Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 173A,
08.09.2021.
OP numurs: 
2021/173A.1
Numurs: 
606
Pieņemts: 
07.09.2021.
Stājas spēkā: 
09.09.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 606
Rīgā 2021. gada 7. septembrī (prot. Nr. 60 20. 
§)
Ministru kabineta kārtības 
rullis
Izdoti saskaņā ar 
Ministru kabineta iekārtas 
likuma
15. panta
 trešo un piekto daļu, 
22. panta
 pirmo un otro 
daļu,
27. panta
 otro daļu, 
28. panta
 sesto daļu un 
29. panta
 otro daļu 
un
Attīstības plānošanas sistēmas likuma
 
11. panta
 piekto daļu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Ministru kabineta kārtības rullis nosaka šādus Ministru 
kabineta iekšējās kārtības un darbības jautājumus:
1.1. Ministru kabinetā izskatāmo dokumentu veidus, 
saskaņošanas, iesniegšanas, virzības un izskatīšanas kārtību, kā 
arī Ministru kabinetā
pieņemto lēmumu noformēšanas kārtību;
1.2. kārtību, kādā Ministru prezidents kontrolē Deklarācijas 
par Ministru kabineta iecerēto darbību (turpmāk - deklarācija) un 
rīcības plāna
deklarācijas īstenošanai izpildi (turpmāk - rīcības 
plāns);
1
/
36
1.3. kārtību, kādā izstrādā un apstiprina rīcības plānu 
deklarācijas īstenošanai;
1.4. Valsts sekretāru sanāksmju sagatavošanas un norises 
kārtību;
1.5. Ministru kabineta komitejas sēžu un Ministru kabineta 
sēžu sagatavošanas un norises kārtību;
1.6. pieteikšanās kārtību dalībai Valsts sekretāru sanāksmēs, 
Ministru kabineta komitejas sēdēs un Ministru kabineta sēdēs, kā 
arī dalības
norisi un piedalīšanās ierobežojumus;
1.7. Ministru kabineta sēžu, Ministru kabineta komitejas sēžu 
un Valsts sekretāru sanāksmju audiovizuālo un skaņas ierakstu
izmantošanas, glabāšanas un arhivēšanas kārtību;
1.8. likumos, Saeimas lēmumos, Valsts prezidenta paziņojumos, 
Ministru kabineta izdotajos tiesību aktos doto uzdevumu izpildes
nodrošināšanas kārtību, kā arī Ministru prezidenta doto uzdevumu 
izpildes nodrošināšanas kārtību attiecībā uz projektu iesniegšanu 
un
izskatīšanu Ministru kabinetā;
1.9. kārtību, kādā tiek noformēta Ministru kabineta locekļu un 
citu valsts amatpersonu prombūtne ārvalstu komandējumā, 
atvaļinājumā un
slimības dēļ;
1.10. Ministru kabineta darbības nodrošināšanai paredzētās 
valsts informācijas sistēmas izmantošanas kārtību, tajā 
iekļaujamās
informācijas apjomu un aprites kārtību;
1.11. Ministru kabineta locekļa lietu pārņemšanas kārtību.
2. Ministru kabinets atbilstoši kompetencei izskata šādus 
dokumentus:
2.1. attīstības plānošanas dokumentu (turpmāk - plānošanas 
dokumenti) projektus;
2.2. ārējus tiesību aktus:
2.2.1. starptautiskus līgumus vai to projektus;
2.2.2. likumprojektus;
2.2.3. Saeimas lēmumprojektus;
2.2.4. Ministru kabineta noteikumu projektus;
2.3. iekšējus tiesību aktus:
2
/
36
2.3.1. Ministru kabineta instrukciju projektus;
2.3.2. Ministru kabineta ieteikumu projektus;
2.3.3. Ministru kabineta sēžu protokollēmumu projektus;
2.4. Ministru kabineta rīkojuma projektus;
2.5. informatīvos ziņojumus;
2.6. Latvijas oficiālā viedokļa dokumentu projektus 
izskatīšanai starptautisko organizāciju un Eiropas Savienības 
institūcijās:
2.6.1. Latvijas Republikas nacionālās pozīcijas projektus 
Eiropas Savienības jautājumos (turpmāk - nacionālā pozīcija);
2.6.2. Latvijas Republikas nostājas projektus Eiropas 
Savienības Tiesā un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas 
tiesā izskatāmajās
lietās vai Līguma par Eiropas Savienības 
darbību 258., 259. un 260. pantā paredzētās pārkāpuma procedūras 
pirmstiesas procesa ietvaros
(turpmāk - nostāja);
2.6.3. Latvijas Republikas nacionālās pozīcijas projektus 
starptautisko tiesību jautājumos (turpmāk - nacionālā pozīcija 
starptautisko tiesību
jautājumos);
2.6.4. informatīvos ziņojumus par Latvijas dalību Eiropas 
Savienības lēmumu ierosināšanas, sagatavošanas un pieņemšanas 
procesā un
informatīvos ziņojumus par neformālajām Eiropas 
Savienības Padomes sanāksmēm;
2.7. Latvijas Republikas tiesā iesniedzamo Ministru kabineta 
dokumentu (turpmāk - tiesā iesniedzamais dokuments) 
projektus;
2.8. Ministru kabineta vēstuļu projektus Saeimai, tiesībsargam 
vai citai valsts institūcijai vai amatpersonai (turpmāk - 
Ministru kabineta
vēstules projekts).
3. Sākotnējās ietekmes novērtējuma ziņojuma (turpmāk - 
anotācija) un tā objektu (anotācijas sadaļas) sagatavošanas 
kārtību nosaka
normatīvie akti par kārtību, kādā veic tiesību 
akta projekta sākotnējās ietekmes izvērtēšanu.
4. Plānošanas dokumentu projektu izstrādes kārtību regulē 
normatīvie akti, kas nosaka visu līmeņu, veidu un termiņu 
plānošanas
dokumentus, tajos ietveramo saturu, to izstrādāšanas, 
apstiprināšanas, aktualizācijas kārtību, darbības termiņu, 
pārskatu sniegšanas kārtību,
kā arī spēka zaudēšanas kārtību.
5. Nacionālās pozīcijas projektu izstrādā un saskaņo 
atbilstoši normatīvajiem aktiem par nacionālo pozīciju izstrādi, 
saskaņošanu,
apstiprināšanu un aktualizēšanu.
3
/
36
6. Nostājas projektu izstrādā un apstiprina atbilstoši 
normatīvajiem aktiem par nostāju izstrādi un apstiprināšanu.
7. Nacionālās pozīcijas projektu starptautisko tiesību 
jautājumos izstrādā un apstiprina atbilstoši normatīvajiem aktiem 
par nacionālo
pozīciju izstrādi starptautisko tiesību jautājumos, 
saskaņošanu un apstiprināšanu.
8. Ministrija ir atbildīga par sabiedrības informēšanu par 
Ministru kabinetā izskatāmo nozarei nozīmīgo un sabiedrības 
interesēm svarīgo šo
noteikumu 2. punktā minēto dokumentu 
(turpmāk - projekti) saturu un būtiskajām izmaiņām. Sagatavojot 
informāciju sabiedrībai par Valsts
sekretāru sanāksmē, Ministru 
kabineta komitejas sēdē un Ministru kabineta sēdē izskatāmo 
projektu un pieņemtajiem lēmumiem, ievēro šādus
principus:
8.1. ministrija laikus plāno un nodrošina komunikāciju ar 
sabiedrību par projektiem un pieņemtajiem lēmumiem;
8.2. ministrija nodrošina, ka visi informācijā iekļautie fakti 
ir patiesi un skaidri saprotami. Informācijā iekļauj pieņemtā 
lēmuma mērķi un
būtību, skaidrojot, kādas problēmas un situācijas 
tas risinās;
8.3. sabiedrības informēšanai izmanto mērķauditorijas 
informācijas ieguves un lietošanas paradumiem atbilstošus 
komunikācijas kanālus un
instrumentus;
8.4. 
ministrija ņem vērā normatīvos aktus, kas regulē 
informācijas pieejamību un valsts noslēpuma aizsardzību;
8.5. ja pēc informācijas izplatīšanas ir konstatētas 
neprecizitātes vai nepieciešami papildinājumi, ministrija 
nekavējoties precizē informāciju,
skaidri un nepārprotami norādot 
precizējumu;
8.6. plašsaziņas līdzekļiem izplatīto informāciju par 
projektiem un valdībā pieņemtajiem lēmumiem ministrija 
elektroniski nosūta Valsts
kancelejai un valsts sabiedrībai ar 
ierobežotu atbildību "Latvijas Vēstnesis".
9. Kārtību, kādā projektu, kas saskaņā ar 
Informācijas 
atklātības likumu
 satur informāciju dienesta vajadzībām, 
sagatavo, saskaņo ar
ministrijām un citām institūcijām, kā arī 
iesniedz un izskata Ministru kabinetā un deklasificē, nosaka 
Ministru kabineta instrukcija.
10. Kārtību, kādā projektu, kas saskaņā ar likumu "
Par valsts 
noslēpumu
" satur valsts noslēpuma objektu, saskaņo ar ministrijām 
un citām
institūcijām, kā arī iesniedz un izskata Ministru 
kabinetā, nosaka Ministru kabineta instrukcija.
11. Ja saistībā ar projektu nepieciešams izdarīt grozījumus 
arī citos hierarhiski tāda paša līmeņa tiesību aktos, tad 
vienlaikus ar sagatavoto
projektu izskatīšanai Ministru kabinetā 
iesniedz arī projektus par nepieciešamajiem grozījumiem. 
Iesniedzot šādus saistītos projektus, atbildīgā
ministrija tiem 
var pievienot vienu apvienoto anotāciju (izņemot likumprojektus), 
kas sagatavota atbilstoši šo noteikumu 3. punktā minētajiem
normatīvajiem aktiem.
12. Likumos, Saeimas lēmumos un Valsts prezidenta paziņojumos 
Ministru kabinetam doto uzdevumu, Ministru kabineta tiesību 
aktos,
4
/
36
Ministru kabineta komitejas sēžu protokollēmumos un Valsts 
sekretāru sanāksmes protokollēmumos doto uzdevumu un Ministru 
prezidenta
doto uzdevumu (rezolūciju) (turpmāk - uzdevums) 
izpildes vienotu kontroli ministrijās, padotības iestādēs un 
Valsts kancelejā veic atbilstoši
normatīvajiem aktiem par 
uzdevumu vienoto izpildes kontroli.
II. Ministru kabineta locekļa 
lietu pārņemšana un rīcības plāns
13. 
Ministru kabineta iekārtas likumā
 noteiktajos Ministru 
kabineta un Ministru prezidenta atkāpšanās gadījumos katra 
ministrija un Ministru
prezidenta padotības iestāde (turpmāk - 
atbildīgā ministrija) sagatavo un elektroniski iesniedz Pārresoru 
koordinācijas centrā informāciju par
rīcības plāna izpildi un 
uzdevumiem, kuru izpilde ir turpināma, norādot šo uzdevumu 
sasaisti ar Nacionālā attīstības plāna mērķiem un
uzdevumiem. Ja 
atbildīgā ministrija, sniedzot informāciju par paveiktajiem 
uzdevumiem un uzdevumiem, kuru izpilde ir turpināma, izvirza
jaunus pasākumus, tā aizpilda šo noteikumu pielikuma otro 
sadaļu.
14. Pārresoru koordinācijas centrs triju darbdienu laikā pēc 
šo noteikumu 13. punktā minētās informācijas saņemšanas apkopoto 
informāciju
iesniedz Ministru prezidentam vai Ministru prezidenta 
amata kandidātam.
15. Triju darbdienu laikā pēc tam, kad Saeima nobalsojusi par 
uzticības izteikšanu jaunajam Ministru kabineta loceklim, 
attiecīgās
ministrijas valsts sekretārs un Ministru prezidenta 
padotības iestādes vadītājs iesniedz Ministru kabineta loceklim 
informāciju:
15.1. par atbildīgajā ministrijā izstrādes un virzības procesā 
esošajiem plānošanas dokumentu projektiem, informatīvajiem 
ziņojumiem un
tiesību aktu projektiem;
15.2. par tiesvedības procesiem, kuros iesaistīta atbildīgā 
ministrija;
15.3. par atbildīgās ministrijas budžeta izpildi un strādājošo 
skaitu kārtējā gadā un trijos iepriekšējos gados.
16. Piecu darbdienu laikā pēc tam, kad Saeima nobalsojusi par 
uzticības izteikšanu jaunajam Ministru kabineta loceklim, 
ministrs atsauc
projektus, kuru virzība ir zaudējusi aktualitāti. 
Ja ministrs projektus nav atsaucis, Valsts kanceleja turpina 
projektu virzību Ministru kabinetā.
17. Mēneša laikā pēc tam, kad Saeima nobalsojusi par uzticības 
izteikšanu jaunajam Ministru kabinetam, katra atbildīgā 
ministrija
sadarbībā ar valdības sociālajiem partneriem, 
pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, sadarbības partneriem un 
nozari (jomu) pārstāvošajām
biedrībām un nodibinājumiem (turpmāk 
- nevalstiskās organizācijas) sagatavo rīcības plāna pasākumu 
projektu (pielikums) un elektroniski
iesniedz to Pārresoru 
koordinācijas centrā.
18. Rīcības plāna projektā norāda ne vairāk kā piecus 
pasākumus katra deklarācijas uzdevuma īstenošanai.
19. Pārresoru koordinācijas centrs apvieno atbildīgo 
ministriju iesniegtos pasākumus vienotā rīcības plāna projektā 
atbilstoši deklarācijā
minētajiem uzdevumiem. Ja nepieciešams, 
Pārresoru koordinācijas centrs lūdz atbildīgās ministrijas 
precizēt vai svītrot ministriju iesniegtos
5
/
36
pasākumus deklarācijas 
uzdevumu īstenošanai, kā arī precizē pasākumus atbilstoši 
aktuālajai attīstības politikai. Rīcības plāna projektu
Pārresoru 
koordinācijas centrs iesniedz Ministru prezidentam.
20. Ja sagatavotajā rīcības plāna projektā nav paredzēti 
pasākumi kāda deklarācijā ietverta uzdevuma īstenošanai, par šā 
uzdevuma
īstenošanu atbildīgo ministriju nosaka Ministru 
prezidents. Atbildīgā ministrija septiņu darbdienu laikā pēc 
Ministru prezidenta uzdevuma
saņemšanas atbilstoši šo noteikumu 
pielikumam elektroniski iesniedz Pārresoru koordinācijas centrā 
informāciju par pasākumiem attiecīgo
uzdevumu īstenošanai un 
norāda to izpildes termiņu.
21. Ja nepieciešams, Ministru prezidents organizē atsevišķas 
apspriedes par rīcības plāna projektu. Pārresoru koordinācijas 
centrs
nodrošina minēto apspriežu organizēšanu un nepieciešamo 
izmaiņu veikšanu rīcības plāna projektā.
22. Ministru kabinets rīcības plānu apstiprina ar Ministru 
kabineta rīkojumu. Rīkojumā nosaka rīcības plāna aktualizēšanas 
un pārskatu
sniegšanas kārtību.
23. Atbildīgās ministrijas saskaņā ar Ministru kabineta 
rīkojumu sagatavo informāciju par rīcības plānā paredzēto 
pasākumu īstenošanas
gaitu. Informāciju norāda, aizpildot 
attiecīgo rīcības plāna aili, un elektroniski iesniedz to 
Pārresoru koordinācijas centrā.
24. Pārresoru koordinācijas centrs pēc informācijas saņemšanas 
apkopo to un iesniedz Ministru prezidentam, kā arī ievieto 
Pārresoru
koordinācijas centra tīmekļvietnē.
25. Izmaiņas rīcības plānā pēc Ministru prezidenta 
ierosinājuma apstiprina ar Ministru kabineta rīkojumu.
26. Pēc rīcības plāna vai tā izmaiņu apstiprināšanas Pārresoru 
koordinācijas centrs atbilstoši Ministru kabineta rīkojumam 
sagatavo
aktualizēto rīcības plānu un ievieto to Pārresoru 
koordinācijas centra tīmekļvietnē, kā arī nosūta atbildīgajām 
ministrijām un Valsts kancelejai
ievietošanai Ministru kabineta 
tīmekļvietnē. Katra atbildīgā ministrija nodrošina tās kompetencē 
esošo rīcības plāna pasākumu sadaļas
ievietošanu ministrijas 
tīmekļvietnē.
III. Ministru kabineta locekļu 
rangi
27. Ministru kabineta locekļiem ir šādi rangi:
27.1. Ministru prezidents;
27.2. Ministru prezidenta biedrs;
27.3. ministrs, īpašu uzdevumu ministrs.
6
/
36
28. Viena ranga ietvaros augstāks rangs ir tam Ministru 
kabineta loceklim, kurš ilgāk ir bijis attiecīgajā amatā. Ja 
amata pildīšanas ilgums ir
vienāds, augstāks rangs ir tai 
amatpersonai, kura ilgāk strādājusi valsts pārvaldē.
29. Ministru kabineta locekļu darba vietas Ministru kabineta 
sēdes un Ministru kabineta komitejas sēdes laikā nosaka 
atbilstoši rangam.
Ministru kabineta locekļu rangus piemēro sēdes 
vadītājs Ministru kabineta komitejas vai Ministru kabineta sēdes 
laikā, dodot vārdu debatēs par
izskatāmo jautājumu un nosakot, 
kurš Ministru kabineta loceklis līdzparakstīs (otrais paraksts) 
Ministru kabinetā pieņemto projektu.
IV. Vienotais tiesību aktu 
projektu izstrādes un saskaņošanas portāls
30. Vienotais tiesību aktu projektu izstrādes un saskaņošanas 
portāls (turpmāk - TAP portāls) ir valsts informācijas sistēma, 
ko izmanto
Ministru kabineta darbības nodrošināšanai, sabiedrības 
informēšanai un līdzdalībai tiesību aktu izstrādē.
31. Valsts kanceleja ir TAP portāla pārzinis. TAP portāla 
pārzinim ir noteiktas šādas funkcijas un uzdevumi:
31.1. saturiski un organizatoriski nodrošināt Ministru 
kabineta darbu;
31.2. nodrošināt Ministru kabineta sēžu, Ministru kabineta 
komiteju sēžu un Valsts sekretāru sanāksmju norisi;
31.3. nodrošināt priekšnoteikumus vienveidīgai projektu 
sagatavošanai un saskaņošanai;
31.4. koordinēt un kontrolēt doto uzdevumu izpildi un 
nodrošināt uzdevumu izpildes gaitas izsekojamību;
31.5. nodrošināt līdzdalības vidi sabiedrības iesaistei 
projektu jaunrades procesā;
31.6. nodrošināt TAP portālā iekļautās vispārpieejamās 
informācijas atklātību un pieejamību sabiedrībai.
32. TAP portālā tiek nodrošināta projektu izstrāde, 
sabiedrības līdzdalība, projektu saskaņošana, apstiprināšana, 
nosūtīšana publicēšanai
un nodošana Latvijas Nacionālajam 
arhīvam, kā arī uzdevumu aprite un kontrole.
33. Katram projektam, kas tiek sagatavots, pamatojoties uz 
uzdevumu vai pēc iestādes iniciatīvas, TAP portālā izveido 
tiesību akta lietu
(turpmāk - TA lieta). TA lietā iekļauj katram 
projekta veidam un obligāti sagatavojamās informācijas komplektam 
atbilstošu informāciju -
anotāciju, atzinumus, izziņu par 
atzinumos izteiktajiem iebildumiem un priekšlikumiem (turpmāk - 
izziņa) un citus dokumentus un informāciju,
kas apliecina 
projektā regulējamo tiesisko attiecību likumību (piemēram, 
īpašuma tiesības apliecinoši dokumenti), bez kuru esības nav
iespējams pieņemt lēmumu pēc būtības. TA lietai automātiski 
piešķir unikālu identifikācijas numuru, pēc kura var izsekot 
visām projekta
virzības stadijām.
34. TAP portāla darbības nodrošināšanai nepieciešamās 
informācijas apmaiņā ir iesaistīta:
7
/
36
34.1. Eiropas Savienības tiesību aktu pārņemšanas un 
ieviešanas kontroles informācijas sistēma (ESTAPIKS), kas 
tiešsaistes datu
apmaiņas režīmā nodod TAP portālam informāciju, 
lai nodrošinātu Eiropas Savienības tiesību aktu pārņemšanu 
nacionālajā līmenī, un saņem
informāciju par tiesību aktiem, ar 
kuriem tiek veikta Eiropas Savienības tiesību aktu 
pārņemšana;
34.2. Valsts informācijas sistēma darbam ar Eiropas Savienības 
dokumentiem (ESVIS) (turpmāk - sistēma ESVIS), kas tiešsaistes 
datu
apmaiņas režīmā nodod:
34.2.1. nacionālās pozīcijas projektu;
34.2.2. informatīvo ziņojumu, ja tas attiecas uz Latvijas 
dalību Eiropas Savienības lēmumu ierosināšanas, sagatavošanas un 
pieņemšanas
procesā;
34.2.3. pirms neformālajām Eiropas Savienības Padomes 
sanāksmēm sagatavoto informatīvo ziņojumu un ar to saistīto 
informāciju;
34.3. Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas sistēma, 
kas tiešsaistes datu apmaiņas režīmā pēc pieprasījuma nodod 
konsolidēto
tiesību aktu versiju strukturētu datu veidā un saiti 
uz pieņemtā tiesību akta publikāciju oficiālajā izdevumā 
"Latvijas Vēstnesis" un tīmekļvietnē
www.likumi.lv. Oficiālo 
publikāciju un tiesiskās informācijas sistēma tiešsaistes datu 
apmaiņas režīmā no TAP portāla saņem Ministru kabinetā
pieņemtā 
tiesību akta datus (datnes un strukturētus datus), tai skaitā 
unikālo identifikācijas numuru;
34.4. Latvijas Nacionālā arhīva Vienotā valsts arhīvu 
informācijas sistēma, kas no TAP portāla saņem TA lietas datus un 
datnes;
34.5. Saeimas likumdošanas datubāze, kas tiešsaistes datu 
apmaiņas režīmā nodod TAP portālam saiti uz likumprojektu.
35. TAP portālā ir šādas vides:
35.1. publiskā vide, kurā tiešsaistes režīmā bez 
autentificēšanās ir pieejama informācija par TA lietu sarakstu un 
TA lietās ietvertā
vispārpieejamā informācija, informācija par 
sabiedrības līdzdalību, Valsts sekretāru sanāksmju, Ministru 
kabineta komitejas sēžu un Ministru
kabineta sēžu darba kārtības 
un protokoli, Ministru kabineta sēdēs neskatāmie ziņojumi, 
iestādēm dotie uzdevumi un deklasificētie dokumenti;
35.2. darba vide, ko izmanto visu šajos noteikumos minēto ar 
projektiem saistīto darbību veikšanai. Darba vidē lietotājs 
tiešsaistē
autentificējas, izmantojot lietotāja elektroniskās 
identifikācijas līdzekļus;
35.3. sēžu norises vide, ko izmanto Ministru kabineta sēdēm, 
Ministru kabineta komitejas sēdēm un Valsts sekretāru 
sanāksmēm.
36. TAP portāla darba vides lietotājs ir valsts institūcijas 
amatpersona, darbinieks vai cita persona, kas veic šo noteikumu 
32. punktā
minētās darbības. Darba vides lietotājs TAP portāla 
funkcionalitāti izmanto atbilstoši iestādes TAP portāla 
administratora piešķirtajām tiesībām.
37. Iestādes vadītājs nosaka tos atsevišķos darba vides 
lietotājus, kuriem TAP portālā ir pieejama ierobežotas 
pieejamības informācija,
8
/
36
ievērojot principu - nepieciešams zināt. 
Informācija "Dienesta vajadzībām" darba vidē tiek ievietota, 
izmantojot 
Satversmes
 aizsardzības biroja
atzītu šifrēšanas 
metodi.
38. Normatīvajos aktos par sabiedrības līdzdalības kārtību 
paredzētā sabiedrības līdzdalība TAP portāla publiskajā vidē tiek 
nodrošināta
elektroniski, izmantojot šim mērķim izveidotu 
elektronisko pakalpojumu un autentificējoties ar šajā 
elektroniskajā pakalpojumā pieejamiem
elektroniskās 
identifikācijas līdzekļiem.
39. Ministru kabineta sēdes, Ministru kabineta komitejas sēdes 
un Valsts sekretāru sanāksmes laikā to dalībnieki ar projektiem 
strādā TAP
portāla sēžu norises vidē tiem piešķirto tiesību 
apjomā.
40. TAP portāla elektroniskās parakstīšanas rīks (turpmāk - 
sistēmas rīks):
40.1. apliecina konkrētā sistēmas lietotāja attiecīgās 
darbības TA lietas ietvaros vai informāciju ārpus tās;
40.2. apliecina laiku, kad veiktas darbības ar TA lietu vai 
attiecīgo informāciju (laika zīmogs);
40.3. fiksē datus, kas ļauj pārliecināties, ka TA lieta vai 
attiecīgā informācija nav mainīta kopš tās parakstīšanas 
brīža.
41. TAP portālā:
41.1. lietotājs strukturētus datus un datnes paraksta ar 
sistēmas rīku;
41.2. Ministru kabineta loceklis Ministru kabineta sēdē 
pieņemtos projektus paraksta ar drošu elektronisko parakstu, 
izņemot Ministru
kabineta rīkojumus, kurus ministrs paraksta ar 
sistēmas rīku (otrais paraksts);
41.3. ar sistēmas rīku parakstītajam dokumentam ir publiska 
ticamība.
42. Informācijai, kas saskaņā ar šiem noteikumiem iesniegta 
Valsts kancelejā, ministrijā vai citā institūcijā tiešsaistes 
režīmā, kā arī
publiskota TAP portālā, ir publiska ticamība un 
tai nav nepieciešams elektroniskais paraksts.
43. Šo noteikumu 2.6.1. un 2.6.4. apakšpunktā minētos 
projektus atbildīgā ministrija izstrādā, saskaņo un iesniedz 
Valsts kancelejā,
izmantojot sistēmu ESVIS. Informācijai, kas 
saskaņā ar šiem noteikumiem iesniegta Valsts kancelejā, 
izmantojot sistēmu ESVIS, ir publiska
ticamība un tai nav 
nepieciešams elektroniskais paraksts.
V. Projektu sagatavošana
44. TAP portālā katram projekta veidam ir definēts TA lietai 
obligāti sagatavojamās informācijas komplekts. Lai apliecinātu 
projektā regulēto
9
/
36
tiesisko attiecību likumību, TA lietai papildus 
pievieno nepieciešamo informāciju un dokumentus, bez kuru esības 
nav iespējams pieņemt
lēmumu pēc būtības.
45. Ministru kabineta rīkojuma projektam par pilsonības 
piešķiršanu naturalizācijas kārtībā vai atļauju vai atteikumu 
atļaut saglabāt Latvijas
pilsonību vai citas valsts pilsonību 
pievieno anotāciju. Anotācijā norāda Pilsonības un migrācijas 
lietu pārvaldes sniegto informāciju.
46. TA lietu sagatavo, izmantojot attiecīgo TAP portāla 
funkcionalitāti un aizpildot TAP portālā konkrētajam projekta 
veidam paredzētos
laukus. Katram projektam norāda attiecīgo TAP 
portālā pieejamo politikas jomu. Projektu sagatavo, izmantojot 
strukturētu veidni. Ja attiecīgā
strukturētā veidne nav pieejama, 
dokumentu pievieno datnes veidā atbilstoši TAP portālā 
atbalstītajiem dokumentu formātiem.
47. Informatīvais ziņojums ir informācija vai pārskats par 
Ministru kabineta kompetencē esoša jautājuma risināšanas gaitu, 
par Ministru
kabineta atbalstīta plānošanas dokumenta īstenošanu 
vai tiesību akta izpildi, un tajā neietver konceptuālus 
jautājumus.
48. Informatīvajā ziņojumā, kas attiecas uz Latvijas dalību 
Eiropas Savienības lēmumu ierosināšanas, sagatavošanas un 
pieņemšanas
procesā vai kas tiek izstrādāts pirms neformālajām 
Eiropas Savienības Padomes sanāksmēm, ietver Latvijas Republikas 
pārstāvim saistošas
vadlīnijas par attiecīgās sanāksmes darba 
kārtības jautājumiem. Informatīvajam ziņojumam pievienotajā 
Ministru kabineta sēdes
protokollēmuma projektā norāda 
pilnvarojumu amatpersonai pārstāvēt Latvijas Republiku 
attiecīgajā ministru sanāksmē.
49. Ja projektā ir paredzēta turpmākā rīcība saistībā ar 
projektā minēto jautājumu risināšanu vai nozares politikas 
ietekmes izvērtēšanu,
attiecīgos uzdevumus ietver Ministru 
kabineta sēdes protokollēmuma projektā.
50. Atbildīgā ministrija nodrošina:
50.1. izstrādātajos projektos un ar tiem saistītajā 
informācijā (TA lietā) minēto faktu un datu, kā arī izvērtējuma 
patiesumu un aktualitāti;
50.2. iesniedzamās informācijas izvērtējumu atbilstoši 
Informācijas atklātības likuma
 un citu informācijas pieejamību 
regulējošo normatīvo
aktu prasībām un, ja nepieciešams, arī 
pieejamības ierobežojuma norādi uz katras attiecīgās informācijas 
vienības. Valsts kanceleja pēc
savas iniciatīvas iesniegtajai 
informācijai pieejamības statusu negroza;
50.3. izstrādāto projektu atbilstību tāda paša līmeņa un 
augstāka juridiskā spēka tiesību normām, kā arī Latvijas 
starptautiskajām
saistībām;
50.4. izstrādāto projektu atbilstību normatīvajos aktos 
noteiktajām projektu sagatavošanas prasībām.
VI. Projektu saskaņošana un 
atzinumu sniegšana
51. Atbildīgā ministrija sagatavoto projektu novirza 
saskaņošanai, norādot ministrijas vai institūcijas, ar kurām 
projekts jāsaskaņo. Ministrija
10
/
36
vai institūcija, ar ko projekts ir 
saskaņojams, informāciju saņem TAP portālā.
52. Atzinumu (projekta saskaņojumu) nepieciešams saņemt:
52.1. no šādām ministrijām:
52.1.1. Finanšu ministrijas (izņemot Ministru kabineta 
rīkojumu projektus par atļauju savienot amatus);
52.1.2. Tieslietu ministrijas (izņemot Ministru kabineta 
rīkojumu projektus par atļauju savienot amatus un par finanšu 
līdzekļu piešķiršanu no
valsts budžeta programmas "Līdzekļi 
neparedzētiem gadījumiem", par apropriācijas pārdali un par 
ilgtermiņa saistību sadalījumu pa gadiem vai
to precizēšanu, 
Ministru kabineta balvas piešķiršanu, projektus par naudas balvu 
piešķiršanu par izciliem sasniegumiem sportā, kultūrā, kā arī
mācību olimpiādēs, konkursos un sacensībās, par tiesā iesniedzamo 
dokumentu projektiem, kā arī par Ministru kabineta vēstuļu 
projektiem);
52.1.3. Ārlietu ministrijas:
52.1.3.1. par starptautisku līgumu vai tā projektu, vai citu 
projektu, kas skar Latvijas Republikas starptautiskās 
saistības;
52.1.3.2. par Ministru kabineta rīkojuma projektu par 
amatpersonu dalību starptautiskajās misijās un operācijās;
52.1.3.3. par informatīvo ziņojumu par Latvijas dalību Eiropas 
Savienības lēmumu ierosināšanas, sagatavošanas un pieņemšanas 
procesā;
52.1.3.4. par informatīvo ziņojumu pirms neformālajām Eiropas 
Savienības Padomes sanāksmēm;
52.1.4. citām ministrijām, kuru kompetences jomu tieši skar 
projekts vai projektā tām paredzēti uzdevumi, vai kuru pārstāvjus 
paredzēts
iekļaut attiecīgajā padomē, komisijā vai darba 
grupā;
52.2. no šādām institūcijām:
52.2.1. Valsts kancelejas, ja projekts attiecas uz valsts 
pārvaldes institucionālo uzbūvi un darbības principiem, kā arī 
amata vietu skaita un
atlīdzības (izņemot pedagogu) izmaiņām;
52.2.
2. 
Pārresoru koordinācijas centra par jebkuru plānošanas 
dokumenta projektu un informatīvā ziņojuma projektu par 
plānošanas
dokumentu izpildi, kā arī par tādu projektu, kas 
attiecas uz nacionālā līmeņa attīstības plānošanas dokumentu 
savstarpējo saskaņotību un
atbilstību normatīvo aktu prasībām un 
kas skar publiskas personas kapitāla daļu pārvaldes 
jautājumus;
52.2.3. Latvijas Pašvaldību savienības, ja projektu atbilstoši 
pašvaldību darbību regulējošam likumam nepieciešams saskaņot ar
pašvaldībām;
52.2.4. Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas, ja 
projekts ir saistīts ar sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu;
11
/
36
52.2.5. Konkurences padomes, ja projekts ir saistīts ar 
konkurences aizsardzības un attīstības jautājumiem;
52.2.6. Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja, ja 
projekts attiecas uz atļauju savienot amatus;
52.2.7. Nacionālās trīspusējās sadarbības padomes dalībpušu 
organizācijām - biedrības "Latvijas Darba devēju konfederācija" 
un
arodbiedrību apvienības "Latvijas Brīvo arodbiedrību 
savienība" -, ja projekts skar darba devēju un darbinieku 
intereses;
52.2.8. institūcijām, kuru pārstāvjus paredzēts iekļaut 
attiecīgajā padomē, komisijā vai darba grupā vai apstiprināt 
amatpersonas
kandidatūru, iecelt, pārcelt citā amatā, atbrīvot no 
amata vai piešķirt speciālo dienesta pakāpi;
52.2.9. Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras 
organizācijas (UNESCO) Latvijas Nacionālās komisijas, ja projekts 
attiecas uz
Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām UNESCO 
darbības jomā (izglītība, zinātne, kultūra, vide, informācija un 
komunikācija,
plašsaziņas līdzekļu darbības joma);
52.2.10. darba grupām, konsultatīvajām padomēm un citām 
institūcijām, ar kurām normatīvo aktu projektu saskaņošana ir 
noteikta ārējā
normatīvajā aktā, vai ja saskaņošanas 
nepieciešamība tieši izriet no ārējā normatīvā akta normām, kas 
nosaka to kompetenci.
53. Finanšu ministrija projektus, kas saistīti ar kārtējā gada 
valsts budžeta likumprojektu un tā sagatavošanu, ar vidēja 
termiņa budžeta
ietvara likumprojektu un tā sagatavošanu, kā arī 
ar budžeta izpildes procesa nodrošināšanu, 
Likumā par budžetu un 
finanšu vadību
 un kārtējā
gada valsts budžeta likumā noteiktajos 
gadījumos nesaskaņo ar citām ministrijām un iestādēm, bet 
izstrādes procesā konsultējas ar Tieslietu
ministriju, lai 
nodrošinātu tiesiskuma principu, un Valsts kanceleju, ja tiek 
paredzēti papildu līdzekļi atlīdzībai.
54. Informatīvo ziņojumu, ja saistībā ar informatīvajā 
ziņojumā minēto jautājumu turpmākā rīcība nav paredzēta vai tas 
nav saistīts ar citu
institūciju kompetenci, kā arī Ministru 
kabineta protokollēmuma projektu, ja tas nav saistīts ar citu 
institūciju kompetenci, var nesaskaņot ar
citām ministrijām vai 
institūcijām.
55. Atbildīgā ministrija, novirzot projektu saskaņošanai, 
nosaka šādu atzinuma sniegšanas termiņu:
55.1. vispārējā kārtībā - no 10 darbdienām;
55.2. steidzamības kārtībā - līdz trim darbdienām. 
Steidzamības kārtību var piemērot tikai izņēmuma gadījumā, ja 
jautājumu nepieciešams
risināt nekavējoties saistībā ar tādu 
valstij nelabvēlīgu seku iestāšanos, kas skar būtiskas 
sabiedrības intereses vai valsts starptautiskās,
finanšu, 
ekonomiskās vai drošības intereses. Steidzamība jāpamato pēc 
būtības, norādot konkrētās nelabvēlīgās sekas. Par steidzamības
pamatu netiek uzskatīts iepriekš laikus zināma uzdevuma izpildes 
termiņa kavējums.
56. Termiņš atzinuma sniegšanai sākas nākamajā darbdienā pēc 
projekta novirzīšanas saskaņošanai TAP portālā. Ministrijas un 
citas
institūcijas katru darbdienu seko līdzi saskaņošanai nodoto 
projektu sarakstam un atbilstoši kompetencei sniedz atzinumu.
12
/
36
57. 
Šo noteikumu 55.1. apakšpunktā minēto atbildīgās 
ministrijas noteikto atzinuma sniegšanas termiņu atzinuma 
sniedzējs var pagarināt
līdz trim darbdienām, ja tas objektīvu 
iemeslu dēļ nevar sniegt atzinumu atbildīgās ministrijas 
noteiktajā termiņā. Šāds termiņa pagarinājums
saskaņošanā 
esošajam projektam piemērojams tikai vienu reizi, un tas attiecas 
uz visiem atzinuma sniedzējiem.
58. Ministrijas vai citas institūcijas projektu saskaņo, 
sniedzot atzinumu. Atzinumu sniedz par katru projektu atsevišķi. 
Atzinumu apstiprina
valsts sekretārs vai viņa pilnvarota 
amatpersona, kā arī tās institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota 
amatpersona, kas sniedz atzinumu.
59. Ministrija vai cita institūcija nevar atteikties sniegt 
atzinumu, ja attiecīgais projekts tieši skar tās kompetencē 
esošos jautājumus.
60. Atzinumā ministrija vai cita institūcija atbilstoši 
normatīvajos aktos noteiktajai kompetencei:
60.1. izsaka iebildumus, tos attiecīgi pamatojot, un, ja 
nepieciešams, piedāvā ieteicamo redakciju;
60.2. izsaka priekšlikumus, kuriem ir ieteikuma raksturs;
60.3. norāda atbalstāmo variantu, ja projektā ir paredzēti 
vairāki risinājuma varianti. Saskaņojot projektu bez iebildumiem 
un priekšlikumiem,
atzinuma sniedzējs atbalsta atbildīgās 
ministrijas piedāvāto variantu.
61. Sniedzot atzinumu par projektu, ministrija vai institūcija 
izvērtē arī projektam pievienotajā anotācijā norādīto informāciju 
atbilstoši
normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā veic tiesību 
akta projekta sākotnējās ietekmes izvērtēšanu.
62. Ja institūcijai nav iespējams TAP portālā izveidot savu 
kontu vai sniegt atzinumu, izmantojot e-pakalpojumu, tā sniedz 
atzinumu ārpus
TAP portāla un atbildīgā ministrija attiecīgi 
papildina izziņu.
63. Ja ministrija vai cita institūcija, kas nav norādīta kā 
atzinuma sniedzēja, noteiktajā termiņā ir sniegusi atzinumu par 
projektu, atbildīgā
ministrija vērtē arī šo atzinumu, kā arī 
uzaicina attiecīgās ministrijas vai institūcijas pārstāvi 
piedalīties saskaņošanas procesā.
64. Ja ministrija vai cita institūcija atzinumu nav 
sagatavojusi atbilstoši šo noteikumu 60. punktā minētajām 
prasībām, tam kopumā ir
ieteikuma raksturs.
65. Ja ministrijas un citas institūcijas projektu 
atbalstījušas bez iebildumiem un priekšlikumiem vai izteikušas 
tikai priekšlikumus, vai nav
sniegušas atzinumu šo noteikumu 55. 
punktā noteiktajā termiņā (noklusējuma saskaņojums), projektu 
uzskata par saskaņotu.
66. Ja atzinumos par projektu izteikti iebildumi un 
priekšlikumi, atbildīgā ministrija izvērtē tos, precizē projektu 
un aizpilda izziņu. Ja
atzinums sniegts pēc noteiktā termiņa, 
atbildīgajai ministrijai ir tiesības turpināt virzīt projektu 
iesniegšanai Valsts kancelejā, neprecizējot to un
neapstrādājot 
izziņu par atzinumā minētajiem iebildumiem un priekšlikumiem.
67. Ja ministrija vai cita institūcija noteiktajā termiņā ir 
izteikusi iebildumus par projektu, atbildīgā ministrija pēc 
iebildumu izvērtēšanas
izziņu un precizēto projektu (tā 
anotāciju) atkārtoti novirza ministrijām un citām institūcijām, 
kuras sniegušas atzinumu vai noteiktā kārtībā 
13
/
36
apliecinājušas, ka 
iebildumu nav, kā arī tām ministrijām un citām institūcijām, 
kuras skar projektā izdarītās būtiskās izmaiņas (turpmāk šajā
nodaļā - saskaņošanas dalībnieki).
68. Ja atbildīgā ministrija, precizējot projektu, ir ņēmusi 
vērā saskaņošanas dalībnieku iebildumus un pēc izziņas un 
precizētā projekta
novirzīšanas piecu darbdienu laikā no 
saskaņošanas dalībniekiem nav saņemti iebildumi par precizēto 
projektu, projektu uzskata par saskaņotu
un atbildīgā ministrija 
sagatavo projektu iesniegšanai Ministru kabineta sēdē.
69. Lai panāktu vienošanos par vērā neņemtajiem iebildumiem, 
atbildīgā ministrija projektu ar papildināto izziņu novirza 
atkārtotai
saskaņošanai un sasauc kopīgu starpinstitūciju 
sanāksmi. Sasaucot sanāksmi, atbildīgā ministrija piecas 
darbdienas iepriekš elektroniski
nosūta saskaņošanas dalībniekiem 
(uz institūcijas oficiālo elektronisko adresi un atzinuma 
izstrādātāja e-pasta adresi) informāciju par
sanāksmi, norādot 
ministrijas un citas institūcijas, par kuru iebildumiem sanāksme 
tiek rīkota. Saskaņošanas dalībnieki sanāksmei deleģē
personas, 
kuras ir pilnvarotas paust ministrijas (institūcijas) oficiālo 
viedokli.
70. Atbilstoši starpinstitūciju sanāksmes rezultātiem 
atbildīgā ministrija precizē projektu, papildina izziņu un 
novirza to saskaņošanas
dalībniekiem.
71. Ja saskaņošanas dalībnieki nav ieradušies uz 
starpinstitūciju sanāksmi vai piecu darbdienu laikā nesniedz 
atbildi par atkārtotai
saskaņošanai novirzīto precizēto projektu, 
saskaņošanas dalībnieku vērā neņemtos iebildumus uzskata par 
atsauktiem.
72. Atbildīgā ministrija pēc atkārtotas saskaņošanas aktualizē 
izziņu un iesniedz projektu izskatīšanai attiecīgi Valsts 
sekretāru sanāksmē,
Ministru kabineta komitejas vai Ministru 
kabineta sēdē.
73. Ja saskaņotais projekts iesniedzams:
73.1. Ekonomikas ministrijā, lai sniegtu informāciju Eiropas 
Komisijai par tiesību akta izstrādi, atbildīgā ministrija virza 
projektu atbilstoši
tehnisko noteikumu saskaņošanas kārtībai;
73.2. Finanšu ministrijā, lai to nosūtītu Eiropas Centrālajai 
bankai, atbildīgā ministrija virza projektu atbilstoši finanšu 
noteikumu
saskaņošanas kārtībai.
74. Projekti, kuri attiecas uz pilsoniskās sabiedrības 
attīstību un biedrību un nodibinājumu darbību (pilsoniskās 
sabiedrības horizontālie
jautājumi, demokrātijas kultūra un 
cilvēktiesības), tai skaitā nodokļu un finanšu jautājumi, pirms 
to izskatīšanas Ministru kabinetā iesniedzami
Valsts kancelejā 
(Nevalstisko organizāciju un Ministru kabineta sadarbības 
memoranda īstenošanas padomes sekretariātā) izskatīšanai
Nevalstisko organizāciju un Ministru kabineta sadarbības 
memoranda īstenošanas padomē, attiecīgi Nevalstisko organizāciju 
un Ministru
kabineta sadarbības memoranda īstenošanas padomes 
sēdē lemto atspoguļojot anotācijā.
VII. Projektu iesniegšana 
izskatīšanai Ministru kabinetā, Ministru kabineta komitejā un 
Valsts
14
/
36
sekretāru sanāksmē, to izvērtēšana un virzības 
noteikšana
75. Projektus iesniedz Valsts kancelejā, kas organizē un 
kontrolē to virzības un izskatīšanas gaitu Valsts sekretāru 
sanāksmēs, Ministru
kabineta komitejas sēdēs un Ministru kabineta 
sēdēs.
76. Ministrijas, īpašu uzdevumu ministra sekretariāta, 
Ministru prezidenta biedra biroja, Valsts kancelejas vai Ministru 
prezidenta padotībā
esošas iestādes (turpmāk - ministrijas) 
izstrādāto projektu izskatīšanai Ministru kabineta komitejas sēdē 
vai Ministru kabineta sēdē ir tiesīgs
iesniegt Ministru kabineta 
loceklis.
77. Citu valsts un pašvaldību institūciju, kā arī nevalstisko 
organizāciju un valdības sociālo partneru organizāciju (turpmāk - 
cita institūcija)
vadītāji projektu izskatīšanai Ministru 
kabineta komitejas sēdē vai Ministru kabineta sēdē ir tiesīgi 
iesniegt tikai ar tā Ministru kabineta locekļa
starpniecību, kurš 
ir politiski atbildīgs par attiecīgo jomu, nozari vai 
apakšnozari.
78. Ja attiecīgais Ministru kabineta loceklis atsakās virzīt 
izskatīšanai Ministru kabinetā citu institūciju sagatavoto 
projektu, institūcijas
vadītājs to kopā ar attiecīgā ministra 
pamatotu rakstisku atteikumu ir tiesīgs iesniegt Ministru 
prezidentam galīgā lēmuma pieņemšanai par
projekta turpmāko 
virzību. Ja Ministru prezidents pieņem lēmumu par projekta 
virzīšanu izskatīšanai Ministru kabinetā, par projekta 
iesniedzēju
uzskatāms Ministru prezidents.
79. Izskatīšanai Valsts sekretāru sanāksmē projektu ir tiesīgs 
iesniegt ministrijas valsts sekretārs, īpašu uzdevumu ministra 
sekretariāta
vadītājs, Valsts kancelejas direktors vai Ministru 
prezidenta padotībā esošās iestādes vadītājs, kā arī Ministru 
kabineta loceklis.
80. Citu institūciju vadītāji projektu izskatīšanai Valsts 
sekretāru sanāksmē ir tiesīgi iesniegt tikai ar tās ministrijas 
valsts sekretāra
starpniecību, kuras kompetencē ietilpst projektā 
ietvertie jautājumi.
81. Izskatīšanai Valsts sekretāru sanāksmē iesniegtu projektu 
ir tiesīga atsaukt tā amatpersona, kura projektu ir iesniegusi, 
bet Ministru
kabineta loceklis iesniegto projektu ir tiesīgs 
atsaukt jebkurā projekta izskatīšanas stadijā.
82. Valsts kanceleja septiņu darbdienu laikā pēc projekta 
iesniegšanas Valsts kancelejā izvērtē projekta atbilstību:
82.1. šajos noteikumos noteiktajai projektu saskaņošanas 
kārtībai;
82.2. normatīvajos aktos noteiktajām projektu sagatavošanas 
prasībām;
82.3. normatīvajos aktos noteiktajām projekta anotācijas 
sagatavošanas prasībām;
82.4. likumiem un citiem tiesību aktiem, kā arī spēkā 
esošajiem plānošanas dokumentiem, deklarācijai un rīcības plānam 
(ja
nepieciešams).
15
/
36
83. Valsts kanceleja, ņemot vērā ministriju un citu 
institūciju atzinumus un šo noteikumu 82. punktā minētā juridiskā 
izvērtējuma rezultātu,
sagatavo Ministru prezidentam vai Valsts 
kancelejas direktoram atzinumu par projektu un sniedz 
priekšlikumu par projekta turpmāko virzību vai
nodrošina projekta 
juridisko un redakcionālo noformēšanu.
84. Valsts kanceleja pēc projekta juridiskās un redakcionālās 
noformēšanas to saskaņo ar atbildīgo ministriju.
85. Valsts kanceleja Ministru kabineta sēdes darba kārtības 
projektā iekļauj juridiski un redakcionāli noformētus 
projektus.
86. Projektu parasti noformē 10 darbdienu laikā attiecīgi pēc 
Valsts kancelejas izvērtējuma (šo noteikumu 82., 83. punkts) vai 
projekta
atbalstīšanas Ministru kabineta komitejas sēdē vai 
Valsts sekretāru sanāksmē, ja iesniedzējs ir Ministru kabineta 
loceklis, vai pēc projekta
saskaņotās (precizētās) redakcijas 
saņemšanas.
87. Valsts kanceleja neveic plānošanas dokumentu, informatīvo 
ziņojumu un tiesību aktu anotāciju juridisko un redakcionālo 
noformēšanu.
Ja plānošanas dokumentā, informatīvajā ziņojumā vai 
anotācijā ir nepieciešami precizējumi, tos veic atbildīgā 
ministrija, un Ministru kabineta
loceklis atkārtoti iesniedz 
precizēto plānošanas dokumentu, informatīvo ziņojumu vai 
anotāciju.
88. Ministru prezidents pieņem lēmumu par Ministru kabinetā 
iesniegto projektu virzību.
89. Ja turpmākā rīcība saistībā ar informatīvajā ziņojumā 
minēto jautājumu nav paredzēta vai ja tas nav saistīts ar nozaru 
politiku ietekmes
izvērtēšanu, tad Ministru kabineta locekļa 
iesniegto informatīvo ziņojumu izskatīšanai Ministru kabineta 
sēdē var nevirzīt.
90. Ja saskaņā ar Ministru prezidenta lēmumu informatīvo 
ziņojumu nav nepieciešams izskatīt Ministru kabineta sēdē, Valsts 
kanceleja to
ievieto TAP portāla sadaļā "Sēdē neskatāmie 
ziņojumi".
91. Pēc informācijas saņemšanas no Eiropas Komisijas un 
Eiropas Savienības dalībvalstīm par tehnisko noteikumu projektu 
saskaņošanu
vai pēc informācijas saņemšanas no Eiropas Centrālās 
bankas par finanšu noteikumu projektu saskaņošanu Ministru 
kabineta loceklis iesniedz
precizēto projektu Valsts 
kancelejā.
VIII. Projektu izskatīšanas 
kārtība Valsts sekretāru sanāksmē un tās norise
92. Valsts sekretāru sanāksmes parasti tiek organizētas reizi 
nedēļā Valsts kancelejā vai attālināti. Valsts sekretāru 
sanāksmes sasauc,
sanāksmju darba kārtību apstiprina un sanāksmes 
vada Valsts kancelejas direktors vai amatpersona, kas aizvieto 
Valsts kancelejas direktoru
(turpmāk - sanāksmes vadītājs).
93. Valsts sekretāru sanāksmē piedalās:
93.1. ar balsstiesībām - Valsts kancelejas direktors, valsts 
sekretāri un īpašu uzdevumu ministru sekretariātu vadītāji 
(turpmāk -
16
/
36
balsstiesīgie dalībnieki);
93.2. ar padomdevēja tiesībām - parlamentārie sekretāri, 
Ministru prezidenta biroja vadītājs, Ministru prezidenta biedra 
biroja vadītājs, Valsts
kancelejas amatpersonas, Pārresoru 
koordinācijas centra vadītājs vai viņa pilnvarots pārstāvis, 
Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja
pārstāvis, Valsts 
kontroles pārstāvis, Ģenerālprokuratūras pārstāvis, Latvijas 
Pašvaldību savienības pārstāvis, Sabiedrisko pakalpojumu
regulēšanas komisijas pārstāvis, Nacionālās trīspusējās 
sadarbības padomes pārstāvis, Konkurences padomes pārstāvis, Datu 
valsts
inspekcijas pārstāvis, tiesībsargs vai viņa pilnvarota 
persona, plānošanas reģiona attīstības padomes pārstāvis, 
Nevalstisko organizāciju un
Ministru kabineta sadarbības 
memoranda īstenošanas padomes pilnvarots pārstāvis un nevalstisko 
organizāciju pārstāvis.
94. Valsts sekretāru sanāksmē izskata:
94.1. projektus, par kuriem nav panākta vienošanās 
saskaņošanas procesā, izņemot projektus, par kuriem nepieciešama 
politiska
izšķiršanās un konceptuāls lēmums;
94.2. projektus, kuri nav precizēti atbilstoši Valsts 
sekretāru sanāksmē nolemtajam;
94.3. nacionālās pozīcijas projektus vai citus ar nacionālās 
pozīcijas projekta izstrādi saistītos jautājumus, par kuriem 
Vecāko amatpersonu
sanāksme Eiropas Savienības jautājumos 
(turpmāk - Vecāko amatpersonu sanāksme) lēmusi, ka tie izskatāmi 
Valsts sekretāru sanāksmē;
94.4. Latvijas Republikas oficiālā viedokļa projektus valsts 
attīstības mērķu aizstāvēšanai starptautiskajās organizācijās vai 
ar to izstrādi
saistītos jautājumus, ja nav iespējams vienoties 
par ministriju vai citu institūciju atbildības un kompetenču 
sadalījumu;
94.5. citus valsts pārvaldei aktuālus jautājumus.
95. Valsts sekretāru sanāksmē par iesniegto projektu vai ar to 
saistītu jautājumu ziņo valsts sekretārs, īpašu uzdevumu ministra
sekretariāta vadītājs, Ministru prezidenta biedra biroja 
vadītājs, Valsts kancelejas direktors, Ministru prezidenta 
padotībā esošās iestādes
vadītājs vai viņu pilnvarots 
pārstāvis.
96. Lēmumus par izskatīšanai iesniegtajiem projektiem Valsts 
sekretāru sanāksmes klātesošie balsstiesīgie dalībnieki pieņem 
vienbalsīgi.
Ja vienošanās netiek panākta, projektu noteiktā 
kārtībā var virzīt izskatīšanai Ministru kabineta komitejas sēdē. 
Ja vienošanās netiek panākta
par nacionālās pozīcijas projektu 
vai ar to saistītu jautājumu, to iesniedz Ministru kabinetā 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par nacionālo
pozīciju izstrādi, 
saskaņošanu, apstiprināšanu un aktualizēšanu.
97. Izskatīšanai Ministru kabineta sēdē virza tikai tādu 
projektu, kas Valsts sekretāru sanāksmē atbalstīts bez 
grozījumiem vai ar
grozījumiem, par kuriem ir panākta vienošanās 
sanāksmes laikā.
98. Ja projektā nepieciešams izdarīt grozījumus, kuri nav 
precīzi formulēti un ierakstīti Valsts sekretāru sanāksmes 
protokolā, vai projektu
nepieciešams saskaņot ar ministrijām un 
citām institūcijām, projektu neatbalsta un atbildīgā ministrija 
to precizē un iesniedz atkārtotai
17
/
36
izskatīšanai Valsts sekretāru 
sanāksmē.
99. Valsts sekretāru sanāksmes protokolē. Protokolā norāda 
balsstiesīgās personas, kuras piedalījušās sēdē, kā arī pie katra 
jautājuma
norāda personas, kuras uzstājušās par attiecīgo 
jautājumu, un pieņemtos lēmumus.
100. Valsts sekretāru sanāksmes protokolu paraksta sanāksmes 
vadītājs ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc sanāksmes.
101. Valsts sekretāru sanāksmes balsstiesīgie dalībnieki ir 
tiesīgi divu darbdienu laikā pēc sanāksmes protokola 
publiskošanas TAP portālā
iesniegt izskatīšanai sanāksmē 
iebildumus par minētā protokola saturu. Iebildumus sagatavo jauna 
protokollēmuma projekta veidā un anotācijā
norāda iebildumu 
pamatojumu. Minētos grozījumus izskata nākamajā Valsts sekretāru 
sanāksmē.
IX. Projektu izskatīšanas kārtība 
Ministru kabineta komitejas sēdē un tās norise
102. Ministru kabineta komitejā (turpmāk - komiteja) 
izskata:
102.1. projektus, par kuriem nav panākta vienošanās Valsts 
sekretāru sanāksmē;
102.2. projektus, par kuriem Ministru kabineta sēdē ir 
izteikti iebildumi vai ierosināti būtiski precizējumi;
102.3. projektus, par kuriem Valsts kancelejai, noformējot tos 
izskatīšanai Ministru kabineta sēdē, rodas būtiski juridiski vai 
redakcionāli
iebildumi;
102.4. atkārtoti:
102.4.1. komitejas sēdē atbalstītus projektus, kuri nav 
precizēti atbilstoši komitejas sēdē nolemtajam;
102.4.2. komitejas sēdē neatbalstītus projektus.
103. Komitejas sastāvs ir Ministru kabineta sastāvs, un lēmuma 
pieņemšanai komitejas sēdē nav nepieciešams kvorums. Komitejas 
sēdes
norises laiku un vietu nosaka Ministru prezidents.
104. Ministru kabineta un pašvaldību viedokļu saskaņošanai 
tiek rīkotas paplašinātās komitejas sēdes. Paplašinātās komitejas 
sēdes
sasauc un vada Ministru prezidents, un tajās piedalās 
Ministru kabineta locekļi un pašvaldību pārstāvji saskaņā ar 
noslēgto vienošanos.
Pašvaldību pārstāvju izvirzīšanu 
paplašinātajai komitejas sēdei organizē Latvijas Pašvaldību 
savienība.
105. Ar padomdevēja tiesībām komitejas sēdē var 
piedalīties:
18
/
36
105.1. likumos noteiktās amatpersonas vai viņu pilnvarotas 
amatpersonas;
105.2. Ģenerālprokuratūras pārstāvis;
105.3. Ministru prezidenta uzaicinātās personas;
105.4. Ministru kabineta locekļa uzaicinātās personas;
105.5. Ministru kabineta locekļa palīgs vai padomnieks;
105.6. ministrijas parlamentārais sekretārs;
105.7. valsts sekretārs vai viņa vietnieki;
105.8. Ministru prezidenta biroja vadītājs, Ministru 
prezidenta biedra biroja vadītājs un Valsts kancelejas direktors 
un viņa pilnvarotas
amatpersonas, Pārresoru koordinācijas centra 
vadītājs un viņa pilnvarotas personas;
105.9. tiesībsargs vai viņa pilnvarotas personas;
105.10. Datu valsts inspekcijas direktors vai viņa pilnvarotas 
pesronas;
105.11. Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja 
priekšnieks vai viņa pilnvarotas amatpersonas;
105.12. Latvijas Republikas pārstāvis Eiropas Savienības Tiesā 
un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas tiesā;
105.13. Latvijas Pašvaldību savienības pilnvarots 
pārstāvis;
105.14. plānošanas reģiona attīstības padomes pilnvarots 
pārstāvis;
105.15. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības pilnvarots 
pārstāvis un Latvijas Darba devēju konfederācijas pilnvarots 
pārstāvis;
105.16. Nevalstisko organizāciju un Ministru kabineta 
sadarbības memoranda īstenošanas padomes pilnvarots nevalstisko 
organizāciju
pārstāvis.
106. Komitejas sēdē par iesniegto projektu ziņo Ministru 
kabineta loceklis vai viņa pilnvarots pārstāvis.
107. Ja projektā nepieciešams izdarīt grozījumus, kuri nav 
precīzi formulēti komitejas sēdes laikā, vai projektu 
nepieciešams saskaņot ar
ministrijām vai citām institūcijām, 
projektu neatbalsta. Attiecīgo projektu precizē un iesniedz 
atkārtotai izskatīšanai komitejas sēdē.
108. Komiteja lēmumu par projekta virzību izskatīšanai 
Ministru kabineta sēdē pieņem vienbalsīgi. 
19
/
36
108. Komiteja lēmumu par projekta virzību izskatīšanai 
Ministru kabineta sēdē pieņem vienbalsīgi.
109. Komitejas sēdes protokolē Valsts kancelejas direktora 
norīkota amatpersona. Komitejas sēdes protokolā norāda 
balsstiesīgās
personas, kuras piedalījušās sēdē, katrā jautājumā 
pieņemtos lēmumus un personas, kuras izteikušās par šo 
jautājumu.
110. Ja jautājums ir steidzams un komitejas sēdē izskatītais 
un atbalstītais projekts izņēmuma kārtā izskatāms nākamajā 
Ministru kabineta
sēdē, to norāda sēdes protokolā.
111. Komitejas sēdes protokolu paraksta komitejas sēdes 
vadītājs un Valsts kancelejas direktors vai Valsts kancelejas 
direktora pilnvarota
amatpersona. Ja komitejas sēdi ir vadījuši 
vairāki sēdes vadītāji, protokolu paraksta visi sēdes 
vadītāji.
112. Iebildumi par komitejas sēdes protokolu ir iesniedzami šo 
noteikumu 147. punktā noteiktajā kārtībā.
X. Projektu izskatīšanas kārtība 
Ministru kabineta sēdē un tās norise
113. Izskatīšanai Ministru kabineta sēdē virza:
113.1. projektus, kas ir saskaņoti šajos noteikumos noteiktajā 
kārtībā;
113.2. komitejas sēdē un Valsts sekretāru sanāksmē atbalstītos 
projektus;
113.3. projektus, kas iesniegti saistībā ar ārkārtējās 
situācijas vai izņēmuma stāvokļa noteikšanu valstī (saskaņā ar 
likumu "
Par ārkārtējo
situāciju un izņēmuma stāvokli
") vai skar 
valsts apdraudējuma situāciju novēršanas un pārvarēšanas 
jautājumus;
113.4. Ministru kabineta lietas (šo noteikumu 120. 
punkts);
113.5. projektus, kuru steidzamība ir pamatota;
113.6. kārtējā gada valsts budžeta likumprojektu (budžeta 
likumprojektu paketi), vidēja termiņa budžeta ietvara 
likumprojektu, ar to
sagatavošanu saistītos tiesību aktu 
projektus, kā arī ar budžeta izpildes procesa nodrošināšanu 
saistītos tiesību aktu projektus un informāciju
kārtējā gada 
valsts budžeta likumā un 
Likumā par budžetu un finanšu vadību
 
noteiktajos gadījumos;
113.7. projektus, kas saskaņā ar 
Informācijas atklātības 
likumu
 satur ierobežotas pieejamības informāciju vai saskaņā ar 
likumu "
Par valsts
noslēpumu
" ir valsts noslēpuma objekts vai 
satur valsts noslēpuma objektu;
113.8. Latvijas oficiālā viedokļa dokumentu projektus 
izskatīšanai starptautisko organizāciju un Eiropas Savienības 
institūcijās;
113.9. tiesā iesniedzamo dokumentu projektus;
20
/
36
113.10. Ministru kabineta vēstuļu projektus;
113.11. informatīvos ziņojumus, ja tie atbilstoši šo noteikumu 
90. punktam nav novirzīti ievietošanai TAP portāla sadaļā "Sēdē 
neskatāmie
ziņojumi".
114. Nacionālās pozīcijas projektu, nostājas projektu, 
informatīvo ziņojumu par Latvijas dalību Eiropas Savienības 
lēmumu ierosināšanas,
sagatavošanas un pieņemšanas procesā un 
informatīvo ziņojumu par neformālajām Eiropas Savienības ministru 
padomes sanāksmēm Valsts
kanceleja iekļauj tuvākās Ministru 
kabineta sēdes darba kārtībā vai Ministru kabineta locekļa 
norādītajā Ministru kabineta sēdē.
115. Izskatīšanai Ministru kabineta sēdē novirzītos projektus 
darba kārtības projektā ietver atbilstošajās sadaļās atkarībā no 
projekta
saskaņošanas rezultātiem, projekta veida, iesniedzēja 
noteiktā projekta lietojuma ierobežojuma un citiem kritērijiem. 
Ja projekts darba kārtībā
ietverts pilnībā saskaņoto projektu 
sadaļā, šos projektus sēdes laikā pieņem bez diskusijām un visus 
kopā.
116. Ja sēdes laikā Ministru kabinets lemj par divu vai 
vairāku projektu apvienošanu, vienlaikus nosaka, kura ministrija 
sagatavos projekta
apvienoto anotāciju.
117. Ja sēdes laikā Ministru kabinets lemj par divu vai 
vairāku projektu apvienošanu un steidzamu publicēšanu, Valsts 
kanceleja apvieno
projektus, neapvienojot to anotācijas.
118. Ministru kabineta sēdes saskaņā ar Ministru prezidenta 
noteikto kārtību organizē klātienē, attālināti vai aptaujas 
kārtībā, izmantojot
videokonferences, konferences zvanu, kā arī 
citus informācijas tehnoloģiju rīkus. Ministru kabineta sēžu 
laiku un vietu nosaka Ministru
prezidents.
119. Ministru kabineta sēdēs ar padomdevēja tiesībām piedalās 
Ministru kabineta iekārtas likuma
 
28. panta
 ceturtajā daļā 
minētās
amatpersonas, Valsts sekretāru sanāksmes balsstiesīgie 
dalībnieki un Ministru prezidenta uzaicinātās amatpersonas, 
izskatot konkrētus darba
kārtības jautājumus.
120. Ministru kabineta loceklis var lūgt Ministru prezidentu 
izskatīt Ministru kabineta sēdē projektu kā Ministru kabineta 
lietu. Ministru
kabineta lieta ir projekts, par kuru pēc būtības 
ir nepieciešama Ministru kabineta politiska izšķiršanās un 
konceptuāls lēmums vai balsojums.
Ministru prezidents pēc savas 
iniciatīvas var jebkurā laikā pasludināt projektu par Ministru 
kabineta lietu.
121. Ministru kabineta loceklis var lūgt Ministru prezidentu 
izskatīt projektu Ministru kabineta sēdē steidzamības kārtībā, 
ievērojot šo
noteikumu 55.2. apakšpunktā minētos steidzamības 
piemērošanas nosacījumus.
122. Atbildīgā ministrija šo noteikumu 121. punktā minēto 
projektu iesniedz Valsts kancelejā ne vēlāk kā trīs darbdienas 
pirms kārtējās
Ministru kabineta sēdes (parasti ceturtdien līdz 
plkst. 12.00). Ja atbildīgā ministrija lūdz projektu steidzamības 
kārtībā iekļaut Ministru kabineta
ārkārtas sēdē, tas jāiesniedz 
Valsts kancelejā ne vēlāk kā trīs stundas pirms sēdes sākuma.
21
/
36
123. Ministru prezidents nosaka, kurā Ministru kabineta sēdes 
daļā iesniegtie projekti ir izskatāmi.
124. Iesniedzot izskatīšanai Ministru kabineta sēdē projektu, 
kas satur ierobežotas pieejamības informāciju, uz katra 
pievienotā dokumenta,
kas satur lietojuma ierobežojumu, izmanto 
normatīvajos aktos par attiecīgās informācijas aizsardzību 
noteiktos speciālos apzīmējumus un
norāda informāciju par 
projekta lietošanas ierobežojumiem.
125. Iesniedzot izskatīšanai Ministru kabineta sēdē projektus 
bez lietojuma ierobežojuma, Ministru kabineta loceklis, ja 
nepieciešams, var
lūgt diskusiju par šiem dokumentiem organizēt 
Ministru kabineta sēdes slēgtajā daļā.
126. Projekts, kuram ir noteikts lietojuma ierobežojums, tiek 
skatīts Ministru kabineta sēdes slēgtajā daļā.
127. Ministru kabineta sēdi, nosakot debašu kārtību un ilgumu, 
vada Ministru prezidents vai persona, kura normatīvajos aktos 
noteiktajā
kārtībā viņu aizvieto (turpmāk - Ministru kabineta 
sēdes vadītājs).
128. Ministru kabineta sēdes protokolē Valsts kancelejas 
direktors vai viņa pilnvarota amatpersona. Ministru kabineta 
sēdes protokolā
norāda balsstiesīgās personas, kuras ir 
piedalījušās sēdē, katrā jautājumā pieņemtos lēmumus un personas, 
kuras izteikušās par šo jautājumu,
un balsošanas rezultātus (ja 
ir bijusi balsošana). Ministru kabineta sēdes protokolā norāda 
arī to, ka Ministru kabineta loceklis normatīvajos
aktos noteikto 
ierobežojumu dēļ, kā arī ētisku vai citu apsvērumu dēļ atsakās 
piedalīties lēmuma pieņemšanā.
129. Ministru kabineta sēdē lēmumus pieņem 
Ministru kabineta 
iekārtas likumā
 noteiktajā kārtībā. Ja balsis sadalās vienādi 
("par" balsu
skaits ir vienāds ar "pret" un "atturas" balsu 
skaitu), izšķirošā ir Ministru kabineta sēdes vadītāja balss.
130. Ministru prezidents lemj par sēdes sākuma laiku un sēdes 
veidu, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt balsstiesīgo sēdes 
dalībnieku
kvorumu.
131. Ministru kabineta locekļi, kuri saskaņā ar Ministru 
prezidenta lēmumu sēdē piedalās no pārējiem Ministru kabineta 
locekļiem atšķirīgā
veidā, ja iespējams, sēdes laikā strādā TAP 
portāla sēžu norises vidē vai ne vēlāk kā stundu pirms sēdes 
sākuma TAP portāla sēžu norises
vidē laukā "Piezīmes" izsaka savu 
viedokli par visiem darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem (par 
katru jautājumu atsevišķi vai darba kārtības
sadaļu kopumā).
132. Valsts kanceleja apkopo to Ministru kabineta locekļu 
viedokļus, kuri saskaņā ar Ministru prezidenta lēmumu sēdē 
piedalās no pārējiem
Ministru kabineta locekļiem atšķirīgā veidā 
un ir izmantojuši iespēju par sēdes jautājumiem izteikt viedokli 
pirms sēdes sākuma, un informē
Ministru kabineta sēdes vadītāju. 
Ministru kabineta sēdes vadītājs sēdē informē, kuri Ministru 
kabineta locekļi sēdē piedalās no pārējiem
Ministru kabineta 
locekļiem atšķirīgā veidā, kā arī par šo Ministru kabineta 
locekļu viedokli par sēdes darba kārtībā iekļautajiem 
jautājumiem.
133. Ja nepieciešams, Ministru kabineta sēdes laikā Valsts 
kanceleja organizē saziņu ar Ministru kabineta locekli, kurš 
Ministru kabineta
sēdē piedalās no pārējiem Ministru kabineta 
locekļiem atšķirīgā veidā.
22
/
36
134. Ja Ministru kabineta sēdē par kādu darba kārtības 
jautājumu notiek debates, pēc kurām nepieciešams balsojums, bet 
kāds Ministru
kabineta loceklis saskaņā ar Ministru prezidenta 
lēmumu piedalās no pārējiem Ministru kabineta locekļiem atšķirīgā 
veidā un viņam nav
iespējams sēdes laikā strādāt TAP portāla sēžu 
norises vidē, Valsts kanceleja Ministru kabineta sēdes vadītāja 
uzdevumā operatīvi organizē
saziņu ar šo Ministru kabineta 
locekli. Ja saziņu organizēt neizdodas, Ministru kabineta sēdes 
vadītājs, ja iespējams, jautājuma izskatīšanu
atliek.
135. Valsts kanceleja Ministru kabineta sēdes protokolā 
informāciju par šo Ministru kabineta locekļu dalību sēdē (šo 
noteikumu 134. punkts)
norāda ar papildu atzīmi atbilstoši 
atšķirīgās dalības veidam.
136. Ja nepieciešams sasaukt Ministru kabineta ārkārtas sēdi 
par konkrētu notikumu, ar kuru saistībā nekavējoties nepieciešams 
pieņemt
Ministru kabineta lēmumu, bet par kuru nav nepieciešamas 
debates, konceptuāls lēmums vai balsojums, Ministru prezidents, 
ievērojot
lietderības apsvērumus, var uzdot Valsts kancelejai 
organizēt Ministru kabineta sēdes norisi aptaujas kārtībā, 
noskaidrojot Ministru kabineta
locekļu viedokļus par sēdē 
izskatāmo jautājumu un neaicinot Ministru kabineta locekļus sēdē 
piedalīties klātienē vai attālināti.
137. Ja Ministru kabineta ārkārtas sēde tika organizēta 
aptaujas kārtībā (šo noteikumu 136. punkts), tās protokolā norāda 
papildu atzīmi
"aptaujas kārtībā", kā arī sēdes dalībniekus un 
pieņemto lēmumu atbilstoši aptaujas rezultātam.
138. Ja kāds Ministru kabineta loceklis saskaņā ar Ministru 
prezidenta lēmumu Ministru kabineta sēdē piedalās no pārējiem 
Ministru
kabineta locekļiem atšķirīgā veidā un sēdes laikā nav 
strādājis TAP portāla sēžu norises vidē vai Ministru kabineta 
ārkārtas sēde notiek
aptaujas kārtībā, Valsts kanceleja 
nodrošina, lai Ministru kabineta locekļu viedoklis tiktu 
attiecīgi fiksēts.
139. Ja Ministru kabineta loceklim ir iebildumi vai papildu 
apsvērumi par atsevišķu Ministru kabineta sēdē apspriežamo 
jautājumu, viņš tos
dara zināmus attiecīgā jautājuma izskatīšanas 
laikā un līdz sēdes beigām noformē atsevišķo viedokli un pievieno 
to sēžu norises vidē pie
izskatāmā jautājuma. Valsts kanceleja 
nodrošina Ministru kabineta locekļa rakstiski iesniegtā atsevišķā 
viedokļa iekļaušanu Ministru kabineta
sēdes protokolā.
140. Projektu vai citu dokumentu Ministru kabineta sēdē pieņem 
vai atbalsta, ja tā teksts ir noformēts un sagatavots 
parakstīšanai vai
attiecīgi nosūtīšanai adresātam.
141. Ministru kabineta sēdes vadītājs sēdes laikā precīzi 
formulē debatēs izteiktos Ministru kabineta sēdē atbalstītos 
priekšlikumus
ierakstīšanai Ministru kabineta sēdes 
protokolā.
142. Ja projektā nepieciešams izdarīt būtiskus grozījumus, 
kuri sēdes laikā nav noformēti rakstiski, vai projektu 
nepieciešams saskaņot ar
attiecīgajām ministrijām vai citām 
institūcijām, projektu neatbalsta (nepieņem).
143. Ja projekts saskaņā ar šiem noteikumiem Ministru kabineta 
sēdē ir izskatīts kā Ministru kabineta lieta vai steidzamības 
kārtībā un ir
pieņemts vai atbalstīts, Valsts kanceleja nodrošina 
tā juridisko un redakcionālo noformēšanu piecu darbdienu laikā, 
ja Ministru kabineta sēdes
protokolā nav noteikts citādi.
23
/
36
144. Ja projektu Ministru kabineta sēdē atbalsta (pieņem) un 
uzdod tajā izdarīt precizējumus, iesniedzējs nedēļas laikā pēc 
Ministru
kabineta sēdes, ja Ministru kabineta sēdes protokolā nav 
norādīts cits termiņš, precizē projektu atbilstoši sēdē 
nolemtajam un iesniedz
precizēto projektu Valsts kancelejā.
145. Ministru kabineta loceklim Ministru kabineta sēdes laikā 
ir tiesības prasīt, lai Valsts kanceleja ar viņu saskaņo jebkuru 
noformēto
Ministru kabineta sēdes protokollēmuma projektu.
146. Ministru kabineta sēdes protokolu paraksta Ministru 
kabineta sēdes vadītājs un Valsts kancelejas direktors. Ja 
Ministru kabineta sēdi ir
vadījuši vairāki sēdes vadītāji, 
protokolu paraksta visi sēdes vadītāji.
147. Ministru kabineta locekļi ir tiesīgi divu darbdienu laikā 
pēc Ministru kabineta sēdes protokola publiskošanas TAP portālā 
iesniegt
izskatīšanai Ministru kabineta sēdē iebildumus par 
minētā protokola saturu. Iebildumus sagatavo jauna protokollēmuma 
projekta veidā un
iebildumu pamatojumu norāda anotācijā. Minētos 
grozījumus izskata nākamajā Ministru kabineta sēdē.
XI. Pieteikšanās kārtība, 
ierobežojumi un dalības norises kārtība Ministru kabineta sēdēs,
Ministru kabineta komitejas sēdēs un Valsts sekretāru 
sanāksmēs
148. Ministru kabineta loceklis, valsts sekretārs, iestādes 
vadītājs, valdības sociālo partneru un nevalstisko organizāciju 
pilnvarots
pārstāvis pirms personu pieteikšanas dalībai Valsts 
sekretāru sanāksmē, Ministru kabineta komitejas sēdē vai Ministru 
kabineta sēdē (turpmāk
- sēde) izvērtē viņu piedalīšanās 
lietderību, ņemot vērā, ka sēdēm tiek veikti atklāto daļu skaņas 
ieraksti un Ministru kabineta sēžu atklātā daļa
notiek 
tiešraidē.
149. Attiecīgās ministrijas, iestādes, valdības sociālā 
partnera vai nevalstiskās organizācijas norīkota persona 
atbilstoši šo noteikumu 148.
punktam dalībai sēdē pieteiktās 
personas ieraksta TAP portālā pie attiecīgā sēdes jautājuma ne 
vēlāk kā darbdienu pirms sēdes, norādot
pieteiktās personas 
vārdu, uzvārdu, amatu, e-pasta adresi. Steidzamības kārtībā 
iesniegto jautājumu izskatīšanai personas var pieteikt līdz
Ministru kabineta sēdes sākumam.
150. Iesniedzējs nodrošina to personu uzaicināšanu uz Ministru 
kabineta sēdi, par kurām ir paredzēts pieņemt lēmumu, ja Ministru 
kabinets
izskata projektu par amatpersonu kandidatūru 
apstiprināšanu, amatpersonu iecelšanu amatā vai atbrīvošanu no 
amata.
151. Šo noteikumu 149. punktā minētā norīkotā persona līdz 
sēdes sākumam, ja nepieciešams, TAP portālā pie attiecīgā sēdes 
jautājuma
aktualizē ierakstu par pieteiktajām personām konkrēta 
sēdes darba kārtības jautājuma izskatīšanā.
152. Personu, kura uzaicināta piedalīties sēdē steidzama 
jautājuma izskatīšanā, par jautājuma izskatīšanas laiku (darba 
kārtību) informē
atbildīgā ministrija.
24
/
36
153. Tiesības piedalīties Ministru kabineta sēdes slēgtajā 
daļā, kurā tiek izskatīts nacionālās pozīcijas projekts, ir 
valdības sociālo partneru
un nevalstisko organizāciju 
pārstāvjiem, kuri ir snieguši atzinumus. Informāciju par 
uzaicināmo pārstāvi pirms sēdes elektroniski iesniedz
Valsts 
kancelejā.
154. Personu, kura uzaicināta dalībai sēdē klātienē, pirms 
došanās uz sēžu zāli reģistrē Valsts kancelejas amatpersona. 
Persona, kura
uzaicināta piedalīties konkrēta sēdes darba 
kārtības jautājuma izskatīšanā, piedalās tikai šī jautājuma 
izskatīšanā un pēc tam nekavējoties
atstāj sēžu zāli. Uz sēžu 
zāli tiek aicinātas uz nākamā darba kārtības jautājuma 
izskatīšanu ieradušās personas.
155. Attālināti sēdei pieslēdzas tikai tās personas, kurām 
sēdes administrators nosūtījis personīgu uzaicinājumu. Uzaicinātā 
persona sēdei
pieslēdzas, norādot vārdu, uzvārdu un pārstāvēto 
institūciju. Uz konkrēta jautājuma izskatīšanu uzaicinātās 
personas var pievienoties
(pieslēgties) sēdei tikai attiecīgā 
jautājuma izskatīšanas laikā un pēc jautājuma izskatīšanas viņām 
sēde nekavējoties jāatstāj (jāatslēdzas no
tās). Uzaicinātās 
personas sēdes laikā kameru ieslēdz tikai tad, kad sēdes vadītājs 
viņām dod vārdu.
156. Ja uzaicinātā persona traucē kārtību sēdes laikā, sēdes 
vadītājs var to izraidīt no sēdes.
157. Pēc sēdes Valsts kanceleja publisko sēdes dalībnieku 
sarakstu.
XII. Ministru kabinetā izskatāmie 
starptautiskie līgumi vai to projekti
158. Ja izskatīšanai Ministru kabinetā iesniedz starptautisku 
līgumu vai tā projektu, ko apstiprina saskaņā ar 
Ministru 
kabineta iekārtas
likuma
 
31. panta
 pirmās daļas 2. punktu, un ja 
ir paredzēts parakstīt minēto līgumu vai tā projektu, ministrija 
tam pievienotajā Ministru kabineta
sēdes protokollēmuma projektā 
norāda amatpersonu, kas pilnvarota parakstīt līgumu vai tā 
projektu, un pilnvarojuma projektu (latviešu valodā,
pievienojot 
tulkojumu attiecīgajā svešvalodā ar norādi, ka tas ir tulkojums), 
izņemot gadījumu, ja pilnvarojumu nosaka likums.
159. Ja starptautiskais līgums ir apstiprināms Saeimā bez tā 
iepriekšējas parakstīšanas, Ministru kabinets atbalsta 
likumprojektu par
minētā līguma apstiprināšanu.
160. Ja starptautiskais līgums vai tā projekts ir apstiprināms 
Saeimā pēc tā iepriekšējas parakstīšanas, ministrija minētajam 
līgumam vai tā
projektam pievienotajā Ministru kabineta sēdes 
protokollēmuma projektā paredz Ministru kabineta atbalstu 
starptautiskā līguma vai tā projekta
parakstīšanai un norāda 
amatpersonu, kas ir pilnvarota parakstīt starptautiskā līguma 
projektu, kā arī pilnvarojuma projektu (latviešu valodā,
pievienojot tulkojumu attiecīgajā svešvalodā ar norādi, ka tas ir 
tulkojums), izņemot gadījumu, ja pilnvarojumu nosaka likums.
161. Pēc starptautiskā līguma parakstīšanas Ministru kabineta 
loceklis 30 dienu laikā iesniedz Valsts kancelejā parakstītā 
līguma kopiju
(šajos noteikumos paredzētajos gadījumos - arī 
tulkojumu), precizētu likumprojektu par līguma apstiprināšanu 
Saeimā un aktualizētu
likumprojekta anotāciju.
25
/
36
162. Ja starptautisko līgumu vai tā projektu ir paredzēts 
parakstīt vairākās valodās un viena no tām ir latviešu valoda, un 
domstarpību
gadījumā nevienai valodai nav noteicošā spēka, 
starptautisko līgumu vai tā projektu iesniedz tikai latviešu 
valodā. Informācijai pievieno arī
starptautisko līgumu vai tā 
projektu svešvalodā (vēlams angļu vai krievu valodā).
163. Ja starptautisko līgumu vai tā projektu ir paredzēts 
parakstīt vairākās valodās un viena no tām ir latviešu valoda, un 
domstarpību
gadījumā vienai valodai ir paredzēts noteicošais 
spēks, starptautisko līgumu vai tā projektu iesniedz latviešu 
valodā un tajā valodā, kurai
domstarpību gadījumā ir paredzēts 
noteicošais spēks.
164. Ja starptautisko līgumu vai tā projektu ir paredzēts 
parakstīt svešvalodā, to iesniedz valodā, kādā tas tiks 
parakstīts, un tam pievieno
tulkojumu latviešu valodā.
165. 10 darbdienu laikā pēc starptautiskā līguma parakstīšanas 
tā oriģinālu un tulkojumu (ja līgums nav parakstīts latviešu 
valodā) iesniedz
glabāšanai Ārlietu ministrijā, elektroniski 
nosūtot arī līguma un tā tulkojuma tekstu.
166. Ja starptautiskā līguma tulkojumā, kas apstiprināts ar 
likumu un kura viena no autentiskajām valodām nav latviešu 
valoda, tiek
konstatēta kļūda un tā apgrūtina pareizu 
starptautiskā līguma normas piemērošanu, tulkojumu precizē 
atbilstoši Valsts kancelejas tiesību aktu
izstrādes ceļvedī 
norādītajai kārtībai par starptautisko līgumu tulkojumu 
precizēšanu un Tieslietu ministrija sagatavo un iesniedz 
izskatīšanai
Ministru kabinetā attiecīgu informatīvo 
ziņojumu.
167. Valsts kanceleja elektroniski nosūta Saeimas Ārlietu 
komisijai Ministru kabinetā izskatīto informatīvo ziņojumu par 
atbalstāmajiem
priekšlikumiem starptautisko līgumu tulkojumu 
precizēšanai un attiecīgos starptautisko līgumu tulkojumus.
168. Ārlietu ministrija oficiālajā izdevumā "
Latvijas 
Vēstnesis
" paziņo par starptautiskā līguma spēkā stāšanos un 
nodrošina šo noteikumu
158. punktā minēto starptautisko līgumu 
tekstu publicēšanu (ievērojot šo noteikumu 162., 163. un 164. 
punktu).
XIII. Tiesā iesniedzamo projektu 
aprites kārtība
169. Saņemot Ministru kabinetam adresētu Satversmes tiesas vai 
citas tiesas dokumentu, Valsts kanceleja sagatavo Ministru 
prezidenta
uzdevumu (rezolūciju) un novirza to atbildīgajai 
ministrijai.
170. Atbildīgā ministrija sagatavo Satversmes tiesā vai citā 
tiesā iesniedzamā dokumenta projektu, kurā ir iekļauts lietas 
faktisko apstākļu
izklāsts, juridiskais pamatojums un 
pretargumentācija, saskaņo to ar iesaistītajām ministrijām vai 
institūcijām un saskaņoto projektu iesniedz
izskatīšanai Ministru 
kabineta sēdē.
171. Valsts kanceleja, saņemot atbildīgās ministrijas 
sagatavoto Satversmes tiesā vai citā tiesā iesniedzamā dokumenta 
projektu, to
juridiski izvērtē, ja nepieciešams, papildina ar 
juridisko argumentāciju, redakcionāli noformē, saskaņo ar 
atbildīgo ministriju un iekļauj Ministru
26
/
36
kabineta sēdes darba 
kārtībā.
172. Ministru kabineta pārstāvību tiesā nodrošina atbildīgā 
ministrija.
173. Lēmumu par tiesvedības gaitas turpināšanu, izbeigšanu vai 
pārtraukšanu izvērtē atbildīgā ministrija un, ja nepieciešams, 
sagatavo un
iesniedz Ministru kabinetā attiecīgu tiesai 
adresējamu dokumenta projektu.
174. Ministru kabineta pārstāvību Satversmes tiesā nodrošina 
atbildīgā ministrija un Valsts kanceleja, bet, ja apstrīdētā 
tiesību akta
izstrādes gaitā Valsts kancelejai ir bijuši būtiski 
iebildumi, kuri tiesību akta saskaņošanas un pieņemšanas procesā 
nav ņemti vērā,
Satversmes tiesā iesniedzamā dokumenta projekta 
sagatavošanu, iesniegšanu Ministru kabinetā un valsts interešu 
pārstāvību Satversmes
tiesā nodrošina atbildīgā ministrija.
175. Valsts kanceleja regulāri veic Satversmes tiesas nolēmumu 
analīzi, informē Ministru prezidentu par lēmumos ietvertajām 
atziņām un,
ja nepieciešams, sagatavo attiecīgu Ministru 
prezidenta uzdevuma (rezolūcijas) projektu par nepieciešamajiem 
grozījumiem normatīvajā
regulējumā.
XIV. Ministru kabineta sēžu, 
komitejas sēžu un Valsts sekretāru sanāksmju audiovizuālo un
skaņas ierakstu veikšana, glabāšana, izmantošana un tiešraižu 
nodrošināšana
176. Valsts kanceleja nodrošina Ministru kabineta sēžu 
atklātās daļas videotiešraidi Ministru kabineta tīmekļvietnē.
177. Valsts kanceleja veic Ministru kabineta sēžu, komitejas 
sēžu un Valsts sekretāru sanāksmju (turpmāk šajā nodaļā - sēdes) 
skaņas
ierakstus, lai fiksētu sēdes gaitu, tajā notiekošās 
debates un konkrēto personu sacīto. Skaņas ierakstu, ja 
nepieciešams, izmanto attiecīgās
sēdes protokollēmuma projekta 
precizēšanai un iebildumu pamatotības izvērtēšanai, kā arī lēmumu 
pieņemšanas procesā izmantoto argumentu
noskaidrošanai.
178. TAP portāla publiskajā daļā ir pieejami sēžu atklāto daļu 
skaņas ieraksti.
179. Lai nodrošinātu, ka veiktais skaņas ieraksts atbilst šo 
noteikumu 177. punktā minētajam mērķim:
179.1. sēdes balsstiesīgais dalībnieks un cita persona, kas 
vēlas izteikties par kādu sēdes darba kārtības jautājumu, 
uzstājas tikai pēc
sēdes vadītāja uzaicinājuma. Sēdes vadītājs, 
aicinot izteikties, nosauc attiecīgās personas vārdu, uzvārdu un 
amatu;
179.2. ja sēdes vadītājs nav nosaucis konkrētā balsstiesīgā 
dalībnieka vai citas personas vārdu, uzvārdu un amatu, attiecīgā 
persona pati
pirms uzstāšanās nosauc savu vārdu, uzvārdu un 
amatu. Šo prasību attiecīgā persona ievēro arī pirms katras 
atkārtotas uzstāšanās attiecīgās
sēdes laikā par to pašu vai citu 
jautājumu;
27
/
36
179.3. persona pirms uzstāšanās ieslēdz mikrofonu.
180. Ja sēdes balsstiesīgais dalībnieks vai cita persona 
neievēro šo noteikumu 177. punktā minētos nosacījumus, sēdes 
vadītājs ir tiesīgs
pārtraukt runātāju, lai nodrošinātu, ka viņš 
nosauc savu vārdu, uzvārdu un amatu un izmanto mikrofonu.
181. Valsts kanceleja sēžu atklātās daļas un slēgtās daļas 
skaņas ierakstu veic atsevišķi, saglabā ierakstu informācijas 
nesējos un nodod
Valsts kancelejas arhīvā. Ministru kabineta 
sēdes atklātas daļas audiovizuālos un skaņas ierakstus glabā un 
izmanto normatīvajos aktos par
valsts arhīviem noteiktajā 
kārtībā.
182. Lai iepazītos ar arhīvā nodotajiem sēdes atklātās daļas 
skaņas ierakstiem, persona Valsts kancelejā iesniedz rakstisku 
pieteikumu.
Pēc saskaņošanas ar Valsts kanceleju persona saņem 
norādi uz saiti ar skaņas ierakstu. Skaņas ieraksts netiek 
apstrādāts atbilstoši lietotāja
vajadzībām.
183. Lai iepazītos ar Ministru kabineta sēdes slēgtās daļas 
skaņas ierakstu, kas satur ierobežotas pieejamības informāciju, 
persona Valsts
kancelejā iesniedz rakstisku pieteikumu, ievērojot 
Informācijas atklātības likumā
 noteikto kārtību attiecībā uz 
informācijas pieprasīšanu. Pēc
pieteikuma apstiprinājuma Valsts 
kanceleja nodrošina piekļuvi attiecīgajam skaņas ierakstam, 
ievērojot normatīvajos aktos noteikto
ierobežotas pieejamības 
informācijas aprites kārtību.
184. Ministru kabineta sēdes slēgtās daļas skaņas ierakstu, 
kas satur valsts noslēpuma objektu, glabā un izmanto atbilstoši 
normatīvajiem
aktiem, kas regulē valsts noslēpuma objektu 
aizsardzību.
XV. Ministru kabineta lēmumu 
noformēšana, parakstīšana, publicēšana un deklasificēšana
185. Ministru kabineta sēdē pieņemtos lēmumus un atsevišķām 
ministrijām, citām institūcijām vai amatpersonām dotos uzdevumus
ieraksta Ministru kabineta sēdes protokolā.
186. Ministru kabineta atbalstītā (pieņemtā) tiesību akta 
tekstā pirms tā parakstīšanas var izdarīt tikai grozījumus, par 
kuriem pieņemts
lēmums Ministru kabineta sēdē, kā arī labojumus 
(precizējumus), kas saistīti ar minētajiem grozījumiem, vai 
redakcionālus precizējumus.
187. Ministru kabineta atbalstīto (pieņemto) tiesību aktu un 
ar to saistīto informāciju, kurai ir noteikts terminēts 
ierobežotas pieejamības
statuss, noformē atbilstoši šādiem 
nosacījumiem:
187.1. ja ierobežotas pieejamības statuss ir noteikts līdz 
lēmuma pieņemšanai Ministru kabineta sēdē:
187.1.1. Valsts kanceleja atbilstoši sēdes lēmumam noformē 
(pieņemto) tiesību aktu ar vispārpieejamu statusu;
187.1.2. ministrija informatīvajam ziņojumam, plānošanas 
dokumentam un citai attiecīgajai informācijai atbilstoši sēdes 
lēmumam noņem
28
/
36
lietojuma ierobežojuma norādes un nodrošina 
vispārpieejamās informācijas ievietošanu TAP portālā;
187.2. ja ierobežotas pieejamības statuss ir noteikts ar citu 
termiņu un ministrija to nav pagarinājusi, tad, iestājoties 
termiņam:
187.2.1. ministrija TAP portālā sagatavoto strukturēto 
informāciju (tiesību akts, anotācija) deklasificē, un tā 
automātiski tiek attēlota TAP
portāla publiskajā sadaļā 
"Deklasificētie dokumenti";
187.2.2. ministrija nestrukturēto dokumentu (datni) 
deklasificē un ievieto TAP portālā, un tas automātiski tiek 
attēlots TAP portāla publiskajā
sadaļā "Deklasificētie 
dokumenti".
188. Valsts kanceleja nodrošina Ministru kabineta sēdē 
pieņemtā vai atbalstītā dokumenta projekta nodošanu 
parakstīšanai.
189. Ministru kabineta sēdē atbalstītos (pieņemtos) Saeimas 
lēmumprojektus, likumprojektus, noteikumus, ieteikumus, 
instrukcijas, Latvijas
Republikas tiesā iesniedzamos Ministru 
kabineta dokumentus, Ministru kabineta vēstules paraksta, 
izmantojot drošu elektronisko parakstu un
laika zīmogu. Ministru 
kabineta sēdē atbalstītos (pieņemtos) Ministru kabineta rīkojumus 
Ministru kabineta loceklis paraksta ar sistēmas rīku,
bet 
Ministru prezidents ar drošu elektronisko parakstu un laika 
zīmogu.
190. Ministru kabineta sēžu protokolus Valsts kancelejas 
direktors un sēdes vadītājs paraksta ar drošu elektronisko 
parakstu.
191. Ja parakstītajā vai publicētajā tiesību aktā tiek 
konstatēta tehniska rakstura neprecizitāte, kuras labošana 
nemaina tiesību akta būtību,
tad Valsts kanceleja, saskaņojot ar 
atbildīgo ministriju, sagatavo un nosūta publicēšanai oficiālajā 
izdevumā "Latvijas Vēstnesis" precizēto
tiesību aktu vai 
precizējumu publicētajā tiesību aktā.
192. Ministru kabineta sēdē pieņemtos noteikumus, 
instrukcijas, ieteikumus un rīkojumus secīgi paraksta attiecīgais 
Ministru kabineta
loceklis (otrais paraksts), kas iesniedzis 
projektu izskatīšanai Ministru kabineta sēdē, un Ministru 
prezidents (pirmais paraksts).
193. Ja projekta iesniedzējs (Ministru kabineta loceklis) 
nepiedalās Ministru kabineta sēdē, Ministru kabineta izdoto 
tiesību aktu attiecīgā
ministra vietā paraksta (otrais paraksts) 
tas ministrs, kurš viņu aizvieto attiecīgajā Ministru kabineta 
sēdes dienā.
194. Ja projektu izskatīšanai Ministru kabinetā ir iesniedzis 
Ministru prezidents vai viņa pienākumu izpildītājs, Ministru 
kabineta sēdes laikā
Ministru kabinets pieņem lēmumu, kurš 
ministrs paraksta (otrais paraksts) attiecīgo tiesību aktu, un 
par to tiek izdarīts attiecīgs ieraksts
Ministru kabineta sēdes 
protokolā.
195. Valsts kanceleja parasti triju darbdienu laikā pēc 
Ministru kabineta sēdes, ja sēdes protokolā nav noteikts cits 
termiņš, elektroniski
nosūta, pievienojot Ministru kabineta sēdes 
protokola izrakstu:
195.1. Saeimai ar Ministru prezidenta parakstītu 
pavadvēstuli:
195.1.1. sēdē atbalstīto likumprojektu (šajos noteikumos 
paredzētajos gadījumos - arī starptautiskā līguma tekstu) un tā 
anotāciju; 
29
/
36
195.1.2. sēdē atbalstīto Saeimas lēmumprojektu un tā 
anotāciju;
195.1.3. sēdē pieņemtos Saeimai nosūtāmos Ministru kabineta 
tiesību aktus;
195.2. sēdē atbalstīto Ministru prezidenta parakstīto Ministru 
kabineta vēstuli;
195.3. ar Valsts kancelejas amatpersonas parakstītu 
pavadvēstuli dokumentus citiem adresātiem atbilstoši sēdes 
protokolā dotajam
uzdevumam.
196. Ministru kabineta noteikumus, instrukcijas un ieteikumus 
datē ar to pieņemšanas dienu. Ministru kabineta rīkojumus datē ar 
to
parakstīšanas dienu.
197. Valsts kanceleja nosūta publicēšanai oficiālajā izdevumā 
"Latvijas Vēstnesis" Ministru kabineta izdoto tiesību aktu, kā 
arī Ministru
kabineta atbalstīto plānošanas dokumentu un to 
apstiprinošo tiesību aktu. Oficiālā izdevuma "Latvijas Vēstnesis" 
izdevējs nodrošina saņemto
tiesību aktu publicēšanu.
198. Par Ministru kabineta noteikumu, instrukciju, ieteikumu 
vai rīkojumu izpildi atbildīgs ir attiecīgā projekta iesniedzējs 
(Ministru kabineta
loceklis) vai attiecīgajā tiesību aktā 
norādītā ministrija, cita institūcija vai amatpersona.
199. Ja nepieciešams, skaidrojumu par Ministru kabineta izdoto 
tiesību aktu sniedz attiecīgā projekta iesniedzējs (Ministru 
kabineta
loceklis).
XVI. Ministru prezidenta rīkojumi 
un uzdevumi (rezolūcijas) un to izpildes nodrošināšana
200. Ministru prezidenta rīkojuma projektus ministrijas 
sagatavo savā dokumentu vadības sistēmā un iesniedz Valsts 
kancelejā atbilstoši
elektronisko saziņu regulējošajiem 
normatīvajiem aktiem.
201. Papildus 
Ministru kabineta iekārtas likumā
 minētajiem 
gadījumiem Ministru prezidents ar rīkojumu:
201.1. ieceļ amatā Ministru prezidenta biroja vadītāju;
201.2. ieceļ Ministru prezidenta vietas izpildītāju savas 
prombūtnes laikā vai ja viņš citādi aizkavēts pildīt savus 
pienākumus;
201.3. ieceļ Ministru prezidenta biedra vai ministra vietas 
izpildītāju Ministru prezidenta biedra vai ministra prombūtnes 
laikā vai ja viņš
citādi aizkavēts pildīt savus pienākumus;
30
/
36
201.4. piešķir atvaļinājumu Valsts kancelejas direktoram, 
Ministru prezidenta biroja vadītājam un Ministru prezidenta 
padotībā esošas
iestādes vadītājam.
202. Konkrēta uzdevuma veikšanai Ministru prezidents ar 
rīkojumu izveido darba grupu. Rīkojumā nosaka darba grupas 
sastāvu,
apspriežamo jautājumu loku, darbību un noteiktā termiņā 
veicamos uzdevumus.
203. Iesniedzot Valsts kancelejā Ministru prezidenta rīkojuma 
projektu, Ministru kabineta loceklis pievieno pavadvēstuli. 
Pavadvēstulē
norāda izstrādāšanas pamatojumu, informāciju par 
saskaņojumiem, rīkojuma pieejamības statusu un citu informāciju. 
Iesniedzot rīkojuma
projektu par darba grupu, pavadvēstulei 
pievieno vēstuli vai citu dokumentu, ar kuru attiecīgā persona 
pilnvarota piedalīties vai piekrīt dalībai
darba grupā, ja 
persona nav iesniedzējas ministrijas pārstāvis, vai šo 
informāciju norāda pavadvēstulē.
204. Valsts kanceleja sagatavo Ministru prezidenta rīkojuma 
projektu parakstīšanai. Ministru prezidenta rīkojumu datē ar tā 
parakstīšanas
dienu.
205. Valsts kanceleja Ministru prezidenta rīkojumu nosūta 
publicēšanai oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis". Oficiālā 
izdevuma
"Latvijas Vēstnesis" izdevējs nodrošina saņemtā Ministru 
prezidenta rīkojuma publicēšanu.
206. Ministru prezidents dod uzdevumus (rezolūcijas) Ministru 
kabineta locekļiem, Ministru prezidenta biroja vadītājam, Valsts 
kancelejas
direktoram un citu padotībā esošo valsts pārvaldes 
iestāžu vadītājiem.
207. Par Ministru prezidenta uzdevumu (rezolūciju) izpildi ir 
atbildīga katra uzdevumā (rezolūcijā) minētā amatpersona. Kopīgi 
veicamā dotā
uzdevuma izpildi nodrošina amatpersona, kas uzdevumā 
(rezolūcijā) minēta pirmā.
208. Ministru prezidenta rīkojumā dotā uzdevuma izpildes 
termiņš ir divi mēneši no Ministru prezidenta rīkojuma 
parakstīšanas dienas, ja
rīkojumā nav noteikts cits izpildes 
termiņš. Priekšlikumu par Ministru prezidenta rīkojumā noteiktā 
izpildes termiņa grozīšanu iesniedz Valsts
kancelejā Ministru 
prezidenta rīkojuma projekta veidā.
209. Ministru prezidenta dotā uzdevuma (rezolūcijas) izpildes 
termiņš ir 10 darbdienas no uzdevuma (rezolūcijas) saņemšanas 
dienas
(izņemot šo noteikumu 213. punktā minēto uzdevumu), ja 
uzdevumā (rezolūcijā) vai citā ārējā normatīvajā aktā nav 
paredzēts cits izpildes
termiņš.
210. Ministru prezidenta dotā steidzamā uzdevuma (rezolūcijas) 
izpildes termiņš ir trīs darbdienas no uzdevuma (rezolūcijas) 
saņemšanas
dienas, ja nav noteikts cits izpildes termiņš.
211. Valsts kanceleja kontrolē tikai tos Ministru prezidenta 
rīkojumos dotos uzdevumus (rezolūcijas), par kuru izpildi 
rakstiski jāinformē
Ministru kabinets vai Ministru prezidents vai 
kuros noteikta projekta sagatavošana un iesniegšana Ministru 
kabinetā.
212. Nosūtot Valsts kancelejai atbildi par Ministru prezidenta 
rīkojumā dotā uzdevuma izpildi, norāda arī izpildītā dokumenta 
numuru un
31
/
36
datumu.
XVII. Likumu un Saeimas lēmumu 
izpildes nodrošināšana
213. Lai nodrošinātu likumos, Saeimas lēmumos un Valsts 
prezidenta paziņojumos Ministru kabinetam doto uzdevumu izpildi, 
Ministru
prezidents, ja nepieciešams, dod uzdevumu (rezolūciju) 
attiecīgajam Ministru kabineta loceklim.
214. Šo noteikumu 213. punktā minēto uzdevumu (rezolūciju) 
izpildes termiņu nosaka atbilstoši likumā noteiktajam termiņam, 
kurā Ministru
kabinets izdod attiecīgo tiesību aktu, vai, ja 
likumā šāds termiņš nav noteikts, - atbilstoši likuma spēkā 
stāšanās termiņam, bet, ja šis termiņš
jau pagājis vai ir īsāks 
par diviem mēnešiem, tad uzdevuma izpildes termiņš ir divi mēneši 
no uzdevuma saņemšanas dienas.
XVIII. Ministru kabineta un Valsts 
sekretāru sanāksmes doto uzdevumu izpildes nodrošināšana
215. Par Valsts sekretāru sanāksmes protokollēmumā, Ministru 
kabineta sēdes protokollēmumā, komitejas sēdes protokollēmumā vai
Ministru kabineta tiesību aktā dotā uzdevuma izpildi ir atbildīga 
tā ministrija, cita institūcija vai amatpersona, kura minēta 
pirmā, ja attiecīgajā
dokumentā nav noteikts citādi.
216. Valsts kanceleja kontrolē tikai tos uzdevumus, par kuru 
izpildi rakstiski jāinformē Ministru kabinets vai Ministru 
prezidents vai kuros
noteikta projekta sagatavošana un 
iesniegšana Ministru kabinetā vai Valsts kancelejā.
217. Valsts sekretāru sanāksmes protokollēmumā, komitejas 
sēdes protokollēmumā, Ministru kabineta sēdes protokollēmumā un 
Ministru
kabineta tiesību aktā doto uzdevumu izpildes termiņš ir 
divi mēneši, ja nav noteikts citādi.
218. Lēmumu atzīt Ministru kabineta sēdē doto uzdevumu par 
aktualitāti zaudējušu un izbeigt tā kontroli pieņem Ministru 
kabinets. Ja
uzdevums ir dots pēc Ministru prezidenta 
iniciatīvas, lēmumu par uzdevuma aktualitātes zaudēšanu un 
kontroles izbeigšanu pieņem Ministru
prezidents.
XIX. Kārtība, kādā tiek noformēta 
Ministru kabineta locekļu un citu valsts amatpersonu
prombūtne 
ārvalstu komandējumā, atvaļinājumā vai slimības dēļ
219. Ministru kabineta loceklis (turpmāk šajā nodaļā - 
ministrs) ne vēlāk kā trīs darbdienas pirms plānotās prombūtnes 
iesniedz Ministru
prezidentam iesniegumu. Iesniegumā norāda 
prombūtnes laiku un iemeslu, kā arī var ieteikt ministru, kurš 
aizvietos viņu prombūtnes laikā.
32
/
36
220. Ja ministra prombūtne nav bijusi paredzama (piemēram, 
prombūtne slimības dēļ), ministrs iesniegumu par prombūtni Valsts 
kancelejā
iesniedz nekavējoties, tiklīdz tas ir iespējams.
221. Iesniegumā par ārvalstu komandējumu ministrs norāda 
komandējuma mērķi un risināmos jautājumus. Iesniegumam pievieno 
oficiālu
ielūgumu un darba kārtību, kā arī norāda amatpersonas, 
ar kurām ir paredzētas tikšanās.
222. Ministru prezidents ar rīkojumu uzdod pildīt attiecīgos 
pienākumus citam ministram pēc aizvietojamā ministra lūguma vai 
Valsts
kancelejas priekšlikuma, kā arī var uzņemties plānotajā 
prombūtnē esošā ministra pienākumus pildīt pats.
223. Pēc Ministru prezidenta norādījuma saņemšanas par 
ministra aizvietošanu prombūtnes laikā Valsts kanceleja sagatavo 
attiecīgu
Ministru prezidenta rīkojuma projektu, kā arī informē 
par to ministru, kurš pildīs prombūtnē esošā ministra 
pienākumus.
224. Ja neparedzētu iemeslu dēļ Ministru prezidenta rīkojumā 
minētais ministrs nevar aizvietot plānotā prombūtnē esošo 
ministru, viņš par
to nekavējoties rakstiski informē Ministru 
prezidentu. Valsts kanceleja sagatavo un iesniedz Ministru 
prezidentam priekšlikumu par plānotajā
prombūtnē esošā ministra 
pienākumu pildīšanas uzdošanu citam ministram.
225. Ja ministrs, kuru aizvieto, atsāk pildīt pienākumus pirms 
Ministru prezidenta rīkojumā noteiktā prombūtnes termiņa beigām 
(ja nav
norādīts termiņš, - beidzoties prombūtnes iemeslam), viņš 
nekavējoties informē par to Ministru prezidentu. Valsts 
kanceleja, pamatojoties uz
sniegto informāciju, sagatavo 
attiecīgu Ministru prezidenta rīkojuma projektu.
226. Valsts kanceleja sagatavo Ministru prezidenta rīkojuma 
projektu par Ministru kabineta locekļa, Ministru prezidenta 
parlamentārā
sekretāra, Valsts kancelejas direktora, Ministru 
prezidenta biroja vadītāja un citu Ministru prezidenta padotībā 
esošo valsts pārvaldes iestāžu
vadītāju atvaļinājumu vai ārvalstu 
komandējumu.
227. Ministru prezidenta rīkojuma projektu par ministra 
ārvalstu komandējumu (izņemot rīkojuma projektu par ārlietu 
ministra ārvalstu
komandējumu) Valsts kanceleja saskaņo ar 
Ārlietu ministriju. Ārlietu ministrija 24 stundu laikā pēc 
Ministru prezidenta rīkojuma parakstīšanas:
227.1. ja nepieciešams, sagatavo attiecīgajām ārvalstu 
vēstniecībām notas par vīzas saņemšanu;
227.2. informē attiecīgo Latvijas Republikas diplomātisko un 
konsulāro pārstāvniecību par gaidāmo oficiālo ārvalstu 
komandējumu un
saskaņo nepieciešamo palīdzību tā organizācijā un 
norisē.
228. Valsts kanceleja parakstīto Ministru prezidenta rīkojumu 
nosūta attiecīgajām ministrijām atbilstoši elektronisko saziņu 
regulējošajiem
normatīvajiem aktiem.
229. Ministrs, Ministru prezidenta parlamentārais sekretārs, 
Valsts kancelejas direktors, Ministru prezidenta biroja vadītājs 
un citu Ministru
prezidenta padotībā esošo valsts pārvaldes 
iestāžu vadītāji piecu darbdienu laikā pēc ārvalstu komandējuma 
termiņa beigām iesniedz Ministru
prezidentam rakstisku ziņojumu 
par komandējuma gaitu un rezultātiem (kopiju - ārlietu 
ministram), norādot, ar kādiem oficiālajiem pārstāvjiem ir
33
/
36
bijušas tikšanās un kādi jautājumi apspriesti.
XX. Noslēguma jautājumi
230. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2009. gada 
7. aprīļa noteikumus Nr. 300 "Ministru kabineta kārtības rullis" 
(Latvijas
Vēstnesis, 2009, 58., 121. nr.; 2010, 33. nr.; 2011, 
143. nr.; 2012, 74. nr.; 2014, 195., 249. nr.; 2016, 235. nr.; 
2020, 112. nr.).
231. Valsts kancelejas Dokumentu aprites un uzdevumu kontroles 
sistēmā (DAUKS) esošo dokumentu aprite no 2021. gada 9. septembra
tiek nodrošināta tikai TAP portālā.
232. Projekti un ar tiem saistītā informācija, kura Valsts 
kancelejā iesniegta līdz 2021. gada 8. septembrim, izmantojot 
Dokumentu aprites
un uzdevumu kontroles sistēmu (DAUKS), tiek 
migrēta uz TAP portālu, katram projektam izveidojot TA lietu ar 
unikālo identifikācijas numuru.
233. Projekti, kuri Valsts kancelejā iesniegti izsludināšanai 
Valsts sekretāru sanāksmē līdz 2021. gada 7. septembrim, tiek 
izsludināti
Valsts sekretāru sanāksmē 2021. gada 9. 
septembrī.
234. Projektus, kuri līdz 2021. gada 9. septembrim ir 
izsludināti Valsts sekretāru sanāksmē vai nosūtīti saskaņošanai 
bez izsludināšanas
Valsts sekretāru sanāksmē līdz 2022. gada 9. 
martam, kā arī 2022. gada valsts budžeta likumprojektu, 
anotāciju, pielikumus un
paskaidrojumus, vidēja termiņa budžeta 
ietvara likumprojektu 2022.-2024. gadam, anotāciju, pielikumus un 
paskaidrojumus, minēto
likumprojektu priekšlikumus 2. lasījumam 
Saeimā var ievietot TAP portālā nestrukturētu datņu veidā.
235. Šo noteikumu 233. un 234. punktā minēto projektu 
saskaņošanai (atzinumi, izziņa) piemēro attiecīgās Ministru 
kabineta 2009. gada 7.
aprīļa noteikumos Nr. 300 "Ministru 
kabineta kārtības rullis" noteiktās prasības.
236. Ministrijas nodrošina to projektu oriģinālu un ar tiem 
saistītās informācijas nodošanu Latvijas Nacionālajam arhīvam, 
kuri līdz 2022.
gada 9. martam ir sagatavoti ārpus TAP 
portāla.
237. Ja valsts drošības iestādēm nav nodrošināts atbilstošs 
autentificēšanās risinājums darbam TAP portālā, tad nepieciešamās 
darbības
projektu un uzdevumu apritei tās veic ārpus TAP portāla. 
Atbildīgās ministrijas nodrošina valsts drošības iestāžu 
sagatavotās informācijas
iekļaušanu TAP portālā.
238. Noteikumi stājas spēkā 2021. gada 9. septembrī.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Finanšu ministrs 
J. Reirs
34
/
36
 
Pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 7. septembra
noteikumiem Nr. 606
Valdības rīcības plāns 
Deklarācijas par Ministru kabineta iecerēto darbību 
īstenošanai
Deklarācijas
sadaļa un
rīcības
joma
Deklarācijā
dotā
uzdevuma
numurs
Deklarācijā
dotais
uzdevums
Rīcības
plāna
pasākums
Darbības
rezultāts
Nacionālā
attīstības
plāna
(turpmāk -
NAP)
uzdevuma
numurs un
NAP
rādītājs (ja
attiecināms)
Atbildīgā
ministrija
Līdzatbildīgās
ministrijas
Izpildes
termiņš
(dd.mm.gggg.)
Pasākuma
īstenošanas
gaita
Norāde,
vai
pasākums
turpināms
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
I. Ministrijas svarīgākie 
pasākumi
 
Atbilstoši
deklarācijai
norāda
sadaļu vai
rīcības
jomu
 
Konkrētais
deklarācijā
dotais
uzdevums
Vairākas
ministrijas
var
sagatavot
vienu vai
vairākus
(bet ne
vairāk kā
piecus)
pasākumus
viena un tā
paša
deklarācijas
uzdevuma
izpildei
Norāda
ministriju un
to padotībā
esošo iestāžu
normatīvajos
aktos noteikto
funkciju un
plānošanas
dokumentos
noteikto
pasākumu
īstenošanas
galaproduktu,
preces, kuras
iestāde 
rada,
Norāda
NAP
uzdevuma
numuru bez
uzdevuma
teksta un
NAP
rādītāja
numuru bez
teksta
 
 
Norāda galīgo
pasākuma
izpildes
termiņu, kas
nepārsniedz
attiecīgā
Ministru
kabineta
pilnvaru
termiņu
 
 
35
/
36
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
un
pakalpojumus,
kurus iestāde
sniedz ārējiem
klientiem
II. Jaunie pasākumi
 (ja 
nepieciešams, sadaļu aizpilda Ministru kabineta locekļa lietu 
pārņemšanas ietvaros)
Nav
attiecināms
Nav
attiecināms
Nav
attiecināms
Pasākums
Norāda
ministriju un
to padotībā
esošo iestāžu
normatīvajos
aktos noteikto
funkciju un
plānošanas
dokumentos
noteikto
pasākumu
īstenošanas
galaproduktu,
preces, kuras
iestāde 
rada,
un
pakalpojumus,
kurus iestāde
sniedz ārējiem
klientiem
Norāda
NAP
uzdevuma
numuru bez
uzdevuma
teksta un
NAP
rādītāja
numuru bez
teksta
 
 
 
 
 
Finanšu ministrs 
J. Reirs
36
/
36