stratēģiskajām kartēm, kas Rīgas aglomerācijai un
galvenajiem valsts transporta infrastruktūras objektiem tiek atjaunotas reizi 5 gados, vērtējot paaugstinātam trokšņa
līmenim pakļautā iedzīvotāju skaita un teritorijas platības dinamiku. Lai gan kartēšanas dati neaptver visu Latvijas
teritoriju, tendences, kas novērojamas vērtēto slodzes avotu kontekstā, ļauj aplēst tendences, kas saistītas ar vides
trokšņa piesārņojumu valstī. Stratēģiskās trokšņu kartēšanas rezultāti liecina par to, ka paaugstināta trokšņa ietekmei
pakļauto iedzīvotāju skaits pieaug. Lai gan šī rādītāja ļoti strauju pieaugumu novērš gan iedzīvotāju skaita
samazināšanās, gan migrācija, tomēr ar autotransportu saistīto emisiju pieaugums, kā arī dzīvojamās apbūves
teritoriju attīstīšana tiešā nozīmīgu trokšņa avotu tuvumā, ir sekmējusi negatīvai ietekmei pakļautā iedzīvotāju skaita
palielināšanos. Ja iedzīvotāju skaita kontekstā ir identificēti stāvokļa straujākas izmaiņas kavējoši faktori, tad
viennozīmīgi var secināt, ka paaugstināta trokšņa ietekmei pakļauto teritoriju platība laika periodā no 2007. gada, kad
tika izstrādātas pirmās stratēģiskās trokšņa kartes, līdz 2017. gadam ir pieaugusi (piemēram, 2017. gadā valsts
galveno autoceļu trokšņa ietekmei pakļauta par 11% lielāka teritorija nekā 2012. gadā, bet lidostas troksnis ietekmē
pat par 49% lielāku teritoriju).
Ietekmes
Vides trokšņa piesārņojuma kontekstā ir identificēti divi galvenie ietekmi raksturojošie rādītāji – ietekme uz
sabiedrības veselību un ietekme uz teritorijas izmantošanas iespējām. Līdz šim Latvijā visaptveroši pētījumi par
trokšņa ietekmi uz sabiedrības veselību nav veikti, tomēr, ņemot vērā to, ka ietekmes apjoms neatraujami ir saistīts
ar vides stāvokļa rādītājiem, jāsecina, ka trokšņa ietekme uz Latvijas iedzīvotāju veselību pēdējo 10 gadu laikā ir
pieaugusi.
Ņemot vērā, ka valstī ir noteikti robežlielumi pieļaujamajam vides trokšņa piesārņojuma līmenim noteiktās apbūves
teritorijās, tāds trokšņa piesārņojuma līmeņa pieaugums, kura rezultātā trokšņa robežlielumi noteiktās teritorijās tiek
pārsniegti, rada ierobežojumus ietekmēto teritoriju izmantošanas iespējam.
Kopumā paaugstināta trokšņa ietekmei pakļauto teritoriju platība Latvijā ir palielinājusies, tādēļ var secināt, ka ir
pieaugusi arī to teritoriju platība, kurās var būt ierobežota tādu attīstības ieceru īstenošana, kas saistīta ar
dzīvojamās un publiskās apbūves veidošanu.
ESAO Pārskatā ir iekļauti sekojoši ieteikumi par gaisa kvalitātes uzlabošanu:
- uzlabot un paplašināt gaisa kvalitātes monitoringa tīklu;
- veicināt labāko pieejamo tehnisko paņēmienu ieviešanu mājsaimniecību, transporta, rūpniecības un enerģētikas
nozarēs un stingri nodrošināt atbilstību emisiju standartiem;
- integrēt gaisa kvalitātes mērķus un pasākumus klimata, enerģētikas, transporta, lauksaimniecības un nodokļu
politikā, lai samazinātu PM
2,5
, NO
x
 un amonjaka emisijas;
- pastiprināt gaisa kvalitātes rīcības programmas īstenošanu Rīgas aglomerācijā, lai samazinātu emisijas no
transportlīdzekļiem, rūpniecības iekārtām un mājsaimniecībām; atjaunināt programmu, lai ieviestu papildu pasākumus
laika posmam pēc 2020. gada;
- apsvērt mazemisijas zonu izveidi, vienlaikus nodrošinot atbilstošus sabiedriskā transporta pakalpojumus.
Veids
Tendence
Slodze
NMGOS emisijas
 
Emisiju apjoms samazinās
Paskābinošo vielu emisijas
 
NO
x
 emisiju apjoms pakāpeniski samazinās. Lielākais
emisiju avots vēl aizvien ir transports (īpaši,
autotransports).
NH
3
 emisiju apjoms palielinās. Galvenais emisiju (NO
x
,
37
/
90
NH
3
) avots ir lauksaimniecības sektors.
Daļiņu PM emisijas
 
PM emisiju apjoms palielinās. Pieaugums saistīts ar
plašāku biomasas izmantošanu rūpniecībā, enerģētikā un
mājsaimniecību sektorā.
Ozona slāni noārdošo vielu emisijas
 
Emisiju apjoms samazinās
Smaku emisijas
 
Nav pieejami ilgtermiņa dati par smaku emisijām.
Sūdzības par atsevišķām avotiem, piemēram ostām,
palielinās.
Autotransporta un gaisa satiksmes radītās
trokšņa emisijas
 
Satiksmes intensitātes tieša korelācija ar vides trokšņa
emisiju
Dzelzceļa satiksmes radītās trokšņa emisijas
 
Pārvadājumu apjoma pa dzelzceļu tieša korelācija ar
vides trokšņa emisiju
46
.
Stāvoklis
Piezemes O
3
 
Pārsniegumi lauku teritorijās
Gaisa piesārņojums (indikatori cilvēka
veselības aizsardzībai)
 
Saglabājas "karstie punkti" lielākajās pilsētās
Gaisa piesārņojums (indikatori ekosistēmu
aizsardzībai)
 
Netiek pārsniegti gaisa kvalitātes normatīvi ekosistēmu
aizsardzībai
Bioakumulācija
 
Monitoringa dati uzrāda labu stāvokli
Smaku traucējumi
 
Turpinās iedzīvotāju sūdzības par smaku traucējumiem
Paaugstināta trokšņa ietekmei pakļauto
teritoriju platība
 
Ietekmei pakļauto teritoriju platība palielinās
Paaugstināta trokšņa ietekmei pakļauto
iedzīvotāju skaits
 
Ietekmei pakļauto iedzīvotāju skaits palielinās
Skaidrojums: zaļa krāsa nozīmē pozitīvu tendenci, oranža – negatīvu (vai nevēlamu) tendenci; dzeltena krāsa norāda
uz neviennozīmīgu situācijas attīstību.
5.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Mērķi
Avots
Termiņš
Nepārsniegt maksimāli pieļaujamo antropogēno emisiju
apjomu un izpildīt emisiju samazināšanas mērķus
galvenajām piesārņojošām vielām – sēra dioksīdam,
slāpekļa oksīdam, nemetāna gaistošajiem organiskajiem
savienojumiem, amonjakam un daļiņām PM
2,5
Direktīva 
2016/2284
Likums "
Par piesārņojumu
"
Gaisa piesārņojuma samazināšanas
rīcības plāns 2020.–2030. gadam
2030.
Nepārsniegt gaisa kvalitātes normatīvus SO
2
, NO
2
, NO
x
,
C
6
H
6
, CO, Pb, PM
10
, PM
2.5
, O
3
, As, Cd, Ni, BaP
Direktīva 
2008/50/EK
Ministru kabineta noteikumi Nr. 1290
"
Noteikumi par gaisa kvalitāti
"
(03.11.2009.)
Pastāvīgi
Samazināt piesārņojuma kaitīgo ietekmi ES uz
sabiedrības veselību (priekšlaicīga nāve daļiņu un ozona
ietekmē) par 52 %, salīdzinot ar 2005. gadu
EK programma "Tīru gaisu Eiropai"
2030.
Samazināt ES ekosistēmu platības procentuālo daļu, kurā
ir pārsniegta eitrofikācijas kritiskā slodze par 35 %,
salīdzinot ar 2005. gadu
EK programma "Tīru gaisu Eiropai"
2030.
Vides trokšņa ietekmes apzināšana, rīcību plānošana un
īstenošana ietekmes samazināšanai
Direktīva 
2002/49/EK
.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 16
"
Trokšņa novērtēšanas un pārvaldības
kārtība
" (07.01.2014.)
Pastāvīgi
5.3. Politikas apakšmērķi
VPP apakšmērķi gaisa kvalitātes un vides trokšņa aizsardzības jomā ir:
Apakšmērķis 5.1:
 gaisa kvalitātes aizsardzība un uzlabošana, lai veicinātu sabiedrības veselību un labklājību, kā
arī ekosistēmu kvalitāti.
Apakšmērķis 5.2:
 īstenotas rīcības gaisa piesārņojuma samazināšanai un gaisa kvalitātes uzlabošanai, kas
balstītas uz kvalitatīviem datiem, padziļinātām zināšanām un sabiedrības atbalstu šīm rīcībām.
Apakšmērķis 5.3:
 novērtēta vides trokšņa ietekme uz iedzīvotājiem, pilnveidojot normatīvais regulējums vides
trokšņa pārvaldībā, tai skaitā, trokšņa stratēģisko karšu un rīcības plānu izstrādē, satiksmes un rūpniecisko objektu
radītā vides trokšņa pārvaldībā.
38
/
90
5.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji gaisa aizsardzības jomā
PR 5.1. Politikas rezultāts: Gaisa piesārņojuma samazināšanās
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
2018. gads
2024. gads
2027. gads
5.1.1. Slāpekļa oksīdu
emisiju samazinājums
LVĢMC
%
samazinājums
pret bāzes
gadu (-/+)
2005.
- 27
33
34
5.1.2. Daļiņu PM
2,5
emisiju samazinājums
LVĢMC
%
samazinājums
pret bāzes
gadu (-/+)
2005.
- 28
29
35
5.1.3. Amonjaka emisiju
samazinājums
LVĢMC
%
samazinājums
pret bāzes
gadu (-/+)
2005.
+ 7
1
1
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [273]
• Gaisa piesārņojuma samazināšanas rīcības plāns 2020.–2030. gadam
 
PR 5.2. Politikas rezultāts: Gaisa kvalitātes uzlabošanās
Rezultatīvais rādītājs
(RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
5.2.1. Rīgā netiek
pārsniegts gaisa
kvalitātes augšējais
piesārņojuma
novērtēšanas slieksnis
47
nevienai gaisu
piesārņojošajai vielai
LVĢMC
pārsniedz/
nepārsniedz
2017.
Pārsniedz
slāpekļa
dioksīdam,
daļiņām PM
10
un PM
2,5
,
benzolam
Nepārsniedz
Nepārsniedz
5.2.2. Rēzeknē netiek
pārsniegts gaisa
kvalitātes augšējais
piesārņojuma
novērtēšanas slieksnis
nevienai gaisu
piesārņojošajai vielai
LVĢMC
pārsniedz/
nepārsniedz
2017.
Pārsniedz
daļiņām PM
10
un PM
2,5
Nepārsniedz
Nepārsniedz
5.2.3. Liepājā netiek
pārsniegts gaisa
kvalitātes augšējais
piesārņojuma
novērtēšanas slieksnis
47
nevienai gaisu
piesārņojošajai vielai
LVĢMC
pārsniedz/
nepārsniedz
2017.
Pārsniedz
daļiņām PM
10
un PM
2,5
,
benz(a)pirēnam
Nepārsniedz
Nepārsniedz
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [273]
• EK programma "Tīrs gaiss Eiropai"
 
PR 5.3. Politikas rezultāts: Samazināta piesārņojuma kaitīgā ietekme uz cilvēka veselību
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
5.3.1. Priekšlaicīgas nāves
gadījumi daļiņu PM
2,5
piesārņojuma ietekmes
rezultātā
EVA
48
Gadījumu
skaits
2019.
1800
1600
1500
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [434]
• EK programma "Tīrs gaiss Eiropai"
• Gaisa piesārņojuma samazināšanas rīcības plāns 2020.–2030. gadam
 
PR 5.4. Politikas rezultāts: Pilnveidota vides trokšņa pārvaldības sistēma 
39
/
90
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
5.4.1. Pieejama kvalitatīva
informācija par vides
trokšņa avotiem un to
radīto ietekmi ar
rūpniecisko darbību
saistītajos objektos
VVD
Rūpnieciskās
darbības
objekti, par
kuriem
pieejama
vides trokšņa
raksturojoša
informācija (%
no
izsniegtajām
atļaujām)
2019.
~5
25
50
5.4.2. Pilnveidots
normatīvais regulējums
vides trokšņa pārvaldībā
VARAM
Ministru
kabineta
noteikumi
2020.
0
2
2
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• Ministru kabineta 2021. gada 18. februāra informatīvais ziņojums "Par vides trokšņa regulējumu"
6. Bioloģiskā daudzveidība
6.1. Stāvoklis Latvijā
Bioloģiskās daudzveidības esošā stāvokļa analīzei ir izmantota informācija no EK, EVA, CSP, DAP, un LVĢMC
sagatavotajiem un publicētajiem ziņojumiem.
Slodzes
Nozīmīgāko slodzi uz bioloģisko daudzveidību sauszemes sistēmās Latvijā pēdējos gados rada zemes lietojuma
intensificēšanās, zemes lietojuma maiņa un ekosistēmu fragmentācija, kuru galvenais cēlonis ir kopējā
tautsaimniecības attīstība. Pēdējie pieejamie dati par apbūvēto platību pieaugumu liecina, ka laika posmā no 2006.
līdz 2012. gadam šis pieaugums sasniedza 0,38% jeb 475 ha gadā
49
.
Nozīmīgu slodzi uz bioloģisko daudzveidību veido ūdens un gaisa piesārņojumu ar biogēnajiem elementiem, ko
rada galvenokārt notece no lauksaimniecības zemēm, pārrobežu pārnese, apdzīvotās vietas, transports, enerģijas
ieguve un rūpniecības objekti. Notekūdeņu attīrīšanas uzlabošanos sniegto efektu neitralizē pieaugošais kopējais
izmantotais mēslošanas līdzekļu apjoms lauksaimnieciskajā ražošanā un gaisa piesārņojuma (NO
x
, NH
3
) pieaugums.
Līdzīgas tendences ir novērojamas arī ķīmisko vielu un smago metālu emisiju un uzkrāšanās vidē dinamikā.
Visbeidzot, jāmin arī svešzemju sugu ienākšana un izplatība Latvijā. Latvijā savvaļā sastopamas 10 no ES kopējā
invazīvo svešzemju sugu sarakstā iekļautajām augu un dzīvnieku sugām, kā arī 8 no sarakstā iekļautajām sugām
iespējams iegādāties kā dekoratīvos augus vai tās ir dzīvnieku sugas, kas tiek turētas nebrīvē kā mīļdzīvnieki vai
privātās dzīvnieku kolekcijās. Kopumā Latvijā sastopamas 54 invazīvas sugas, no kurām pēdējā laikā visvairāk
problēmas sagādā Spānijas kailgliemezis.
Stāvoklis
Pēdējā desmitgadē bioloģiskās daudzveidības stāvoklis Latvijā turpināja pasliktināties. Par to liecina gan ES
nozīmes sugu aizsardzības stāvoklis Latvijā, kas laika posmā no 2013. gada līdz 2019. gadam visām sugu grupām
saglabājās pārsvarā nelabvēlīgs, dažām grupām mainoties no nepietiekoša uz sliktu, tāpat arī ES nozīmes biotopu
aizsardzības stāvoklis, kurš šajā pašā laika posmā saglabājās pārsvarā nelabvēlīgs (skat. 31. attēlu).
40
/
90
31. attēls. Sugu (izņemot putnu) un biotopu (dzīvotņu) aizsardzības stāvokļa vērtējums Latvijā.
50
Laika posmā no 2014. gada līdz 2020. gadam lēnām sāka palielināties vērtības rādītājiem, kuriem būtu jāliecina
par ekosistēmu ilgtspējīgu izmantošanu. Šajā laika posmā ir vērojams ilgtspējīgi apsaimniekoto platību pieaugums,
pieaugot ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas shēmās iekļautajām platībām un bioloģiskās lauksaimniecības
platībām (skat. 32. attēlu).
Atbilstoši Nacionālā meža monitoringa datiem par 2015.-2019. gadu, pieaug tādu mežaudžu īpatsvars, kur priedes
pārsniedz 140 gadu vecumu, egle – 120 gadu, bērzs – 90 gadu, melnalksnis – 80 gadu, apse – 70 gadu, ozolu, ošu
vai liepu audzes – 100 gadu vecumu. Tomēr rādītāji, kas citu starpā izmantojami bioloģiskās daudzveidības stāvokļa
novērtējumam šajās platībās (lauku putnu indekss un meža putnu indekss), liecina par stāvokļa pasliktināšanos.
Attiecībā uz lauku putnu indeksu, salīdzinot ar iepriekšējo periodu, pēdējos 4 gadus vērojams krass vērtības kritums
(skat. 33. attēlu). Potenciāla pasliktināšanās novērojama arī attiecībā uz meža putnu indeksu – lai arī indeksa
tendences 2005.-2019. gadu periodā vērtētas kā stabilas, pēdējo piecu gadu tendence nav viennozīmīga, un
detalizētāks indeksa izvērtējums liecina par situācijas pasliktināšanos.
51
32. attēls. Bioloģiskās lauksaimniecības platības
Latvijā (ha) 2012.-2018. gads
33. attēls. Lauku putnu indekss 2010.-2017. gads
(2000=100)
41
/
90
ESAO Pārskatā bioloģiskās daudzveidības sadaļā iekļāva ieteikumus par politikas ietvara stiprināšanu, par
zināšanu par bioloģisko daudzveidību uzlabošanu, par efektīvu politikas instrumentu un finanšu mehānismu ieviešanu
un par bioloģiskās daudzveidības apsvērumu ciešāka integrēšana mežsaimniecības, lauksaimniecības un tūrisma
nozarēs.
Veids
Tendence
Slodze
Barības vielu emisijas gaisā un ūdenī
 
Notekūdeņu attīrīšanas uzlabošanos sniegto efektu
neitralizē lauksaimniecības noteces un gaisa
piesārņojuma (NO
x
, NH
3
) pieaugums
Ķīmisko vielu un smago metālu emisijas un
uzkrāšanās
 
Iezīmē kāpjošu tendenci
Pazemes ūdens režīma maiņa
 
Seklo pazemes ūdeņu līmenis pazeminās, negatīvi
ietekmējot ar ūdeņiem saistīto sugu un biotopu stāvokli
Zemes lietojuma maiņa un ekosistēmu
fragmentācija
 
Palielinās apbūvētās platības iepriekš neapbūvētās
vietās, pieaug aramzemes un izcirtumu platība
Svešzemju sugu ienākšana
 
Palielinās ar invazīvajām sugām invadētās platības,
palielinās invazīvo sugu nodarīto zaudējumu apjoms
īpašumiem
Stāvoklis
ES nozīmes sugas
 
51 % ES nozīmes sugu nepietiekams vai nelabvēlīgs
aizsardzības stāvoklis
ES nozīmes biotopi
 
Tikai 10 % ES nozīmes biotopu ir labvēlīgā aizsardzības
stāvoklī
Bioloģiski vecu mežaudžu īpatsvars
 
Pieaug bioloģiski vecu mežaudžu īpatsvars
Ilgtspējīgi apsaimniekotās teritorijas
 
Pieaug bioloģiskās lauksaimniecības platības
Skaidrojums: zaļa krāsa nozīmē pozitīvu tendenci, oranža – negatīvu (vai nevēlamu) tendenci.
6.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Mērķi
Avots
Termiņš
Patiesā Eiropas dabas tīklā juridiski aizsargāt vismaz 30
% ES sauszemes un 30 % ES jūras teritoriju un tajā
integrēt ekoloģiskos koridorus
ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģija
2030. gadam
2030.
Stingri aizsargāt vismaz trešdaļu no ES aizsargājamajām
teritorijām, to vidū visus atlikušos ES pirmatnējos un
senos mežus
ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģija
2030. gadam
2030.
Ar skaidri noteiktiem saglabāšanas mērķiem un
pasākumiem reāli pārvaldīt visas aizsargājamās teritorijas
un nodrošināt tajās pienācīgu monitoringu
ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģija
2030. gadam
2030.
Atjaunot dabu – būtiski uzlabot aizsargāto sugu un
biotopu stāvokli, palielināt ainavas elementus un
bioloģisko lauksaimniecību laukos, nodrošināt labu jūras
vides stāvokli, atjaunot upju brīvu tecējumu, palīdzēt ar
pilsētu zaļināšanas plāniem, ierobežot invazīvo sugu
ietekmi
ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģija
2030. gadam
2030.
Bioloģiskās daudzveidības aizsardzības sistēmas
pilnveidošana, izstrādājot zinātniski pamatotus
bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas mērķus,
rādītājus
NAP2027
2027.
Aizsargājamo biotopu un sugu aizsardzības stāvokļa
uzlabošanas pasākumu realizēšana saskaņā ar zinātniski
pamatotiem sugu un biotopu aizsardzības un dabas
aizsardzības plāniem
NAP2027
2027.
Bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas pasākumu
integrēšana tautsaimniecības nozarēs, jo īpaši
lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības
nozarēs, īstenojot ilgtspējīgu dabas resursu
apsaimniekošanu un zaļās infrastruktūras izmantošanu,
vienlaikus nodrošinot bioloģiskās un ainavu
daudzveidības aizsardzību un vērtības celšanu, sekmējot
ilgtspējīgu tūrisma attīstību
NAP2027
2027.
Natura 2000
 tīkla izveidošanas pabeigšana
Biotopu direktīvas 4. pants. Pārkāpumu
2024.
42
/
90
lieta 2019_2304
6.3. Politikas apakšmērķi
Bioloģiskās daudzveidības jomā VPP2027 tiek izvirzīti sekojoši divi apakšmērķi:
Apakšmērķis 6.1:
 Bioloģiskās daudzveidības, tajā skaitā īpaši aizsargājamo sugu un biotopu, un vērtīgo ainavu
saglabāšana.
Apakšmērķis 6.2:
 Dabas kapitāla saglabāšana un pārvaldība.
52
6.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji bioloģiskās daudzveidības jomā
PR6.1. Politikas rezultāts: Nodrošināta bioloģiskās daudzveidības saglabāšana
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
6.1.1.a. Labvēlīgā
aizsardzības stāvoklī
esošo ES nozīmes biotopu
īpatsvars
DAP
%
2019.
10%
20%
25%
6.1.1.b. Labvēlīgā
aizsardzības stāvoklī
esošo aizsargājamo sugu
(izņemot putnu) īpatsvars
DAP
%
2019.
39%
49%
69%
6.1.2. Noteikti zinātniski
pamatoti aizsardzības
mērķi ES nozīmes sugām
un biotopiem
DAP
%
2019.
0%
50%
100%
6.1.3. Pabeigta 
Natura
2000
 teritoriju tīkla izveide
VARAM
%
2019.
95%
100%
100%
6.1.4. Izveidotas 
ex-situ
kolekcijas vietējo
aizsargājamo sugu
saglabāšanai
NBD, Rīgas Zoo
skaits
2019.
0
1
3
6.1.5. Aktualizēti vai
izstrādāti rīcības plāni par
invazīvu svešzemju sugu
izplatības ceļiem
DAP
skaits
2019.
1
2
5
6.1.6. Novērtējot ainavas
nacionālajā līmenī,
izdalītas nacionālas
nozīmes ainaviski vērtīgas
teritorijas, kurām
izstrādātas pārvaldības
vadlīnijas, respektējot
bioloģisko daudzveidību
VARAM
skaits
2019.
0
0
5
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [279], [280]
• ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģija 2030. gadam.
 
PR6.2. Politikas rezultāts: Uzsākta pāreja uz dabas kapitāla pārvaldības un ekosistēmu pakalpojumu pieeju
bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
6.2.1. Atjaunotas
degradētas ekosistēmas
DAP
ha
2020.
0
800
2 200
6.2.2. Atjaunots pārveidoto
upju brīvs plūdums (km)
DAP
km
2019.
10,3
40
50
6.2.3. Sagatavots
ekosistēmu pakal-pojumu
kartējums Latvijas teritorijai
DAP
%
2019.
0%
10%
25%
6.2.4. Izstrādātas
vadlīnijas par kompetenču
sadalījumu zemes resursu
efektīvai izmantošanai
VARAM
skaits
2019.
0
1
1
43
/
90
visos pārvaldības līmeņos,
ņemot vērā nozaru
intereses, klimata
pārmaiņas un
sociālekonomiskās
attīstības prognozes
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģija 2030. gadam
• ES kohēzijas politikas programma 2021.-2027.gadam (16.11.2021.)
• Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns (projekts, VSS-518).
7. Ūdens pārvaldība un apsaimniekošana
7.1. Stāvoklis Latvijā
Ūdeņu resursu esošā vides stāvokļa analīzei ir izmantota informācija no LVĢMC sagatavotajiem nacionālajiem
ziņojumiem par vides stāvokli 2008.-2011. gadam un 2012.-2015. gadam (ar papildinājumiem par 2016.-2018. gadu),
LHEI "Jūras vides stāvokļa novērtējuma" (2018. gads), Zemkopības ministrijas Zivsaimniecības departamenta
sagatavotā informācija par nozveju gan iekšzemes ūdeņos, gan Baltijas jūrā un Rīgas līcī, kā arī akvakultūru,
Veselības inspekcijas (turpmāk – VI) dati par dzeramā ūdens un peldvietu ūdens kvalitāti un Vides monitoringa
programmas ietvaros veikto novērojumu rezultāti.
Slodzes
Galvenie slodžu avoti, kas saistīti ar iekšzemes ūdeņiem, ir rūpniecība un komunālā saimniecība (ūdens resursu
izmantošana un notekūdeņu novadīšana, bīstamo un prioritāro vielu noplūde), notece no lauksaimniecības zemēm,
iekšzemes zveja un akvakultūras produkcijas ražošana, hidromorfoloģiskie pārveidojumi (HES, dambji, polderi u.c.),
klimata pārmaiņas, plūdi, tūrisms un rekreācija, kā arī pārrobežu piesārņojošo vielu pārnese.
Par vienu no nozīmīgākajām slodzēm uz iekšzemes ūdeņiem var uzskatīt piesārņojumu ar barības vielām
(biogēnajiem elementiem). Galvenie biogēno elementu avoti ir notece no lauksaimniecības zemēm, kā arī pilsētās un
apdzīvotās vietās novadītie notekūdeņi, tai skaitā no rūpniecības objektiem. Tā kā kopš 2000. gada Latvijā ir veikti
ievērojami ieguldījumi ūdenssaimniecības attīstībai, tajā skaitā investīcijas notekūdeņu attīrīšanai, tā rezultātā laika
periodā no 2008. gada līdz 2018. gadam ir vērojama pozitīva tendence jeb ar notekūdeņiem novadītā fosfora un
slāpekļa daudzuma samazinājums (skat. 34. attēlu). Par biogēno elementu noplūdes apjomiem no lauksaimniecības
zemēm detalizēta informācija nav pieejama, tomēr pēdējos gados ir palielinājies kopējais lauksaimniecībā izmantotais
mēslošanas līdzekļu apjoms. Jāmin, ka virszemes ūdeņos novadīto ražošanas notekūdeņu apjoms ir ievērojami
samazinājies – no aptuveni 20,7 milj. m
3
 2006. gadā līdz 11,6 milj. m
3
 2019. gadā.
34. attēls. No punktveida piesārņojuma avotiem ar notekūdeņiem novadītais paliekošais piesārņojums (pa
kreisi – N
kop
, pa labi P
kop
, t gadā) 2008.-2018. gads (pēc LVĢMC datiem).
Latvijā gada laikā gan no virszemes, gan pazemes ūdeņiem tiek iegūti aptuveni 185 milj. m
3
 ūdens, no kuriem
vairāk nekā 45 % tiek izmantoti komunālo pakalpojumu (dzeramā ūdens apgāde) nodrošināšanai, aptuveni 25 % -
lauksaimniecībā, aptuveni 20 % - rūpniecībā, bet aptuveni 7 % – pārējās nozarēs. Laika periodā no 2008. gada līdz
2018. gadam nav novērojamas būtiskas izmaiņas ūdens resursu ieguves apjomos (skat. 35. attēlu).
Iekšējos ūdeņos ir izplatīta gan individuālā zvejniecība, gan rūpnieciskā zveja. Nozvejas apjoms iekšējos ūdeņos
ir ievērojami samazinājies – no aptuveni 326 t 2009. gadā līdz 244 t 2018. gadā.
44
/
90
35. attēls. Ūdens resursu ieguve no dabiskajiem avotiem (milj. m
3
 gadā) 2008.-2018. gads (pēc LVĢMC
datiem).
Slodzes Rīgas līcī un Baltijas jūrā rodas no upju notecēm, pārrobežu piesārņojuma, punktveida avotiem, krasta
līniju hidromorfoloģiskiem pārveidojumiem, klimata pārmaiņām, plūdiem, invazīvām sugām, atkritumiem un
kuģniecības, kā arī zvejniecības.
Līdzīgi kā iekšzemes ūdeņos, arī Baltijas jūrā un Rīgas līcī viens no galvenajiem slodžu veidiem ir biogēno
elementu noplūde. Slāpekļa un fosfora slodzes Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir atkarīgas no upju caurplūduma attiecīgajā
gadā. Laika periodā no 2006. gada līdz 2016. gadam gan slāpekļa, gan fosfora slodzes uzrāda nelielu samazināšanās
tendenci (skat. 36. attēlu).
Latvijas upju notece gadā ir 34,7 km
3
, bet valsts teritorijā veidojas tikai aptuveni 44 % no kopējās noteces.
Piesārņojums, kas Latvijā nonāk no Lietuvas, Baltkrievijas un Krievijas, aptver visas piesārņojošo vielu grupas, īpaši
biogēnos elementus, ietekmējot ūdeņu kvalitāti Rīgas līcī un Baltijas jūrā. Laika periodā no 2008. gada līdz 2018.
gadam nav novērojamas būtiskas izmaiņas pārrobežu piesārņojuma apjomos.
Viena no nozīmīgākajām slodzēm Baltijas jūrā ir nozveja. Lai gan katru gadu tiek noteiktas nozvejas kvotas,
tomēr nozvejas apjoms turpina pieaugt – no aptuveni 2644 t 2009. gadā līdz 4251 t 2018. gadā.
36. attēls. Upju caurplūduma, slāpekļa un fosfora slodžu dinamika uz Rīgas līci un Baltijas jūru
53
 (pēc
LHEI, 2018. gada dati).
45
/
90
Stāvoklis
Lai gan eitrofikācija ir dabisks process, tomēr antropogēnais piesārņojums (biogēno elementu pieplūde) var
ievērojami paātrināt eitrofikācijas procesu norisi. Visaugstākās gada vidējās kopējā slāpekļa koncentrācijas ir
konstatētas Lielupes upju baseina apgabalā, bet kopējā fosfora koncentrācijai starp upju baseina apgabaliem
ievērojamas atšķirības nav konstatētas. Kopējā slāpekļa un kopējā fosfora koncentrācijai iekšzemes ūdensobjektos
nav iespējams novērtēt izmaiņu tendenci, jo monitoringa rezultātus ietekmē apsekoto ūdensobjektu izvēle un skaits,
bet dažādi ūdensobjekti ir pakļauti atšķirīgai biogēnu elementu slodzei. Jāņem vērā, ka paātrināta eitrofikācijas
procesu norise ir saistīta ar zilaļģu savairošanos. Bez tam, kā tiek prognozēts, globālās sasilšanas ietekmē zilaļģu
bīstamība var pieaugt gan to radīto toksīnu dēļ (jaunu potenciāli toksisku sugu izplatība mērenā klimata zonās), gan
ģeogrāfiskās izplatības areāla paplašināšanās, kā arī savairošanās ātruma dēļ.
Pēdējos gados zilaļģu savairošanās periodiski tiek novērota gan oficiālajās, gan neoficiālajās peldvietās, kļūstot
par aktuālu, peldētājus potenciāli apdraudošu problēmu Latvijas rekreācijas ūdeņos.
Ūdensobjektu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums ietver bioloģisko, hidromorfoloģisko un fizikāli-ķīmisko rādītāju
novērtējumu. Lai gan laika periodā kopš 2012. gada ir pieaudzis ūdensobjektu ar labu kvalitāti īpatsvars, tomēr
kvalitātes novērtējuma statistiku ietekmē apsekojamo ūdensobjektu izvēle, kā arī pieejamo monitoringa datu apjoms
(rādītāju skaits), uz kā balstīts kvalitātes novērtējums.
Peldvietu ūdens kvalitātes novērtējums norāda uz to, ka no visām par valsts budžeta līdzekļiem monitorētajām
oficiālajām peldvietām 2020.gadā 2% peldvietu neatbilda ilglaicīgās ūdens mikrobioloģiskās kvalitātes prasībām,
respektīvi, viena no 57 peldvietām bija ar zemas kvalitātes ūdeni. Atbilstoši peldūdens kvalitātes ilgtermiņa
novērtējumam, no pārējām peldvietām 2% bija ar pietiekamu ūdens kvalitāti, 25 % peldvietu ūdens kvalitāte bija laba,
bet 71% peldvietu ūdens kvalitāte bija izcila
54
. Kopš 2017. gada kopējā peldvietu ūdens kvalitātes ir nedaudz
pasliktinājusies. Tas galvenokārt ir saistīts ar meteoroloģiskajiem apstākļiem – stipru lietusgāžu laikā peldūdeņos tiek
ienests piesārņojums no apkārtējās sauszemes teritorijas, kā arī lietus ūdens kopā daļēji attīrītiem notekūdeņiem tiek
ievadīts dabas ūdeņos, jo īpaši upēs, lai nepārslogotu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas.
Ņemot vērā prognozes, ka nokrišņu daudzums, kā arī dienu skaits ar stipriem un ļoti stipriem nokrišņiem tikai
pieaugs un ka pēc prognozēm līdz 21. gadsimta beigām gada kopējais nokrišņu daudzums palielināsies par 10 līdz
21% (aptuveni 80-100 mm)
55
, paredzams, ka īstermiņa piesārņojuma epizodes peldvietās kļūs aizvien biežākas,
ietekmējot arī ilglaicīgo mikrobioloģisko kvalitāti.
Ūdensapgādei lielākoties tiek izmantoti pazemes ūdeņi, kuru kvalitāte ir laba un nemainīga. Novērtējot ilgtermiņa
tendences, līdz 2014. gadam ir vērojama ūdens kvalitātes uzlabošanās, bet kopš 2014. gada tā ir stabilizējusies bez
lielām izmaiņām pa atsevišķiem gadiem. Samazinoties ūdens resursu ieguves apjomiem, ir novērojama pakāpeniska
ūdens līmeņa stabilizēšanās un depresijas piltuves samazināšanās Liepājā un Rīgā, kur tās izveidojās 20. gadsimtā
intensīvas ūdens ieguves dēļ.
Jaunas prasības centralizēti piegādātā dzeramā ūdens kvalitātes nodrošināšanai nosaka Eiropas Parlamenta un
Padomes 2020.gada 16.decembra Direktīva (ES) 
2020/2184
 par dzeramā ūdens kvalitāti. Salīdzinājumā ar pašreiz
spēkā esošo regulējumu šī direktīva paredz riska izvērtējumu visā ūdens piegādes ķēdē, tai skaitā arī riska
novērtēšanu ūdens ieguves vietās, nosaka atjauninātus esošos nekaitīguma standartus, kā arī ievieš jaunus ūdens
kvalitātes rādītājus ūdens monitoringam. Attiecībā uz ūdens resursiem, kurus izmanto dzeramā ūdens apgādei,
sākotnēji ir jāizvērtē Direktīvas (ES) 
2020/2184
 prasības un jāizstrādā monitoringa plāns, lai turpmāk ūdeņu
monitoringa programmas ietvaros veiktu optimālus ūdens kvalitātes rādītājus novērojumu, kas ļautu pamatoti izvērtēt
riskus ūdensobjektos, kurus izmanto dzeramā ūdens apgādei.
Ietekmes
Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir vērojama eitrofikācijas negatīvā ietekme. Viena no redzamākajām eitrofikācijas
ietekmēm ir fitoplanktona biomasas pieaugums. Lai gan laika periodā no 2008. gada līdz 2018. gadam Rīgas līča
piekrastē hlorofila vasaras vidējā koncentrācija ir nedaudz samazinājusies, bet Baltijas jūras piekrastē ir vērojama
neliela, bet pieaugoša tendence, gan Rīgas līcī, gan Baltijas jūras piekrastē hlorofila-a koncentrācija vasaras mēnešos
pārsniedz HELCOM noteiktās robežvērtības. Hlorofila-a koncentrācija tiek noteikta arī iekšzemes ūdensobjektos,
tomēr monitoringa rezultātus ietekmē apsekojamo ūdensobjektu izvēle konkrētajā gadā, tādēļ nav iespējams novērtēt
hlorofila-a koncentrācijas izmaiņu tendenci. Pieaugot aļģu biomasai, samazinās ūdens caurspīdība un līdz ar to
samazinās arī saules gaismas iespīdēšanas dziļums. Eitrofikācija ūdenstilpnēs ir riska faktors zilaļģu pārmērīgas
savairošanās procesam iedzīvotāju izmantotajās peldvietās.
Latvijas ūdens resursi pilnībā ļauj nodrošināt iedzīvotājus ar labas kvalitātes dzeramo ūdeni. Kopumā Latvijā ir
pieaudzis iedzīvotāju īpatsvars, kas saņem nekaitīguma un kvalitātes prasībām atbilstošu dzeramo ūdeni no
centralizētās ūdensapgādes sistēmas – no 79 % 2012. gadā līdz 87 % 2018. gadā.
Paaugstinoties gada vidējai gaisa temperatūrai un palielinoties stipru nokrišņu varbūtībai, ir samazinājies pavasara
plūdu biežums, bet palielinās vasaras-rudens lietus plūdu risks un rudens/ziemas vējuzplūdu izraisīto plūdu risks.
46
/
90
Cilvēka darbības rezultātā Baltijas jūrā un Rīgas līcī nonāk prioritārās un bīstamās vielas, tai skaitā dzīvsudrabs.
Atsevišķām vielām ir noteiktas vides kvalitātes robežvērtības ūdenī, bet dzīvsudrabam arī biotā – zivju audos.
Baltijas jūras piekrastes ūdeņos laika periodā no 2012. līdz 2016. gadam veiktajos dzīvsudraba koncentrācijas
novērojumos iegūtie rezultāti variēja no 36 līdz 76 µg/kg uz mitro masu, kas būtiski pārsniedz Direktīvā 
2013/39/ES
noteikto dzīvsudraba koncentrācijas robežvērtību – 20 µg/kg. Dzīvsudraba koncentrācijas robežvērtības ievērojami
tiek pārsniegtas arī Rīgas līča rietumu un austrumu piekrastē. Rīgas līča atklātajos ūdeņos dzīvsudraba koncentrācija
laika periodā 2008. gada līdz 2015. gadam variēja no 15 līdz 24 µg/kg uz mitro masu, un robežvērtība tika pārsniegta
3 reizes.
ESAO Pārskata sadaļa par labu ūdens kvalitātes un pakalpojumu nodrošināšanu ietver sekojošus ieteikumus:
- uzlabot ūdensobjektu kvalitātes monitoringu un novērtēšanu; apzināt vides apdraudējumus un iespējamos riskus;
- samazināt lauksaimniecība radīto difūzo ūdens piesārņojumu, izmantojot dažādus pasākumus: reglamentējošos
(piemēram, tehnoloģijas, kvalitātes standarti), ekonomiskos (piemēram nodokļi attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem un
pesticīdiem) un brīvprātīgos (piemēram, informētības vairošanas iniciatīvas, apmācības) pasākumus;
- papildināt ES finansējumu ar valsts un privātiem ieguldījumiem, lai modernizētu notekūdeņu attīrīšanas un
ūdensapgādes infrastruktūru; nodrošināt, ka autonomas notekūdeņu attīrīšanas sistēmas atbilst vides noteikumiem;
- uzlabot maza apjoma ūdensapgādes sistēmas (piemēram akas), lai paplašinātu piekļuvi kvalitatīvam
dzeramajam ūdenim;
- veikt tehniski ekonomisko priekšizpēti, lai novērtētu alternatīvu dūņu atkārtotas izmantošanas vai apglabāšanas
iespēju rentabilitāti un sagatavotos īstenot labāko risinājumu.
Veids
Tendence
Slodze
Virszemes ūdeņos novadīto notekūdeņu
apjoms
 
Notekūdeņu apjoms samazinās.
Novadītais biogēnu apjoms (Nkop , Pkop. Un
BSP)
 
Novadītais biogēnu apjoms samazinās, bet vērojams
neliels pieaugums pēdējos gados.
Ūdens resursu izmantošana
 
Ūdens resursu izmantošanas apjoms kopumā būtiski
nemainās, lai gan palielinās lauksaimniecībā izmantojamā
ūdens apjoms.
Lauksaimniecības izkliedētais (difūzais)
piesārņojums
 
Palielinās kopējais izmantotais mēslošanas un augu
aizsardzības līdzekļu apjoms.
Slāpekļa un fosfora slodzes Baltijas jūrā un
Rīgas jūras līcī
 
Neliela samazināšanās tendence.
Nozveja Baltijas jūrā un Rīgas jūras līcī
 
Apjoms turpina pieaugt.
Nozveja iekšējos ūdeņos
 
Apjoms ievērojami samazinājies.
Svešzemju sugu skaits Baltijas jūrā un Rīgas
jūras līcī
 
Palielinās ar invazīvajām sugām invadētās platības,
palielinās invazīvo sugu nodarīto zaudējumu apjoms
īpašumiem.
Svešzemju sugu skaits pieaug. Latvijas Baltijas jūras
ūdeņos reģistrētas 45 svešzemju sugas, no kurām 17-18
sugām ir izveidojušās dzīvotspējīgas populācijas.
Pārrobežu piesārņojums
 
Pārrobežu piesārņojuma apjoms būtiski nemainās, tomēr
tā risks nozīmīgs.
Gaisa temperatūras izmaiņas un stipri nokrišņi
 
Gaisa temperatūras paaugstināšanās (vidēji gadā) un
stipro nokrišņu epizožu biežuma palielināšanās veicina
plūdu risku un ietekmē ūdens kvalitāti.
Stāvoklis
Biogēnu saturs virszemes ūdeņos
 
Biogēnu saturs mainīgs pa gadiem, eitrofikācija liecina,
ka problēma pastāv.
Prioritārās un bīstamās vielas ūdensobjektos
 
Situācija nemainīga – lielākā daļa novēroto vielu ūdenī
nav konstatējamas izmērāmos daudzumos, bet vairumā
monitoringa vietu konstatēti dzīvsudraba un
bromdifenilēteru normatīvu pārsniegumi.
Ūdensobjektu ekoloģiskā kvalitāte
 
Vērojama neliela ūdensobjektu ekoloģiskās kvalitātes
uzlabošanās.
Peldvietu ūdens kvalitāte
 
Vērojama peldvietu ūdens kvalitātes neliela
pasliktināšanās. Biežākas īstermiņa piesārņojuma
epizodes.
Pazemes ūdeņu kvalitāte
 
Situācija bez būtiskām izmaiņām.
47
/
90
Pazemes ūdens režīma maiņa vietās, kur
izveidojusies depresijas piltuve
 
Samazinoties ūdens resursu ieguves apjomiem, ir
novērojama pakāpeniska ūdens līmeņa stabilizēšanās un
Rīgas depresijas piltuves samazināšanās.
Dzeramā ūdens kvalitāte
 
Pieaug iedzīvotāju īpatsvars, kas saņem visām prasībām
atbilstošu dzeramo ūdeni.
Skaidrojums: zaļa krāsa nozīmē pozitīvu tendenci, oranža – negatīvu (vai nevēlamu) tendenci; dzeltena krāsa norāda
uz neviennozīmīgu situācijas attīstību.
7.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Mērķi
Avots
Termiņš
Jūras vides stāvokļa uzlabošana un pazemes ūdens
resursu aizsardzība, samazinot antropogēno slodzi, t. sk.
notekūdeņu kaitīgo ietekmi uz dabas resursiem un vidi,
nodrošinot nepieciešamās infrastruktūras izveidi un
veicinot notekūdeņu dūņu apstrādi
NAP2027
2027.
Sasniegt visu ūdensobjektu labu kvalitatīvo un
kvantitatīvo stāvokli
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
2000/60/EK
, ar ko izveido sistēmu
Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas
jomā (Ūdens struktūrdirektīva)
2027.
Sasniegt vismaz pietiekamu ūdens kvalitāti visās
oficiālajās peldvietās
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
2006/7/EC
 Par peldvietu ūdens kvalitātes
pārvaldību
2027.
Samazināt ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanu
par 50%, kā arī mēslošanas līdzekļu lietošanu par 20%.
Eiropas Savienības stratēģija "No lauka
līdz galdam"
2030.
Novērtēt un pārvaldīt plūdu riskus, lai mazinātu
nelabvēlīgās sekas cilvēku veselībai, videi un kultūras
mantojumam
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
2007/60/EK
 (2007. gada 23. oktobris) par
plūdu riska novērtējumu un pārvaldību
2026.
Ūdens piesārņojuma ar lauksaimnieciskas izcelsmes
nitrātiem samazināšana un turpmāka novēršana
Padomes Direktīva 
91/676/EEK
(1991. gada 12. decembris)
attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret
piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas
izcelsmes nitrāti (Nitrātu Direktīva)
Pastāvīgi
Pasargāt cilvēku veselību no dzeramā ūdens
piesārņojuma negatīvās ietekmes
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
(ES) 
2020/2184
/EK (2020. gada 16.
decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti
Pastāvīgi
Aizsargāt vidi ES no komunālo notekūdeņu nelabvēlīgās
ietekmes, savācot un attīrot notekūdeņus
Padomes Direktīva 
91/271/EEK
 (1991.
gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu
attīrīšanu
Pastāvīgi
Panākt labu jūras vides stāvokli visos dalībvalsts
jurisdikcijā esošajos jūras ūdeņos. Piesārņotāju
koncentrācija ir tāda, kas nerada nelabvēlīgu ietekmi videi
un cilvēka veselībai
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
2008/56/EK
(2008. gada 17. jūnijs),
ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai
jūras vides politikas jomā (
Jūras
stratēģijas pamatdirektīva
)
2027.
Baltijas jūra bez bīstamajām vielām un atkritumiem
- Helsinku konvencija un HELCOM Baltijas
jūras rīcības plāns
- HELCOM rekomendācijas
Pastāvīgi
Labvēlīgs Baltijas jūras bioloģiskās daudzveidības
stāvoklis
Aktivitātes Baltijas jūrā tiek veiktas videi draudzīgā veidā
Baltijas jūra bez eitrofikācijas
Stratēģijas vispārējais mērķis attiecībā uz vidi: glābt jūru.
Politikas jomas – bīstamo vielu izmantošanas un
ietekmes mazināšana, apakšmērķi:
- tīri ūdeņi;
- daudzveidīga un veselīga daba.
Politikas jomas – barības vielu noplūdes jūrā
samazināšana līdz pieļaujamam līmenim, apakšmērķi:
- mazināt biogēnu ienesi Baltijas jūrā;
- mazināt eitrofikāciju un sasniegt labu vides stāvokli.
ES Stratēģija Baltijas jūras reģionam
(2009) un tās Rīcības plāns
Pastāvīgi
Bioloģiskās daudzveidības nodrošināšana, aizsargājot
dabiskos biotopus, savvaļas faunu un floru
Padomes Direktīva 
92/43/EEK
(1992. gada 21. maijs)
par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un
floras aizsardzību;
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
Pastāvīgi
48
/
90
2009/147/EK
(2009. gada 30. novembris)
par savvaļas putnu aizsardzību
Atjaunot dabu – būtiski uzlabot aizsargāto sugu un
biotopu stāvokli, nodrošināt labu jūras vides stāvokli,
atjaunot upju brīvu tecējumu, ierobežot invazīvu
svešzemju sugu ietekmi
ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģija
2030. gadam
2030.
Aizsargājamo biotopu un sugu aizsardzības stāvokļa
uzlabošanas pasākumu realizēšana saskaņā ar zinātniski
pamatotiem sugu un biotopu aizsardzības un dabas
aizsardzības plāniem
NAP2027
2027.
Panākt, ka vismaz 30 % sugu un biotopu ir nonākuši
labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī vai vismaz uzrāda
virzību uz to
ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģija
2030. gadam
2030.
7.3. Politikas apakšmērķi
Iekšzemes ūdeņu un Baltijas jūras jomā tiek izvirzīti sekojoši četri apakšmērķi:
Apakšmērķis 7.1:
 Plūdu riska un erozijas samazināšana.
Apakšmērķis 7.2:
 Droša ūdens resursu izmantošana, nelietderīga patēriņa samazināšana un dūņu lietderīgas
izmantošanas palielināšana.
Apakšmērķis 7.3:
 Virszemes ūdeņu un jūras vides stāvokļa uzlabošana.
Apakšmērķis 7.4:
 Piesārņojuma samazināšana virszemes ūdeņos un jūras vidē.
7.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji iekšzemes ūdeņu un Baltijas jūras jomā
PR7.1. Politikas rezultāts: Panākta plūdu riska un erozijas samazināšana
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
7.1.1. Jaunbūvētu vai
nostiprinātu piekrastes
joslu, upju krasta un ezeru
aizsardzība pret plūdiem
VARAM
km
2020.
7
10
14
7.1.2. Iedzīvotāju skaits,
kas gūst labumu no plūdu
aizsardzības pasākumiem
VARAM
iedzīvot.
Skaits
2020.
187 tūkst.
187 tūkst.
194 tūkst.
7.1.3. Zaļā infrastruktūra,
kas izveidota vai
atjaunināta nolūkā
pielāgoties klimata
pārmaiņām
VARAM
ha
2020.
0
0
60 *
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [434]
• ES kohēzijas politikas programma 2021.-2027.gadam (16.11.2021.)
• Plūdu riska pārvaldības plāni 2022. – 2027. gadam (projekts)
Skaidrojums: * Eiropas Savienības kohēzijas politikas programma 2021.–2027. gadam (projekts) plānotā vērtība uz
2029. gadu ir 91 ha.
PR7.2. Politikas rezultāts: Panākta droša ūdens resursu izmantošana
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
7.2.1. Iedzīvotāju skaits,
kas saņem atbilstošas
kvalitātes dzeramo ūdeni
VI
%
2019.
87
>87
>87
7.2.2. Iestādes un
uzņēmumi, kas nodrošina
iedzīvotājiem brīvi
pieejamu ūdeni bez
maksas (iniciatīva U-
vitamīns)
LŪKA
skaits
2019.
129
150
200
7.2.3. Dzeramā ūdens
ķīmiskās kvalitātes
rādītāju koncentrāciju
VI
%
2019.
19.7
<19.7
<19.7
49
/
90
pārsniegumu īpatsvars
7.2.4. Dzeramā ūdens
mikrobioloģiskās kvalitātes
rādītāju koncentrāciju
pārsniegumu īpatsvars
VI
%
2019.
4.6
<4.6
<4.0
7.2.5. Labā stāvoklī esošo
pazemes ūdensobjektu
īpatsvars
LVĢMC
%
2019.
88
88
88
7.2.6. Ūdens
patēriņa/izmantošanas
indekss
EVA
Indekss (%)
2019.
<1
<1,5
<1,5
7.2.7. Normatīvi tīro
notekūdeņu īpatsvars
LVĢMC
%
2019.
93.6
94
95
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [59], [274], [346]
• Sabiedrības veselības pamatnostādnes 2021.-2027. gadam (projekts, VSS-134)
• Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plāns 2021.-2027. gadam
• Upju baseinu apgabalu apsaimniekošanas plāni 2022.-2027. gadam (projekts)
 
PR7.3. Politikas rezultāts: Samazināts nelietderīgs ūdens resursu patēriņš
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
7.3.1. Ūdens zudumi
LVĢMC
% no kopējā
iegūtā ūdens
daudzuma
2019.
6.0%
<6%
<6%
7.3.2. Ūdens atkārtota
izmantošana uzņēmumu
atgriezeniskajās sistēmās
LVĢMC
milj. m
3
2019.
16,6
>20%
>20%
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [274]
• Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plāns 2021.-2027. gadam
• Upju baseinu apgabalu apsaimniekošanas plāni 2022.-2027. gadam (projekts)
 
PR7.4. Politikas rezultāts: Uzlabots virszemes ūdeņu un jūras vides stāvoklis
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
7.4.1. Augstai un labai
ekoloģiskai kvalitātei
atbilstošu ūdensobjektu
īpatsvars
LVĢMC
%
2020.
33
33
35%
7.4.2. Uzlabojies jūras
vides stāvoklis (vairāk
kvalitatīvo raksturlielumu
atbilst labam stāvoklim)
LHEI
skaits
2018.
2
5
9
7.4.3. Iedzīvotāju skaits,
kam uzlabota notekūdeņu
attīrīšanas kvalitāte un
efektivitāte
VARAM
skaits
2023.
687 670
687 670
713 570
(2029.)
7.4.4. Vismaz pietiekamai
kvalitātei atbilstošo oficiālo
peldvietu īpatsvars
VI
%
2020.
98%
≥98%
≥98%
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [274]
• ES kohēzijas politikas programma 2021.-2027.gadam (16.11.2021.)
• HELCOM Baltijas jūras rīcības plāns
• Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plāns 2021. – 2027. gadam
• Upju baseinu apgabalu apsaimniekošanas plāni 2022. – 2027. gadam (projekts)
• Pasākumu programma laba jūras vides stāvokļa panākšanai 2022. – 2027. gadam (izstrādē)
 
PR7.5. Politikas rezultāts: Samazināts piesārņojums virszemes ūdeņos un jūras vidē
Bāzes gada
50
/
90
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
7.5.1. Papildus jauna vai
uzlabota notekūdeņu
attīrīšanas jauda
VARAM
CE
2019
0
0
23 400
7.5.2. Iedzīvotāji, kas
saistīti ar vismaz
sekundāro komunālo
notekūdeņu attīrīšanu
VARAM
CE
2023
1 321 368
-
1 327 828
(2029.)
7.5.3. Normatīvi tīro
notekūdeņu īpatsvars
LVĢMC
%
2019
93.6
94
95
7.5.4. Slāpekļa slodzes
Baltijas jūrā samazinājums
atbilst HELCOM
noteiktajiem mērķim
HELCOM
t/g
2013
1670
1670
1670
7.5.5. Fosfora slodzes
Baltijas jūrā samazinājums
atbilst HELCOM
noteiktajam mērķim.
HELCOM
t/g
2013
220
220
220
7.5.6. Organiskā
piesārņojuma (ĶSP)
attīrīšanas efektivitāte
aglomerācijās, kuru CE
56
>
2000
LVĢMC
%
2018
94
>94
>94
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [274], [346]
• HELCOM Baltijas jūras rīcības plāns
• Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plāns 2021. – 2027. gadam
• Upju baseinu apgabalu apsaimniekošanas plāni 2022. – 2027. gadam (projekts)
• Pasākumu programma laba jūras vides stāvokļa panākšanai 2022. – 2027. gadam (izstrādē)
8. Ražošana un ķīmisko vielu pārvaldība
8.1. Stāvoklis Latvijā
Novērtējumam izmantoti nacionālie ziņojumi, inventarizācijas ziņojumi un pārskati par vides stāvokli, gaisa
kvalitāti, emisijām vidē un piesārņojuma pārnesi lielos attālumos, EK Oficiālās statistikas dati Eurostat un CSP dati
Oficiālās statistikas portālā, kā arī LVĢMC informācija.
Ražošanas devumu kopējā piesārņojuma raksturojumā var novērtēt, raksturojot slodzes, bet tikai specifiskos
gadījumos tas izpaužas stāvokļa indikatoros. Līdz ar to galvenā vērība pievērsta slodžu raksturojumam, bet stāvokļa
raksturojums sniegts attiecīgo jomu sadaļās.
Slodzes un stāvoklis
Ražošanā, t.sk. enerģijas ražošanā un lauksaimnieciskajā ražošanā, tiek patērēta liela daļa no dabas resursiem,
kā arī radīts piesārņojums un atkritumi. Sekmējot un veicinot ražošanas sektora attīstību (skat. sadaļu Virzošie
spēki), ir vienlaikus jāspēj nošķirt ekonomiskā izaugsme no vides degradācijas, lai piesārņojuma līmenis kaitīgi
neietekmētu cilvēka veselību un vidi.
Apkopotie dati, kas balstās uz nacionāli veiktajiem gaisu piesārņojošo vielu emisiju aprēķinu datiem pēc
vienkāršākās aprēķinu metodes pakāpes jeb tā saucamās 
Tier1
 aprēķinu metodes, kas atsevišķiem kurināmā
veidiem neņem vērā labāko pieejamo tehnoloģiju izmantošanu, liecina, ka līdz šim Latvijā ražošanas pieaugums vēl
aizvien ir cieši saistīts ar kopējo emisiju apjoma pieaugumu.
51
/
90
37. attēls. Rūpniecības produkcijas un piesārņojošo vielu emisiju apjoma indeksi 2006.-2018. gadā
(2015=1) (pēc CSP datiem).
Atbilstoši nacionālo ziņojumu ietvaros veiktajiem gaisu piesārņojošo vielu emisiju aprēķinu datiem, kas balstās uz
vienkāršāko aprēķinu metodiku, redzams, ka šajā sektorā slāpekļa oksīdu un daļiņu PM emisiju apjoms aizvien
turpina pieaugt, turklāt salīdzinājumā ar 2013. gadu daļiņu PM emisiju apjoms 2018. gadā ir dubultojies. Vienlaikus arī
pašu uzņēmumu iesniegtie dati arī norāda uz to, ka salīdzinot ar 2005. un 2010.gadu smalko daļiņu PM
10
 emisijas ir
pieaugušās - sadedzināšanas iekārtu gadījumā no 442 tonnām -2010.gadā līdz 1194 tonnām - 2020.gadā. Arī
rūpniecības procesiem izmantotajās sadedzināšanas iekārtās smalko daļiņu PM
10
 emisijas salīdzinājumā ar
2005.gada un 2010.gadā radītajām emisijām nav būtiski samazinājušās. Vienlaikus jāņem vērā, ka šiem datiem nav
veikta pilnīga datu kvalitātes kontrole un tie var būt visai aptuveni (datu avots: LVĢMC 2020.gada vides statistikas
pārskata "Nr.2 Gaiss" publisko pārskatu kopsavilkumi).
Šāda tendence apliecina to, ka enerģijas ražošanā pietiekami strauji nenotiek pāreja uz atjaunīgajiem
energoresursiem (turpmāk - AER). Vienlaikus AER struktūrā bez vēsturiski nozīmīgā hidroelektrostaciju devuma,
aizvien lielāku daļu ieņem biogāzes un biomasas izmantošana, kas savukārt ir saistīts ar gaisa piesārņojošo vielu
(galvenokārt PM
2.5
, PM
10
 un NO
2
) emisijām.
38. attēls. Saražotā elektroenerģija (GWh) no atjaunīgiem energoresursiem 1990.-2019. gadā (pēc CSP
datiem).
Arī SEG emisiju daudzums, ko rada ražošana, turpina pieaugt. Piemēram, fluorogļūdeņražu emisiju daudzums no
rūpniecības, laika periodā no 2013. gada līdz 2018. gadam, ir pieaudzis no 191,21 līdz 238,51 tūkst. t CO
2
 ekv.
Pozitīvas tendences saskatāmas ūdens resursu jomā. Izvērtējot ūdens izmantošanas datus pa tautsaimniecības
nozarēm, redzams, ka turpina samazināties rūpniecībā izmantotais ūdens apjoms, vienlaikus pretēja tendence ir
vērojama lauksaimniecības sektorā. Lejupejošu (pozitīvu) tendenci uzrāda arī dati par ražošanas notekūdeņu apjoma
izmaiņām (sk. 39. attēlu).
52
/
90
39. attēls. Ražošanas notekūdeņu apjoma izmaiņas 2006.-2019. gadā.
Aizvien lielāka vērība tiek pievērsta resursu izmantošanai/apritīgumam ražošanā. Iekšzemes patēriņa (minerālo
resursu ieguve, meža izcirstās platības un krājas) un radīto ražošanas atkritumu daudzuma indikatori uzrāda negatīvu
pieaugošu tendenci. Pozitīvi vērtējams pieaugums otrreizējo materiālu izmantošanas īpatsvarā iekšzemes patēriņā,
bet pieauguma temps ir lēns un saglabājas risks nesasniegt 2027. gadam noteikto mērķi.
Vērtējot situāciju ķīmisko vielu, maisījumu un produktu ražošanā, secināts, ka arī šajā sektorā ir vērojama
pieaugoša tendence. Bīstamās ķīmiskās vielas tomēr pārsvarā tiek ievestas un/vai importētas un Latvijā salīdzinoši
nelielos apjomos izmantotas dažādu maisījumu ražošanā. Vienlaikus 2020. gadā veiktajā pētījumā par ķīmisko vielu
pārvaldību
57
 īpaši uzsvērts, ka Latvijā papildus ražošanas nozarēm, augsta riska ķīmiskās vielas tiek izmantotas arī
būvniecības, auto tirdzniecības un remonta, kā arī konstatētas vairumtirdzniecības nozarē. Pētījuma ietvaros
apkopotā informācija par vielu ievešanas/ ražošanas apjomiem laika posmā no 2015. līdz 2019. gadam identificē
vairākas augsta riska ķīmiskās vielas, kurām ir raksturīga pieaugoša ievešanas/ražošanas dinamika. Savukārt
pētījumā konstatēts, ka, ievērojot prasības, kas attiecas uz NOP augu aizsardzības līdzekļu ierobežošanu Eiropas
Savienībā, nav indikāciju, ka šīs vielas varētu tikt ražotas, importētas vai lietotas Latvijā. Saistībā ar iepriekšējās
dekādēs lietotajiem pesticīdiem, šo vielu atkritumi Latvijā šobrīd vairs netiek uzglabāti. Tomēr monitoringa
programmas rezultāti (2015.-2018. gads) parāda vairāku pesticīdu vielu klātbūtni analizētajos ūdens un sedimentu
paraugos, kas norāda uz vēsturisko piesārņojumu.
Vides monitoringa dati norāda arī uz augsta riska ķīmisko vielu klātbūtni, kas var tikt skaidrota ar dažādu Latvijā
ievesto izstrādājumu sastāvā esošām vielām. Bromdifenilēteru radniecīgo vielu summa, kas ietverta kā prioritārās
vielas monitoringam sedimentos un biotā, laika posmā no 2015.-2018. gadam, dažu monitoringa staciju sedimentu
paraugos pārsniedz metodes kvantificēšanas robežu, tomēr konstatētās vērtības uzskatāmas par zemām, bet biotā
(zivīs – asaros) noteiktā vides kvalitātes normatīva (VKN=0,0085 μg/kg) pārsniegumi konstatēti visās monitoringa
stacijās. Galvenās polibromēto difenilēteru (PBDE) lietišķā pielietojuma jomas nosaka viena no to īpašībām – spēja
slāpēt degšanu ar liesmu. Tādējādi šo vielu pielietojums kā liesmu slāpētājiem notiek elektronisko iekārtu plastmasas
daļās, poliuretāna putās, tekstilizstrādājumos (auto un avio industrijās), kā arī atsevišķu tipu siltumizolācijas
materiālos. Tāpat arī perfluoroktānsulfonskābes (PFOS) un tās atvasinājumu regulāra konstatēšana vides monitoringā
norāda, ka daļa no izstrādājumiem, kas varētu būt apstrādāti ar PFOS, kura ir samērā plašs lietojuma spektrs, nonāk
kopējā sadzīves atkritumu plūsmā. Vides monitoringa dati, papildu citiem sabiedrības veselību ietekmējošiem
faktoriem (bīstamo vielu monitoringa dati pārtikā u.tml.), būtu jāvērtē cilvēka biomonitoringa aspektā.
Nacionālā līmenī informācija par piesārņotajām un potenciāli piesārņotajām vietām tiek apkopota Piesārņoto un
potenciāli piesārņoto vietu reģistrā (turpmāk – Reģistrs), ko veido un uztur LVĢMC
58
. Šajā reģistrā ir reģistrētas 3588
vietas, no kurām 250 ir piesārņotas vietas un 2618 potenciāli piesārņotas vietas (2021. gada februāra dati). Par
vēsturiski piesārņotu vietu tiek uzskatīta piesārņota teritorija, kuras piesārņotājs savu darbību ir beidzis pirms 2001.
gada 1.jūlija, vairs nepastāv, kā arī piesārņojuma radītājam vairs nav iespējams piemērot principu "piesārņotājs
maksā".
Izmantojot Reģistra datus, 2. tabulā uzskaitītas piesārņotākās vietas Latvijas teritorijā, kas vienlaikus arī
uzskatāmas par prioritāri sanējamām, jo atbilst šādiem pamatkritērijiem:
– piesārņotai vietai raksturīgs augsts piesārņojuma līmenis, kas pārsniedz normatīvajos aktos noteiktos augsnes
un grunts kvalitātes robežlielumus un ir ietekmēta plaša teritorija;
– piesārņotas vietas teritorijas tuvums raksturojas ar jutīgu teritoriju tuvumu, kā arī pastāv virszemes vai pazemes
ūdeņu piesārņojuma draudi, kas var negatīvi ietekmēt cilvēku veselību. Saskaņā ar veikto izpēti un/vai monitoringa
datiem piesārņojošo vielu parametri teritorijā pārsniedz normatīvajos aktos noteiktos kritiskos robežlielumus (C
53
/
90
vērtības) un piesārņojuma tālāka izplatība var ietekmēt pazemes ūdeņu vai virszemes ūdeņu kvalitāti;
– ietekmēts liels skaits iedzīvotāju, tai skaitā iespējama negatīva ietekme uz uzņēmējdarbību.
2.tabula. Prioritāri sanējamās vēsturiski piesārņotās vietas
59
Piesārņotā teritorijas
nosaukums
Piesārņotās teritorijas
kopējā un
piesārņojuma platība
Aptuvenais teritorijā
ietekmēto iedzīvotāju
skaits
Iespējamā ietekme uz riska
ūdensobjektiem*
Dzelzceļa iela 10,
Aizkraukle, bijusī
dzelzsbetona rūpnīcas
teritorija
Platība 8,89 ha
(piesārņojuma platība
2,3 ha)
698 tūkst.
Daugava, D427 SP (posms no
Aiviekstes līdz Ogrei;
Daugava, D413 SP (posms no Ogres
līdz Longai)
Kīleveina grāvis, Rīga
Platība 4,6 ha
(piesārņojuma platība
2,5 ha)
50 tūkst. (tiešā sociāli
ekonomiskā ietekme 9
tūkst.**)
Daugava, D413 SP (posms no Ogres
līdz Longai)
Sarkandaugavas kanāls no
Ganību dambja uz
Daugavas pusi, Rīgā
Platība 5,6 ha
(piesārņojuma platība
4,6 ha)
40 tūkst. (tiešā sociāli
ekonomiskā ietekme 17
tūkst. **)
Daugava, D413 SP (posms no Ogres
līdz Longai);
Ķīšezers
Gaides iela 11, Valmiera,
bijusī Valmieras naftas
bāze
Platība 1,71 ha
(piesārņojuma platība
nav zināma)
23 tūkst.
Gauja, G215 (posms no Abula līdz
Strīķupei)
Mazuta katlu māja
Kalnciema ceļā 105B un
109B, Jelgavā
Platība 20,4 ha
(piesārņojuma platība
0,45 ha)
78 tūkst.
Iecava, L127 (no iztekas līdz ietekai
Lielupē);
Lielupe, L143 (posms no Mūsas un
Mēmeles satekas līdz Svētei);
Lielupe, L107 (no Mēmeles līdz
Vecbērzes poldera apvadkanālam);
Lielupe, L100 SP (posms no
Vecbērzes poldera apvad-kanāla līdz
Vecslocenei)
AS "Daugavpils
Lokomotīvju Remonta
Rūpnīca" (Marijas ielā 1,
Daugavpilī) un
PAS "Daugavpils
siltumtīkli" siltum-centrāles
Nr. 2 (Silikātu ielā 8,
Daugavpilī) teritorija
Platība 31,5 ha
(piesārņojuma platība
3,29 ha)
83 tūkst.
Daugava, D500 (posms no valsts
robežas līdz Laucesai)
* MK 2011. gada 31. maija noteikumi Nr. 418 "
Noteikumi par riska ūdensobjektiem
"
** Teritorijām veikta detalizēta izpēte un sagatavots Tehniski ekonomiskais pamatojums sanācijas darbiem, līdz ar to
pieejama informācija par precīzu tiešo sociālo ekonomisko ietekmi
Mūsdienīgai piesārņoto un potenciāli piesārņoto vietu pārvaldībai, kas ietver ne tikai izpētes un sanācijas
uzraudzību un kontroli, bet arī regulāru informācijas aktualizēšanu reģistrā, ir nozīmīga loma vides kvalitātes
saglabāšanā. VVD organizē, pārrauga un kontrolē piesārņoto un potenciāli piesārņoto vietu izpēti un sanāciju. Lai
pilnveidotu esošo piesārņoto un potenciāli piesārņoto vietu pārvaldības modeli, VVD nepieciešams pārņemt savā
pārraudzībā no LVĢMC reģistru. Šāds pārvaldības modelis nodrošinātu pilnvērtīgu reģistra uzraudzību un tajā
ietvertās informācijas aktualizāciju, kā arī iedzīvotājiem būtu pieejama aktuālā informācija par zemes stāvokli un
pašvaldībām – informācija, kas nepieciešama teritorijas attīstības plānošanai.
Veids
Tendence
Slodze
NMGOS emisijas no ražošanas
 
Pieaug emisiju apjoms no kurināmā izmantošanas
rūpniecībā un rūpniecības procesiem.
Daļiņu PM emisijas no ražošanas
 
Pieaug emisiju apjoms no elektroenerģijas un siltuma
ražošanas sektora.
Ražošanā radīto atkritumu daudzums
 
Pieaug ražošanā radīto atkritumu apjoms.
Ūdens resursu izmantošana rūpniecības
nozarē
 
Samazinās ūdens izmantošanas apjomi rūpniecībā.
Ražošanas notekūdeņu apjoms
 
Samazinās ražošanas notekūdeņu apjoms.
Ķīmisko vielu kopējais daudzums
 
Kopējie apjomi pieaug. Tendenci nav iespējams novērtēt
kā pozitīvu/negatīvu. Bīstamās ķīmiskās vielas ar laiku
tiek aizstātas ar mazāk bīstamām vielām ne vienmēr
samazinot apjomus.
54
/
90
Īpaši bīstamās vielas
 
Ievešanas/ražošanas dinamika un apjoma izmaiņas
būtiski atšķiras pa vielām/vielu grupām. Turpinās izpēte.
Skaidrojums: zaļa krāsa nozīmē pozitīvu tendenci, oranža – negatīvu (vai nevēlamu) tendenci; dzeltena krāsa norāda
uz neviennozīmīgu situācijas attīstību.
8.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Mērķi
Avots
Termiņš
Attīstīt novatoriskus industriālos procesus un tīrākas
tehnoloģijas
Eiropas industriālā stratēģija
2030. un
turpmāk
Atvieglot industriālo simbiozi, proti, izstrādāt pašas
industrijas virzītu ziņošanas un sertifikācijas sistēmu un
palīdzēt šādu simbiozi realizēt
EK Jaunais Aprites ekonomikas rīcības
plāns
2030. un
turpmāk
Popularizēt digitālo tehnoloģiju izmantošanu resursu
izsekošanā, atpakaļizsekošanā un kartēšanā
EK Jaunais Aprites ekonomikas rīcības
plāns
2030. un
turpmāk
Nodrošināt labāku cilvēka veselības un vides aizsardzību
pret bīstamām ķīmiskām vielām
Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija
2030. un
turpmāk
Veicināt pāreju uz drošu un ilgtspējīgu ķīmisko vielu
izmantošanu
Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija
2030. un
turpmāk
8.3. Politikas apakšmērķi
VPP apakšmērķis ražošanas un ķīmisko vielu pārvaldības jomā ir:
Apakšmērķis 8.1:
 veicināt piesārņojuma samazināšanu, t.sk. piesārņoto vietu sanāciju, kā arī samazināt bīstamo
ķīmisko vielu negatīvo ietekmi uz vidi un cilvēku veselību.
VPP2027 izstrādes procesā tika atjaunots Latvijas Nacionālais īstenošanas plāns par noturīgiem organiskajiem
piesārņotājiem (
2. pielikumā
), kurš ir aktuāls apakšmērķa 8.1. īstenošanā.
8.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji ražošanas un ķīmisko vielu pārvaldības jomā
PR 8.1. Politikas rezultāts: Virzība uz nulles piesārņojumu
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
8.1.1. Ieviesti LPTP
lielajiem ražošanas
uzņēmumiem atbilstoši
LPTP secinājumiem*
VVD
Ieviesti %
uzņēmumos
-
-
100%
100%
8.1.2. Piesārņotu vietu
sanācijas projektu
īstenošana
VARAM
Vietu skaits
2020.
0
1
4
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikatori [271], [273], [275], [277]
• Eiropas industriālā stratēģija
• ES kohēzijas politikas programma 2021.-2027.gadam (16.11.2021.)
• Norvēģijas finanšu instrumenta 2014.–2021. gada perioda programma
* Secinājumi pieejami saitē: https://www.vpvb.gov.lv/lv/vadlinijas
PR 8.2. Politikas rezultāts: Ierobežota noteiktu bīstamo vielu aprite
Rezultatīvais rādītājs (RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
8.2.1. Ieviesti rīki bīstamo
vielu identificēšanā, t.sk.
izmantojot digitālos
risinājumus
VARAM
skaits
2020.
0
1
2
8.2.2. Patērētāju gatavība
īstenot darbības, lai
novērstu piesārņojumu ar
bīstamām vielām (%
aptaujas respondentu)
VARAM
% aptaujas
respondentu
2021.
45
50
55
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [277]
• Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija
55
/
90
9. Radiācijas drošība
Šajā nodaļā pieejams Radiācijas drošības programmas kopsavilkums. Pilna programma pieejama 
3. pielikumā
.
Ar likumu "
Par radiācijas drošību un kodoldrošību
" Latvijā ir izveidota normatīvo aktu bāze radiācijas drošības un
kodoldrošības jomā. Tajā ietverti radioaktīvo atkritumu pārvaldības politikas nosacījumi, ievērojot radioaktīvo
atkritumu pārvaldības principus.
Latvijā nav darbojošos kodoliekārtu un citu jonizējošā starojuma avotu, kas rada liela apjoma vai augstas
aktivitātes radioaktīvos atkritumus, kā arī pārredzamā nākotnē nav plānots šādus objektus vai iekārtas izveidot.
Latvijā ir tikai viens radioaktīvo atkritumu apglabāšanas objekts – glabātava "Radons", uz kuru attiecināmas prasības
par apglabāšanas objekta apsaimniekošanu pēc tā slēgšanas. Valsts sistēma radiācijas drošībai, kodoldrošībai un
radioaktīvo atkritumu pārvaldībai veidota atbilstoši esošajiem radioaktīvo atkritumu apjomiem, kā arī ņemot vērā
aplēses par nākotnē paredzamiem radioaktīvo atkritumu apjomiem un nākotnē Latvijā attīstāmām tehnoloģijām.
Situāciju valstī radiācijas drošības jomā raksturošanai šajā nodaļā norādīts aktuālākais slodzes indikators.
Veids
Tendence
Slodze
Administratīvā sloga izmaiņas operatoriem
 
Tendence pozitīva, bet ir konstatētas vēl neizmantotas
iespējas mazināt slogu.
Operatoru izpratne par radiācijas drošības
jautājumiem
 
Tendence pozitīva, vērojama operatoru izpratnes
palielināšanās.
Sabiedrības izpratne par radiācijas drošības
jautājumiem
 
Tendence nav viennozīmīga.
Skaidrojums: zaļa krāsa nozīmē pozitīvu tendenci; dzeltena krāsa norāda uz neviennozīmīgu situācijas attīstību.
9.2. Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem
Plānojot un īstenojot politiku, Latvijai jānodrošina, ka gan esošās, gan nākotnes paaudzes Latvijā un pasaulē
kopumā tiek pasargātas no Latvijā radīta nevēlama jonizējošā starojuma.
Mērķi
Avots
Termiņš
Uzlabot jonizējošā starojuma avotu
apsaimniekošanu
Direktīva 
2013/59/E
uratom
Direktīva 
2011/70/E
uratom
Valsts civilās aizsardzības plāns
Radioaktīvo atkritumu glabāšanas koncepcija
Salaspils kodolreaktora likvidēšanas un demontāžas
koncepcija
Pastāvīgi
Veicināt sabiedrības izpratni radiācijas
drošības jautājumos
Valsts civilās aizsardzības plāns
Pastāvīgi
9.3. Politikas apakšmērķi
Radiācijas drošības jomā ir nepieciešams sasniegt sekojošus apakšmērķus:
Apakšmērķis 9.1:
 Droša jonizējošā starojumu avotu apsaimniekošana.
Apakšmērķis 9.2:
 Ilgtspējīga radioaktīvo atkritumu pārvaldība.
Apakšmērķis 9.3:
 Uzlabojusies sabiedrības izpratne par radiācijas drošības jautājumiem,
Apakšmērķis 9.4:
 Stiprināta radiācijas avāriju pārvaldība
Apakšmērķis 9.5:
 Pilnveidota darbību ar jonizējošā starojuma avotiem uzraudzības sistēma
9.4. Politikas rezultāti un rezultatīvie rādītāji radiācijas drošības un kodoldrošības jomā
PR 9.1. Politikas rezultāts: droša jonizējošā starojuma avotu apsaimniekošana
Rezultatīvais rādītājs
(RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes
gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
9.1.1. Nodrošināta droša
valsts nozīmes
jonizējošā starojuma
avotu apsaimniekošana
– likvidēts Salaspils
kodolreaktors
VARAM,
LVĢMC
n/a
2020.
Nav likvidēts
Tiek veikti
faktiskie
likvidēšanas
darbi
Tiek veikti
faktiskie
likvidēšanas
darbi
56
/
90
9.1.2. Pilnveidota
sadarbība radiācijas
avāriju gadījumā
VARAM, VVD
n/a
2020.
Izveidota darba
grupa
sadarbības
veicināšanai
radiācijas
avāriju
gadījumā
Izstrādāti
algoritmi
iestāžu
sadarbībai
radiācijas
avāriju
gadījumā,
pilnveidoti
tiesību akti
radiācijas
avāriju
pārvaldības
jomā
 
9.1.3. Pilnveidota
darbību ar jonizējošā
starojuma avotiem
uzraudzības sistēma
VARAM, VVD
n/a
2020.
Administratīvais
slogs
operatoriem nav
iespējami
mazs, VVD
darbinieku
kompetences
nepieciešams
stiprināt
 
Administratīvais
slogs
operatoriem
iespējami
mazs, VVD
darbinieku
kompetences
stiprinātas
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [434]
• Valsts civilās aizsardzības plāns (2020. gada 26. augusta Ministru kabineta rīkojums Nr. 476)
 
PR 9.2. Politikas rezultāts: Ilgtspējīga radioaktīvo atkritumu pārvaldība
Rezultatīvais rādītājs
(RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
9.2.1. Paplašināta
radioaktīvo atkritumu
glabātava "Radons" un
tajā uzlabota vēsturisko
atkritumu tvertņu drošība
LVĢMC
n/a
2020.
Nav veikti
paplašināšanas
un drošības
izbūves darbi
Uzsākti
faktiskie
paplašināšanas
un drošības
izbūves darbi
Glabātava
"Radons"
paplašināta
un tajā veikti
drošības
izbūves
darbi
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [434]
• Radioaktīvo atkritumu glabāšanas koncepcija
 
PR 9.3. Politikas rezultāts: Sabiedrības izpratne par radiācijas drošības jautājumiem
Rezultatīvais rādītājs
(RR)
Datu avots
Mērvienība
Bāzes gads
Bāzes gada
vērtība
2024. gads
2027. gads
9.3.1. Veicināta
sabiedrības izpratne par
radiācijas drošības
jautājumiem
VVD, VARAM
n/a
2020.
Nav
informācijas
n/a
Tiek gatavoti
un īstenoti
sabiedrības
informēšanas
pasākumi
(vismaz 2
pasākumi)
Noorganizēti
sabiedrības
informēšanas
pasākumi,
sagatavoti un
izplatīti
informatīvie
materiāli,
kampaņas
(vismaz 4)
9.3.2. Veicināta operatoru
un VVD RDC zināšanas
par radiācijas "drošības
kultūru"
VVD
n/a
2020.
n/a
Tiek gatavoti
un īstenoti
pasākumi
radiācijas
drošības
kultūras
veicināšanai
(par 5 %
paaugstināts
Noorganizēti
radiācijas
drošības
kultūras
veicināšanas
pasākumi,
izplatīti
materiāli (par
10 %
57
/
90
operatoru
izpratnes
līmenis)
paaugstināts
operatoru
izpratnes
līmenis)
Sasaiste ar citiem plānošanas dokumentiem:
• NAP2027: indikators [434]
• Valsts civilās aizsardzības plāns (2020. gada 26. augusta Ministru kabineta rīkojums Nr. 476)
III. Rīcības virzieni un uzdevumi
1. Rīcības virziens: Nodrošināt sistemātisku, regulāru un mērķtiecīgu vides stāvokļa, sugu un biotopu, kā arī
piesārņojuma emisiju novērojumu, mērījumu un analīžu veikšanu
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots (sasaiste
ar NAP2027 un
SAM **)
Sasaiste ar
VPP2027
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
1.1.
Atjaunot zemes virsmas apauguma
monitoringa programmu
2027.
VARAM
 
Valsts budžets
***
PR1.3
(RR1.3.2.)
PR6.2. (6.2.4.)
1.2.
Attīstīt regulāru mūsdienu ģeoloģisko
procesu monitoringu, t.sk. par karsta
un nogāžu procesiem*
2027.
LVĢMC,
DAP
 
Valsts budžets
PR1.3
(RR1.3.2.)
1.3.
Attīstīt regulāru vides stāvokļa
bioindikācijas monitoringu
2027.
LU,
Bioloģijas
institūts
 
Valsts budžets
PR1.1.
(RR1.1.1.)
1.4.
Nodrošināt tautsaimniecības nozarēm
aktuālu klimatisko un
hidrometeoroloģisko operatīvo
informāciju un modeļu izstrādi
2027.
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR 2.1
(RR2.1.1.)
1.5.
Nodrošināt savlaicīgu sabiedrības
brīdināšanu par bīstamām
meteoroloģiskām un hidroloģiskām
parādībām, kā arī ar operatīvu
informāciju par gaisa kvalitāti
2027.
LVĢMC
VARAM
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[282], SAM
2.2.3.) un
NFI
PR1.1.
(RR1.1.2.)
PR 2.1
(RR2.1.1.,
RR2.1.2)
1.6.
Nodrošināt vides informācijas un vides
datu pārvaldību, savietojamību un
automatizāciju, tai skaitā veicinot
monitoringa ietvaros iegūto datu
pieejamību apkopotā veidā datu
bāzēs, kas ir savstarpēji saistītas
2027.
LVĢMC,
DAP,
LHEI,
VVD
VARAM
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds: ERAF
1.3.1.
ANM 2.1.3.1.
(NAP [292];
[179])
PR1.1.
(RR1.1.2.)
PR1.1.
(RR1.1.4.)
PR 2.1
(RR2.1.1.)
1.7.
Iegūt informāciju par sugām un
biotopiem 
Natura 2000
 vietās un ārpus
tām
2027.
DAP
 
Valsts budžets
PR 2.4
(RR2.4.1.-
2.4.6.)
1.8.
Nodrošināt pilnvērtīgas informācijas
iegūšanu un analīzi par ūdeņu kvalitāti
un kvantitāti
2027.
LVĢMC
DAP, LHEI,
LLU
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ ERAFZ
(NAP [282];
[284])
PR 2.2
(RR2.2.1.-
2.2.7.)
1.9.
Nodrošināt ikgadējo SEG un gaisu
piesārņojošo vielu emisiju un šo
emisiju prognožu monitoringu
2027.
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR 2.1
(RR2.1.8.)
1.10.
Nodrošināt ģeoloģiskās informācijas
digitalizāciju un elektronisku
pieejamību
2027.
LVĢMC
 
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[286])
PR1.3.
(RR1.3.2.)
PR4.2.
(RR4.2.1.,
RR4.2.2.)
Skaidrojumi:
Finansējuma avotu saīsinājumi ir doti nodaļā "Saīsinājumi".
58
/
90
*
 pie 1.2.uzdevuma - krasta erozijas novērojumi ir ietverti 4. rīcības virziena 4.8. uzdevumā;
**
 1) indikatīvajos finansējuma avotos norādīti visi potenciālie finansējuma avoti, arī tie, kurus potenciāli var izmantot
konkrētā uzdevuma ieviešanā un kas ir atkarīgi no konkursa kārtībā piešķirtā ārējā finansējuma; 2) šeit un turpmāk 6.
kolonnā norādīta saistība ar NAP2027 uzdevumiem un SAM, kas noteikti ES kohēzijas politikas programmā 2021.-
2027.gadam (apstiprināta ar Ministru kabineta 2021. gada 16. novembra rīkojumu Nr. 841):
SAM 2.1.3. Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām;
SAM 2.2.1. Veicināt ilgtspējīgu ūdenssaimniecību;
SAM 2.2.2. Pārejas uz aprites ekonomiku veicināšana;
SAM 2.2.3. Uzlabot dabas aizsardzību un bioloģisko daudzveidību, "zaļo" infrastruktūru, it īpaši pilsētvidē, un
samazināt piesārņojumu;
SAM 2.3.1. Veicināt ilgtspējīgu daudzveidu mobilitāti pilsētās;
SAM 5.1.1. Publiskās ārtelpas attīstība;
SAM 6.1.1. Pārejas uz klimatneitralitāti radīto ekonomisko, sociālo un vides seku mazināšana visvairāk skartajos
reģionos (prasmes un zināšanas).
***
 Šeit un citur III. nodaļā, kur kā indikatīvais finansējuma avots norādīts valsts budžets, VPP2027 pasākumu
īstenošana notiks esošā valsts budžeta līdzekļu ietvaros, pašvaldību finansējums un līdzfinansējums (tai skaitā,
valsts budžeta vai pašvaldību budžeta līdzfinansējums ES fondu (vai citu ārvalstu finanšu palīdzības) finansētu
projektu ietvaros) ir atkarīgs no reāliem projektiem un pieejamajiem finansējuma avotiem. 
5.pielikumā
 attiecībā uz
ārējo finansējumu ir norādīts zināmais uz izstrādes brīdi finansējuma apjoms, citas summas nav norādītas, jo tās
atkarīgas no konkursu uzsaukumiem un konkrētiem projektiem.
Ieviešot VPP2027 iekļautos uzdevumus, kas kvalificējas kā komercdarbības atbalsta pasākumi, tiks ievērots
komercdarbības atbalsta regulējums.
2. Rīcības virziens: Samazināt SEG emisijas visos tautsaimniecības sektoros
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
*
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
2.1.
Pilnveidot fluorēto SEG tiesisko
regulējumu
2027.
VARAM
 
Valsts budžets
PR3.1 (RR3.1.1)
2.2.
Izstrādāt elektronisko datubāzi par
ozona slāni noārdošām vielām un
fluorētām SEG
2023.
LVĢMC
VARAM
NFI
PR3.1 (RR3.1.1)
2.3.
Noteikt SEG emisiju samazināšanas
mērķus sektoriem, vienlaikus
nodrošinot, ka tie ir ne mazāk
ambiciozi kā klimata mērķi Latvijai,
kas noteikti ES tiesību aktos
2027.
VARAM
Nozaru
ministrijas
Valsts budžets
PR3.1 (RR3.1.1)
2.4.
Veikt pašreizējās prakses
novērtējumu un izstrādāt
priekšlikumus, lai integrētu klimata
pārmaiņu mazināšanas un
pielāgošanās klimata pārmaiņām
aspektus tautsaimniecības nozarēs
2023.
VARAM
 
NFI
PR3.1
(RR3.1.4),
PR3.2.
(RR3.2.3.)
2.5.
Izstrādāt starpdisciplināru pētījumu
par šķēršļiem paradumu maiņai
klimata pārmaiņu mazināšanai un
identificēt ekonomiski pamatotas
alternatīvas paradumu maiņai
2027.
VARAM
 
Valsts budžets
PR1.3.
(RR1.3.2.),
PR.1.4. (1.4.2.),
PR3.1 (RR3.1.4)
2.6.
Nodrošināt finansējumu pasākumiem
sabiedrības izpratnes un informētības
paaugstināšanai par klimata pārmaiņu
samazināšanas un pielāgošanās
jautājumiem
2027.
VARAM
IZM
Valsts budžets
PR1.3.
(RR1.3.1.)
PR3.1.
(RR3.1.1.)
2.7.
Novērtēt valsts budžeta plānošanas
ietekmi uz klimata pārmaiņu
mazināšanu un pielāgošanos tām
2023.
VARAM
 
NFI
PR1.5. (RR
1.5.1.),
PR3.1 (RR3.1.4)
2.8.
Izveidot reģionālo datu vākšanas un
ziņošanas sistēmu
2023.
CSP
VARAM,
pašvaldības
NFI
PR1.1.
(RR1.1.2.),
PR3.1 (RR3.1.4)
2.9.
Sagatavot izvērtējumu par tiešo un
netiešo fosilo subsīdiju izskaušanu
2024.
VARAM
 
Valsts budžets
PR3.1. (RR
3.1.4)
2.10.
Nodrošināt ES ETS darbību Latvijā
Pastāvīgi
VARAM
 
Valsts budžets
PR3.1. (RR
3.1.1.)
2.11.
Nodrošināt ikgadējās SEG
inventarizācijas un SEG prognožu
Pastāvīgi
VARAM
Nozaru
ministrijas,
Valsts budžets
PR3.1 (RR3.1.1)
59
/
90
sagatavošanu, tai skaitā nodrošināt
SEG prognozēšanas modeļa
pilnveidošanu
attiecīgās
institūcijas
Skaidrojums: Atbildīgā par SEG emisiju samazināšanu lauksaimniecības sektorā ir ZM, tās indikatīvais finansējums
pasākumu ieviešanai ir norādīts 5.pielikumā.
3. Rīcības virziens: Palielināt CO
2
 piesaisti
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
3.1.
Izstrādāt informatīvo ziņojumu par
zemes izmantošanu, zemes
izmantošanas maiņas un
mežsaimniecības virzību uz
klimatneitralitāti veicināšanu
2025.
ZM,
VARAM
LVMI "Silava"
Valsts budžets
PR3.1.
(RR3.1.3.,
RR3.1.4.)
 
4. Rīcības virziens: Mazināt Latvijas cilvēku, tautsaimniecības, infrastruktūras, apbūves un dabas
ievainojamību pret klimata pārmaiņu ietekmēm
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdz-
atbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
4.1.
Izstrādāt un ieviest uz risku
izvērtējumu balstītas pašvaldību
pielāgošanās klimata pārmaiņām
stratēģijas
60
2027.
Pašvaldības
VARAM
Pašvaldību
budžets*,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP [282]
SAM 2.1.3.) ,
Taisnīgas
pārkārtošanās
fonds (SAM
6.1.1.)
PR.1.5. (RR
1.5.2.)
PR3.2.
(RR3.2.1.),
PR7.1
(RR7.1.1.,
RR7.1.2.)
4.2.
Izstrādāt uz risku izvērtējumiem
balstītas tautsaimniecības nozaru
pielāgošanās klimata pārmaiņām
stratēģijas, plānus vai vadlīnijas
2027.
ZM, EM,
SM, VM,
VARAM
 
Valsts budžets
PR3.2.
(RR3.2.2.),
PR7.1
(RR7.1.1.,
RR7.1.2.)
4.3.
Veikt Latvijas klimata pārmaiņu
scenāriju līdz 2100. gadam atjaunošanu
2023.
LVĢMC
VARAM
NFI
PR3.2.
(RR3.2.3.)
4.4.
Pilnveidot nacionālās brīdināšanas
sistēmu, t.sk. ar uz ietekmi vērstu
pieeju
2023.
LVĢMC
VARAM,
VUGD
NFI
PR1.1.
(RR1.1.2.)
PR3.2.
(RR3.2.3.)
4.5.
Pilnveidot hidrometeoroloģisko
novērojumu tīklu klimata pārmaiņu
novērtēšanai reģionu un nozaru
griezumā
2027.
LVĢMC
VARAM
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds /ERAFZ
(NAP [284])
PR3.2.
(RR3.2.3.)
PR2.1.
(RR2.1.1.)
4.6.
Izveidot un uzturēt operatīvu nacionālā
līmeņa skaitlisko laika apstākļu
prognožu modeli prognožu un
brīdinājumu nodrošināšanai
2027.
LVĢMC
 
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP [282])
/ programmas
PR3.2.
(RR3.2.3.)
4.7.
Papildināt hidrometeoroloģisko
brīdinājumu sistēmu ar ietekmju
novērtējumu uz dažādām
tautsaimniecības jomām
2027.
LVĢMC
VUDG
Valsts budžets,
citi ārvalstu
fondi/programmas
PR1.1.
(RR1.1.2.)
PR3.2.
(RR3.2.3.)
4.8.
Atjaunināt regulāru Latvijas krasta
erozijas novērtējumu, ņemot vērā
klimata pārmaiņu scenārijus **
2023.
LVĢMC,
VARAM
 
NFI (projekts
"Klimata
pārmaiņu
politikas
PR3.2.
(RR3.2.3.),
PR7.1.
(RR7.1.2.)
60
/
90
integrācija nozaru
un reģionālajā
politikā")
4.9.
Nodrošināt kompetenču bāzes
uzlabošanu krasta erozijas novēršanai
2023.
VARAM
 
NFI
PR3.2.
(RR3.2.3.),
PR7.1.
(RR7.1.2.)
Skaidrojums:
*– šeit un citur, kur kā indikatīvais finansējuma avots norādīts pašvaldību budžets VPP2027 pasākumu īstenošana
notiks esošo pašvaldību budžeta līdzekļu ietvaros, nepieciešamības gadījumā piesaistot ārēju finansējumu
pašvaldību, kas atkarīgs no reāliem projektiem un pieejamajiem finansējuma avotiem.
** pie 4.8. uzdevuma – arī Valsts ilgtermiņa tematiskajā plānojumā Baltijas jūras piekrastes publiskās infrastruktūras
attīstībai, kas apstiprināts ar Ministru kabineta 2016. gada 17. novembra rīkojumu Nr. 692 "
Par Valsts ilgtermiņa
tematisko plānojumu Baltijas jūras piekrastes publiskās infrastruktūras attīstībai
", ir iekļauts uzdevums 3.4.
"Nodrošināt mūsdienu ģeoloģisko procesu monitoringu un novērtēt jūras krasta erozijas procesu intensitāti".
5. Rīcības virziens: Derīgo izrakteņu izmantošana aprites ekonomikas kontekstā un materiālu racionāla
izmantošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
5.1.
Veikt izpēti par aprites ekonomikas
principu ieviešanu derīgo izrakteņu
ieguvē un izmantošanā
2022.-
2026.
VARAM
EM, ZM,
VVD, LVĢMC
Valsts budžets
(t.sk. LVAF),
PR1.3
(RR1.3.2.)
PR 1.4.
(RR1.4.1.)
PR4.1., PR 4.2.
(RR4.2.1.)
5.2.
Izpētes par aprites ekonomikas
principu ieviešanu derīgo izrakteņu
ieguvē un izmantošanā rezultātu
ieviešanas programmas izstrāde
2027.
VARAM
EM, ZM,
VVD, LVĢMC
Valsts budžets
(LVAF),
PR1.3
(RR1.3.2.)
PR 4.2.
(RR4.2.1.)
 
6. Rīcības virziens: Degradēto derīgo izrakteņu ieguves vietu rekultivācija
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
6.1.
Izstrādāt degradēto derīgo izrakteņu
ieguves vietu identificēšanas un
rekultivācijas kritērijus
2025.
VARAM,
pašvaldības
LVĢMC,
VVD
ZM
Valsts (t.sk
LVAF),
un pašvaldību
budžets
PR1.3
(RR1.3.2.)
PR6.2
(RR6.2.1)
6.2.
Ieviest finanšu un organizatoriskos
instrumentus, kas sekmē savlaicīgu
ieguves vietu rekultivāciju un nerada
jaunas degradētas ieguves vietas
2027.
VARAM
VVD,
pašvaldības,
īpašnieki
Valsts un
pašvaldību
budžets, privātie
(īpašnieku)
līdzekļi
PR1.4.
(RR1.4.1.,
1.4.2.), PR6.2,
(RR6.2.1)
6.3.
Vēsturisko kūdras ieguves vietu
rekultivācijas pasākumu noteikšana
un to ieviešana
2027.
VARAM
Īpašnieki,
VVD
Īpašnieku
līdzekļi
(publiskie un
privātie);
Taisnīgas
pārkārtošanās
fonds (NAP
[288], SAM
6.1.1.)
PR6.2
(RR6.2.1)
 
7. Rīcības virziens: Nodrošināt lēmumu pieņēmējus ar aktuālu ģeoloģisko informāciju
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
61
/
90
rādītāju
7.1.
Veikt Latvijas ģeotermālā potenciāla
novērtējuma aktualizāciju
2027.
VARAM
LVĢMC
Valsts budžets
PR1.3
(RR1.3.2.)
7.2.
Uzsākt ģeoloģisko kartēšanu un noteikt
potenciāli pieejamos un rūpnieciski
izmantojamos zemes dzīļu resursus
2027.
LVĢMC
VARAM
Valsts budžets
(t.sk LVAF), citi
ārvalstu fondi
(NAP [286])
PR1.3
(RR1.3.2.)
 
8. Rīcības virziens: Efektīva zemes dzīļu izmantošanas procesa nodrošināšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
8.1.
Pilnveidot zemes dzīļu izmantošanas
normatīvo regulējumu, lai mazinātu
administratīvo slogu, pilnveidotu
administratīvos procesus iesaistītajās
iestādēs un celtu to kapacitāti
2022.-
2027.
VARAM
EM,
ZM
Valsts budžets
PR 4.2.
(RR.4.2.1.)
8.2.
Pilnveidot derīgo izrakteņu krājumu
akceptēšanas procesu un derīgo
izrakteņu krājumu bilances
sagatavošanas procesu
2022.-
2027.
VARAM
LVĢMC
Valsts budžets
PR 4.2.
(RR.4.2.1.)
8.3.
Uzlabot būvniecības un zemes dzīļu
izmantošanas saistītos procesus BIS
un digitālo atskaitīšanās kārtību par
iegūto derīgo izrakteņu apjomu
2024.-
2027.
VARAM,
EM
BVKB,
VVD,
LVĢMC
Valsts budžets,
citi ārvalstu
fondi
PR1.1
(RR1.1.2.)
PR 4.2.
(RR.4.2.1.)
8.4.
Pilnveidot zemes dzīļu informācijas
izvērtēšanas kārtību, kā arī zemes
dzīļu izmantošanas un dabas resursu
lietošanas dokumentācijas
izsniegšanas un uzskaites kārtību
2022.-
2024.
VARAM
LVĢMC,
VVD
Valsts budžets,
citi ārvalstu
fondi
PR1.1
(RR1.1.2.)
PR4.2.
(RR4.2.1.)
8.5.
Ieviest tālizpētes un citas tehnoloģijas,
kā arī jaunas datu analīzes metodes
zemes dzīļu izmantošanas kontroles
procesā
2022.-
2024.
VVD,
LVĢMC,
DAP
 
Valsts budžets,
citi ārvalstu
fondi
PR1.1
(RR1.1.2.,
RR1.1.4.)
 
9. Rīcības virziens: Samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas enerģijas ražošanas sektorā
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi
vai
periods
Atbildīgā institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas rezultātu
un rezultatīvo
rādītāju
9.1.
Paplašināt jaunu pieslēgumu
skaitu pie centralizētajām un
lokālajām siltumapgādes
sistēmām un veicināt
novecojušo un neefektīvo
lokālo un individuālo apkures
sistēmu atjaunošanu, sniedzot
finansiālu atbalstu
2022.-
2027.
EM,
VARAM,
pašvaldības
-
Valsts un
pašvaldību
budžets,
ES
struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[283], SAM
2.2.3.)
PR1.4. (RR1.4.1.,
RR1.4.2.)
PR5.1 (RR5.1.1.,
RR 5.1.2.),
PR5.2 (RR5.2.1.),
PR5.3. (RR5.3.1.)
9.2.
Sniegt finansiālu atbalstu
zemu (tai skaitā nulles)
emisiju AER izmantošanai
centralizētajā un lokālajā
siltumapgādē
2022.-
2027.
EM,
pašvaldības
VARAM
Valsts un
pašvaldību
budžets,
ES
struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[281], SAM
2.1.1.)
PR1.4. (RR1.4.1.,
RR1.4.2., PR1.4.3)
PR5.1 (RR5.1.1.,
RR5.1.2.),
PR5.2 (RR5.2.1.,
RR5.2.2.,RR5.2.3.),
PR5.3. (RR5.3.1.)
9.3.
Sniegt finansiālu atbalstu
emisiju attīrīšanas iekārtu
uzstādīšanu enerģētikas
2022.-
2027.
VARAM
EM (atbalsts
iekārtām
Pašvaldības
Valsts un
pašvaldību
budžets,
PR1.4. (RR1.4.1.,
RR1.4.2., PR 1.4.3)
PR5.1., (RR5.1.2.),
62
/
90
sektorā izmantotajās
biomasas sadedzināšanas
iekārtās
iekārtām
energoefektivitātes
pasākumu
ietvaros)
ES
struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[283])
PR5.2, (RR5.2.1.,
RR5.2.2.,RR5.2.3.),
PR5.3., (RR5.3.1.)
9.4.
Pilnveidot gaisa kvalitātes
datu uzskaiti vietējā līmenī,
izstrādājot risinājumu
informācijas uzkrāšanai
(saistībā ar lokālajiem gaisa
kvalitātes rīcības plāniem u.c.)
2027.
Attiecīgās
pašvaldības
VARAM
Valsts un
pašvaldības
budžets
(NAP [283])
PR1.1 (RR1.1.1.)
PR1.4. (RR1.4.1.,
RR1.4.2.)
PR5.1. (RR5.1.2.),
PR5.2 (RR5.2.1.,
RR5.2.2.,
RR5.2.3.),
PR5.3. (RR5.3.1.)
9.5.
Sabiedrības informēšana par
individuālām iespējām
samazināt gaisa piesārņojumu
2022.-
2027.
VARAM,
pašvaldības
 
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR1.1 (RR1.1.1.)
PR1.4. (RR1.4.1.,
RR1.4.2.)
PR5.1. (RR5.1.2.),
PR5.2 (RR5.2.1.,
RR5.2.2.,RR5.2.3.),
PR5.3. (RR5.3.1.)
 
10. Rīcības virziens: Pilnveidot gaisa aizsardzības un trokšņa pārvaldības sistēmu
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
10.1.
Normatīvā regulējuma pilnveidošana
gaisa un smaku jomā, tai skaitā,
izvērtējot elektronisko degunu
ieviešanu smaku novērtēšanā un
kontrolē
2022.-
2027.
VARAM
VVD,
LVĢMC
Valsts budžets
PR5.1.
(RR5.1.2.),
PR5.2
(RR5.2.1.,
RR5.2.2.
RR5.2.3.),
PR5.3.
(RR5.3.1.)
10.2.
Uzlabot un modernizēt esošo gaisa
kvalitātes monitoringa tīklu un
efektīvāk izmantot gaisa kvalitātes
modelēšanu nacionālā līmenī, gaisa
kvalitātes novērtēšanai
2027.
LVĢMC,
VARAM,
attiecīgās
pašvaldības
 
Valsts un
pašvaldību
budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ERAF
(NAP [282];
[283]; [292],
SAM 2.2.3.) .
Daļēji saistīts ar
projektu
5.4.2.2/17/I/001
"Vides
monitoringa un
kontroles
sistēmas
attīstība", kas
turpināsies vēl
2022.gadā.
(NAP 2014-2020
[338]).
PR1.1.
(RR1.1.2.,
RR1.1.4.)
PR2.1
(RR2.1.2.-
2.1.5.,
RR2.1.9.-
2.1.10.)
PR5.3.
(RR5.3.1.)
10.3.
Atjaunot un pilnveidot piesārņojošo
vielu emisiju datu bāzes
2022.-
2027.
LVĢMC,
VVD
 
Valsts budžets,
NFI
PR1.1
(RR1.1.2.,
RR1.1.4.)
PR5.1
(RR5.1.1.,
RR5.1.2.,
RR5.1.3.)
10.4.
Stiprināt gaisa piesārņojuma un
2022.-
VVD,
 
Valsts budžets,
PR1.1
63
/
90
smaku kontroli, tai skaitā, izmantojot
jaunākos tehnoloģiskos un IT
risinājumus
2027.
VAAD
(mēslošanas
līdzekļu
jomā)
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[283], SAM
2.2.3.)
(RR1.1.2.)
PR5.1
(RR5.1.1.,
RR5.1.2.,
RR5.1.3.)
10.5.
Izstrādāt vienotas metodikas un
vadlīnijas vides normatīvo aktu
prasību vienādai piemērošanai,
aktualizēt un uzlabot pieeju gaisu
piesārņojošo vielu emisiju
aprēķināšanai un uzskaitei
2022.-
2027.
VVD,
LVĢMC,
VARAM
 
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR5.1
(RR5.1.1.,
RR5.1.2.,
RR5.1.3.)
10.6.
Nodrošināt savlaicīgu un efektīvu
gaisa kvalitātes rīcības plānu
izstrādi un īstenošanu pašvaldībās
2022.-
2027.
Rīgas,
Liepājas un
Rēzeknes
pašvaldības
VARAM,
VVD,
LVĢMC,
SM
Valsts un
pašvaldības
budžets, ES
struktūrfondi un
Kohēzijas fonds
(NAP [283],
SAM 2.2.3.;
[314],
PR5.2
(RR5.2.1.,
RR5.2.2.,
RR5.2.3.)
10.7.
Stiprināt pašvaldību lomu gaisa
aizsardzības jautājumu pārvaldībā,
t.sk. īpašu prasību noteikšanā
teritorijas attīstības plānošanas
procesa ietvaros
2022.-
2027.
VARAM,
pašvaldības
 
Valsts un
pašvaldību
budžets
PR5.2
(RR5.2.1.,
RR5.2.2.,
RR5.2.3.),
PR5.3.
(RR5.3.1.)
10.8.
Normatīvā regulējuma pilnveidošana
vides trokšņa pārvaldībā
2022.-
2027.
VARAM
 
Valsts budžets
PR5.4. 2.
 
11. Rīcības virziens: Sabiedrības informēšana un izglītošana gaisa aizsardzības jomā
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
11.1.
Paplašināt un uzlabot sabiedrības
piekļuvi informācijai 
par piesārņojumu
un gaisa kvalitāti
2022.-
2027.
LVĢMC,
VVD
Pašvaldības,
SM
Valsts un
pašvaldības
budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds /ERAF
(NAP [283],
SAM 2.2.3.
PR1.1.
(RR1.1.2.)
11.2.
Izstrādāt un ieviest efektīvu sistēmu
sabiedrības informēšanai paaugstināta
gaisa piesārņojuma gadījumos
2023.
LVĢMC
VARAM,
VVD, VI,
VUGD,
pašvaldības
Valsts un
pašvaldību
budžets
(NAP [283])
PR1.1.
(RR1.1.2.,
RR1.1.3.,
RR1.1.4.)
 
12. Rīcības virziens: Samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas transporta sektorā
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
12.1.
Papildus pasākumu īstenošana
transporta sektora radīto emisiju
samazināšanai un finansiāla atbalsta
sniegšana šo pasākumu īstenošanai
2027.
SM,
VARAM
EM
pašvaldības
 
Valsts budžets,
Taisnīgas
pārkārtošanās
fonds, ANM
(3.1.1.6.i-
skolēnu
autobusi;
1.1.1.r. Rīgas
metropoles
areāla
transporta
PR5.1.
(RR5.1.2.),
PR5.2.
(RR5.2.1.,
RR5.2.2.,
RR5.2.3.),
PR5.3.
(RR5.3.1.)
64
/
90
sistēmas
zaļināšana);
NAP [281],
SAM 6.1.1.-
pašvaldību
autobusi un
NAP [314]),
SAM 2.3.1.
12.2.
Pilnveidot normatīvo regulējumu par
alternatīvo degvielu infrastruktūras
ierīkošanu
2022.-
2027.
SM,
EM
VARAM
Valsts budžets
PR5.1.
(RR5.1.2.),
PR5.2,
(RR5.2.1.,
RR5.2.2.,
RR5.2.3.),
PR5.3.,
(RR5.3.1.)
 
13. Rīcības virziens: Samazināt piesārņojošo vielu emisijas lauksaimniecības sektorā
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
13.1.
Veicināt labas lauksaimniecības
prakses īstenošanu
2022.-
2027.
ZM,
VVD,
VAAD
Lauksaimniecības
organizācijas,
LAD
ES
struktūrfondi un
Kohēzijas
fonds/ ELFLA ,
(NAP [291])
PR1.2
(RR1.2.3.)
PR5.1
(RR5.1.3.),
PR7.5
(RR7.5.1,
RR7.5.3)
13.2.
Sniegt finansiālu atbalstu vides
prasību īstenošanai
lauksaimniecībā
2022.-
2027.
ZM
LAD,
VAAD
ES
struktūrfondi un
Kohēzijas
fonds/ ELFLA,
(NAP [291])
PR1.4.
(RR1.4.1.)
PR5.1
(RR5.1.3.),
PR7.5
(RR7.5.1,
RR7.5.3)
 
14. Rīcības virziens: Saglabāt sugu daudzveidību un nodrošināt biotopu labvēlīgas aizsardzības mērķu
sasniegšanu
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
14.1.
Noteikt aizsardzības mērķus ES
nozīmes sugām un biotopiem
2025.
DAP
VARAM,
Zinātniskās
un
pētniecības
organizācijas
(LU, DU, LLU,
LVMI Silava
u.c.)
Valsts budžets,
Kohēzijas fonds
(Projekts
5.4.2.1/16/I/001
Priekšnosacījumu
izveide labākai
bioloģiskās
daudzveidības
saglabāšanai un
ekosistēmu
aizsardzībai
Latvijā
(NAP2014.-2020.,
[422]),
un LIFE IP
LatViaNature
PR6.1
(RR6.1.1a
RR6.1.1.b.
RR6.1.2.)
14.2.
Izstrādāt sugu aizsardzības plānus
un uzsākt to ieviešanu
2026.
DAP,
VARAM
Zinātniskās
organizācijas,
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
PR6.1.
(RR6.1.1.b.
65
/
90
NVO
un Kohēzijas
fonds
/programmas:
Kohēzijas fonda
projekts
5.4.2.1/16/I/001
Priekšnosacījumu
izveide labākai
bioloģiskās
daudzveidības
saglabāšanai un
ekosistēmu
aizsardzībai
Latvijā (NAP
2014-2020 [422])
un
(NAP2021-2027
[289]; [290], SAM
2.2.3.)
un LIFE-IP
LatViaNature
RR6.1.2.)
14.3.
Bioloģiskās daudzveidības ex-situ
saglabāšanas pasākumu īstenošana
(botānisko dārzu un zooloģisko dārzu
kolekciju izveide, vairošanas
metodiku izstrāde, ģenētiski
pilnvērtīgas rezerves grupu
uzturēšana)
2025.
NBD,
RNZD
ZM
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
PR6.1.
(RR6.1.1.b.
RR6.1.5.)
14.4.
Savvaļas dzīvnieku glābšanas un
rehabilitācijas normatīvā regulējuma
pilnveidošana
2024.
ZM
PVD
Valsts budžets
PR6.1.
(RR6.1.1.b.,
RR6.1.5)
14.5.
Sistemātiskas pieejas uzlabošana
nelegālās tirdzniecības ar
aizsargājamām sugām kontrolei
2023.
VARAM
DAP,
ZM,
PVD, VMD
Valsts budžets
PR6.1.
14.6.
Daudzfunkcionāla dzīvnieku
karantīnas, īslaicīgās izvietošanas
un ex-situ sugu pavairošanas
programmu atbalsta centra izveide
2025.
RNZD
 
Valsts budžets,
LIFE IP
LatViaNature,
cits ārvalstu
finansējums
PR6.1.
(RR6.1.1.b.,
RR6.1.5)
 
15. Rīcības virziens: Pilnveidot ES nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju 
Natura 2000
 tīklu, balstoties uz
sugu un biotopu izplatības kartēšanā iegūtajiem datiem un ņemot vērā jaunāko zinātnisko pētījumu un
monitoringa datus
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
15.1.
Natura 2000
 tīkla pabeigšana,
novēršot EK norādītās nepilnības un
veicinot ES nozīmes biotopu un
sugu labvēlīga aizsardzības stāvokļa
sasniegšanu
2024.
VARAM
DAP
Valsts budžets
PR6.1 (RR6.1.3
RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
15.2.
Izvērtēt ĪADT dabas aizsardzības
plānu izstrādes un apstiprināšanas
normatīvo regulējumu un praksi, tai
skaitā finansējuma nodrošināšanu
plānu ieviešanai, veikt
nepieciešamos pilnveidojumus
regulējumā
2025.
VARAM
DAP,
ZM
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
PR6.1.
(RR6.1.4.)
15.3.
Noteikt aizsardzības mērķi visām
Natura 2000
 teritorijām
2025.
VARAM
DAP,
pašvaldības
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds
/programmas:
PR6.1.
(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
66
/
90
daļēji Kohēzijas
fonda projekts
5.4.2.1/16/I/001
"Priekšnosacījumu
izveide labākai
bioloģiskās
daudzveidības
saglabāšanai un
ekosistēmu
aizsardzībai
Latvijā" (NAP
2014-2020 [422])
un
(NAP2021-2027
[289]; [290]) un
LIFE IP
LatViaNature
15.4.
Izvērtēt un pilnveidot aizsargājamo
teritoriju tīklu atbilstoši ES
Biodaudzveidības stratēģijas
mērķiem
2027.
VARAM
DAP,
ZM,
VMD
Valsts budžets
PR6.1.
(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.
RR6.1.4.)
15.5.
Pamatojoties uz dabas aizsardzības
plāniem, īstenot kompleksus īpaši
aizsargājamo dabas teritoriju
aizsardzības un apsaimniekošanas
pasākumus 
Natura 2000
 teritorijās
2027.
DAP
VARAM
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds un LIFE
(NAP [289]; [290],
SAM 2.2.3.)
Daļēji saistīts ar
Darbības
programmu 2014.-
2020.g. SAM
pasākumu 5.4.3.,
kur projektu
īstenošana tikai
sāksies un
norisināsies līdz
2023.gadam.
PR6.1.
(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.
RR6.1.4.)
 
16. Rīcības virziens: Aizsargājamo sugu dzīvotņu un biotopu atjaunošana un apsaimniekošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas rezultātu
un rezultatīvo
rādītāju
16.1.
Biotopu aizsardzības plānu izstrāde
2024.
DAP
VARAM
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[289]; [290],
SAM 2.2.3.)
PR6.1.(RR6.1.1.a.,
RR6.1.2)
16.2.
Aizsargājamo biotopu
apsaimniekošanas pasākumu
efektivitātes novērtējuma metodikas
izstrāde un aprobēšana
2027.
DAP
 
Valsts budžets,
LIFE IP
LatViaNature
PR6.1.(RR6.1.1.a.)
16.3.
Aizsargājamo biotopu un sugu
dzīvotņu atjaunošana un
apsaimniekošana
2027.
DAP,
ZM
LVM,
pašvaldības
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds,
Taisnīgas
pārkārtošanās
fonds (NAP
[289]; [290],
SAM 2.2.3.;
SAM 6.6.1.)
PR6.1.(RR6.1.1.a.,
RR6.1.2)
16.4.
Brīvprātīgās vienošanās ar zemes
īpašniekiem par aizsargājamo
2027.
VARAM
DAP
Valsts budžets,
LIFE IP
PR6.1.
(RR6.1.1.a.,
67
/
90
biotopu un sugu dzīvotņu
uzlabošanu - normatīvā regulējuma
izveide, aprobācija
LatViaNature
RR6.1.2)
 
17. Rīcības virziens: Bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas pasākumu integrēšana tautsaimniecības
nozarēs
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi
vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas rezultātu
un rezultatīvo
rādītāju
17.1.
Izstrādāt sugu un biotopu
aizsardzības mērķu sasniegšanas
uzraudzības sistēmu
2025.
VARAM
DAP
Valsts budžets
PR 1.3. (RR1.3.2.),
PR6.1.(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
17.2.
Centralizēta dabas aizsardzības
jomas informācijas portāla izveide
2027.
DAP
 
Valsts budžets,
LIFE IP
LatViaNature
projekts
PR 1.1. (RR1.1.2.,
RR1.1.4.),
PR6.1.(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
17.3.
Specializētu zinātnisko pētniecības
grupu izveide bioloģiskās
daudzveidības aizsardzības u.tml.
jautājumu risināšanai
2027.
DAP
 
LIFE IP
LatViaNature
PR 1.3. (RR1.3.2.),
PR6.1.(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.RR6.2.3.)
17.4.
Bioloģiskās daudzveidības
palielināšanas rezultātos balstītas
atbalsta sistēmas pilot projektu
plānošana un īstenošana
lauksaimniecībā
2027.
DAP
ZM
Valsts budžets,
LIFE IP
LatViaNature
PR6.1.
(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
17.5.
Jaunu bioloģiskās daudzveidības
novērtējuma indikatoru izstrāde un
testēšana lauksaimniecības
platībām
2027.
DAP
ZM
Valsts budžets,
LIFE IP
LatViaNature
PR6.1.
(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
17.6.
Latvijas Tūrisma attīstības plānā
iekļaut pasākumus dabas tūrisma
pakalpojumu, tai skaitā
infrastruktūras saskaņotai
attīstībai.
2027.
EM
DAP,
nozares
asociācijas
Valsts budžets
PR6.2.
17.7.
Dabisku procesu plašāka
pielietojuma veicināšana meža
apsaimniekošanā
2027.
ZM
VARAM
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ELFLA,
(NAP [291])
PR6.1. (RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
17.8.
VARAM vides / dabas izglītības
stratēģijas ieviešana
2027.
VARAM
IZM,
DAP
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[292], SAM
2.2.3.)
PR1.3. (RV1.3.1.)
 
18. Rīcības virziens: Invazīvu svešzemju sugu ietekmes mazināšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
18.1.
Rīcības plānu par invazīvu svešzemju
sugu izplatības ceļiem revīzija un
papildināšana
2024.
DAP
VARAM,
VAAD
Valsts budžets
(t.sk. LVAF),
LIFE IP
LatViaNature
PR6.1.
(RR6.1.6.)
18.2.
Invazīvu svešzemju sugu izplatības
monitoringa integrēšana vides
monitoringa sistēmā
2022.
DAP
VAAD,
LVĢMC,
LHEI, LMD
Valsts budžets,
LIFE IP
LatViaNature
PR2.4.
(RR2.4.7.),
PR6.1.
(RR6.1.6.)
18.3.
Invazīvu svešzemju sugu izplatības
ierobežošanas pasākumu plānošana
2027.
DAP
pašvaldības
Valsts budžets,
LIFE IP
PR6.1.
(RR6.1.6.)
68
/
90
un īstenošana
LatViaNature
 
19. Rīcības virziens: Degradēto ekosistēmu apzināšana un atjaunošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
19.1.
Degradēto ekosistēmu klasifikācijas,
novērtējuma un kartēšanas metodikas
izstrāde
2025.
VARAM
 
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
PR 1.3.
(RR1.3.2.),
PR6.2.
(RR6.2.1.),
PR7.5,
(RR7.5.1)
19.2.
Upju brīva plūduma atjaunošana,
hidroloģisko šķēršļu samazināšana
2027.
DAP
VARAM,
ZM,
LHEI,
LVĢMC
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds, (NAP
[282], [284],
SAM 2.2.3.),
LIFE
GoodWater IP
PR6.2.
(RR6.1.1.a.
RR6.2.2.),
PR7.5,
(RR7.5.1)
 
20. Rīcības virziens: Dabas kapitāla un ekosistēmu pārvaldības pieejas ieviešana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas rezultātu
un rezultatīvo
rādītāju
20.1.
Ekosistēmu pakalpojumu
novērtējuma pieejas adaptācija un
ekosistēmu pakalpojumu kartējuma
un novērtējuma sagatavošana
Latvijas teritorijai
2027.
VARAM
DAP
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
PR 1.3.
(RR1.3.2.),
PR6.2. (RR6.2.3.)
PR7.4.
(RR7.4.1.),
PR6.2.,
(RR6.2.4.)
20.2.
Ekosistēmu pakalpojumu
novērtējuma, dabas procesu
modelēšanas u.tml. izglītības/mācību
programmu izveide
2027.
IZM
augstskolas
Valsts budžets
(t.sk LVAF),
cits ārvalstu
finansējums
PR 1.2.
(RR1.3.2.,
RR1.3.3.), PR
1.3. (RR1.3.2.),
PR6.2.
(RR6.2.3.)
20.3.
Zaļās un zilās infrastruktūras
elementu un multifunkcionālu
risinājumu izvērtējums un
integrēšana teritorijas attīstības
plānošanas dokumentos
2027.
VARAM
DAP,
plānošanas
reģioni,
pašvaldības
Valsts budžets
(t.sk LVAF),
pašvaldību
budžets,
NFI projekts
"Klimata
pārmaiņu
politikas
integrācija
nozaru un
reģionālajā
politikā"
Taisnīgas
pārkārtošanās
fonds (NAP
[282], [284],
SAM 6.1.1.;
SAM 5.1.1.),
ES programmas
(LIFE,
Apvārsnis,
Interreg)
PR6.2.(RR6.2.3.),
PR3.2, (RR3.2.1),
PR3.2.3
20.4.
Izstrādātas efektīvas zemes resursu
2025.
VARAM
LLU
Valsts budžets
PR1.3. (RR1.3.2.)
69
/
90
pārvaldības vadlīnijas
(t.sk. Valsts
pētījumu
programma),
cits ārvalstu
finansējums
PR6.2. (RR6.2.4.)
 
21. Rīcības virziens: Bioloģiskās daudzveidības finansējuma nodrošināšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
*
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas rezultātu
un rezultatīvo
rādītāju
21.1.
Bioloģiskās daudzveidības
saglabāšanai (sugu dzīvotņu un
biotopu atjaunošana un
apsaimniekošana) pieejamo
finansēšanas instrumentu
apzināšana un izvērtējums
2023.
VARAM
DAP
Valsts budžets
(t.sk LVAF),
LIFE IP
LatViaNature
PR1.4.
(RR1.4.1.),
PR6.1.
(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
21.2.
Degradēto ekosistēmu (biotopu)
atjaunošanas pasākumiem pieejamo
finansēšanas instrumentu
apzināšana un izvērtējums
2025.
VARAM
 
Valsts budžets
(t.sk LVAF),
LIFE IP
LatViaNature
PR1.4. (RR1.4.1.)
PR6.2. (RR6.2.1.)
21.3.
Finansējuma sistēmas pilnveidošana
/paplašināšana atbalsta un
kompensējošiem maksājumiem, t.sk.
par saimnieciskās darbības
ierobežojumiem un/vai papildus
nosacījumiem aizsargājamās
teritorijās, u.c.
2027.
VARAM
DAP
Valsts budžets,
ES
programmas,
nacionālie
projekti
PR1.4 (RR1.4.1.),
PR6.1.(RR6.1.1.a.
RR6.1.1.b.)
21.4.
Invazīvu svešzemju sugu
apkarošanas pasākumu īstenošana
(t.sk. finansējuma identificēšana
pasākumu veikšanai)
2025.
VARAM
 
Valsts budžets,
ES
programmas,
nacionālie
projekti
PR6.1.
(RR6.1.6.)
Skaidrojums: Atbildīgā par atbalsta pasākumiem bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanai lauksaimniecības sektorā
ir ZM, tās indikatīvais finansējums pasākumu ieviešanai ir norādīts 
5.pielikumā
.
22. Rīcības virziens: Pielāgošanās klimata pārmaiņām un plūdu riska pārvaldība
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
22.1.
Uzlabot lietus notekūdeņu
apsaimniekošanas sistēmu pilsētās
un apdzīvotās vietās, izstrādājot
vietējo pašvaldību pielāgošanās
klimata pārmaiņām stratēģijas
2027.
pašvaldības
VARAM
Pašvaldību
budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[282], SAM
2.1.3.),
Taisnīgas
pārkārtošanās
fonds (SAM
6.1.1.)
PR7.1
(RR7.1.2)
PR3.2,
(RR3.2.1.)
22.2.
Pilnveidot un attīstīt plūdu riska
informācijas sistēmu, t.sk. izstrādājot
un integrējot lietus plūdu modeli,
ietverot klimata pārmaiņu ietekmi un
applūšanas scenārijus (reizi 5, 20, 50
gados)
2027.
LVĢMC
-
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
PR7.1
(RR7.1.1,
RR7.1.2)
PR3.2
(RR3.2.1)
22.3.
Pārskatīt regulējumu, izvērtējot
pienākumu mazajiem HES uzstādīt
automātiskos līmeņa mērītājus
2024.
VARAM
VVD,
BIOR,
LVĢMC
Valsts budžets
PR7.1
(RR7.1.1,
RR7.1.2),
PR3.2,
(RR3.2.1)
22.4.
Īstenot pasākumus upju un jūras
2027.
Pašvaldības
VARAM,
Valsts budžets,
PR7.1
70
/
90
krastu erozijas mazināšanai
LVĢMC
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[282], SAM
2.1.3.
pasākums
2.1.3.2.)
(RR7.1.1,
RR7.1.2, RR
7.1.3.)
22.5.
Izvērtēt nepieciešamību pārskatīt
normatīvo regulējumu plūdu riska
zonās, paredzot papildu nosacījumus
2027.
VARAM,
pašvaldības
EM, DAP,
LVĢMC, VVD
Valsts budžets
PR7.1
(RR7.1.1,
RR7.1.2, RR
7.1.3.),
PR3.2,
(RR3.2.1)
22.6.
Izveidot darba grupu lietus ūdeņu
apsaimniekošanas iespējamā
regulējuma izstrādei
2024.
VARAM
EM, ZM
NVO
Zinātniskās
institūcijas
pašvaldības
Valsts budžets
PR3.2
(RR3.2.1),
PR7.1.
(RR7.1.2)
22.7.
Izstrādāt plūdu riska pārvaldības
plānošanas dokumentus (2022.-
2027.g.) un ieviest pasākumu
programmas, uzsākt plūdu riska
pārvaldības plānu izstrādi 2028. –
2033.gadu periodam
2022.-
2027.*
LVĢMC
VARAM un
pasākumu
programmās
norādītie
atbildīgie
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds
(NAP [282],
SAM 2.1.3.
pasākums
2.1.3.2.)
PR7.1
(RR7.1.1,
RR7.1.2, RR
7.1.3.),
PR3.2,
(RR3.2.1,
RR3.2.4)
Skaidrojums:
* Rīcības virziena 22.7. uzdevuma izpilde ir uzsākta 2021. gadā.
23. Rīcības virziens: Datos un zināšanās balstīta jūras telpiskā plānošana un jūras krasta erozijas pārvaldības
uzlabošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
23.1.
Pilnveidot zināšanu bāzi par klimata
pārmaiņu, mijiedarbībā ar citiem vides
stresoriem, ietekmi uz jūras
ekosistēmu un jūras izmantošanas
veidiem, kā arī jūras izmantošanas
ietekmi uz klimata izmaiņām
2027.
VARAM
LVĢMC,
LHEI
Valsts budžets
PR1.3.
(RR1.3.2.)
PR7.1
(RR7.1.1,
7.1.2.)
23.2.
Iepazīstināt lēmumu pieņēmējus ar
jaunākajiem zinātniskajiem datiem par
jūras telpas izmantošanu
2027.
VARAM
LVĢMC,
LHEI
Valsts budžets,
ES programmas
Apvārsnis
Eiropa, Interreg
NAP [457]
PR1.1.
(RR1.1.1.)
PR7.1 ,
(RR7.1.2)
23.3.
Pasākumu programmas izstrāde un
tās īstenošana jūras krasta erozijas
mazināšanai (skat. arī saistīto
uzdevumu 4.8.)
2027.
VARAM
Pašvaldības
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds, NFI
(projekts
"Klimata
pārmaiņu
politikas
integrācija
nozaru un
reģionālajā
politikā")
NAP [282]
PR7.1
(RR7.1.1, RR
7.1.2, RR
7.1.3.)
 
24. Rīcības virziens: Ūdens resursu ieguves risku novērtēšana, resursu izmantošanas lietderība un lietus
ūdeņu izmantošana mājsaimniecībās
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi
Atbildīgā institūcija
Līdzatbildīgās
Indikatīvais
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un 
71
/
90
Nr.
Uzdevums
vai
periods
Atbildīgā institūcija
institūcijas
finansējuma avots
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
24.1.
Veikt riska izvērtējumu
dzeramā ūdens
centralizētai apgādei
izmantotajās pazemes un
virszemes ūdensgūtnēs
2027.
Ūdenssaimniecības
pakalpojumu
sniedzēji, LVĢMC,
pašvaldības
 
Privātie līdzekļi
(ūdens lietotāji)
PR7.2.
(RR7.2.1)
24.2.
Novērtēt zudumus
centralizētajās
ūdensapgādes sistēmās un
izstrādāt plānus zudumu
mazināšanai
2027.
Ūdenssaimniecības
pakalpojumu
sniedzēji
 
Privātie līdzekļi
(ūdenssaimniecības
pakalpojumu
sniedzēji)
PR7.3.
(RR7.3.1..
RR7.3.2.)
24.3.
Popularizēt un veicināt
lietus ūdeņu izmantošanu
saimnieciskām
vajadzībām, t.sk. sniegt
atbalstu pilotprojektiem
zaļās infrastruktūras
attīstībai
2027.
VARAM
Pašvaldības
Valsts un
pašvaldību budžets
PR7.3.
(RR7.3.1)
24.4.
Veicināt un popularizēt
dzeramā ūdens brīvu
pieejamību
2027.
ūdenssaimniecības
pakalpojumu
sniedzēji,
NVO
VARAM, VM
(informācija
par dzeramā
ūdens
kvalitāti un
tās kontroli),
pašvaldības
Valsts budžets,
privātie līdzekļi
PR7.2.
(RR7.2.2)
24.5.
Izvērtēt attīrītu notekūdeņu
atkārtotas izmantošanas
lietderību un
nepieciešamību
lauksaimniecības zemju
laistīšanai (apūdeņošanai)
2022.*
VARAM
 
Valsts budžets
PR7.3.
(RR7.3.1)
24.6.
Ūdensapgādes ārējo
inženiertīklu izbūve un
pārbūve, lai nekaitīguma un
kvalitātes prasībām
atbilstošu dzeramo ūdeni
nodrošinātu visiem (100%)
Latvijas iedzīvotājiem, kas
to saņem no centralizētās
ūdensapgādes sistēmas.
2027.
Ūdenssaimniecības
pakalpojumu
sniedzēji
Pašvaldības
Pašvaldību
budžets,
privātie līdzekļi
(ūdenssaimniecības
pakalpojumu
sniedzēji)
PR 7.2.
(RR7.2.1.,
RR7.2.4.)
24.7.
Izvērtēt prasības par
dzeramā ūdens kvalitātes
rādītāju novērojumiem
virszemes un pazemes
ūdensobjektos atbilstoši
Direktīvai (ES) 
2020/2184
un izstrādāt plānu attiecīgo
rādītāju monitoringam,
papildinot Ūdeņu
monitoringa programmu.
2022.-
2023.
LVĢMC
VARAM
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR7.2.
(RR7.2.1)
PR2.2.(RR2.2.1.
, 2.2.5.)
Skaidrojums: * Rīcības virziena 24.5. uzdevuma izpilde ir uzsākta 2021. gadā.
25. Rīcības virziens: Notekūdeņu dūņu ilgtspējīgas apsaimniekošanas sistēmas izveidošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi
vai
periods
Atbildīgā institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
25.1.
Izstrādāt notekūdeņu dūņu
apsaimniekošanas stratēģiju
un uzsākt tās īstenošanu
2022.
VARAM,
LŪKA
 
Valsts
budžets,
LIFE IP
Goodwater
PR7.4.
(RR7.4.1)
25.2.
Izveidot notekūdeņu dūņu
apsaimniekošanas
infrastruktūru
2027.
Ūdenssaimniecības
pakalpojumu
sniedzēji
Pašvaldības,
atkritumu
apsaimniekošanas
uzņēmumi
Privātie
līdzekļi
(uzņēmumu),
ES
PR7.4
(RR7.4.1),
72
/
90
struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[284], SAM
2.2.1., SAM
2.2.2.)
25.3.
Projektu veidā ieviest
piemērotākos risinājumus
biogēnu pārstrādei un
atgūšanai
2027.
VARAM,
EM,
ūdenssaimniecības
pakalpojumu
sniedzēji
ZM
Valsts
budžets, cits
ārvalstu
finansējums
PR7.4
(RR7.4.1),
PR8.2
(RR8.2.2.)
 
26. Rīcības virziens: Pazemes ūdeņu resursu pārvaldības uzlabošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
26.1.
Valsts pazemes ūdeņu monitoringa
stratēģijas izstrāde
2027.
LVĢMC
VARAM
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
PR2.2.
(RR2.2.4.,
RR2.2.5.)
PR 7.2.
(RR7.2.6.)
26.2.
Atjaunot pazemes ūdeņu monitoringa
tīkla infrastruktūru
2027.
LVĢMC
VARAM
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[284], SAM
2.2.3.) un
NAP 2014-2020
[338])*
PR2.2.
(RR2.2.4.,
RR2.2.5.)
PR7.2.
(RR7.2.6.)
26.3.
Apzināt prioritātes pamesto urbumu
noslēgšanai un izstrādāt plānu
pamesto urbumu noslēgšanai
2025.-
2027.
LVĢMC
Zinātniskās
institūcijas
Valsts budžets
PR 7.2.
(RR7.2.6.,
RR7.2.3,
RR7.2.4.)
26.4.
Izvērtēt sausuma negatīvo ietekmi uz
pazemes ūdens resursiem nākotnē
2027.
LVĢMC
Zinātniskās
institūcijas
Valsts budžets
PR1.3.
(RR1.3.2.)
PR2.2.
(RR2.2.4.)
Skaidrojums:
* Daļēji saistīts ar Darbības programmu 2014.-2020. SAM pasākumu 5.4.2.2. projektu 5.4.2.2/20/I/001 "Ūdens
monitoringa un kontroles sistēmas attīstība", kas turpināsies līdz 2023.gada beigām.
27. Rīcības virziens: Hidrotehnisko būvju un citu šķēršļu negatīvās ietekmes uz upju ekosistēmām
mazināšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
27.1.
Izvērtēt un pārskatīt HES izsniegtās
ūdens resursu lietošanas atļaujas,
nodrošinot atbilstošu ekoloģisko
caurplūdumu visās mazajās HES.
2027.
VVD,
BIOR
LVĢMC
Valsts budžets
PR7.4.
(RR7.4.1.),
PR6.2.
(RR6.2.1.,
RR6.2.2.)
27.2.
Izstrādāt ieteikumus hidrotehnisko
būvju ekspluatācijai videi draudzīgā
veidā
2023.
VARAM
LVĢMC,
BIOR,
NVO
Valsts budžets,
LIFE IP
Goodwater
PR7.4.
(RR7.4.1.),
PR6.2.
(RR6.2.1.,
RR6.2.2.)
27.3.
Izvērtēt HES un citu šķēršļu zivju ceļu
izbūves risinājumu prioritizāciju un to
īstenošanu
2027.
ZM,
BIOR,
ZMNĪ
LVĢMC
Valsts budžets,
LIFE
PR7.4.
(RR7.4.1.),
PR6.2.
(RR6.2.1.)
73
/
90
27.4.
Izstrādāt metodiku hidromorfoloģisko
pārveidojumu radīto zaudējumu
novērtēšanai
2024,
LVĢMC
DAP,
BIOR
Valsts budžets
PR7.4.
(RR7.4.1.),
PR6.2.
(RR6.2.4.)
 
28. Rīcības virziens: Virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes saglabāšana un uzlabošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
28.1.
Prioritizēt upes, izveidojot upju
sarakstu, kuras īpaši nozīmīgas
bioloģiskās daudzveidības
saglabāšanai
2022.
BIOR
LVĢMC,
DAP
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR7.4.
(RR7.4.1.),
PR6.1.
(RR6.1.1.a)
28.2.
Pilnveidot tiesisko regulējumu labas
ūdeņu pārvaldības nodrošināšanai
2022.
VARAM
 
Valsts budžets,
LIFE
PR7.4.
(RR7.4.1.)
28.3.
Izstrādāt upju baseinu
apsaimniekošanas plānus (2022.-
2027.) un ieviest pasākumu
programmas, primāri uzlabojot riska
ūdensobjektu stāvokli, uzsākt upju
baseinu apsaimniekošanas plānu
(2028.-2033.g.) izstrādi
2027.
LVĢMC,
VARAM
 
Valsts budžets
PR7.4.
(RR7.4.1.)
28.4.
Nodrošināt virszemes ūdensobjektu
monitoringu nepieciešamajā apjomā
2027.
VARAM,
LVĢMC
DAP
Valsts budžets
PR7.4.
(RR7.4.1.),
PR2.2.
(RR2.2.2.)
28.5.
Pilnveidot virszemes ūdeņu
ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanas
sistēmu
2026.
LVĢMC,
BIOR
VARAM
Valsts budžets,
LIFE
PR7.4.
(RR7.4.1.)
28.6.
Veicināt sadarbību pārrobežu
piesārņojuma samazināšanā
2027.
LVĢMC
VARAM
Valsts budžets,
starptautiskie
projekti
PR7.4.
(RR7.4.1.)
28.7.
Nodrošināt peldvietu ūdens kvalitātes
monitoringu nepieciešamajā apjomā
2027.
VM, VI
 
Valsts budžets
PR2.2.
(RR2.2.7.)
PR7.4.
(RR7.4.4.)
 
29. Rīcības virziens: Ilgtspējīgas lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības un ostu politikas
īstenošana, lai samazinātu ūdens vidē novadīto piesārņojumu
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi
vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
29.1.
Videi draudzīgu meliorācijas
risinājumu demonstrēšana un
īstenošana
2027.
ZM NĪ,
meliorācijas
sistēmu
īpašnieki
ZM
LIFE Godwater IP,
privātie līdzekļi
PR7.4.
(RR7.4.1.)
29.2.
Precizēt nosacījumus dažādu
aizsargjoslu piemērošanai ap
virszemes ūdensobjektiem,
izstrādājot vadlīnijas
2023.
VARAM
ZM
Valsts budžets
PR7.4.
(RR7.4.1.)
29.3.
Īstenot pasākumus noteces no
lauksaimniecības zemēm
ūdeņos samazināšanai, lai
mazinātu piesārņojumu ūdeņos
(t.sk. buferjoslu gar
ūdenstilpnēm ierīkošanu un
uzturēšanu, atbilstošu dzīvnieku
mēslu krātuvju izbūve)
2027.
Lauksaimnieki
ZM
LIFE GoodWater IP,
privātie līdzekļi
(lauksaimnieku)
PR7.4.
(RR7.4.1.)
PR7.5.
(RR7.5.4.,
RR7.5.5.)
29.4.
Akvakultūras ietekmes
2023.
BIOR ,
VARAM
Valsts budžets,
PR7.4.
74
/
90
izvērtēšana uz virszemes
ūdeņiem un mazināšanas
pasākumu izstrāde
LVĢMC
ZM
LIFE IP Goodwater
(RR7.4.1.)
29.5.
Aprēķināt (kvantificēt)
mežizstrādes radītās slodzes un
izstrādāt efektīvus pasākumus
fosfora slodzes samazināšanai.
2024.
Zinātniskās
institūcijas
ZM
VARAM
Valsts budžets (t.sk.
LVAF)
PR7.4.
(RR7.4.1.),
PR7.5.
(RR7.5.4.,
RR7.5.5.)
29.6.
Veikt pasākumus bīstamo
ķīmisko vielu (t.sk. augu
aizsardzības līdzekļu,
farmaceitisko vielu)
piesārņojuma mazināšanai un
novēršanai iekšzemes ūdeņos
2027.
VARAM,
ZM,
VM
(medikamentu
atbildīgas un
piesardzīgas
lietošanas
veicināšanas
jomā)
VVD
LVĢMC
NVO, LAAD
VZA, VI
Valsts budžets,
ES programmas
(t.sk.Interreg)
PR8.1.
(RR8.1.1.),
PR8.2.
(RR8.2.1.)
29.7.
Izvērtēt minerālmēslu
pārkraušanas ostās radīto
piesārņojumu, veikt pasākumus
piesārņojuma samazināšanai un
videi drošu kravu operāciju
nodrošināšanai ostās
beramkravu kuģiem, kas
pārvadā minerālmēslus.
2027.
VARAM,
termināļu
operatori
SM,
VVD,
ar minerāl-
mēslu
kravām
strādājošie
operatori
Valsts budžets
privātie līdzekļi,
(uzņēmēju/operatoru)
PR8.1.
(RR8.1.1.)
 
30. Rīcības virziens: Zemūdens trokšņa piesārņojuma jūrā apzināšana un mazināšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
30.1.
Veikt pētījumus datu un informācijas
iegūšanai, lai apzinātu zemūdens
trokšņa avotus Latvijas jūras ūdeņos
un ietekmi uz jūras ekosistēmu, t.sk.,
iesaistoties HELCOM "Reģionālā
rīcības plāna zemūdens trokšņa
mazināšanai" ieviešanā
2024.
VARAM,
zinātniskās
institūcijas
SM
(informatīvs
atbalsts,
atbilstoša
nozares
informācija)
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds /EJZF
PR1.3.
(RR1.3.2.)
PR7.4.
(RR7.4.2.)
 
31. Rīcības virziens: Jūras ekosistēmas atveseļošana, ilgtspējīgi izmantojot jūras resursus un īstenojot jūras
stratēģiju
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
31.1.
Izstrādāt pasākumu programmu laba
jūras stāvokļa panākšanai (2022. –
2027.g), uzsākt nākamā perioda
(2028. – 2033.g.) programmas izstrādi
2027.
VARAM
LHEI
Valsts budžets
PR7.4
(RR7.4.2.)
31.2.
Nodrošināt jūras vides monitoringu
visos Latvijas jurisdikcijā esošajos
jūras ūdeņos nepieciešamajā apjomā
2027.
VARAM
LHEI,
DAP (putnu
monitorings)
Valsts budžets
PR7.4
(RR7.4.2.),
PR 2.2
(RR2.2.3.)
31.3.
Īstenot zinātniskos pētījumus, t.sk.
piesaistot ES finansējumu, lai
izstrādātu nacionālā mēroga politikas
lēmumu pieņemšanas atbalsta
analītiskus instrumentus
2027.
VARAM,
Zinātniskās
institūcijas,
IZM,
ZM/BIOR*
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds /EJZF
(NAP [291]).
PR1.3
Skaidrojums: * BIOR veic zivju resursu novērtējumu valsts pārvaldes deleģēto funkciju ietvaros, izmantojot tam
valsts budžeta apakšprogrammā 25.01.00 "Zivju izmantošanas regulēšana, atražošana un izpēte" ikgadēji piešķirtos
līdzekļus.
75
/
90
32. Rīcības virziens: Aizsargājamo jūras teritoriju un to tīkla attīstība, tai skaitā Latvijas ekskluzīvajā
ekonomiskajā zonā
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
32.1.
Izstrādāt dabas aizsardzības plānus
visām AJT
2026.
DAP,
VARAM
 
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[282], SAM
2.2.3.)
PR7.4
(RR7.4.2.),
PR6.1.
(RR6.1.4.)
32.2.
Veikt esošo AJT efektivitātes
izvērtējumu, lai pamatotu turpmāku
aizsardzības/ saglabāšanas pasākumu
nepieciešamību, īstenot monitoringu
AJT un ārpus tām
2027.
VARAM
Zinātniskās
institūcijas
DAP,
LHEI, ZM,
BIOR
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ EJZF
PR7.4
(RR7.4.2.),
PR 2.2
(RR2.2.3.),
PR6.1.
(RR6.1.4.)
32.3.
Izstrādāt mehānismu AJT
apsaimniekošanas plānu īstenošanai
un finansēšanai.
2027.
VARAM
DAP
Valsts budžets
PR7.4
(RR7.4.2.)
 
33. Rīcības virziens: Veicināt notekūdeņu apsaimniekošanas ilgtspēju, kvalitāti un efektivitāti
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi
vai
periods
Atbildīgā institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
33.1.
Turpināt notekūdeņu
savākšanas un attīrīšanas
uzlabošanu un samazināt
centralizētajās kanalizācijas
sistēmās ieplūstošo lietus
ūdeņu apjomu
2027.
Pašvaldības,
ūdenssaimniecības
uzņēmumi
VARAM
Pašvaldību
budžets,
privātie līdzekļi
(ūdenssaimniecības
pakalpojumu
uzņēmumu),
ES fondi
PR 7.4.
(RR7.4.3.)
PR7.5.
(RR7.5.1.,
RR7.5.2.)
33.2.
Noteikt tās notekūdeņu
attīrīšanas iekārtas, kurās
prioritāri jāievieš papildus
attīrīšanas tehnoloģijas
piesārņojuma atdalīšanai
(piem., papildus fosfora
atdalīšanai,
mikroskopiskajiem
piesārņotājiem, atkritumiem,
specifiskām ķīmisko vielu
grupām, piem., prioritārajām
un farmaceitiskajām vielām)
2024.
VARAM
VVD
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR7.5.
(RR7.5.1.,
RR7.5.2.)
33.3.
Nodrošināt decentralizētajās
kanalizācijas sistēmās
savākto notekūdeņu
izsekojamību
2027.
Pašvaldības
VARAM
Pašvaldību budžets
PR7.5
(RR7.5.1.,
RR7.5.2.)
33.4.
Pārskatīt nosacījumus par
decentralizēto kanalizācijas
sistēmu izbūvi apdzīvotās
vietās, popularizēt
ilgtspējīgus decentralizētās
kanalizācijas risinājumus
2024.
VARAM
EM,
NVO
Valsts budžets
PR7.5
(RR7.5.1.,
RR7.5.2.)
33.5.
Izstrādāt metodiskus
norādījumus par notekūdeņu
priekšattīrīšanu
2024.
VARAM
VVD,
LŪKA,
pašvaldības
piesārņojošo
darbību
operatori
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR7.5
(RR7.5.1.,
RR7.5.2),
PR8.1.,
(RR8.1.1.)
33.6.
Apzināt iepriekš neregulētus
2027.
VARAM,
VM
Valsts budžets,
PR7.5. (RR
76
/
90
piesārņotājus (t.sk.
farmaceitiskās vielas,
mikroplastmasa) vidē
ZM
(informatīvs
atbalsts
attiecībā uz
farmaceitiskām
vielām),
zinātniskās
institūcijas
ES struktūrfondi un
Kohēzijas fonds/
EJZF un Interreg
projekti
7.5.1.)
33.7.
Nodrošināt komunālo NAI
pārbūvē un būvniecībā tādu
tehnoloģisko risinājumu
izmantošanu, kas padara
iespējamu laba ūdensobjektu
stāvokļa sasniegšanu, jo
īpaši, riska ūdensobjektos
2027.
VVD
Pašvaldības
Valsts un
pašvaldību
budžets, ES
struktūrfondi un
Kohēzijas fonds
(NAP [284], SAM
2.2.1.)
PR7.4. (RR
7.4.1.)
 
34. Rīcības virziens: Biogēnu slodzes samazināšana jūrā atbilstoši HELCOM mērķiem
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
34.1.
Pārskatīt noteikto regulējumu un
prasības fosfora attīrīšanai NAI un
prasības mazajām apdzīvotajām
vietām notekūdeņu attīrīšanai
2022.-
2027.
VARAM
 
Valsts budžets
PR7.5.
(RR7.5.1.,
RR7.5.2.)
34.2.
Izpēte – ar klimata pārmaiņām saistīto
biogēnu slodžu ietekmes novērtēšana
2027.
VARAM
Zinātniskās
institūcijas
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ EJZF un
Interreg projekti
PR7.5.
(RR7.5.4.,
RR7.5.5.),
PR3.2.
(RR3.2.3)
34.3.
Izpēte – kvantificēt dabīgo biogēnu
piesārņojuma ienesi jūrā
2027.
VARAM,
LVĢMC
LHEI
Valsts budžets,
Interreg projekti
PR7.5.
(RR7.5.4.,
RR7.5.5.)
34.4.
Izpēte – kvantificēt pārrobežu biogēnu
piesārņojumu
2027.
VARAM,
LVĢMC
LHEI
Valsts budžets,
Interreg projekti
PR7.5.
(RR7.5.4.,
RR7.5.5.)
 
35. Rīcības virziens: Kuģu balasta ūdens un nosēdumu (kaitīgo ūdens organismu un patogēno
mikroorganismu) un bioloģiskā apauguma apdraudējuma jūras ekosistēmai novēršana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
35.1.
Īstenot kuģu balasta ūdens un
nosēdumu pārvaldības monitoringu (arī
vides kontroles ietvaros), t.sk. svešo
sugu monitoringu ostās un jūras
ūdeņos
2022.-
2027.
VARAM,
LHEI
VVD
Valsts budžets
PR7.4. (RR
7.4.2.)
35.2.
Veikt riska novērtējumus un gatavot
atzinumus atbrīvojumu piešķiršanai
kuģiem atbilstoši IMO vadlīnijām
2022.-
2027.
VARAM,
LHEI
VVD
Valsts budžets
PR7.4. (RR
7.4.2.)
35.3.
Nodrošināt atbilstošas balasta ūdens
nosēdumu pieņemšanas iekārtas
ostās (kur nepieciešams/ kur notiek
kuģu remonts, tilpņu labošana,
tīrīšana)
2022.-
2027.
ostas
SM,
VARAM
Privātie līdzekļi
(ostu)
PR7.4. (RR
7.4.2.)
35.4.
Izstrādāt bioapauguma
apsaimniekošanas normatīvo
regulējumu, tai skaitā bioapauguma
pieņemšanas – nodošanas
nodrošināšanai un īstenot pasākumus
kuģu un atpūtas kuģu korpusu
bioloģiskā apauguma pārvaldībai ar
2027.
VARAM
SM un LJA
(informatīvs
atbalsts,
dalība darba
grupā
regulējuma
izstrādei)
Valsts budžets
PR7.4. (RR
7.4.2.)
77
/
90
mērķi novērst jaunu svešo sugu
ienākšanu jūras ūdeņos (atbilstoši IMO
vadlīnijām un atjaunotajam 
HELCOM
BJRP
 (20.10.2021.), kā arī ņemot vērā
Interreg projekta 
COMPLETE
izstrādāto un HELCOM iesniegto
priekšlikumu "
Regional Baltic
Biofouling Management Roadmap
"
 
36. Rīcības virziens: Nodrošināt atkritumu pieņemšanu no kuģiem ostās
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
36.1.
Pilnveidot / uzlabot pieņemšanas
iekārtas ostās, lai spētu pieņemt visa
veida kuģu atkritumus (t.sk.
notekūdeņus no pasažieru kuģiem)
2027.
Ostu
pārvaldes
VARAM
Privātie līdzekļi
(ostu)
PR7.5
(RR7.5.1.)
36.2.
Pilnveidot tiesisko regulējumu kuģu
atkritumu nodošanai un pieņemšanai
ostās
2022.
VARAM
SM,
VVD
Valsts budžets
PR7.4
(RR7.4.2.)
36.3.
Veicināt pasīvi nozvejoto (zvejas
tīklos noķerto) atkritumu un pazaudēto
zvejas rīku nodošanu ostu
pieņemšanas iekārtas
2027.
ZM
VARAM,
ostas
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ EJZF
PR7.4
(RR7.4.2.)
 
37. Rīcības virziens: Atbilstošu reaģēšanas spēju nodrošināšana uz piesārņojumu jūrā atbilstoši HELCOM
prasībām
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
37.1.
Attīstīt/uzlabot kompetento valsts
institūciju spēju konstatēt un savākt
uz ūdens virsmas esošu bīstamo
ķīmisko vielu piesārņojumu no
kuģiem vai ostu iekārtām.
2027.
AM,
NBS KAD
VVD
Valsts budžets,
Interreg projekti
PR7.4.
(RR7.4.2.)
37.2.
Paaugstināt valsts institūciju un ostu
reaģētspējas kapacitāti uz naftas,
bīstamo vai kaitīgo vielu
piesārņojuma gadījumiem atbilstoši
"Nacionālajam gatavības plānam
naftas, bīstamo vai kaitīgo vielu
piesārņojuma gadījumiem jūrā", t.sk.
nodrošināt nepieciešamo aprīkojumu.
2027.
AM,
NBS KAD,
Ostu
pārvaldes
VARAM
VVD
Valsts budžets
PR7.4.
(RR7.4.2.)
37.3.
Paaugstināt pašvaldību, valsts
pārvaldes, nevalstisko organizāciju
un citu dzīvnieku glābšanā naftas
piesārņojuma gadījumā jūrā un krastā
iesaistīto institūciju un biedrību
kapacitāti reaģēt gadījumā, kad tiek
konstatēti ar naftu sasmērēti
dzīvnieki jūras piekrastē
2027.
Pašvaldības,
NVO,
DAD,
NBS KAD
VARAM
VVD,
VUGD
Valsts budžets
PR6.1.
(RR6.1.1.),
PR7.4.
(RR7.4.2.)
 
38. Rīcības virziens: Piesārņojumu likvidēšana vēsturiski piesārņotās vietās (HELCOM noteikto vides karsto
punktu Latvijā svītrošanu no saraksta)
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
78
/
90
38.1.
Īstenot paliekošā piesārņojuma
monitoringu un kontroli rūpniecības
karstajos punktos, t.sk. neaktīvo,
likvidēto objektu teritorijās (piem.,
bijusī sadzīves atkritumu izgāztuve
"Kūdra"), un veikt vides atveseļošanas
pasākumus
2027.
VVD
LVĢMC
VARAM,
DAP
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
(NAP [288])
PR7.4.
(RR7.4.1.,
RR7.4.2.)
 
39. Rīcības virziens: Jūras atkritumu samazināšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
39.1.
Apzināt pa upēm jūrā nonākošā
atkritumu apjoma problēmu, īstenojot
monitoringu (pilotprojektus)
2027.
Zinātniskās
institūcijas,
NVO
VARAM,
LVĢMC
Valsts budžets,
Interreg projekti
PR7.4.
(RR7.4.2.)
39.2.
Īstenot jūru piesārņojošo atkritumu,
t.sk. mikropiedrazojuma, monitoringu
jūrā (ūdenī un uz gultnes), lai
novērtētu piesārņojuma tiešos efektus
un pasākumu efektivitāti
2027.
LHEI
ZM, BIOR,
Zinātniskās
institūcijas,
VARAM
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ EJZF
PR7.4.
(RR7.4.2.)
39.3.
Īstenot pētījumus mikroplastmasas
kvantitatīvai noteikšanai jūras ūdeņos
un sedimentos
2027.
LHEI,
VARAM
ZM, BIOR
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ EJZF
PR7.4.
(RR7.4.2.)
39.4.
Īstenot atkritumu monitoringu
pludmalē
2022.-
2027.
VARAM,
NVO
Pašvaldības
Valsts budžets
PR7.4.
(RR7.4.2.)
 
40. Rīcības virziens: Jūru piesārņojošo atkritumu problēmas mazināšana, izmantojot labākās pieejamās
prakses
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
40.1.
Piejūras pašvaldībām izstrādāt
rīcības plānus jūru piesārņojošo
atkritumu apsaimniekošanai vai
paredzēt attiecīgas rīcības
reģionālajos atkritumu
apsaimniekošanas plānos.
2027.
Pašvaldības
VARAM
Valsts un
pašvaldību
budžets,
Interreg projekti,
LIFE waste IP
PR7.4.
(RR7.4.2.)
40.2.
HELCOM Reģionālā rīcības plāna
attiecībā uz jūru piesārņojošiem
atkritumiem ieviešana
2027.
VARAM,
pašvaldības,
NVO
 
Valsts un
pašvaldību
budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ EJZF un
Interreg projekti
PR7.4.
(RR7.4.2.)
40.3.
Veicināt zinātību un pratību
sabiedrībā par atkritumu
samazināšanu
2027.
VARAM
IZM
NVO
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[285]; [292],
SAM 2.2.2.)
PR7.4.
(RR7.4.2.)
40.4.
Īstenot pasākumus, kas mazinātu
jaunu atkritumu nonākšanu jūrā, kā
arī veicināt esošo atkritumu (tai
skaitā spoku zvejas rīku) savākšanu
un utilizēšanu.
2027.
VARAM
ZM
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds/ EJZF un
LIFE
PR7.4.
(RR7.4.2..)
 
41. Rīcības virziens: Atkritumu apsaimniekošana un virzība uz nulles piesārņojumu un apritīgumu ražošanas
procesos
79
/
90
Nr.
Uzdevums
Izpildes termiņi
vai periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
41.1.
Sniegt atbalstu
piesārņojošo darbību
operatoriem vides prasību
ieviešanā un kontrolē,
izstrādājot nozares
specifiskus digitālos
risinājumus un nodrošinot
uzņēmējiem konsultācijas,
apmācības un informatīvos
seminārus
2027.
VVD
VARAM,
EM,
LVĢMC
Valsts budžets,
privātie līdzekļi
PR5.1.
(RR5.1.1.,
RR 5.1.2.,
RR 5.1.3.),
PR5.4.
(RR5.4.1.),
PR7.4.
(RR7.4.1.)
41.2.
Sekmēt un veicināt LPTP
ieviešanu lielajos
uzņēmumos
2027.
VVD
 
Valsts budžets,
privātie līdzekļi
PR8.1.
(RR8.1.1.),
PR7.4
(RR7.4.1.,
RR7.4.2)
41.3.
Veikt izpēti un realizēt
piesārņoto vietu sanācijas
projektus
2027.
VVD,
piesārņoto
teritoriju (zemes)
īpašnieki
VARAM,
pašvaldības
Valsts un
pašvaldību
budžets, ES
struktūrfondi un
Kohēzijas fonds
(NAP [288], SAM
2.2.3.) un citi
ārvalstu finanšu
avoti, privātie
līdzekļi (zemes
īpašnieku līdzekļi,
ievērojot
"piesārņotājs
maksā" principu)
PR8.1.
(RR8.1.2.),
PR7.4.
(RR7.4.1.)
41.4.
Ražošanas procesu IVN
sistēmas izveide (pilnās
ražošanas vērtības
noteikšana)
2027.
VARAM
VPVB
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
PR1.3.
(RR1.3.2.)
PR6.2.
(RR6.2.4.),
PR8.2,
(RR8.2.2.)
41.5.
Izstrādāt normatīvos aktus
par atkritumu statusa
piemērošanas izbeigšanu
prioritārajām atkritumu
plūsmām (BNA; nolietotām
eļļām; būvniecības un ēku
nojaukšanas atkritumiem
tekstila atkritumiem), ja tas
ir tehniski un ekonomiski
pamatoti
2022.-2023.*
VARAM
VVD
Valsts budžets,
LIFE Waste To
Resources IP
PR4.1.
(RR4.1.1.,
RR4.1.3.,
RR4.1.4.,
RR4.1.5.)
41.6.
Veicināt pētniecību un
inovācijas par ražošanas
izejmateriālu atkritumu
apjoma samazināšanu un
tādu atjaunojamo resursu
izmantošanu, kas nerada
emisijas.
2022.-2027.
EM, VARAM
IZM
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (ERAF*),
LIFE Waste To
Resources IP,
Apvārsnis2020
PR4.1.
(RR4.1.1.,
RR4.1.3.,
RR4.1.4.,
RR4.1.5),
PR4.2.
(RR4.2.2.)
41.7.
Attīstīt sadzīves atkritumu
dalītās vākšanas
infrastruktūru, aptverot
jaunas materiālu grupas
(bioloģiskie atkritumi,
tekstilatkritumi, sadzīves
bīstamie atkritumi)
2023.-2025.
Pašvaldības,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
VARAM
Privātie līdzekļi
(atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu), ES
struktūrfondi un
Kohēzijas fonds
(NAP [287]; [292],
SAM 2.2.2.) un
LIFE Waste To
Resources IP
PR4.1.
(RR4.1.1.,
RR4.1.3.,
RR4.1.4.,
RR4.1.5.)
41.8.
Modernizēt atkritumu
Visā
Komersanti
VARAM,
Privātie līdzekļi
PR4.1.
80
/
90
pārstrādei izmantotās
esošās un plānotās
iekārtas, palielinot
materiālu pārstrādi
pamatnostādņu
darbības laikā
EM
(atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu), ES
struktūrfondi un
Kohēzijas fonds
(NAP [285]; [287],
SAM 2.2.2.) un
LIFE Waste To
Resources IP
(RR4.1.1.,
RR4.1.3.,
RR4.1.4.,
R4.1.5.)
41.9.
Optimizēt atkritumu
apsaimniekošanas reģionu
skaitu, izvērtēt tajos esošo
sadzīves atkritumu
poligoniem darbību,
veicinot to specializāciju
un pārveidi par reģionāliem
atkritumu
apsaimniekošanas
centriem
2024.
VARAM
Sadzīves
atkritumu
poligonu
operatori,
pašvaldības
Privātie līdzekļi
(atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu), ES
struktūrfondi un
Kohēzijas fonds
(NAP [285]; [287],
SAM 2.2.2.) un
LIFE Waste To
Resources IP
PR4.1.
(RR4.1.1.,
RR4.1.3.,
RR4.1.4.,
RR4.1.5.)
Skaidrojums: EM finansējums inovācijām ir ietverts kopīgā finansējumā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam,
pamatojoties uz RIS3 jomām, tad šajā no ERAF plānotaisfinansējums inovācijas un pētniecības aktivitātēm kopā
sastāda 22 856 000 euro.
* Rīcības virziena 24.5. uzdevuma izpilde ir uzsākta 2021. gadā.
42. Rīcības virziens: Pilnveidot piesārņojošo darbību pārraudzības un kontroles sistēmu
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
42.1.
Veikt piesārņojošo darbību atļauju
sistēmas pilnveidi, nodrošinot
sistēmas/procesu optimizāciju un
efektivitātes paaugstināšanu
2025.
VVD
 
Valsts budžets
PR5.1.
(RR5.1.1., RR
5.1.2., RR
5.1.3.), PR5.4.
(RR5.4.1.),
PR7.4.
(RR7.4.1.,
RR7.4.2)
42.2.
Veikt esošā piesārņoto un potenciāli
piesārņoto vietu pārvaldības modeļa
pilnveidi (ieskaitot PPPV reģistru) un
aktualizēt tajā informāciju par
piesārņotajām un potenciāli
piesārņotajām vietām
2025.
VARAM
VVD,
pašvaldības,
AiM,
LVĢMC
Valsts budžets,
NFI
PR8.1.
(RR8.1.2.),
PR7.4.
(RR7.4.1.,
RR7.4.2.)
42.3.
Pilnveidot emisiju datu bāzes, datu
apstrādi un uzlabot enerģētikas un
ražošanas sektoru emisiju datu kvalitāti
2027.
LVĢMC
VVD
 
Valsts budžets,
PR5.1.
(RR5.1.1.,
RR5.1.2.,
RR5.1.3.)
 
43. Rīcības virziens: Ierobežot bīstamo ķīmisko vielu apriti
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
43.1.
Pilnveidot datu plūsmu pārvaldību par
noteiktām bīstamām vielām ražošanas
procesos, šo vielu savlaicīgai
identifikācijai, t.sk. paplašinot digitālo
tehnoloģiju pielietošanu
2027.
LVĢMC,
VVD
 
Valsts budžets,
cits ārvalstu
finansējums
PR8.2.
(RR8.2.1.)
43.2.
Paaugstināt uzraudzības un kontroles
iestāžu amatpersonu zināšanas par
bīstamo ķīmisko vielu identifikāciju un
normatīvo aktu prasībām ķīmisko
vielu pārvaldībā
2027.
LVĢMC
VVD, VI,
Patērētāju
tiesību
aizsardzības
centrs,
Valsts datu
inspekcija,
Valsts budžets,
ārvalstu finanšu
programmas
PR8.2.
(RR8.2.1.)
81
/
90
Valsts
ieņēmumu
dienests
43.3.
Nodrošināt patērētāju informēšanu par
bīstamām ķīmiskajām vielām
maisījumos un izstrādājumos un
rīcībām, lai novērstu šo vielu
nonākšanu vidē
2027.
LVĢMC
Patērētāju
tiesību
aizsardzības
centrs
Valsts budžets,
ārvalstu finanšu
programmas
PR8.2.
(RR8.2.2.)
 
44. Rīcības virziens: Droša Salaspils kodolreaktora uzturēšana un likvidēšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
44.1.
Salaspils kodolreaktora droša
uzturēšana un vides monitorings
2022.-
2027.*
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR.9.1.1.)
44.2.
Salaspils kodolreaktora drošības
novērtējums pašreizējām darbībām
2022.*
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR.9.1.1.)
44.3.
Salaspils kodolreaktora un tā
teritorijas radioloģiskā izpēte
(iekārtas, ēkas, augsne, grunts,
pazemes ūdens)
2022.*
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR.9.1.1.)
44.4.
Būvprojekta izstrāde Salaspils
kodolreaktora likvidēšanai un
demontāžai
2022.-
2023.*
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR.9.1.1.)
44.5.
Būvatļaujas izsniegšana Salaspils
kodolreaktora likvidēšanai un
demontāžai un būvprojekta
saskaņošana
2022.-
2023.
VVD RDC,
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR.9.1.1.)
44.6.
Salaspils kodolreaktora likvidēšanas
un demontāžas darbu veicēja
noteikšana
2024.
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR.9.1.1.)
44.7.
Salaspils kodolreaktora demontāža
un likvidēšana
2025.-
2027.
LVĢMC,
VVD RDC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR.9.1.1.)
44.8.
44.7. pasākuma uzraudzība
2025.-
2027.
Būvniecības
valsts
kontroles
birojs,
VVD RDC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR.9.1.1.)
Skaidrojums: * Rīcības virziena uzdevumu izpilde ir uzsākta 2021. gadā.
45. Rīcības virziens: Glabātavas "Radons" apsaimniekošana un attīstīšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
45.1.
Glabātavas "Radons" droša
uzturēšana un vides monitorings
2022.-
2027.*
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.2.
(RR9.2.1.)
45.2.
Būvprojekta izstrāde glabātavas
"Radons" paplašināšanai un
ilgtermiņa drošības uzlabojumiem
2022.*
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.2.
(RR9.2.1.)
45.3.
Būvatļaujas izsniegšana radioaktīvo
atkritumu tvertnes un ilgtermiņa
glabātavas būvniecībai glabātavā
"Radons" un būvprojekta
saskaņošana
2022.*
VVD RDC,
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.2.
(RR9.2.1.)
45.4.
Glabātavā "Radons" paredzēto darbu
veicēja noteikšana
2023.
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.2.
(RR9.2.1.)
45.5.
Radioaktīvo atkritumu tvertnes
būvniecība
2024.-
2026.
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.2.
(RR9.2.1.)
45.6.
Radioaktīvo atkritumu ilgtermiņa
2024. -
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.2.
82
/
90
glabātavas būvniecība
2026.
(RR9.2.1.)
45.7.
Pārseguma virs slēgtajām tvertnēm
pārseguma izveide
2024. -
2026.
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.2.
(RR9.2.1.)
45.8.
Uzdevumu 45.5., 45.6. un 45.7.
ieviešanas uzraudzība
2024.-
2026.
Būvniecības
valsts
kontroles
birojs, VVD
RDC
 
Valsts budžets
PR9.2.
(RR9.2.1.)
45.9.
Glabātavas "Radons" ilgtermiņa
drošības novērtējums
2025.-
2026.
LVĢMC
 
Valsts budžets
PR9.2.
(RR9.2.1.)
Skaidrojums: * Rīcības virziena uzdevumu izpilde ir uzsākta 2021. gadā.
46. Rīcības virziens: Radiācijas avāriju pārvaldības stiprināšana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
46.1.
Ikdienas gamma starojuma
ekvivalentās dozas jaudas
monitorings
2022.-
2027.*
VVD RDC
 
Valsts budžets
PR9.1.
(RR9.1.2.)
46.2.
Radiācijas monitoringa staciju
tehniskā aprīkojuma nomaiņa
2026.-
2027.
VVD RDC,
LVĢMC
 
Valsts budžets,
ES struktūr-
fondi un
Kohēzijas fonds
(NAP [292],
SAM 2.2.3.)
PR9.1.
(RR9.1.2.)
RR 2.2.6.
46.3.
Radiācijas avāriju pārvaldībā
iesaistīto institūciju sadarbības
pilnveidošana (sadarbības algoritmi,
apmācības un resursu izvērtējums)
2022.-
2027.*
VARAM
VVD RDC,
VUGD, VDD,
PVD, LVĢMC,
NMPD, Darba
grupa
starpinsti-
tucionālās
sadarbības
nodrošināšanai
radiācijas
avārijās
Valsts budžets
PR9.1.
(RR9.1.2.)
46.4.
Sagatavotības un reaģēšanas
radiācijas avārijās stiprināšana
(institūciju darbinieku apmācības,
tehniskā aprīkojuma iegāde)
2022.-
2027.*
VVD RDC
LVĢMC,
VUGD
Valsts budžets,
SAEA līdzekļi
PR9.1.
(RR9.1.2.)
46.5.
Normatīvā regulējuma radiācijas
avāriju pārvaldībā pārskatīšana un
aktualizēšana atbilstoši
starptautiskajām prasībām un
vadlīnijām
2022.-
2027.
VARAM
IeM, VVD
RDC, VUGD,
Darba grupa
starpinsti-
tucionālās
sadarbības
nodrošināšanai
radiācijas
avārijās
Valsts budžets
PR9.1.
(RR9.1.2.)
46.6.
Radiācijas avāriju pārvaldības
starptautiskais novērtējums
2025.
VVD RDC
LVĢMC,
VUGD
Valsts budžets
(t.sk. LVAF),
SAEA līdzekļi
PR9.1.
(RR9.1.2.)
Skaidrojums: * Rīcības virziena uzdevumu izpilde ir uzsākta 2021. gadā.
47. Rīcības virziens: Darbību ar jonizējošā starojuma avotiem uzraudzības sistēmas pilnveidošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
47.1.
Darbību ar jonizējošā starojuma
avotiem uzraudzībai nepieciešamo
kompetenču stiprināšana (darbinieku
apmācības, VVD RDC kvalitātes
2022.-
2027.*
VVD RDC
 
Valsts budžets
(t.sk. LVAF),
SAEA līdzekļi
PR9.1.
(RR9.1.3.)
83
/
90
vadības sistēmas pilnveidošana)
47.2.
Radiācijas drošības infrastruktūras un
radioaktīvo atkritumu pārvaldības
pašnovērtējums un starptautiskais
novērtējums (starpposma)
2023.-
2024.
VVD RDC
VARAM,
LVĢMC
Valsts budžets
(t.sk. LVAF),
SAEA līdzekļi
PR9.1.
(RR9.1.3.)
47.3.
Radiācijas drošības kultūras
veicināšana (informatīvi materiāli,
vadlīnijas, izglītojoši semināri,
normatīvie akti)
2022.-
2027.*
VVD RDC
VARAM
Valsts budžets
(t.sk. LVAF),
SAEA līdzekļi
PR9.1.
(RR9.1.3.)
47.4.
Administratīvā sloga mazināšana
operatoriem (paziņošanas,
reģistrēšanas un licencēšanas
kārtības pilnveide, darbinieku
apstarošanas kontroles sistēmas
vienkāršošana, IT rīku izmantošana)
2022.-
2027.*
VVD RDC
VARAM
Valsts budžets
PR9.1.
(RR9.1.3.)
47.5.
Medicīniskās apstarošanas
uzraudzības stiprināšana un pacientu
aizsardzības uzlabošana
2022.-
2027.*
VVD RDC
Veselības
inspekcija,
Zāļu valsts
aģentūra,
Nacionālais
veselības
dienests,
ētikas
komitejas
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR9.1.
(RR9.1.3.)
47.6.
Operatoru, darbu vadītāju, darbinieku,
radiācijas drošības ekspertu un citu
atbildīgo personu izglītības un
apmācību radiācijas drošībā
pilnveidošana, t.sk. medicīniskās
apstarošanas jomā
2022.-
2027.*
VVD RDC
VARAM,
IZM,
Latvijas
Universitāte,
Rīgas
Tehniskā
Universitāte,
profesionālās
asociācijas
Valsts budžets
PR9.1.(RR9.1.3.)
47.7.
Normatīvā regulējuma radioaktīvo
atkritumu pārvaldībā pārskatīšana un
aktualizēšana atbilstoši
starptautiskajām prasībām un
vadlīnijām
2022.-
2023.
VARAM
VVD RDC
Valsts budžets,
SAEA līdzekļi
PR9.1.
(RR9.1.3.)
47.8.
Normatīvā regulējuma radioaktīvo
materiālu transportēšanai
pārskatīšana un aktualizēšana
atbilstoši starptautiskajām prasībām
un vadlīnijām, uzraudzībā iesaistīto
institūciju sadarbības stiprināšana)
2022.-
2023.
VARAM
VVD RDC,
SM, Valsts
dzelzceļa
tehniskā
inspekcija,
LJA, Civilās
aviācijas
aģentūra,
Muita, Valsts
policija
Valsts budžets,
SAEA līdzekļi
PR9.1.
(RR9.1.3.)
Skaidrojums: * Rīcības virziena uzdevumu izpilde ir uzsākta 2021. gadā.
48. Rīcības virziens: Sabiedrības izpratnes par radiācijas drošību veicināšana un savstarpējās komunikācijas
uzlabošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi vai
periods
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas
rezultātu un
rezultatīvo
rādītāju
48.1.
Sabiedrībai, t.sk. medijiem,
skolēniem, pieejamās informācijas
pilnveidošana par radiācijas drošību,
t.sk. informatīvi materiāli, izglītojoši
semināri, jauni komunikācijas kanāli
(tīmekļvietne, sociālie tīkli, utt.) un
mūsdienīgi datu attēlošanas rīki
2022.-
2027.*
VVD RDC
 
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR9.3.
(RR9.3.1.)
48.2.
Sabiedrības izpratnes veicināšana par
radioaktīvo atkritumu pārvaldību
(tīmekļa vietnes, monitoringa pārskati,
2022.-
2027.*
LVĢMC
 
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR9.3.
(RR9.3.1.)
84
/
90
informatīvo materiālu gatavošana,
sanāksmes)
48.3.
Sadarbība ar Ķekavas novada
pašvaldību un sabiedrību, veicinot
pozitīvāku attieksmi pret radioaktīvo
atkritumu glabātavu "Radons"
2026.
VARAM
VVD RDC,
LVĢMC
Valsts budžets
PR9.3.
(RR9.3.1.)
48.4.
Kampaņa vēsturisko, potenciāli
radioaktīvo priekšmetu bezmaksas
nodošanai radioaktīvo atkritumu
glabātavā "Radons"
2022.,
2024.,
2025.*
VVD RDC
LVĢMC
Valsts budžets
(t.sk. LVAF)
PR9.3.
(RR9.3.1.)
Skaidrojums: * Rīcības virziena uzdevumu izpilde ir uzsākta 2021. gadā.
49. Rīcības virziens: Rīcībpolitikas dokumentu īstenošana
Nr.
Uzdevums
Izpildes
termiņi
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Indikatīvais
finansējuma
avots
Sasaiste ar
politikas rezultātu
un rezultatīvo
rādītāju
49.1.
Īstenot Latvijas pielāgošanās
klimata pārmaiņām plānu laika
posmam līdz 2030. gadam
2030.
VARAM un
citas
ministrijas
un iestādes
atbilstoši
attiecīgajā
plānā
noteiktajām
atbildībām
EM, ZM, SM
IZM, VM, IeM,
FM, LM un to
padotības
iestādes,
pašvaldības un
privātais sektors
– atbilstoši
attiecīgajā plānā
noteiktajām
atbildībām
Valsts budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[287]; [292],
SAM 2.1.3.) un
NFI.
Finansējums
atbilstoši MK
apstiprinātajam
plānam
PR3.2
49.2.
Īstenot Rīcības plānu pārejai uz
aprites ekonomiku 2020.-2027.
gadam ieviešana
2027.
Valsts budžets
(t.sk. LVAF),
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[287]; [292]).
Finansējums
atbilstoši MK
apstiprinātajam
plānam.
PR4.1. (RR4.1.4);
PR4.2.,
(RR4.2.1.,
RR4.2.2.,
RR4.2.3)
49.3.
Īstenot Atkritumu
apsaimniekošanas valsts plānu
2021.-2028. gadam
2028.
Valsts un
pašvaldību
budžets, ES
struktūrfondi un
Kohēzijas fonds
(NAP [287];
[292], SAM
2.2.2), LIFE IP
Waste To
Resources,
privātie līdzekļi.
Finansējums
atbilstoši MK
apstiprinātajam
plānam.
PR4.1.,
(RR4.1.1.,
RR4.1.2.,
RR4.1.3.RR4.1.4.)
49.4.
Īstenot Gaisa piesārņojuma
samazināšanas rīcības plānu
2020.-2030. gadam
2030.
Valsts un
pašvaldību
budžets, ES
struktūrfondi un
Kohēzijas
fonds, privātie
līdzekļi (NAP
[282]; [283],
SAM 2.1.3.).
Finansējums
atbilstoši MK
apstiprinātajam
plānam.
PR5.1. (RR5.1.1.,
RR5.1.2.,
RR5.1.3.), PR5.2.
(RR5.2.1., 5.2.2.,
RR.5.2.3.),
PR5.3.
(RR.5.3.1.)
49.5.
Īstenot Notekūdeņu
apsaimniekošanas investīciju
2027.
Valsts un
pašvaldību
PR7.3.
(RR7.3.1.),
85
/
90
plānu 2021. -2027. gadam
budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[284], SAM
2.2.1.).
Finansējums
atbilstoši MK
apstiprinātajam
plānam.
PR7.4.(RR7.4.1,
RR7.4.2.,
RR7.4.3.),
PR7.5. (RR7.5.1,
RR7.5.2, RR7.5.3,
RR7.5.6)
49.6.
Īstenot Ūdensapgādes investīciju
plānu 2021.-2027. gadam
2027.
Valsts un
pašvaldību
budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[284], SAM
2.2.3.).
Finansējums
atbilstoši MK
apstiprinātajam
plānam.
PR7.2. (RR7.2.1,
RR7.2.3, RR7.2.4,
RR7.2.5.),
PR7.3. (RR7.3.1.,
RR7.3.2.)
49.7.
Īstenot Plūdu riska pārvaldības
plānus 2022.-2027. gadam
(projekts)
2027.
Valsts un
pašvaldību
budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[282], SAM
2.1.3.)
PR7.1. (RR7.1.1.,
RR7.1.2.,
RR7.1.3.)
49.8.
Īstenot Upju baseinu apgabalu
apsaimniekošanas plānus 2022.-
2027. gadam (projekts)
2027.
Valsts un
pašvaldību
budžets,
ES struktūrfondi
un Kohēzijas
fonds (NAP
[282]; [284])
PR7.2. (RR
7.2.5., RR7.2.6.),
PR7.3.
(RR7.3.1.),
PR7.4. (RR7.4.1.,
RR7.4.2.), PR7.5.
(RR7.5.4.,
RR7.5.5.)
49.9.
Īstenot Kūdras ilgtspējīgas
izmantošanas pamatnostādnes
2020.-2030. gadam
2030.
VARAM,
EM, IZM
Atbilstoši
pamatnostādnēs
noteiktajam
Valsts un
pašvaldību
budžets,
privātie līdzekļi,
Taisnīgas
pārkārtošanās
fonds
(NAP [281];
[288])
PR4.2.
(RR.4.2.2.-
RR4.2.4)
86
/
90
40.attēls. Kopsavilkums: saistība starp VPP2027 mērķiem un rīcības virzieniem.
Pielikumi
1. pielikums
. Vides monitoringa programma 2021.-2026. gadam
2. pielikums
. Latvijas nacionālais īstenošanas plāns par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem
3. pielikums
. Radiācijas drošības programma
4. pielikums
. Izziņa par Vides politikas pamatnostādņu 2021.-2027.gadam projekta sabiedriskās
apspriešanas rezultātiem
5. pielikums
. Indikatīvais ietekmes novērtējums uz valsts un pašvaldību budžetiem
1
 Ņemot vērā, ka Pamatnostādnes tika nodotas starpinstitūciju saskaņošanai Vienotajā tiesību aktu projektu izstrādes
un saskaņošanas portālā (TAP portālā) 2021.gada 5. novembrī, kā arī to, ka Pamatnostādnēs iekļauto uzdevumu un
to pielikumā ietverto monitoringa programmu īstenošana notika 
2021.
gadā, lai nodrošinātu uzdevumu un vides datu
nepārtrauktību, Pamatnostādņu nosaukumā norādītais laika periods netiek labots, un dokumenta 
1.1
.-
1.4
. pielikumā
ietvertā informācija par gaisa un klimata pārmaiņu, ūdeņu, zemes un bioloģiskās daudzveidības monitoringu
2021.
gadā tiek atstāta, kā arī tiek atspoguļots finansējums 2021.gadam Pamatnostādņu 
5.pielikumā
2
 Latvija2030: https://www.pkc.gov.lv/sites/default/files/inline-files/Latvija_2030_7.pdf
3
 NAP2027: https://likumi.lv/ta/id/315879-par-latvijas-nacionalo-attistibas-planu-20212027-gadam-nap2027
4
 2019. gada 11. decembra Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Eiropas zaļai kurss", COM(2019)640 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-
content/LV/TXT/?uri=CELEX:52019DC0640
5
 Vide Eiropā: Stāvoklis un perspektīvas 2020. EVA (2020): https://www.eea.europa.eu/lv/publications/vide-eiropa-
stavoklis-un
6
 Starptautiskie līgumi vides aizsardzības jomā uzskaitīti tīmekļvietnē: https://www.varam.gov.lv/lv/starptautiskie-
ligumi
7
 ES fondu ieviešanas progress (statuss uz 31.03.2021):
http://www.esfondi.lv/upload/Ieviesana/statusa_tabula_2014-2020_uz_31.03.2021.xlsx
8
 European Commission, Communication – Delivering the benefits of EU environmental policies through a regular
Environmental Implementation Review, COM(2016) 316 final, Brussels, 25 May 2016.
9
 Skaidrojums: Ziņojumā prioritāras darbības klimata jomā nav norādītas, jo EK vispirms bija jānovērtē nacionālo
enerģētikas un klimata plānu projekti, kas dalībvalstīm bija jāiesniedz līdz 2018. gada beigām. Plānos bija jāpalielina
enerģētikas un klimata rīcībpolitikas savstarpējā konsekvence.
87
/
90
10
 2020. gada 14. oktobra Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par vispārējo Savienības rīcības programmu
līdz 2030. gadam (COM(2020)652final: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11987-2020-INIT/lv/pdf
11
 2021. gada 30. jūnija Eiropas Parlamenta un Padomes regula 
2021/1119
, ar ko izveido klimatneitralitātes
panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 
401/2009
 un (ES) 
2018/1999
 ("Eiropas Klimata akts"): https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32021R1119&qid=1638345535775
12
 Atbilstoši Digitālās transformācijas pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam.
13
 Pilna laika koledžas un bakalaura (akadēmiskā un profesionālā) studiju programmās – 265 vietas, pilna laika
maģistra studiju programmās – 181, pilna laika doktora studiju programmās – 64. https://www.izm.gov.lv/lv/valsts-
budzeta-finansetas-studiju-vietas-2020-gada
14
 Apvienotais rādītājs DAP, NBD un LNDM – vides izglītības pasākumi (muzejpedagoģiskās programmas,
nodarbības, pasākumi, ekskursijas, lekcijas, semināri, kursi, ekspertu konsultācijas) (skaits gadā)– noteikts atbilstoši
Budžeta likumam.
15
 Noteikts atbilstoši Budžeta likumam (rādītājs, vienība un skaitliskās vērtības, kumulatīvais skaits).
16
 Prognoze par rādītāja izaugsmi 2024. un 2027. gados balstās uz pieņēmumu, ka pozitīvi turpināsies ZPI
prasību piemērošana ES struktūrfondu finansētos projektos un Eiropas zaļā kursa ietekmi uz ražošanas procesiem un
patēriņa paradumiem.
17
 Klimata rīks: https://www4.meteo.lv/klimatariks/
18
 Iever komerciālo/sabiedrisko sektoru; mājsaimniecības; lauksaimniecība/mežsaimniecība, zivsaimniecība.
19
 CO
2
 koncentrācijas mērījumu dati pieejami: https://climate.nasa.gov/vital-signs/carbon-dioxide/
20
 2020. gada iesniegtās SEG inventarizācijas (1990. - 2018. gads) kopsavilkums
21
 Turpat. (19.zemsvītras piezīmes avots)
22
 Meteoroloģisko novērojumu dati un prognozes: https://www4.meteo.lv/klimatariks/
23
 Turpat. (21.zemsvītras piezīmes avots).
24
 Vadlīnijas jūras krasta erozijas seku mazināšanai, metodiskais materiāls. Rīga, 2014.
25
 Latvijas pielāgošanās klimata pārmaiņām plāns laika posmam līdz 2030. gadam: https://likumi.lv/ta/id/308330-
par-latvijas-pielagosanas-klimata-parmainam-planu-laika-posmam-lidz-2030-gadam
26
 Ņemot vērā, ka klimata pārmaiņu jomā stāvokli raksturo SEG koncentrācija atmosfērā, kas netiek mērīta
atsevišķi Latvijas teritorijā, lai raksturotu klimata pārmaiņu izpausmes Latvijā, tiek izmantoti primārās ietekmes
indikatori. Ietekmes tendences tiek aplūkotas ilgāka laika perioda griezumā, jo, izvērtējot datus īsākam laika
periodam, nav iespējams objektīvi novērtēt tendences.
27
 2020. gada SEG inventarizācija ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros 15.10.2020.
28
 Latvijas 2018. gada ne-ETS darbību SEG emisiju apjoms saskaņā ar 2020. gada 30.augusta EVA sagatavoto
gala pārbaudes ziņojumu par Latvijas 2020. gada SEG inventarizāciju.
29
 Komisijas Īstenošanas lēmuma projekts par dalībvalstu ikgadējo emisiju sadales vienību noteikšanu laika
posmam no 2021. līdz 2030. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
2018/84
. Mērķis tiks
pārskatīts, ņemot vērā 2020.gada 10.-11.decembra Eiropadomes secinājumos pieņemto paaugstināto siltumnīcefekta
gāzu emisiju samazināšanas mērķi – līdz 2030.gadam Eiropā samazināt kopējo SEG emisiju apjomu par vismaz 55
%, salīdzinot pret 1990. gadu.
30
 Turpat (28.zemsvītras piezīmes skaidrojums).
Skaidrojums: Šobrīd SEG emisijas un CO
2
 piesaiste meža zemē tiek aprēķināta pēc citiem uzskaites
noteikumiem, kā tas noteikts pēc 2020. gada, līdz ar to vērtība nav.
32
 Pēc Komisijas Deleģētās regulas (28.10.2020.), ar ko attiecībā uz meža references līmeņiem, kas dalībvalstīm
jāpiemēro 2021.–2025. gada periodā, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 
2018/84
1 IV pielikumu
88
/
90
(noteiktā vērtība Latvijai jāsasniedz katru gadu periodā 2021.-2025. gads)
33
 Periodam 2026.-2030. gads meža references līmenis tiks noteikts līdz 2025. gada 30. aprīlim.
34
 Atbilstoši 
Teritorijas attīstības plānošanas likumam
 pašvaldību klimata pielāgošanās pasākumi jāplāno kā
pašvaldību attīstības programmu sastāvdaļa (likuma 
22. pants
). Deleģējumu pašvaldībām, izstrādājot attīstības
programmas, nodrošināt detalizētu rīcību un nepieciešamo pielāgošanās klimata pārmaiņām pasākumu iekļaušanu,
nosaka Latvijas pielāgošanās klimata pārmaiņām plāns laika posmam līdz 2030. gadam. Tāpat saskaņā ar jauno ES
Pielāgošanās stratēģiju (Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija) paredzēts, ka
"Adaptācijas stratēģijām visos līmeņos jābūt iedarbīgām un balstītām uz jaunākajām zinātnes atziņām. Adaptācijas
stratēģijas arī turpmāk būs svarīgi instrumenti. Nacionālajām, reģionālajām un vietējām iestādēm būtu tās jāizstrādā
tālāk". Arī "Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmā 2021.–2027. gadam" viens no specifiskā atbalsta
mērķa SAM 2.1.3. iznākuma rādītājiem ir "Nacionālās un vietējās stratēģijas, kas vērstas uz pielāgošanos klimata
pārmaiņām".
35
 Plānotā vērtība uz 2029. gadu ir 20 206 iedzīvotāji, ņemot vērā "Eiropas Savienības kohēzijas politikas
programmā 2021.–2027. gadam" plānotās aktivitātes.
36
 Turpat (34.zemsvītras piezīmes skaidrojums).
37
 Valsts statistiskā pārskats "Nr.3-Pārskats par atkritumiem": https://www.vvd.gov.lv/lv/zinojumi-par-ras-
apsaimniekoto-regenereto-apjomu
38
 Ziņojumi par ražotāju atbildības sistēmu apsaimniekoto atkritumu apjomu: https://www.vvd.gov.lv/lv/zinojumi-
par-ras-apsaimniekoto-regenereto-apjomu
39
 Eurostat: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/env_ac_rp/default/table?lang=en
40
 AAVP2028: 2.6.1.nodaļas 2.11. tabula Apsaimniekotie sadzīves atkritumu apjomi laika posmā 2013.-2019. g.:
https://likumi.lv/ta/id/320476-par-atkritumu-apsaimniekosanas-valsts-planu-20212028-gadam
41
 Aprēķinā ietverti biošūnā ievietotie atkritumi (atbilst R3D pārstrādes kodam).
42
 Nav iekļautas notekūdeņu dūņas, kuru izmantošanas veids valsts statistikas pārskatos nav konkrēti norādīts.
43
 PVO vadlīnijas: https://apps.who.int/iris/handle/10665/345329
44
 Smago metālu, nitrātu un NOP saturs sūnās monitorings. LU (2015)
45
 VSIA "Latvijas Valsts ceļi", Valsts autoceļu tīkls – statistika, 2019
46
 Dati no trokšņa stratēģiskajām kartēm: augstas intensitātes ceļi (VSIA "Latvijas Valsts ceļi" trokšņa kartes),
augstas intensitātes dzelzceļi (VAS "Latvijas dzelzceļš" trokšņa kartes), VAS "Starptautiskā lidosta "Rīga"" trokšņa
kartes, Rīgas pilsētas aglomerācijas trokšņa kartes.
47
 Augšējie piesārņojuma novērtēšanas sliekšņi ir noteikti 2009. gada 3. novembra Ministru kabineta noteikumos
Nr. 1290 "
Noteikumi par gaisa kvalitāti
".
48
 EVA ziņojumi, kas balstās uz valstu iesniegtajiem gaisa kvalitātes monitoringa datiem, atbilstoši Komisijas
ieviešanas lēmumam 
2011/850/E
U, pieejami saitē: https://www.eea.europa.eu//publications/air-quality-in-europe-2019
. Valstu datu lapas pieejamas saitē: https://www.eea.europa.eu/themes/air/country-fact-sheets/2021-country-fact-
sheets/latvia
49
 Latvia: Land cover 2012. Country fact sheet. European Environment Agency, 2017
50
 Ziņojums EK par biotopu un sugu aizsardzības stāvokli Latvijā. Novērtējums par 2013.-2018. gada periodu.
51
 Dienas putnu fona monitorings. Gala atskaite par 2019. gadu (autori: Auniņš A., Mārdega I.)
52
 Ietver ekosistēmu pakalpojumus, degradēto teritoriju atjaunošanu un dabas kapitāla izmantošanu ekonomikā.
53
 Attēlotās slodzes ir Latvijas teritorijā un pārrobežas pārneses rezultātā radušos slodžu summa, kas nav
normalizēta pret upju caurplūdumu.
54
 Piesārņotās vietas, kas prioritāri sanējamas kā HELCOM karstais punkts (HELCOM 
Hot Spots
) ir ietvertas 38.
Rīcības virzienā Piesārņojumu likvidēšana vēsturiski piesārņotās vietās. 
89
/
90
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
55
 Skaidrojums: t.sk. pašvaldību klimata pielāgošanās stratēģijas kā pašvaldību attīstības programmu sastāvdaļa
(skat. 33. zemsvītras piezīmi)
56
 CE jeb cilvēku ekvivalenti ir organiskā piesārņojuma rādītājs. Cilvēku ekvivalenta viena vienība ir organisko
vielu piesārņojuma daudzums, kas atbilst bioķīmiskajam skābekļa patēriņam 60 g O
2
 dienā.
57
 Nacionālā ieviešanas plāna "Stokholmas konvencijas par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem īstenošanu"
izstrāde un nepieciešamo datu aktualizācija par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem un citām augsta riska
ķīmiskām vielām" (Baltijas Vides forums, 2020)
58
 Reģistrs: http://parissrv.lvgmc.lv/#viewType=home_view
Vides aizsardzības
un reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
1. pielikuma 1. daļa
1. pielikuma 2. daļa
1. pielikuma 3. daļa
1. pielikuma 4. daļa
2. pielikums
3. pielikums
4. pielikums
5. pielikums
90
/
90