Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 209 (3367),
29.12.2005., "Ziņotājs", 2,
26.01.2006.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
15.12.2005.
Stājas spēkā: 
01.01.2006.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2017. - ... 
Spēkā esošā
Grozījumi:
19.12.2006. likums / LV, 207 (3575), 29.12.2006. / Stājas spēkā 01.01.2007.
08.11.2007. likums / LV, 190 (3766), 27.11.2007. / Stājas spēkā 01.01.2008.
13.12.2007. likums / LV, 203 (3779), 19.12.2007. / Stājas spēkā 01.01.2008.
08.05.2008. likums / LV, 82 (3866), 28.05.2008. / Stājas spēkā 11.06.2008.
14.11.2008. likums / LV, 187 (3971), 02.12.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
12.06.2009. likums / LV, 100 (4086), 30.06.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
20.12.2010. likums / LV, 206 (4398), 30.12.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
19.09.2013. likums / LV, 194 (5000), 04.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
06.11.2013. likums / LV, 232 (5038), 27.11.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
25.09.2014. likums / LV, 199 (5259), 08.10.2014. / Stājas spēkā 22.10.2014.
23.11.2016. likums / LV, 241 (5813), 10.12.2016. / Stājas spēkā 01.01.2017.
15.12.2016. likums / LV, 254 (5826), 29.12.2016. / Stājas spēkā 01.01.2017.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Dabas resursu nodokļa likums
I nodaļa. Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
apsaimniekotājs
 — dabas resursu nodokļa maksātājs vai komercsabiedrība, kas, pamatojoties uz līgumu,
kurš noslēgts ar dabas resursu nodokļa maksātāju, organizē un koordinē attiecīgo atkritumu savākšanu un
pārstrādi vai reģenerāciju vai arī izvešanu pārstrādei vai reģenerācijai uz citām valstīm, ievērojot vides
aizsardzības normatīvajos aktos noteiktos pārstrādes vai reģenerācijas apjomus;
2) 
apsaimniekošanas sistēma 
— pasākumu komplekss, kuru īstenojot tiek organizēta, vadīta un veikta
attiecīgo atkritumu savākšana un pārstrāde vai reģenerācija vai arī izvešana pārstrādei vai reģenerācijai uz citām
valstīm, ievērojot vides aizsardzības normatīvajos aktos noteiktos pārstrādes vai reģenerācijas apjomus;
3) 
dabas resursi 
— dabas daļas, arī augsne, grunts, zemes dzīles, gaiss, ūdeņi, bioloģiskā daudzveidība;
4) 
dabas resursu ieguve
— dabas resursu atdalīšana no to dabiskās vides, arī parka vīngliemežu (
Helix
pomatia L.
) vākšana;
5) 
dabas resursu lietošana
 — dabas resursu izmantošana, arī zemes dzīļu derīgo īpašību izmantošana,
iesūknējot ģeoloģiskajās struktūrās dabasgāzi, un piesārņojošu vielu emitēšana vidē;
6) 
limits 
— atļaujā vai licencē noteiktais maksimālais pieļaujamais dabas resursu ieguves, lietošanas vai
emitējamā piesārņojuma (arī apglabājamo atkritumu) daudzums, kas izteikts attiecīgās daudzuma mērvienībās;
1
/
29
7) 
saimnieciskā darbība 
— dabas resursu realizācija, preču ražošana, darbu izpilde, pakalpojumu sniegšana
un cita veida darbība, ko veic par atlīdzību;
8) 
videi kaitīgas preces 
— preces, kuru ražošanai vai izplatīšanai noteikti ierobežojumi vai kuru atkritumu
apsaimniekošanai tiek noteiktas īpašas prasības, ja tās savā aprites ciklā negatīvi ietekmē vai var ietekmēt vidi,
cilvēka dzīvību vai veselību;
9) 
bioplastmasa
 - bioloģiski noārdāma plastmasa (biopolimērs), kuras sastāvdaļas pilnībā vai gandrīz pilnībā
iegūtas no atjaunojamām izejvielām;
10) 
oksonoārdāmā plastmasa
 — plastmasas materiāls, kurā ir piedevas, kas katalizē šā materiāla
sadalīšanos mikrofragmentos, bet nepadara to kompostējamu (plastmasas materiāls nav bioloģiski noārdāms),
un no kura tiek ražots iepakojums, tai skaitā iepirkumu maisiņi, un vienreiz lietojamie galda trauki un piederumi;
11) p
lastmasa
 — polimērs Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 18.decembra regulas (EK) Nr.
1907/2006
 3.panta 5.punkta nozīmē, kam var būt pievienotas piedevas vai citas vielas un kas spēj funkcionēt kā
iepakojuma, tai skaitā iepirkumu maisiņu, un kā vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu galvenā
strukturālā sastāvdaļa;
12) 
plastmasas iepirkumu maisiņi
 — iepirkumu maisiņi ar vai bez roktura, kuri izgatavoti no plastmasas un
patērētājiem tiek nodrošināti preču vai ražojumu tirdzniecības vietās;
13) 
vieglās plastmasas iepirkumu maisiņi
 — iepirkumu maisiņi, kuri izgatavoti no plastmasas un kuru
materiāla biezums nepārsniedz 50 mikronus un viena maisiņa svars nepārsniedz trīs gramus (1000 maisiņu
svars nepārsniedz trīs kilogramus).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.11.2007.
, 
14.11.2008.
, 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
, 
23.11.2016.
 un 
15.12.2016
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
2.pants. Dabas resursu nodokļa mērķis
Dabas resursu nodokļa (turpmāk — nodoklis) mērķis ir veicināt dabas resursu ekonomiski efektīvu izmantošanu,
ierobežot vides piesārņošanu, samazināt vidi piesārņojošas produkcijas ražošanu un realizāciju, veicināt jaunu, vidi
saudzējošu tehnoloģiju ieviešanu, atbalstīt tautsaimniecības ilgtspējīgu attīstību, kā arī finansiāli nodrošināt vides
aizsardzības pasākumus.
3.pants. Nodokļa maksātāji
(1) Nodokļa maksātājs ir persona, kura:
1) ir saņēmusi vai tai saskaņā ar vides aizsardzības vai zemes dzīļu izmantošanas normatīvajiem aktiem bija
pienākums saņemt vides aizsardzības normatīvajos aktos noteikto atļauju, licenci vai C kategorijas
piesārņojošas darbības apliecinājumu un kura Latvijas Republikas teritorijā, kontinentālajā šelfā vai ekskluzīvajā
ekonomiskajā zonā:
a) iegūst ar nodokli apliekamus dabas resursus,
b) realizē ar nodokli apliekamus dabas resursus, kas iegūti tādā saimnieciskajā darbībā, kura neattiecas uz
derīgo izrakteņu ieguvi no zemes dzīlēm,
c) izmanto zemes dzīļu derīgās īpašības, iesūknējot ģeoloģiskajās struktūrās dabasgāzi,
d) emitē vidē ar nodokli apliekamas piesārņojošas vielas vai apglabā atkritumus,
e) 
(izslēgts ar 
15.12.2016
. likumu)
;
f) lieto ūdens resursus elektroenerģijas ražošanai hidroelektrostacijā;
1
1
) 
(izslēgts ar 
15.12.2016
. likumu)
;
2) pirmā Latvijas Republikas teritorijā:
2
/
29
a) realizē videi kaitīgas preces vai preces iepakojumā (arī kopā ar preci ievesto precei pievienoto primāro,
sekundāro un terciāro iepakojumu) vai ogles, koksu un lignītu (brūnogles), uguņošanas ierīces, kā arī pircēja
ērtības vai reklāmas noformējuma dēļ iepakotu vai neiepakotu preču vai produktu kopumam (pirkumam)
pievieno iepakojumu,
b) savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai izmanto videi kaitīgas preces, izņemot preces, kuras
apliekamas ar nodokli, tās realizējot, vai iepakojumā iegādātas preces (arī kopā ar preci ievesto precei
pievienoto primāro, sekundāro un terciāro iepakojumu), izņemot preces iepakojumā, kuras apliekamas ar
nodokli, tās realizējot,
c) sniedzot pakalpojumu, pievieno izstrādājumam iepakojumu, un šis iepakojums pēc pakalpojuma
sniegšanas nonāk pie pakalpojuma saņēmēja,
d) savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai izmanto ogles, koksu un lignītu (brūnogles), izņemot ogles,
koksu un lignītu (brūnogles), kuras apliekamas ar nodokli, tās realizējot, un uguņošanas ierīces;
3) Latvijas Republikas teritorijā sabiedriskajā ēdināšanā un mazumtirdzniecībā realizē vienreiz lietojamos galda
traukus un piederumus, kas izgatavoti no plastmasas (polimēriem), papīra, kartona, to kompozītmateriāliem
(laminātiem) ar polimēru vai metāla komponentiem, metāla folijas, koksnes vai citām dabiskām šķiedrām
(turpmāk — vienreiz lietojamie galda trauki un piederumi);
4) savā darbībā lieto radioaktīvās vielas, pēc kuru izmantošanas rodas radioaktīvie atkritumi, kurus
nepieciešams uzglabāt vai apglabāt Latvijas Republikas teritorijā;
5) pirmo reizi pastāvīgi reģistrē Latvijā transportlīdzekļus, uz kuriem attiecas Nolietotu transportlīdzekļu
apsaimniekošanas likuma 
3.panta
 pirmā daļa.
(2) Persona, kura veic videi kaitīgu preču vai preču iepakojumā piegādes darījumu muitas noliktavā vai brīvajā zonā,
maksā nodokli, ja tā videi kaitīgas preces vai preces iepakojumā izlaiž brīvam apgrozījumam un realizē Latvijas
Republikas teritorijā.
(3) Ja persona, kura ražo preces, nodod tās citai personai iepakošanai, nodokļa maksātājs ir persona, kura pirmā
realizē šīs preces iepakojumā Latvijas Republikas teritorijā.
(4) Ja persona, kura ražo un realizē preces Latvijas Republikas teritorijā vai ieved preces iepakojumā no citām
valstīm, izmanto atkārtoti lietojamu iepakojumu, ko nomā no citas personas, nodokļa maksātājs ir persona, kura
iznomā šo iepakojumu preču iepakošanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
08.05.2008.
,
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
, 
06.11.2013.
, 
23.11.2016.
 un
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
4.pants. Ar nodokli apliekamie objekti un nodokļa likmes
(1) Ar nodokli apliek:
1) dabas resursus atbilstoši šā likuma 
1. 
un 
2.pielikumam
, kā arī parka vīngliemežu (
Helix pomatia L.
) vākšanu
tālākai saimnieciskai izmantošanai;
2) zemes dzīļu derīgo īpašību izmantošanu, iesūknējot ģeoloģiskajās struktūrās dabasgāzi;
3) atkritumu apglabāšanu un piesārņojošu vielu emisiju vidē atbilstoši šā likuma 
14.
1
 pantam
 un 
3.
, 
4. 
un
5.pielikumam
;
4) 
(izslēgts ar 
15.12.2016
. likumu)
;
5) videi kaitīgas preces atbilstoši šā likuma 
6.pielikumam
;
6) preču un izstrādājumu iepakojumu (turpmāk arī — iepakojums) un vienreiz lietojamos galda traukus un
piederumus atbilstoši šā likuma 
24.pantam
 un 
7.pielikumam
. Ar nodokli apliek arī to iepakojumu, ko
pakalpojumu sniedzējs pievieno izstrādājumiem un kas pēc pakalpojuma sniegšanas nonāk pie pakalpojuma
saņēmēja;
3
/
29
II nodaļa. Atbrīvojumi no nodokļa samaksas
7) radioaktīvās vielas atbilstoši šā likuma 
8.pielikumam
;
8) transportlīdzekļus, uz kuriem attiecas Nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas likuma 
3.panta
 pirmā
daļa;
9) ogles, koksu un lignītu (brūnogles) atbilstoši šā likuma 
9.pielikumam
;
10) F1, F2, F3 un F4 kategorijas uguņošanas ierīces.
(2) Nodokļa likmes par zemes dzīļu derīgo īpašību izmantošanu, iesūknējot ģeoloģiskajās struktūrās dabasgāzi;
par C kategorijas piesārņojošu darbību nozarēs, attiecībā uz kurām normatīvajos aktos nav noteiktu nosacījumu un nav
arī iespējams aprēķināt piesārņojošo vielu apjomu; par parka vīngliemežu (
Helix pomatia L.
) vākšanu tālākai
saimnieciskai izmantošanai; par iepakojumu gadījumos, kad tā materiāla veidu un svaru nav iespējams pamatot ar
uzskaites dokumentiem; par transportlīdzekļiem un uguņošanas ierīcēm ir noteiktas šā likuma 14., 15., 20., 24., 24.
1
un 
26.pantā
. Pārējos gadījumos nodokļa likmes, kā arī to spēkā esības periodi ir noteikti šā likuma pielikumos.
(3) Ministru kabinets saskaņā ar šā likuma pielikumos minēto nodokļa likmju iedalījumu nosaka:
1) dabas resursu, piesārņojošu vielu, atkritumu un radioaktīvo vielu klasifikāciju un atbilstību nodokļa likmju
grupām;
2) videi kaitīgu preču klasifikāciju, tehniskos raksturojumus un atbilstību nodokļa likmju grupām.
(4) Ministru kabinets nosaka preču un izstrādājumu iepakojumu, ko neapliek ar nodokli.
(5) Plastmasas iepirkumu maisiņiem, ko patērētājam ērtības vai reklāmas noformējuma dēļ tirgotājs nodrošina
preču vai ražojumu tirdzniecības vietās, neatkarīgi no tā, vai par šiem maisiņiem tiek iekasēta atsevišķa samaksa,
piemēro nodokļa likmi, kas noteikta šā likuma 
24.pantā
. Šajā daļā minētajiem plastmasas maisiņiem, kas izgatavoti
no bioplastmasas vai oksonoārdāmās plastmasas, piemēro nodokļa likmi, kas noteikta šā likuma 
7.pielikumā
. Ja
preces tiek realizētas plastmasas maisiņos, kuros tirgotājs tās safasējis un iepakojis pirms novietošanas tirdzniecības
vietā, šiem plastmasas maisiņiem piemēro nodokļa likmi, kas noteikta šā likuma 
7.pielikumā
.
(6) 
(Izslēgta ar 
20.12.2010
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
08.11.2007.
, 
08.05.2008.
, 
14.11.2008.
, 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
,
06.11.2013.
, 
23.11.2016.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
5.pants. Atbrīvojums no nodokļa samaksas par dabas resursu lietošanu
Nodokli nemaksā par:
1) fona piesārņojumu, ja nodokļa maksātājs attiecīgo piesārņojuma līmeni ir pierādījis ar monitoringa datiem,
kurš veikts atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajām prasībām;
2) ūdeņu lietošanu (caurplūdi) zivsaimniecības objektos, zivju audzētavās un dīķsaimniecībās;
3) termālo un tehnisko ūdeņu izmantošanu, kas pēc izmantošanas iesūknēti atpakaļ ūdeņu ieguves horizontā,
nemainot ūdeņu ķīmisko sastāvu (izņemot atsāļošanu);
4) balasta smilšu novietošanu vietējās pašvaldības noteiktajās vietās;
5) piesārņojuma ievadīšanu augsnes vai grunts filtrācijas slānī (absorbentā), ja attīrīšanas iekārtas projektā tā
paredzēta kā piesārņojuma attīrīšanas metode;
6) avārijas noplūdes dēļ nelikumīgi vidē nonākušā tā piesārņojuma apjomu, kuru atbildīgā persona savākusi vai
neitralizējusi saskaņā ar Valsts vides dienesta noteiktajiem termiņiem un prasībām;
7) gruntsūdeņu līmeņa pazemināšanas procesā atsūknētajiem ūdeņiem, ja to atsūknēšana saistīta ar derīgo
izrakteņu ieguvi;
4
/
29
8) ražošanas vajadzībām izlietotajiem ūdeņiem, ja tie pēc attīrīšanas izmantoti atkārtoti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.11.2013.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
6.pants. Atbrīvojums no nodokļa samaksas par radioaktīvo vielu izmantošanu
(1) Nodokli par radioaktīvo vielu izmantošanu nemaksā valsts iestādes, kuras atbilstoši savām funkcijām nodrošina:
1) radiācijas drošības un kodoldrošības uzraudzību un kontroli;
2) metroloģiju;
3) gatavību radiācijas avārijām;
4) radiometrisko kontroli uz valsts robežas;
5) kriminālprocesuālo darbību veikšanu.
(2) Nodokli par radioaktīvo vielu izmantošanu nemaksā ārstniecības iestādes, kurām šīs vielas nepieciešamas
onkoloģisko, kardioloģisko un kardioķirurģisko slimību ārstēšanā un diagnostikā, mātes un bērna veselības aprūpes
nodrošināšanā, nieru transplantācijā un ar HIV inficēto pacientu aprūpes nodrošināšanā atbilstoši valsts programmām,
kā arī tad, ja radioaktīvās vielas tiek izmantotas citu slimību ārstēšanā un diagnostikā.
(3) Nodokli par radioaktīvo vielu izmantošanu nemaksā radioaktīvo atkritumu apglabāšanas un pārvaldības
komercsabiedrības.
(4) Persona, kura izmanto radioaktīvās vielas, nemaksā nodokli, ja pirkuma līgumā ir ietvertas garantijas izlietoto
jonizējošā starojuma avotu nosūtīšanai atpakaļ ražotājvalstij.
(5) Persona, kura izmanto radioaktīvās vielas, nemaksā nodokli, ja šīs radioaktīvās vielas izmanto demonstrēšanai
izstādēs, gadatirgos vai līdzīgos pasākumos un tās ievestas Latvijā uz laikposmu, kas nepārsniedz 30 dienas.
7.pants. Atbrīvojums no nodokļa samaksas par transportlīdzekļiem, kurus pirmo reizi pastāvīgi reģistrē
Latvijas Republikā
(1) Nodokli par transportlīdzekļiem nemaksā transportlīdzekļu būvētājs vai tā pilnvarots pārstāvis, vai lietotu
transportlīdzekļu tirgotājs, ja tas nodrošina normatīvajos aktos par nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanu
noteikto prasību ievērošanu, kā arī izpilda vienu no šādām prasībām:
1) ir izveidojis un piemēro nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmu un noslēdzis ar normatīvajos
aktos noteiktu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi līgumu par šīs
sistēmas piemērošanu (turpmāk 
— nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas līgums);
2) ir noslēdzis ar apsaimniekotāju līgumu par piedalīšanos nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas
sistēmā (ja apsaimniekotājs ir noslēdzis ar normatīvajos aktos noteiktu Vides aizsardzības un reģionālās
attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas līgumu).
(2) Ministru kabinets nosaka:
1) kārtību, kādā transportlīdzekļu būvētājs vai tā pilnvarots pārstāvis, lietotu transportlīdzekļu tirgotājs, kas pirmo
reizi Latvijā pastāvīgi reģistrē lietotu transportlīdzekli, vai apsaimniekotājs iesniedz normatīvajos aktos noteiktai
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei dokumentus, kas apliecina
nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmas izveidi un piemērošanu vai piedalīšanos šādas sistēmas
darbībā;
2) kārtību, kādā transportlīdzekļu būvētājs vai tā pilnvarots pārstāvis, vai lietotu transportlīdzekļu tirgotājs, kas
pirmo reizi Latvijā pastāvīgi reģistrē lietotu transportlīdzekli, sniedz pārskatu par nolietotu transportlīdzekļu
savākšanu un pārstrādi (ja tas nemaksā nodokli par transportlīdzekļiem) un pārskata formu un tajā iekļaujamo
informāciju;
5
/
29
3) nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas līguma būtiskos noteikumus;
4) prasības nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmas izveidei un piemērošanai, kā arī
apsaimniekotājam, kura līgumpartneri nemaksā nodokli par transportlīdzekļiem;
5) kārtību, kādā nodokļa maksātājs, kas pats izveidojis un piemēro nolietotu transportlīdzekļu
apsaimniekošanas sistēmu un nemaksā nodokli, un apsaimniekotājs, kura līgumpartneri nemaksā nodokli par
transportlīdzekļiem, iesniedz auditētu pārskatu par nolietotu transportlīdzekļu savākšanu un pārstrādi, pārskata
formu un tajā iekļaujamo informāciju.
(3) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esoša iestāde kontrolē nolietotu
transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmas darbības programmas izpildi, kā arī pēc tam, kad ir pieņēmusi lēmumu
par atbrīvošanu no nodokļa, līdz ceturksnim sekojošā nākamā mēneša 20. datumam rakstveidā informē par to Valsts
ieņēmumu dienestu un valsts akciju sabiedrību "Ceļu satiksmes drošības direkcija" un sniedz tiem nepieciešamās
ziņas.
(3
1
) Ja apsaimniekošanas līgumu ar normatīvajos aktos noteiktu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrijas padotībā esošu iestādi noslēdz apsaimniekotājs, tas rakstveidā informē savus līgumpartnerus par noslēgto
līgumu un piemērojamo atbrīvojumu no nodokļa samaksas.
(4) Nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs zaudē tiesības uz šajā pantā noteikto nodokļa atbrīvojumu, ja šā panta
pirmajā daļā minētais līgums normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā tiek izbeigts sakarā ar to, ka nodokļa maksātājs vai
apsaimniekotājs nepiemēro vai piemēro nepilnīgā apmērā nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmu un
neizpilda līgumā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi ietvertās saistības.
Atbrīvojumu no nodokļa samaksas pārtrauc piemērot, sākot ar līguma izbeigšanas dienai sekojošā nākamā ceturkšņa
pirmā mēneša pirmo dienu.
(5) Nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs zaudē tiesības uz šajā pantā noteikto nodokļa atbrīvojumu, ja šā panta
pirmajā daļā minētais līgums normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā tiek izbeigts sakarā ar to, ka nodokļa maksātājs vai
apsaimniekotājs mēneša laikā pēc vides aizsardzību regulējošos normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav iesniedzis
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei šā panta otrās daļas 2.punktā minēto
pārskatu. Atbrīvojumu no nodokļa samaksas pārtrauc piemērot, sākot ar līguma izbeigšanas dienai sekojošā nākamā
ceturkšņa pirmā mēneša pirmo dienu.
(6) Šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētā lēmuma par vienpusēju atkāpšanos no līguma gadījumos, kad
nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs nepiemēro vai piemēro nepilnīgā apmērā nolietotu transportlīdzekļu
apsaimniekošanas sistēmu un neizpilda līgumā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā
esošu iestādi ietvertās saistības, un gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs mēneša laikā pēc vides
aizsardzību regulējošos normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav iesniedzis Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrijas padotībā esošai iestādei šā panta otrās daļas 2.punktā minēto pārskatu, apstrīdēšana un pārsūdzēšana
neaptur lēmuma darbību.
(7) Kārtību, kādā tiek slēgts un izbeigts šā panta pirmajā daļā minētais līgums, tai skaitā kārtību, kādā notiek
vienpusēja atkāpšanās no līguma gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs nepiemēro vai piemēro
nepilnīgā apmērā nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmu un neizpilda līgumā ar Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības 
minis
trijas padotībā esošu iestādi ietvertās saistības, un gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai
apsaimniekotājs mēneša laikā pēc vides aizsardzību regulējošos normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav iesniedzis
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei šā panta otrās daļas 2.punktā minēto
pārskatu, nosaka Ministru kabinets.
(8) Izbeidzot šajā pantā noteikto apsaimniekošanas līgumu, nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs, kas tika
atbrīvots no nodokļa samaksas, trīs mēnešu laikā pēc līguma izbeigšanas dienas iesniedz Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošajai iestādei, ar kuru bija noslēgts apsaimniekošanas līgums, pārskatu
par nolietotu transportlīdzekļu savākšanu un pārstrādi par periodu no kalendārā gada sākuma līdz brīdim, kad
atbrīvojums no nodokļa samaksas tika pārtraukts.
(9) Persona, kas pirmo reizi Latvijā pastāvīgi reģistrē transportlīdzekli, nodokli par transportlīdzekli nemaksā, ja tā ir
iegādājusies apliecinājuma zīmi no apsaimniekotāja, kurš ir izveidojis un piemēro nolietotu transportlīdzekļu
apsaimniekošanas sistēmu un noslēdzis ar normatīvajos aktos noteiktu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrijas padotībā esošu iestādi nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas līgumu. Apliecinājuma zīme pamato
personas veikto maksājumu apsaimniekotājam par to, ka apsaimniekotājs pieņems attiecīgo transportlīdzekli, kad tas
būs nolietots, un veiks tā atbilstošu apsaimniekošanu.
(10) Ministru kabinets nosaka:
6
/
29
1) prasības apsaimniekotājam, kas pārdod apliecinājuma zīmi, apliecinājuma zīmes formu un tajā iekļaujamo
informāciju, kā arī kārtību, kādā informācija par pārdotajām apliecinājuma zīmēm tiek norādīta transportlīdzekļu
un to vadītāju valsts reģistrā;
2) kārtību, kādā apsaimniekotājs, kas pārdod apliecinājuma zīmes, iesniedz normatīvajos aktos noteiktai Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei pārskatu par pārdotajām apliecinājuma
zīmēm, pārskata formu un tajā iekļaujamo informāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.05.2008.
, 
14.11.2008.
, 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
, 
23.11.2016.
 un 
15.12.2016
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
8.pants. Atbrīvojums no nodokļa samaksas par iepakojumu un vienreiz lietojamiem galda traukiem un
piederumiem
(1) Nodokli par iepakojumu vai vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem nodokļa maksātājs nemaksā, ja
tas nodrošina vides aizsardzības normatīvajos aktos noteikto izlietotā iepakojuma un vienreiz lietojamo galda trauku un
piederumu reģenerācijas normu izpildi, kā arī izpilda vienu no šādiem nosacījumiem:
1) ir izveidojis un piemēro izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu
apsaimniekošanas sistēmu un noslēdzis ar normatīvajos aktos noteiktu Vides aizsardzības un reģionālās
attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi līgumu par izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku
un piederumu apsaimniekošanas sistēmas piemērošanu (turpmāk — iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda
trauku un piederumu apsaimniekošanas līgums);
2) ir noslēdzis ar iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekotāju līgumu par
piedalīšanos izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmā
(ja apsaimniekotājs ir reģistrēts Valsts vides dienestā un noslēdzis ar normatīvajos aktos noteiktu Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda
trauku un piederumu apsaimniekošanas līgumu).
(2) Ministru kabinets nosaka:
1) kārtību, kādā iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekotājs iesniedz
normatīvajos aktos noteiktai Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei
dokumentus, kas apliecina izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu
apsaimniekošanas sistēmas piemērošanu un apsaimniekotāja līgumpartneru piedalīšanos šādas sistēmas
darbībā;
2) kārtību, kādā nodokļa maksātājs iesniedz normatīvajos aktos noteiktai Vides aizsardzības un reģionālās
attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei dokumentus, kas apliecina nodokļa maksātāja izveidotās izlietotā
iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmas piemērošanu;
3) prasības izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmas
izveidei un piemērošanai, kā arī prasības nodokļa maksātājam, kas pats izveidojis un piemēro izlietotā
iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmu un nemaksā nodokli,
un prasības iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekotājiem, kuru līgumpartneri
nemaksā nodokli par iepakojumu vai vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem;
4) kārtību, kādā nodokļa maksātājs, kas pats izveidojis un piemēro izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo
galda trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmu un nemaksā nodokli, un iepakojuma vai vienreiz
lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekotājs, kura līgumpartneri nemaksā nodokli par iepakojumu vai
vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem, iesniedz auditētu pārskatu par izlietotā iepakojuma
apsaimniekošanu vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaim
niekošanu, aprēķināto nodokli,
pārskata formu un tajā iekļaujamo informāciju;
5) kārtību, kādā nodokļa maksātājs, kas pats izveidojis un piemēro izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo
galda trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmu, un nemaksā nodokli, iesniedz pārskatu par izlietotā
iepakojuma apsaimniekošanu vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanu, aprēķināto
nodokli, pārskata formu un tajā iekļaujamo informāciju;
6) dokumentus, ar kuriem apliecina, ka iepakojums, kurš bijis saskarē ar bīstamām ķīmiskajām vielām vai
bīstamiem ķīmiskajiem produktiem, pēc iepakoto vielu izlietošanas attīrīts līdz tādai pakāpei, ka tas vairs nav
uzskatāms par bīstamo atkritumu, un šo dokumentu iesniegšanas kārtību;
7
/
29
7) iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas līguma būtiskos noteikumus;
8) izlietotā iepakojuma un vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu pārstrādes un reģenerācijas apjomu
noteikšanas kārtību izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas
sistēmu ietvaros;
9) kārtību, kādā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esoša iestāde pieņem lēmumu
par atbrīvojuma piemērošanu no nodokļa samaksas par iepakojumu un vienreiz lietojamiem galda traukiem un
piederumiem;
10) kārtību, kādā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esoša iestāde izskata
pārskatu un auditētu pārskatu par izlietotā iepakojuma apsaimniekošanu vai vienreiz lietojamo galda trauku un
piederumu apsaimniekošanu un aprēķināto nodokli.
(3) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esoša iestāde kontrolē iepakojuma vai vienreiz
lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmas darbības programmas izpildi, kā arī pēc tam, kad ir
pieņēmusi lēmumu par atbrīvošanu no nodokļa, līdz ceturksnim sekojošā nākamā mēneša 20. datumam rakstveidā
informē par to Valsts ieņēmumu dienestu un sniedz tam nepieciešamās ziņas.
(4) Nodokļa maksātājs, kurš realizē gan vienreiz lietojamos galda traukus un piederumus, gan pirmais realizē
preces iepakojumā vai izmanto savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai iegādātas preces iepakojumā, lai
saņemtu nodokļa atbrīvojumu, nodrošina gan izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas, gan vienreiz lietojamo galda
trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmas izveidošanu un piemērošanu.
(5) Vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem piemēro tādas pašas pārstrādes un reģenerācijas normas
(pa gadiem) kā iepakojumam saskaņā ar normatīvajiem aktiem par iepakojuma apsaimniekošanu. Izlietoto iepakojumu
un vienreiz lietojamos galda traukus un piederumus var apsaimniekot, piemērojot vienotu apsaimniekošanas sistēmu.
(6) Ja apsaimniekošanas līgumu ar normatīvajos aktos noteiktu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrijas padotībā esošu iestādi noslēdz apsaimniekotājs, tas rakstveidā informē savus līgumpartnerus par noslēgto
līgumu un piemērojamo atbrīvojumu no nodokļa samaksas, norādot Valsts vides dienesta tā lēmuma datumu un
numuru, kurš pieņemts par apsaimniekošanas līguma noslēgšanu un atbrīvojuma piemērošanu, kā arī norādot, kuriem
izlietotā iepakojuma un vienreiz lietojamo trauku materiālu veidiem piemēro atbrīvojumu un uz kādu laikposmu
atbrīvojums piešķirts.
(7) Atbrīvojumu no nodokļa samaksas iepakojumam, kurš bijis saskarē ar bīstamām ķīmiskajām vielām vai
bīstamiem maisījumiem, piemēro šādos gadījumos:
1) ja iepakojumu pēc iepakoto vielu izlietošanas attīra līdz tādai pakāpei, ka tas vairs nav uzskatāms par
bīstamo atkritumu, un to var dokumentāri pierādīt, un iepakojumu apsaimnieko saskaņā ar šā panta prasībām;
2) ja iepakojumu pēc iepakoto vielu izlietošanas nav iespējams attīrīt līdz tādai pakāpei, ka tas vairs nav
uzskatāms par bīstamo atkritumu, šo iepakojumu apsaimnieko saskaņā ar normatīvo aktu prasībām par
bīstamo atkritumu apsaimniekošanu un to var dokumentāri pierādīt.
(8) Nodokļa maksātājs zaudē tiesības uz šajā pantā noteikto nodokļa atbrīvojumu, ja šā panta pirmās daļas 1. vai
2.punktā minētais līgums normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā tiek izbeigts sakarā ar to, ka nodokļa maksātājs vai
apsaimniekotājs apsaimniekošanas sistēmu nepiemēro vai piemēro nepilnīgā apmērā un neizpilda līgumā ar Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi ietvertās saistības. Atbrīvojumu no nodokļa
samaksas pārtrauc piemērot, sākot ar līguma izbeigšanas dienai sekojošā nākamā ceturkšņa pirmā mēneša pirmo
dienu.
(9) Nodokļa maksātājs zaudē tiesības uz šajā pantā noteikto nodokļa atbrīvojumu, ja šā panta pirmās daļas 1. vai
2.punktā minētais līgums normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā tiek izbeigts sakarā ar to, ka nodokļa maksātājs vai
apsaimniekotājs mēneša laikā pēc normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav iesniedzis Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei šā panta otrās daļas 4. un 5.punktā minēto pārskatu.
Atbrīvojumu no nodokļa samaksas pārtrauc piemērot, sākot ar līguma izbeigšanas dienai sekojošā nākamā ceturkšņa
pirmā mēneša pirmo dienu.
(10) Šā panta astotajā un devītajā daļā minētā lēmuma par vienpusēju atkāpšanos no līguma gadījumos, kad
nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs apsaimniekošanas sistēmu nepiemēro vai piemēro nepilnīgā apmērā un
neizpilda līgumā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi ietvertās saistības,
un gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs mēneša laikā pēc normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav
8
/
29
iesniedzis Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei šā panta otrās daļas 4. un
5.punktā minēto pārskatu, apstrīdēšana un pārsūdzēšana neaptur lēmuma darbību.
(11) Kārtību, kādā tiek slēgts un izbeigts šā panta pirmajā daļā minētais līgums, tai skaitā kārtību, kādā notiek
vienpusēja atkāpšanās no līguma gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs apsaimniekošanas sistēmu
nepiemēro vai piemēro nepilnīgā apmērā un neizpilda līgumā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas
padotībā esošu iestādi ietvertās saistības, un gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs mēneša laikā
pēc normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav iesniedzis Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā
esošai iestādei šā panta otrās daļas 4. un 5.punktā minēto pārskatu, nosaka Ministru kabinets.
(12) Nodokļa maksātājs, kurš ir atbrīvots no nodokļa samaksas atbilstoši šā panta pirmajai daļai, no saviem
līdzekļiem sedz izlietotā iepakojuma un vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas izmaksas,
ieskaitot šo atkritumu dalītās vākšanas, šķirošanas un pārstrādes vai reģenerācijas izmaksas.
(13) Izbeidzot šajā pantā noteikto apsaimniekošanas līgumu, triju mēnešu laikā pēc līguma izbeigšanas dienas:
1) nodokļa maksātājs, kas izveidojis un piemērojis izlietotā iepakojuma vai vienreiz lietojamo galda trauku un
piederumu apsaimniekošanas sistēmu un tika atbrīvots no nodokļa samaksas, iesniedz Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošajai iestādei, ar kuru bija noslēgts apsaimniekošanas līgums,
pārskatu par izlietotā iepakojuma apsaimniekošanu vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu
apsaimniekošanu un aprēķināto nodokli par periodu no kalendārā gada sākuma līdz brīdim, kad atbrīvojums no
nodokļa samaksas tika pārtraukts;
2) apsaimniekotājs, kura līgumpartneri nemaksāja nodokli par iepakojumu vai vienreiz lietojamiem galda
traukiem un piederumiem, iesniedz Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošajai
iestādei, ar kuru bija noslēgts apsaimniekošanas līgums, auditētu pārskatu par izlietotā iepakojuma
apsaimniekošanu vai vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanu un aprēķināto nodokli par
periodu no kalendārā gada sākuma līdz brīdim, kad atbrīvojums no nodokļa samaksas tika pārtraukts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
08.05.2008.
, 
14.11.2008.
, 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
, 
23.11.2016.
 un
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
9.pants. Atbrīvojums no nodokļa samaksas par videi kaitīgām precēm
(1) Nodokli par videi kaitīgām precēm nodokļa maksātājs nemaksā, ja tas nodrošina vides aizsardzības
normatīvajos aktos noteikto videi kaitīgu preču atkritumu reģenerācijas normu izpildi, kā arī izpilda vienu no šādiem
nosacījumiem:
1) ir izveidojis un piemēro videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmu un noslēdzis ar normatīvajos
aktos noteiktu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi līgumu par videi
kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmas piemērošanu (turpmāk — videi kaitīgu preču atkritumu
apsaimniekošanas līgums);
2) ir noslēdzis ar videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekotāju līgumu par piedalīšanos nolietotu videi kaitīgu
preču apsaimniekošanas sistēmā (ja apsaimniekotājs ir noslēdzis ar normatīvajos aktos noteiktu Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi videi kaitīgu preču atkritumu
apsaimniekošanas līgumu).
(2) Ministru kabinets nosaka:
1) kārtību, kādā videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekotājs iesniedz normatīvajos aktos noteiktai Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei dokumentus, kas apliecina videi
kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmas piemērošanu un apsaimniekotāja līgumpartneru
piedalīšanos šādas sistēmas darbībā;
2) kārtību, kādā nodokļa maksātājs iesniedz normatīvajos aktos noteiktai Vides aizsardzības un reģionālās
attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei dokumentus, kas apliecina nodokļu maksātāja izveidotās videi
kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmas piemērošanu;
3) prasības videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmu izveidei un piemērošanai, kā arī prasības
nodokļa maksātājam, kas pats izveidojis un piemēro videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmu
un nemaksā nodokli, un prasības videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekotājiem, kuru līgumpartneri nemaksā
nodokli par videi kaitīgām precēm;
9
/
29
4) kārtību, kādā nodokļa maksātājs, kas pats izveidojis un piemēro videi kaitīgu preču atkritumu
apsaimniekošanas sistēmu un nemaksā nodokli, un videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekotājs, kura
līgumpartneri nemaksā nodokli par videi kaitīgām precēm, iesniedz auditētu pārskatu par videi kaitīgu preču
atkritumu apsaimniekošanu, aprēķināto nodokli, pārskata formu un tajā iekļaujamo informāciju;
5) kārtību, kādā nodokļa maksātājs, kas pats izveidojis un piemēro videi kaitīgu preču atkritumu
apsaimniekošanas sistēmu, un nemaksā nodokli, iesniedz pārskatu par videi kaitīgu preču atkritumu
apsaimniekošanu, aprēķināto nodokli, pārskata formu un tajā iekļaujamo informāciju;
6) videi kaitīgu preču atkritumu savākšanas, pārstrādes un reģenerācijas apjomu noteikšanas kārtību videi
kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmu ietvaros;
7) videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas līguma būtiskos noteikumus;
8) kārtību, kādā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esoša iestāde pieņem lēmumu
par atbrīvojumu no nodokļa samaksas par videi kaitīgām precēm;
9) kārtību, kādā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esoša iestāde izskata pārskatu
un auditētu pārskatu par videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanu un aprēķināto nodokli.
(3) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esoša iestāde kontrolē videi kaitīgu preču
atkritumu apsaimniekošanas sistēmas darbības programmas izpildi, kā arī pēc tam, kad ir pieņēmusi lēmumu par
atbrīvošanu no nodokļa, līdz ceturksnim sekojošā nākamā mēneša 20. datumam rakstveidā informē par to Valsts
ieņēmumu dienestu un sniedz tam nepieciešamās ziņas.
(4) Ja apsaimniekošanas līgumu ar normatīvajos aktos noteiktu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrijas padotībā esošu iestādi noslēdz apsaimniekotājs, tas rakstveidā informē savus līgumpartnerus par noslēgto
līgumu un piemērojamo atbrīvojumu no nodokļa samaksas, norādot Valsts vides dienesta tā lēmuma datumu un
numuru, kurš pieņemts par apsaimniekošanas līguma noslēgšanu un atbrīvojuma piemērošanu, kā arī norādot, kuriem
videi kaitīgo preču veidiem piemērojams atbrīvojums un uz kādu laikposmu atbrīvojums piešķirts.
(5) Persona, kura ieved un savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai izmanto elektriskās un elektroniskās
iekārtas, nemaksā nodokli, ja piegādes līgumā ir ietvertas garantijas, ka nolietotās elektriskās un elektroniskās
iekārtas tiks nosūtītas atpakaļ piegādātājvalstij.
(6) Nodokļa maksātājs zaudē tiesības uz šajā pantā noteikto nodokļa atbrīvojumu, ja šā panta pirmās daļas 1. vai
2.punktā minētais līgums normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā tiek izbeigts sakarā ar to, ka nodokļa maksātājs vai
apsaimniekotājs apsaimniekošanas sistēmu nepiemēro vai piemēro nepilnīgā apmērā un neizpilda līgumā ar Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi ietvertās saistības. Atbrīvojumu no nodokļa
samaksas pārtrauc piemērot, sākot ar līguma izbeigšanas dienai sekojošā nākamā ceturkšņa pirmā mēneša pirmo
dienu.
(7) Nodokļa maksātājs zaudē tiesības uz šajā pantā noteikto nodokļa atbrīvojumu, ja šā panta pirmās daļas 1. vai
2.punktā minētais līgums normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā tiek izbeigts sakarā ar to, ka nodokļa maksātājs vai
apsaimniekotājs mēneša laikā pēc normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav iesniedzis Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei šā panta otrās daļas 4. un 5.punktā minēto pārskatu.
Atbrīvojumu no nodokļa samaksas pārtrauc piemērot, sākot ar līguma izbeigšanas dienai sekojošā nākamā ceturkšņa
pirmā mēneša pirmo dienu.
(8) Šā panta sestajā un septītajā daļā minētā lēmuma par vienpusēju atkāpšanos no līguma gadījumos, kad
nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs apsaimniekošanas sistēmu nepiemēro vai piemēro nepilnīgā apmērā un
neizpilda līgumā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošu iestādi ietvertās saistības,
un gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs mēneša laikā pēc normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav
iesniedzis Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei šā panta otrās daļas 4. un
5.punktā minēto pārskatu, apstrīdēšana un pārsūdzēšana neaptur lēmuma darbību.
(9) Kārtību, kādā tiek slēgts un izbeigts šā panta pirmajā daļā minētais līgums, tai skaitā kārtību, kādā notiek
vienpusēja atkāpšanās no līguma gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs apsaimniekošanas sistēmu
nepiemēro vai piemēro nepilnīgā apmērā un neizpilda līgumā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas
padotībā esošu iestādi ietvertās saistības, un gadījumos, kad nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs mēneša laikā
pēc normatīvajos aktos noteiktā termiņa nav iesniedzis Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā
esošai iestādei šā panta otrās daļas 4. un 5.punktā minēto pārskatu, nosaka Ministru kabinets.
(10) Nodokļa maksātājs, kurš nemaksā nodokli atbilstoši šā panta pirmajai daļai, sedz videi kaitīgo preču atkritumu 
10
/
29
III nodaļa. Nodokļa aprēķināšana par dabas resursu ieguvi un lietošanu
(10) Nodokļa maksātājs, kurš nemaksā nodokli atbilstoši šā panta pirmajai daļai, sedz videi kaitīgo preču atkritumu
apsaimniekošanas izmaksas, ieskaitot šo atkritumu dalītās vākšanas, šķirošanas un pārstrādes vai reģenerācijas
izmaksas.
(11) Izbeidzot šajā pantā noteikto apsaimniekošanas līgumu, triju mēnešu laikā pēc līguma izbeigšanas dienas:
1) nodokļa maksātājs, kas izveidojis un piemērojis videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmu un
nemaksāja nodokli, iesniedz Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošajai iestādei,
ar kuru bija noslēgts apsaimniekošanas līgums, pārskatu par videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanu un
aprēķināto nodokli par periodu no kalendārā gada sākuma līdz brīdim, kad atbrīvojums no nodokļa samaksas
tika pārtraukts;
2) apsaimniekotājs, kura līgumpartneri nemaksāja nodokli par videi kaitīgām precēm, iesniedz Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošajai iestādei, ar kuru bija noslēgts
apsaimniekošanas līgums, auditētu pārskatu par videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanu un aprēķināto
nodokli par periodu no kalendārā gada sākuma līdz brīdim, kad atbrīvojums no nodokļa samaksas tika
pārtraukts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
08.05.2008.
, 
14.11.2008.
, 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
, 
23.11.2016.
 un
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
10.pants. Atbrīvojums no nodokļa samaksas par oglekļa dioksīda emisiju
(1) Nodokli par oglekļa dioksīda (CO
2
) emisiju nemaksā stacionāras tehnoloģiskās iekārtas operatori un gaisa kuģu
operatori, kuri ir iekļauti Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā un izpilda likuma "
Par piesārņojumu
"
prasības par emisijas kvotu nodošanu.
(2) Nodokli nemaksā par oglekļa dioksīda (CO
2
) emisiju, kas rodas, izmantojot atjaunojamos energoresursus un
kūdru likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 minētajās stacionārajās tehnoloģiskajās iekārtās (arī tādās, kurās
ražošanas jauda vai saražotās produkcijas apjoms nepārsniedz likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 minētos
rādītājus).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
11.pants. Atbrīvojums no nodokļa samaksas par ozona slāni noārdošas vielas izmantošanu
Nodokli par ozona slāni noārdošas vielas izmantošanu nemaksā komersants, kas atbilstoši vides aizsardzības
normatīvajos aktos noteiktajām tehnoloģiskajām un vides aizsardzības prasībām ozona slāni noārdošu vielu izmanto
citu ķīmisku vielu ražošanai, ja ķīmiskajā pārveides procesā ozona slāni noārdoša viela pilnībā maina savu ķīmisko
sastāvu.
12.pants. Dabas resursu ieguves un lietošanas limitēšana
(1) Lai iegūtu vai lietotu dabas resursus, nodokļa maksātājam jāsaņem vides aizsardzības un zemes dzīļu
izmantošanas normatīvajos aktos noteiktā atļauja, licence vai C kategorijas piesārņojošas darbības apliecinājums.
(2) Lai izmantotu saimnieciskajā darbībā dabas resursus, kuri iegūti pazemes un virszemes būvju būvniecībā,
virszemes ūdensobjektu ierīkošanā, to gultnes tīrīšanā vai padziļināšanā, kā arī lai izmantotu saimnieciskajā darbībā
iegūtos derīgos izrakteņus, par kuriem nav samaksāts nodoklis, nepieciešams Ministru kabineta noteiktajā kārtībā
saņemt dabas resursu lietošanas atļauju.
(3) Nodoklis par dabas resursiem, kuri iegūti pazemes un virszemes būvju būvniecībā, virszemes ūdensobjektu
ierīkošanā, to gultnes tīrīšanā vai padziļināšanā un tiek izmantoti saimnieciskajā darbībā, jāmaksā neatkarīgi no tā, vai
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par zemes dzīļu izmantošanu ir vai nav jāsaņem dabas resursu lietošanas atļauja. Ja
dabas resursi tiek izmantoti nevis saimnieciskajā darbībā, bet personiskām vajadzībām sava zemes īpašuma robežās,
nodoklis par dabas resursiem nav jāmaksā. Ja saskaņā ar normatīvajiem aktiem par zemes dzīļu izmantošanu dabas
resursu lietošanas atļauja nav nepieciešama, nodokli par saimnieciskajā darbībā izmantotajiem dabas resursiem
aprēķina kā par dabas resursu ieguvi limita ietvaros.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2007.
)
11
/
29
13.pants. Vispārīgās prasības nodokļa aprēķināšanai par dabas resursu ieguvi un lietošanu
(1) Nodokli aprēķina atbilstoši nodokļa likmēm par katru iegūto vai izmantoto dabas resursu vai vidē emitētā
piesārņojuma vienību. Nodokli maksā par faktisko dabas resursu ieguves apjomu, kā arī par kārtējā taksācijas periodā
ģeoloģiskajās struktūrās iesūknēto dabasgāzes apjomu un vides piesārņojuma veidu un apjomu.
(2) Faktiski iegūto vai izmantoto dabas resursu veidu un apjomu vai emitētā piesārņojuma apjomu nodokļa
maksātājs pierāda atbilstoši normatīvajos aktos, attiecīgajā atļaujā vai licencē noteiktajām metodēm, akreditētu
laboratoriju veiktajām analīzēm vai standartizētiem aprēķiniem.
(3) Nodokļa maksātājs nodrošina iegūto un izmantoto dabas resursu un piesārņojuma apjoma uzskaiti.
(4) Nodokli par dabas resursu ieguvi un lietošanu limitos noteiktajos apjomos aprēķina saskaņā ar šā likuma
pielikumos noteiktajām likmēm.
(5) Ja nodokļa maksātājs taksācijas periodā dabas resursus ieguvis vai lietojis mazāk par noteikto limitu, bet nevar
pierādīt faktisko apjomu, nodokli maksā par limitam atbilstošu dabas resursu ieguves vai piesārņojuma veidu un
apjomu.
(6) Ja nodokļa maksātājs taksācijas periodā nav ieguvis dabas resursus, to norāda uzskaites dokumentos un
taksācijas perioda beigās par to informē reģionālo vides pārvaldi. Šajā gadījumā nodoklis par attiecīgo taksācijas
periodu nav jāmaksā.
(7) Nodokli aprēķina un maksā par bieži sastopamo derīgo izrakteņu ieguves atļaujā vai zemes dzīļu izmantošanas
licencē iekļautajiem derīgajiem izrakteņiem un par derīgo izrakteņu ieguves procesā iegūtajiem blakusproduktiem, kuru
ieguve nav iekļauta bieži sastopamo derīgo izrakteņu ieguves atļaujā vai zemes dzīļu izmantošanas licencē, bet par
kuriem nodoklis ir jāmaksā atbilstoši šā likuma 
1.pielikumam
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2016.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
14.pants. Nodokļa aprēķināšana par kārtējā taksācijas periodā ģeoloģiskajās struktūrās iesūknēto
dabasgāzes apjomu
Par kārtējā taksācijas periodā ģeoloģiskajās struktūrās iesūknēto dabasgāzes apjomu Ministru kabineta noteiktajā
kārtībā piemērojama nodokļa likme:
1) 0,0143 
euro
 par 100 kubikmetru dabasgāzes iesūknēšanu;
2) 
(izslēgts ar 
23.11.2016
. likumu)
;
3) 
(izslēgts ar 
23.11.2016
. likumu)
;
4) 
(izslēgts ar 
23.11.2016
. likumu)
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.09.2013.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
14.
1
 pants. Nodokļa aprēķināšana par daļiņu PM
10
 emisiju gaisā, veicot beramkravu pārkraušanu
atvērtos termināļos vai citās atvērtās pārkraušanas vietās
Persona, kas veic beramkravu pārkraušanu atvērtos termināļos vai citās atvērtās pārkraušanas vietās, nodokli par
daļiņu PM
10
 emisiju gaisā aprēķina atbilstoši limitā noteiktajam apjomam, piemērojot šā likuma 
4.pielikumā
 noteikto
nodokļa likmi divdesmitkāršā apmērā.
(
20.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
15.pants. Nodokļa aprēķināšana par vides piesārņošanu, veicot C kategorijas piesārņojošas darbības
(1) Par piesārņojuma veidu un apjomu C kategorijas piesārņojošai darbībai nodokli aprēķina un maksā atbilstoši
nodokļa maksātāja deklarētajam piesārņojuma veidam un apjomam. Nodokļa maksātājs nodrošina savas darbības
radītā piesārņojuma veida un apjoma uzskaiti.
12
/
29
(2) Vidē emitētā piesārņojuma apjomu nosaka, pamatojoties uz vides aizsardzības normatīvajos aktos noteiktajiem
nozaru nosacījumiem un metodikām vai izmantojot aprēķinus.
(3) Ja iekārtu operatori veic C kategorijas piesārņojošas darbības nozarēs, attiecībā uz kurām normatīvajos aktos
nav noteiktu nosacījumu un nav arī iespējams aprēķināt piesārņojošo vielu apjomu, nodokļa apmērs ir 71,14 
euro
 gadā.
Ja nodokļa maksātājs iekārtā veic vairākas C kategorijas piesārņojošas darbības, bet ir saņēmis vienu C kategorijas
piesārņojošas darbības apliecināju
mu, tad nodokli 71,14 
euro
 apmērā maksā par visām iekārtā veiktajām C kategorijas
piesārņojošām darbībām. Ja nodokļa maksātājs ir saņēmis vairākus C kategorijas piesārņojošu darbību
apliecinājumus, tad par katru darbību, kurai izsniegts apliecinājums, maksā 71,14 
euro
. Ja persona C kategorijas
piesārņojošās darbības apliecinājumu saņēmusi un saimniecisko darbību uzsākusi laikā, kas nesakrīt ar nodokļa
taksācijas perioda pirmo mēnesi, nodokli aprēķina kā vienu divpadsmito daļu no gada nodokļa likmes (71,14 
euro
) par
katru taksācijas perioda mēnesi pēc apliecinājuma saņemšanas.
(4) Ja persona, kas saņēmusi C kategorijas piesārņojošas darbības apliecinājumu un maksā nodokli šā panta
trešajā daļā noteiktajā apmērā, piesārņojošo darbību vai saimniecisko darbību izbeigusi pirms taksācijas perioda
beigām, nodokli aprēķina kā vienu divpadsmito daļu no gada nodokļa likmes (71,14 
euro
) par katru taksācijas perioda
mēnesi līdz darbības izbeigšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
08.05.2008.
, 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
 un 
19.09.2013
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2014.
)
16.pants. Nodokļa aprēķināšana par oglekļa dioksīda (CO
2
) emisiju
(1) Šā likuma 
4.pielikumā
 noteiktajai oglekļa dioksīda (CO
2
) emisijai nenosaka limitu, un nodokli par visu oglekļa
dioksīda (CO
2
) emisijas apjomu aprēķina, piemērojot šā likuma 
4.pielikumā
 noteiktās likmes. Oglekļa dioksīda (CO
2
)
emisijas apjomu no stacionāras tehnoloģiskas iekārtas aprēķina, ņemot vērā kurināmā, izejvielu, palīgmateriālu un
saražotās produkcijas veidu un ķīmisko sastāvu, izmantotā kurināmā, izejvielu un palīgmateriālu apjomu, saražotās
produkcijas apjomu, zemākā sadegšanas siltuma faktoru un oksidācijas faktoru vai pārvēršanas faktoru.
(2) Oglekļa dioksīda (CO
2
) emisijas apjoma aprēķināšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
17.pants. Nodokļa aprēķināšana par emitēto siltumnīcefekta gāzu apjomu stacionāras tehnoloģiskās
iekārtas operatoriem un gaisa kuģu operatoriem
(Izslēgts ar 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
18.pants. Nodokļa aprēķināšana par augsni
Nodokli par augsni aprēķina un maksā, ja augsne ir realizēta, piemērojot šā likuma 
1.pielikumā
 noteikto nodokļa
likmi.
19.pants. Nodokļa aprēķināšana par ūdeņu ieguvi
Nodokli par virszemes un pazemes ūdeņu ieguvi maksā, ja ūdeņu ieguve pārsniedz 10 kubikmetrus diennaktī. Ja
nodokļa maksātājam attiecīgajā atļaujā ūdeņu ieguves limits noteikts mazāks par 10 kubikmetriem diennaktī, nodokli
saskaņā ar šā likuma 
21.pantu
 maksā tikai par to ūdeņu apjomu, kas iegūts virs limita, atbilstoši šā likuma
2.pielikumā
 noteiktajai nodokļa likmei. Pazemes ūdeņiem, ko izmanto par dzērienu sastāvdaļu vai par pārtikas
produktu sastāvdaļu ražošanas procesā, piemēro nodokļa likmi, kas noteikta šā likuma 
2.pielikumā
 pazemes
ūdeņiem, arī saldūdeņiem un avotu ūdeņiem, ko izmanto ūdens
apgādē. Nodokli par tālāk realizējamo pazemes ūdeņu,
saldūdeņu, minerālūdeņu un avotu ūdeņu ieguvi maksā par taksācijas periodā faktisko iegūto apjomu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
08.05.2008.
 un 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
19.
1
 pants. Nodokļa aprēķināšana par ūdens resursu lietošanu elektroenerģijas ražošanai
hidroelektrostacijā
Nodokļa likme par ūdens resursu lietošanu elektroenerģijas ražošanai hidroelektrostacijā ir 0,00853 
euro
 par 100
kubikmetriem hidrotehniskajai būvei caurplūdušā ūdens. Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā aprēķina
hidrotehniskajai būvei caurplūdušo ūdeni, pamatojoties uz saražotās elektroenerģijas daudzumu un hidromezgla
darbības lietderības koeficientu.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
13
/
29
IV nodaļa. Nodokļa aprēķināšana par videi kaitīgām precēm, par iepakojumu,
par akmeņoglēm, koksu un lignītu (brūnoglēm), par vienreiz lietojamiem galda
traukiem un piederumiem, par radioaktīvajām vielām, par transportlīdzekļiem
un par uguņošanas ierīcēm
(Nodaļas nosaukums 
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
20.pants. Nodokļa aprēķināšana par parka vīngliemežu (Helix pomatia L.) vākšanu tālākai saimnieciskai
izmantošanai
Par parka vīngliemežu (
Helix pomatia L.
) vākšanu tālākai saimnieciskai izmantošanai Ministru kabineta noteiktajā
kārtībā piemērojama nodokļa likme 0,04 
euro
 par vienu kilogramu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
21.pants. Nodokļa aprēķināšana par prettiesisku dabas resursu ieguvi vai lietošanu
(1) Par dabas resursu ieguvi vai izmantošanu vai vidē emitēto piesārņojumu virs limitos noteiktā apjoma nodokli
aprēķina, piemērojot nodokļa likmi desmitkāršā apmērā.
(2) Ja persona, kura iegūst vai izmanto dabas resursus vai veic piesārņojošas darbības, nav saņēmusi
nepieciešamo atļauju, licenci vai C kategorijas piesārņojošas darbības apliecinājumu, nodokli aprēķina, piemērojot
nodokļa likmi desmitkāršā apmērā.
(3) Ja vide piesārņota vai dabas resursi iegūti bez nepieciešamās atļaujas vai C kategorijas piesārņojošas darbības
apliecinājuma saņemšanas, pieņem, ka faktiski emitētais vai iegūtais daudzums ir tāds, kādu aprēķinātajā iekārtas
izmantošanas laikposmā emitē vai iegūst līdzvērtīgas jaudas un darbības profila iekārtā, ja vien nodokļa maksātājs
nevar pierādīt faktisko apjomu.
22.pants. Nodokļa aprēķināšana par piesārņojumu, kas emitēts vidē nepārvaramas varas dēļ vai noteiktā
laika periodā sakarā ar iekārtai netipisku darbību
(1) Nodokli 
par piesārņojumu
, kas emitēts vidē nepārvaramas varas dēļ, aprēķina par visu piesārņojuma apjomu kā
par limita robežās emitēto piesārņojumu, ievērojot nosacījumu, ka nodokļa maksātājs par šādu piesārņošanu
nekavējoties, bet ne vēlāk kā vienas darbdienas laikā ir rakstveidā informējis Valsts vides dienestu un veicis ar Valsts
vides dienestu saskaņotus pasākumus, lai novērstu turpmāku piesārņošanu.
(2) Ja nodokļa maksātājs par nepārvaramas varas iestāšanos nav informējis Valsts vides dienestu un nav veicis
pasākumus, lai novērstu turpmāku piesārņošanu, faktiski emitēto piesārņojumu ieskaita nodokļa maksātājam
noteiktajā limitā. Nodokli par vides piesārņošanu limita robežās maksā atbilstoši šā likuma pielikumos noteiktajai
likmei, bet 
par piesārņojumu
, kas emitēts vidē virs limita, maksā nodokli desmitkāršā apmērā.
(3) Nodokli 
par piesārņojumu
, kas emitēts vidē noteiktā laika periodā sakarā ar iekārtai netipisku darbību, tajā
skaitā ar jaunas iekārtas vai tās daļas darbības ieregulēšanu vai testēšanu pirms nodošanas ekspluatācijā vai pēc
rekonstrukcijas saskaņā ar iekārtas tehniskajā dokumentācijā norādīto, kā arī iekārtas vai tās daļas darbības
testēšanu saskaņā ar tehniskās ekspluatācijas dokumentācijā norādīto, aprēķina par visu piesārņojuma apjomu kā par
limita robežās emitēto piesārņojumu, ja operators nodrošina vides aizsardzības iestāžu izvirzīto nosacījumu ievērošanu
laikā, kad iekārtas darbība notiek netipiskos apstākļos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
23.pants. Nodokļa aprēķināšana par videi kaitīgām precēm
(1) Nodokli par videi kaitīgām precēm aprēķina atbilstoši nodokļa likmēm pa preču veidiem saskaņā ar šā likuma
6.pielikumu
.
(2) Nodokli par videi kaitīgu preču realizāciju Latvijā vai par videi kaitīgu preču izmantošanu savas saimnieciskās
darbības nodrošināšanai aprēķina 
euro
 par katru preces fizisko vienību vai svara vienību.
(3) 
(Izslēgta ar 
19.12.2006
. likumu.)
14
/
29
(4) 
(Izslēgta ar 
19.12.2006
. likumu.)
(5) Videi kaitīgu preču svaru vai skaitu pamato ar uzskaites dokumentiem. Nodokļa maksātājs nodrošina videi
kaitīgu preču uzskaiti, lai pamatotu nodokļa aprēķinus.
(6) Ministru kabinets nosaka:
1) videi kaitīgu preču svaru apliecinošus uzskaites dokumentus un tajos iekļaujamo informāciju;
2) videi kaitīgu preču svara noteikšanas metodes, ja nodokļa maksātāja rīcībā nav nepieciešamo videi kaitīgu
preču svaru apliecinošu uzskaites dokumentu;
3) kārtību, kādā nosaka personu, kura drīkst veikt videi kaitīgu preču atkritumu apsaimniekošanas sistēmu
auditu;
4) videi kaitīgu preču atkritumu apsaim
niekošanas sistēmu auditēšanas kārtību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
 un 
19.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
23.
1
 pants. Nodokļa aprēķināšana par akmeņoglēm, koksu un lignītu (brūnoglēm)
(1) Nodokli par akmeņoglēm, koksu un lignītu (brūnoglēm) aprēķina atbilstoši šā likuma 
9.pielikumā
 minētajām
likmēm par katru akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogļu) svara vienību atkarībā no to siltumspējas.
(2) Akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogļu) svaru un siltumspēju pamato ar uzskaites dokumentiem. Lai pamatotu
nodokļa aprēķinus, nodokļa maksātājs nodrošina akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogļu) uzskaiti atbilstoši to
siltumspējai.
(3) Ja uzskaites dokumentos akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogļu) siltumspēja ir norādīta noteiktā intervālā,
nodokļa aprēķināšanai izmanto intervāla augstāko robežu.
(4) Akmeņoglēm, koksam un lignītam (brūnoglēm), kuru izmanto elektroenerģijas ražošanai, kā arī siltumenerģijas
un elektroenerģijas ražošanai koģenerācijas procesā, piemēro 0 procentu nodokļa likmi.
(5) Realizējot akmeņogles, koksu un lignītu (brūnogles) personai, kurai ir licence elektroenerģijas ražošanai vai
licence siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanai koģenerācijas procesā, ievērojot šā panta ceturto daļu, nodokļa
maksātājs piemēro 0 procentu nodokļa likmi. Ja akmeņogles, koksu un lignītu (brūnogles) šajā pantā minētā persona
(energoapgādes komersants) izmanto citiem mērķiem, nevis elektroenerģijas ražošanai vai siltumenerģijas un
elektroenerģijas ražošanai koģenerācijas procesā, tā maksā nodokli atbilstoši šā likuma 
9.pielikumā
 noteiktajām
nodokļa likmēm.
(
19.12.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.11.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2008.
)
24.pants. Nodokļa aprēķināšana par iepakojumu un par vienreiz lietojamiem galda traukiem un
piederumiem
(1) Nodokli par iepakojumu un vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem aprēķina atbilstoši šā likuma
7.pielikumā
 minētajām likmēm par katru iepakojuma materiāla veida svara vienību vai katru galda trauku vai piederumu
materiāla veida svara vienību.
(2) Iepakojuma materiāla veidu un svaru un vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu materiāla veidu un svaru
pamato ar uzskaites dokumentiem. Nodokļa maksātājs nodrošina iepakojuma un vienreiz lietojamo galda trauku un
piederumu uzskaiti, lai pamatotu nodokļa aprēķinus.
(3) Ministru kabinets nosaka:
1) iepakojuma materiāla veidu un svaru apliecinošus uzskaites dokumentus un tajos iekļaujamo informāciju;
2) institūciju, kura izsniedz atzinumu par iepakojuma materiāla un vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu
materiāla veidu un svaru, ja nodokļa maksātāja rīcībā nav nepieciešamo iepakojuma materiāla vai vienreiz
lietojamo galda trauku un piederumu materiāla veidu un svaru apliecinošu uzskaites dokumentu;
15
/
29
3) iepakojuma materiāla veida un svara noteikšanas metodes, ja nodokļa maksātāja rīcībā nav iepakojuma
materiāla veidu un svaru apliecinošu uzskaites dokumentu;
4) pieļaujamās novirzes no iepakojuma un vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu svara normas, ja svars
tiek pamatots ar uzskaites dokumentiem;
5) vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu materiāla veida un svara noteikšanas metodes, ja nodokļa
maksātāja rīcībā nav vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu materiāla veidu un svaru apliecinošu
uzskaites dokumentu;
6) kārtību, kādā nosaka personu, kura drīkst veikt izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas sistēmu un vienreiz
lietojamo galda trauku un piederumu apsaimniekošanas sistēmu auditu;
7) izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas sistēmu un vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu
apsaimniekošanas sistēmu auditēšanas kārtību;
8) no bioplastmasas un oksonoārdāmās plastmasas izgatavota iepakojuma un vienreiz lietojamo galda trauku
un piederumu marķēšanas kārtību un uz šā iepakojuma un šiem galda traukiem un piederumiem norādāmo
informāciju (marķējumu) par materiālu veidu.
(4) Nodokļa maksātājs, kurš maksā nodokli par iepakojumu un kuram atbilstoši vides aizsardzības normatīvajiem
aktiem nav jāveic izlietotā iepakojuma pārstrāde un reģenerācija, nodokli aprēķina atbilstoši šā likuma 
7.pielikumā
noteiktajām nodokļa likmēm par katru iepakojuma materiāla veida svara vienību vai, ja nevar nodrošināt iepakojuma
materiāla veida un svara pamatošanu ar uzskaites dokumentiem, — 120 
euro
 gadā.
(5) Plastmasas iepirkumu maisiņiem šā likuma 
4.panta
 piektajā daļā minētajā gadījumā piemēro šādu nodokļa
likmi:
1) vieglās plastmasas iepirkumu maisiņiem — 4,80 
euro
 par vienu kilogramu;
2) plastmasas iepirkumu maisiņiem, kuru materiāla biezums ir lielāks par 50 mikroniem un viena maisiņa svars
ir lielāks par trim gramiem (1000 maisiņu svars pārsniedz trīs kilogramus) — 1,50 
euro
 par vienu kilogramu.
(6) Iepakojumam un vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem, uz kuriem nav norādīta normatīvajos
aktos noteiktā informācija (marķējums), piemēro nodokļa likmi, kas noteikta šā likuma 
7.pielikuma
 2.punktā
iepakojumam un vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem no plastmasas (polimēru) izej
materiāliem.
(7) Šā likuma 
7.pielikumā
 noteiktās nodokļa likmes iepakojumam no kompozītmateriāliem (laminātiem) piemēro
atbilstoši materiālam, kas svara ziņā ir pārākumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.12.2007.
, 
14.11.2008.
, 
19.09.2013.
, 
06.11.2013.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2017.
)
24.
1
 pants. Nodokļa aprēķināšana par uguņošanas ierīcēm
Nodokļa maksātājs aprēķina un maksā nodokli par Latvijas Republikā realizētām vai savas saimnieciskās darbības
nodrošināšanai izmantotām uguņošanas ierīcēm, piemērojot nodokļa likmi trīs procentu apmērā no šo ierīču iegādes
vērtības. Nodokļa maksātājs nodrošina realizēto un savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai izmantoto
uguņošanas ierīču uzskaiti, lai pamatotu nodokļa aprēķinu.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
25.pants. Nodokļa aprēķināšana par radioaktīvajām vielām
Nodokli par radioaktīvajām vielām, pamatojoties uz piegādātāja apstiprinātu dokumentu par radioaktīvo vielu sastāvu
un kopējo radioaktivitāti, aprēķina atbilstoši šā likuma 
8.pielikumā
 minētajām likmēm par katru radioaktīvo atkritumu
kubikmetru, kas radies pēc šo vielu izmantošanas, kā arī ņemot vērā šādus nosacījumus:
1) nodokli par radioaktīvo vielu izmantošanu aprēķina proporcionāli to radioaktīvo atkritumu radioaktivitātei, kuri
radīsies pēc radioaktīvo vielu izmantošanas, saskaņā ar attiecīgo nodokļa likmi, bet nodoklis nav mazāks par
0,001 no likmes 1., 2., 3., 4., 5. un 6.radionuklīdu grupai un 0,2 no likmes 7.radionuklīdu grupai;
16
/
29
V nodaļa. Nodokļa maksāšana, pārskati par aprēķināto nodokli, 
nodokļa maksājumu sadale un pašvaldību vides aizsardzības 
speciālo budžetu līdzekļu izmantošana
2) ja vienlaikus tiek izmantots vaļējs un slēgts radioaktīvā starojuma avots, nodokli aprēķina katram radioaktīvā
starojuma avotam atsevišķi, ņemot vērā šā panta 1.punktā minētos nosacījumus.
26.pants. Nodokļa aprēķināšana par transportlīdzekļiem
(1) Nodokļa likme par vienu transportlīdzekli ir 55 
euro
.
(2) Ministru kabinets nosaka:
1) prasības personai, kura ir tiesīga veikt nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmu auditu;
2) nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmu auditēšanas kārtību.
(
20.12.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.09.2013.
, 
06.11.2013.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2017.
)
27.pants. Kārtība, kādā tiek maksāts nodoklis un iesniegti pārskati par aprēķināto dabas resursu nodokli
(1) Ministru kabinets nosaka:
1) kārtību, kādā uzskaita iegūto vai izmantoto dabas resursu veidu un apjomu, vides piesārņojumu un videi
kaitīgas preces, iepakojumu, vienreiz lietojamos galda traukus un piederumus, radioaktīvās vielas un
uguņošanas ierīces;
2) nodokļa aprēķināšanas un samaksas kārtību;
3) pārskata formu par aprēķināto dabas resursu nodokli un tās aizpildīšanas un iesniegšanas kārtību.
(2) Nodokļa maksātājs līdz ceturksnim sekojošā nākamā mēneša 20.datumam iesniedz Valsts ieņēmumu
dienestam pārskatu par aprēķināto dabas resursu nodokli (turpmāk — pārskats) par iepriekšējo ceturksni, izņemot šā
panta ceturtajā daļā minētos gadījumus, kad pārskats par iepriekšējo gadu iesniedzams līdz nākamā gada
20.janvārim.
(3) Nodokļa maksātājs līdz ceturksnim sekojošā nākamā mēneša 20. datumam aprēķina un iemaksā nodokli par
iepriekšējo ceturksni Valsts ieņēmumu dienesta noteiktajā budžeta kontā, ja šajā pantā nav noteikts citādi.
(4) Nodokļa maksātājs līdz nākamā gada 20.janvārim aprēķina un iemaksā nodokli par iepriekšējo gadu Valsts
ieņēmumu dienesta noteiktajā budžeta kontā:
1) par C kategorijas piesārņojošas darbības dēļ vidē emitēto piesārņojumu neatkarīgi no aprēķinātās nodokļa
summas;
2) aprēķināto nodokli, ja nodokļa summa atbilstoši pamatlikmēm nepārsniedz 142,29 
euro
 gadā par visiem
nodokļa maksātāja ar nodokli apliekamajiem objektiem kopā.
(5) Nodokli par transportlīdzekli nodokļu maksātājs iemaksā Valsts ieņēmumu dienesta noteiktajā budžeta kontā
pirms transportlīdzekļa pirmās pastāvīgās reģistrācijas Latvijā. Ja transportlīdzekli sešu mēnešu laikā pēc reģistrācijas
noņem no uzskaites izvešanai no Latvijas, samaksāto nodokli atmaksā 30 dienu laikā pēc tam, kad saņemts nodokļa
maksātāja attiecīgs iesniegums. Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā maksājams nodoklis un atmaksājams
samaksātais nodoklis par transportlīdzekli.
(6) Ja nodoklis ir atmaksāts (vai to paredzēts atmaksāt) saskaņā ar šā panta piekto daļu, taču transportlīdzeklis
netiek izvests no Latvijas vai tiek izvests, bet pēc tam atkal ievests Latvijā un reģistrēts Latvijā atkārtoti, nodoklis
maksājams saskaņā ar šo pantu.
(7) Nodokļa maksātājs līdz ceturksnim sekojošā nākamā mēneša 20.datumam iesniedz Valsts ieņēmumu
17
/
29
dienestam pārskatu par iepriekšējo ceturksni, izņemot šā panta ceturtajā daļā minētos gadījumus, kad pārskats par
iepriekšējo gadu iesniedzams līdz nākamā gada 20.janvārim. Nodokļa maksātājs, kurš ir atbrīvots no nodokļa
samaksas atbilstoši šā likuma 
8. 
vai 
9.pantam
, pārskatu Valsts ieņēmumu dienestam nesniedz par periodu, kurā ticis
piemērots atbrīvojums no nodokļa samaksas. Par šo periodu nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs iesniedz Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai vai tās pakļautībā esošajai iestādei normatīvajos aktos par kārtību,
kādā piemēro atbrīvojumus no nodokļa samaksas par iepakojumu, vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem
un videi kaitīgām precēm, noteiktu pārskatu par aprēķināto nodokli.
(8) Personas, kuras maksā nodokli par transportlīdzekļa pirmo pastāvīgo reģistrāciju Latvijā, pārskatu neiesniedz.
Valsts akciju sabiedrība "Ceļu satiksmes drošības direkcija" līdz ceturksnim sekojošā nākamā mēneša 
5.
datumam
elektroniskā veidā nosūta Valsts ieņēmumu dienestam informāciju par iepriekšējā ceturksnī pirmo reizi Latvijā pastāvīgi
reģistrētajiem transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas Nolietotu transportlīdzekļu apsaim
niekošanas likuma 
3.panta
pirmā daļa.
(9) Ja videi kaitīgas preces vai preces iepakojumā Latvijas Republikas teritorijā pirmā realizē vai savas
saimnieciskās darbības nodrošināšanai ieved ārvalsts persona, kura nav reģistrēta Valsts ieņēmumu dienestā kā
nodokļu maksātājs, ārvalsts personas vietā nodokli samaksā un pārskatu iesniedz ārvalsts personas pastāvīgā
pārstāvniecība, preču saņēmējs vai cita persona Latvijā, ar kuru noslēgts rakstveida līgums par saistību pārņemšanu
attiecībā uz nodokli.
(10) Ja videi kaitīgas preces vai preces iepakojumā Latvijas Republikas teritorijā realizē vai savas saimnieciskās
darbības nodrošināšanai ieved ārvalsts persona, kura nav reģistrēta Valsts ieņēmumu dienestā kā nodokļu maksātājs
un kurai nav pastāvīgās pārstāvniecības vai kura nav noslēgusi rakstveida līgumu par saistību pārņemšanu attiecībā uz
nodokli, nodokli valsts budžetā iemaksā pati ārvalsts persona. Šajā gadījumā ārvalsts persona pārskatu nesniedz.
(11) Nodokļa maksātājs, kas videi kaitīgas preces vai preces iepakojumā realizē citai personai, kura tās izved no
Latvijas Republikas teritorijas, un var dokumentāri pamatot attiecīgo videi kaitīgu preču vai preču iepakojumā izvešanu:
1) nodokli nemaksā, ja videi kaitīgu preču vai preču iepakojumā realizācija un izvešana notikusi vienā nodokļa
maksāšanas periodā;
2) samaksāto nodokļa summu ieskaita kā nodokļa avansa maksājumu, ja videi kaitīgu preču vai preču
iepakojumā realizācija un izvešana notikusi dažādos nodokļa maksāšanas periodos un nodokļa maksātājs var
dokumentāri pamatot nodokļa samaksu.
(12) Persona, kuras saimnieciskajai darbībai ir sezonas raksturs un kura maksā nodokli par dabas resursu ieguvi
un lietošanu un vidē emitēto piesārņojumu, pārskatu Valsts ieņēmumu dienestam iesniedz par attiecīgo taksācijas
periodu, kad jāmaksā nodoklis.
(13) Nodokļa maksātājs, kas savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai ieved videi kaitīgas preces, kuras tiek
izmantotas jaunu preču ražošanai, ja šīs jaunās preces tiek izvestas ārpus Latvijas Republikas teritorijas un nodokļa
maksātājs var dokumentāri pamatot attiecīgo preču izvešanu:
1) nodokli nemaksā, ja videi kaitīgu preču ievešana, izmantošana jaunu preču ražošanai un šo jauno preču
izvešana notikusi vienā nodokļa maksāšanas periodā;
2) par šīm precēm samaksāto nodokļa summu ieskaita kā nodokļa avansa maksājumu, ja videi kaitīgu preču
ievešana, izmantošana jaunu preču ražošanai un šo jauno preču izvešana notikusi dažādos nodokļa
maksāšanas periodos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
14.11.2008.
, 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
, 
19.09.2013.
, 
06.11.2013.
,
23.11.2016.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
28.pants. Nodokļa maksājumu ieskaitīšana budžetā
(1) Nodokļa maksājumus attiecīgi pa budžetiem sadala Valsts ieņēmumu dienests atbilstoši nodokļa maksātāja
reģistrācijas vietai.
(2) Nodokļa maksājumus par dabas resursu ieguvi vai izmantošanu vai vides piesārņošanu (izņemot šā panta
trešajā un ceturtajā daļā minētos gadījumus) limitos noteiktajos apmēros ieskaita:
1) 40 procentus — valsts pamatbudžetā;
18
/
29
VI nodaļa. Nodokļa administrācija
2) 60 procentus — tās vietējās pašvaldības vides aizsardzības speciālajā budžetā, kuras teritorijā tiek veikta
attiecīgā darbība.
(3) Nodokļa maksājumus:
1) par zemes dzīļu derīgo īpašību izmantošanu, iesūknējot ģeoloģiskajās struktūrās dabasgāzi, ieskaita tās
vietējās pašvaldības vides aizsardzības speciālajā budžetā, kuras teritorijā tiek veikta attiecīgā darbība (ja
darbība notiek vairāku pašvaldību teritorijā, — proporcionāli izmantotajai teritorijai);
2) par radioaktīvo vielu izmantošanu 100 procentu apmērā ieskaita tās vietējās pašvaldības vides aizsardzības
speciālajā budžetā, kuras teritorijā atrodas radioaktīvo atkritumu apglabāšanas vieta;
3) par oglekļa dioksīda (CO
2
) emisijām gaisā 60 procentu apmērā ieskaita valsts pamatbudžetā un 40 procentu
apmērā — tās pašvaldības vides aizsardzības speciālajā budžetā, kuras teritorijā tiek veikta attiecīgā darbība.
(4) Nodokļa maksājumus par videi kaitīgām precēm, iepakojumu, vienreiz lietojamiem galda traukiem un
piederumiem, transportlīdzekļiem, akmeņoglēm, koksu un lignītu (brūnoglēm), uguņošanas ierīcēm, par ūdens resursu
lietošanu elektroenerģijas ražošanai hidroelektrostacijā un par prettiesisku dabas resursu ieguvi un lietošanu ieskaita
valsts pamatbudžetā.
(5) Par šā likuma pārkāpumiem piedzītās soda naudas maksājumus ieskaita valsts pamatbudžetā.
(6) Nokavējuma naudu par nodokļa maksājumiem ieskaita valsts pamatbudžetā un vietējo pašvaldību vides
aizsardzības speciālajos budžetos atbilstoši šā panta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā noteiktajam sadalījumam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
12.06.2009.
, 
06.11.2013.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
29.pants. Pašvaldības vides aizsardzības speciālā budžeta līdzekļu izmantošana
(1) Pašvaldības vides aizsardzības speciālā budžeta līdzekļi un pašvaldības izveidotā vides aizsardzības fonda
līdzekļi izmantojami tikai tādu pasākumu un projektu finansēšanai, kuri saistīti ar vides aizsardzību, piemēram, ar
izglītību un audzināšanu vides aizsardzības jomā, vides monitoringu, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un
aizsardzību, gaisa aizsardzību un klimata pārmaiņām, vides un dabas resursu izpēti, novērtēšanu, atjaunošanu, ūdeņu
aizsardzību, augšņu un grunts aizsardzību un sanāciju, vides aizsardzības iestāžu un sabiedrisko vides inspektoru
veiktspējas stiprināšanu, atkritumu apsaimniekošanu, radioaktīvo atkritumu pārvaldību. Pašvaldība vides aizsardzības
speciālā budžeta līdzekļus vai pašvaldības izveidotā vides aizsardzības fonda līdzekļus var izmantot arī kā
kompensāciju atkritumu poligona ietekmes zonā dzīvojošajiem iedzīvotājiem un administrēšanas izmaksu segšanai
par Valsts kasē atvērto poligona slēgšanas kontu.
(2) Pašvaldība var veidot pašvaldības vides aizsardzības fondu, izmantojot vides aizsardzības speciālā budžeta
līdzekļus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2010.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
30.pants. Nodokļa administrācijas kompetence
(1) Dabas resursu lietošanu, realizēto vai savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai izmantoto videi kaitīgu
preču, akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogļu), iepakojuma un radioaktīvo vielu apjomu un izlietotā iepakojuma
reģenerācijas normu izpildi, kā arī uguņošanas ierīču apjomu kontrolē Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrija un tās padotībā esošās iestādes.
(2) Nodokļa aprēķinu kontrolē Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, tās padotībā esošās iestādes
un Valsts ieņēmumu dienests.
(3) Nodokļa iemaksu kontroli, uzskaiti, piedziņu un sadali veic Valsts ieņēmumu dienests.
(4) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, tās padotībā esošās iestādes un Valsts ieņēmumu
dienests sadarbojas šā likuma īstenošanā un regulāri apmainās ar informāciju un datiem, kas saistīti ar nodokli un tā
piemērošanu.
19
/
29
VII nodaļa. Atbildība
Pārejas noteikumi
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
20.12.2010.
 un 
06.11.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
31.pants. Atbildība par nodokļa bāzes samazināšanu un citiem likuma pārkāpumiem
(1) No nodokļa maksātāja tiek piedzīta arī soda nauda divkāršā nesamaksātā nodokļa apmērā atbilstoši
pamatlikmēm šādos gadījumos:
1) par pārskatos nenorādīto (slēpto) dabas resursu ieguvi, izmantošanu vai vidē ievadītā piesārņojuma apjomu;
2) par pārskatos nenorādīto (slēpto) realizēto vai savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai izmantoto videi
kaitīgu preču, iepakojuma, akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogļu), vienreiz lietojamo galda trauku un
piederumu, radioaktīvo vielu vai uguņošanas ierīču apjomu.
(2) Šā panta pirmās daļas 2.punktā paredzēto soda naudu par iepakojumu aprēķina šā likuma 
24.panta
 trešajā daļā
noteiktajā kārtībā, ievērojot nosacījumu, ka izdevumus, kas saistīti ar Ministru kabineta noteiktās institūcijas atzinuma
izsniegšanu, sedz nodokļa maksātājs.
(3) Izbeidzot apsaimniekošanas līgumu šā likuma 
7.
, 
8. 
vai 
9.pantā
 minētajos gadījumos, Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrijas padotībā esoša iestāde lemj par pienākumu maksāt nodokli un rakstveidā par to
informē apsaimniekotāju, nodokļa maksātāju un Valsts ieņēmumu dienestu, lēmumā norādot aprēķināto nodokļa
summu. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošas iestādes lēmumā norāda pilnu
iekasējamo summu, ko veido nesamaksātais nodoklis desmitkāršā apmērā par apjomu, kāds nav reģenerēts atbilstoši
normatīvo aktu prasībām un līgumam konkrētā pārskata periodā, un samaksas termiņu, pēc kura Valsts ieņēmumu
dienestam ir tiesības norādīto summu piedzīt bezstrīda kārtībā. Nodokļa maksātājs vai apsaimniekotājs noteikto
nodokļa maksājumu atbilstoši lēmumam veic 30 dienu laikā pēc lēmuma paziņošanas.
(4) Ja nodokļa maksātājs apsaimniekotājam ir norādījis nepilnīgu nodokļa objektu apjomu vai nav to norādījis vispār
un tā rezultātā reģenerācijas normas nav izpildītas, nodokļa maksātājam ir pienākums veikt atbilstoši šā panta trešajai
daļai noteikto nodokļu maksājumu. Ja apsaimniekošanas sistēmas klienti ir norādījuši nodokļa objektu apjomu pilnā
apmērā, bet apsaimniekotājs nav izpildījis reģenerācijas normas, apsaimniekotājam ir pienākums veikt atbilstoši šā
panta trešajai daļai noteikto nodokļu maksājumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2006.
, 
08.05.2008.
, 
14.11.2008.
, 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
, 
06.11.2013.
,
23.11.2016.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
32.pants. Nokavējuma nauda
Nokavējuma naudu aprēķina un iekasē likumā "Par nodokļiem un nodevām" noteiktajā kārtībā un apmērā.
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "
Par dabas resursu nodokli
" (Latvijas Republikas Saeimas un
Ministru Kabineta Ziņotājs, 1995, 22.nr.; 1997, 3.nr.; 2000, 10.nr.; 2002, 3.nr.; 2004, 2., 10.nr.) .
2. Līdz 2006.gada 1.jūlijam ir spēkā Ministru kabineta 2004.gada 29.jūnija noteikumi Nr.555 "
Dabas resursu
nodokļa aprēķināšanas un maksāšanas kārtība
", ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
3. Līdz 2006.gada 31.decembrim ir spēkā Ministru kabineta 2002.gada 25.jūnija noteikumi Nr.270 "Dabas resursu
nodokļa atvieglojumu piemērošanas kārtība uzņēmumiem (uzņēmējsabiedrībām) , kuri realizē brīvprātīgu izlietotā
iepakojuma apsaimniekošanas programmu", ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
4. Līdz 2006.gada 1.jūlijam Ministru kabinets izdod šajā likumā minētos noteikumus, izņemot šā likuma 
9.pantā
minētos noteikumus, kurus Ministru kabinets izdod līdz 2006.gada 1.aprīlim. Šā likuma 
23.panta
 sestās daļas 3. un
4.punktā minētos noteikumus un 
24.panta
 trešās daļas 6. un 7.punktā minētos noteikumus Ministru kabinets izdod
līdz 2006.gada 1.oktobrim.
20
/
29
5. Šā likuma 
8.pants
 stājas spēkā 2007.gada 1.janvārī.
6. Šā likuma 
27.panta
 otrā daļa par pārskata iesniegšanu elektroniskā veidā saskaņošanai Valsts vides dienestā
piemērojama ar dienu, kad elektroniskajam dokumentam tiek nodrošināts drošs elektroniskais paraksts. Līdz tam
pārskats par iepriekšējo ceturksni iesniedzams Valsts vides dienesta attiecīgajai reģionālajai vides pārvaldei papīra
formā un, ja iespējams, elektroniskā veidā.
7. Līdz 2006.gada 30.jūnijam samaksātais nodoklis par videi kaitīgām precēm subsīdiju veidā atmaksājams no
Latvijas vides aizsardzības fondam gadskārtējā valsts budžeta likumā paredzētās dotācijas juridiskajām personām,
kuras atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajām tehnoloģiskajām un vides aizsardzības prasībām veic šo preču
atkritumu pārstrādi vai reģenerāciju Latvijas Republikas teritorijā vai izved šādus atkritumus reģenerācijai vai pārstrādei
ārpus Latvijas Republikas teritorijas, kā arī mērķprogrammu realizācijai.
8. Līdz 2006.gada 1.oktobrim Vides ministrija, pamatojoties uz Iepakojuma apsaimniekošanas padomes ieteikumu,
ir tiesīga noteikt nodokļa atvieglojumus līdz 80procentu apmēram komersantiem, kuri realizē brīvprātīgu izlietotā
iepakojuma apsaimniekošanas programmu atbilstoši Ministru kabineta 2002.gada 25.jūnija noteikumiem Nr.270
"
Dabas resursu nodokļa atvieglojumu piemērošanas kārtība uzņēmumiem (uzņēmējsabiedrībām), kuri realizē
brīvprātīgu izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas programmu
" un saskaņā ar Ministru kabineta noteiktajiem
kritērijiem un prasībām brīvprātīgām izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas programmām. Nodokļa atvieglojumus
saskaņā ar šajā punktā minētajiem Ministru kabineta noteikumiem var noteikt uz laikposmu ne ilgāk kā līdz 2006.gada
31.decembrim un piemērot līdz šā termiņa beigām.
9. Nodokļa atvieglojumus, kas piešķirti iepakotājiem pirms šā likuma spēkā stāšanās, piemēro līdz attiecīgā
termiņa beigām, bet ne ilgāk kā līdz 2006.gada 31.decembrim.
10. Par iepakojuma apjomu, kas līdz 2006.gada 31.decembrim nav pārstrādāts vai reģenerēts saskaņā ar
Iepakojuma likumā un citos iepakojuma apsaimniekošanu regulējošos normatīvajos aktos noteiktajām izlietotā
iepakojuma pārstrādes vai reģenerācijas normām, papildus aprēķinātajam un samaksātajam nodoklim aprēķina un
maksā soda naudu trīskāršā nodokļa likmes apmērā. Soda naudu par nepārstrādāto vai nereģenerēto iepakojuma
apjomu nodokļa maksātājs aprēķina un samaksā pēc Iepakojuma likumā noteiktā ikgadējā ziņojuma iesniegšanas
Valsts vides dienesta reģionālajai vides pārvaldei vai Vides pārraudzības valsts birojam. Ja reģionālā vides pārvalde,
pārbaudot ikgadējo ziņojumu, konstatē, ka izlietotā iepakojuma pārstrādes vai reģenerācijas normas nav izpildītas,
vides valsts inspektors sastāda pārbaudes aktu un iepazīstina ar to nodokļa maksātāju. Ja nodokļa maksātājs soda
naudu nav samaksājis, lēmumu par budžetā papildus iemaksājamo nodokļa summu reģionālā vides pārvalde iesniedz
Valsts ieņēmumu dienestam, norādot papildus aprēķinātās summas samaksas termiņu. Nodokļa maksātājs nodokļa
papildu maksājumus atbilstoši lēmumam veic 20 dienu laikā pēc iepazīšanās ar lēmumu. Ja nodokļa maksātājs soda
naudu nesamaksā norādītajā termiņā, Valsts ieņēmumu dienestam ir tiesības norādīto summu piedzīt bezstrīda
kārtībā.
(
19.12.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
11. Ar šā likuma spēkā stāšanos līdz attiecīgā nodokļa atbrīvojuma termiņa beigām nemainās transportlīdzekļu
būvētājam vai tā pilnvarotam pārstāvim piešķirtā nodokļa atbrīvojuma nosacījumi.
12. Līdz 2006.gada 31.decembrim samaksātais nodoklis par transportlīdzekli atmaksājams subsīdiju veidā
nolietotu transportlīdzekļu apstrādes komercsabiedrībai par savāktajiem (arī savāktajiem atmestajiem nolietotajiem
transportlīdzekļiem) un apstrādātajiem transportlīdzekļiem, kā arī mērķprogrammu īstenošanai atbilstoši Nolietotu
transportlīdzekļu apsaimniekošanas likumam. Nolietotu transportlīdzekļu apstrādes komercsabiedrība nevar saņemt
subsīdijas par apstrādātajiem transportlīdzekļiem, par kuru apsaimniekošanu šī komercsabiedrība noslēgusi līgumu ar
attiecīgo transportlīdzekļu būvētāju vai tā pilnvarotu pārstāvi, ja transportlīdzekļu būvētājs vai tā pilnvarots pārstāvis ir
atbrīvots no nodokļa maksāšanas.
13. Likuma 
8.panta
 otrās daļas 4.punktā un 
9.panta
 otrās daļas 4.punktā minētajiem pārskatiem jābūt auditētiem,
sākot no 2008.gada, kad iesniedz Vides ministrijai pārskatus par 2007.gadu.
14. Ministru kabinets līdz 2007.gada 1.jūlijam izdod jaunus šā likuma 
4.panta
 trešās daļas 1. un 2.punktā, 
4.panta
ceturtajā daļā, 
12.panta
 otrajā daļā, 
14.pantā
, 
15.panta
 pirmajā daļā, 
16.panta
 otrajā daļā, 
17.pantā
, 
20.pantā
,
21
/
29
23.panta
 sestās daļas 1. un 2.punktā, 
24.panta
 trešās daļas 1., 2., 3., 4. un 5.punktā, 
27.panta
 pirmās daļas 1., 2. un
3.punktā paredzētos noteikumus. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2007.gada 1.jūlijam ir
spēkā Ministru kabineta 2006.gada 20.jūnija noteikumi Nr.504 "
Dabas resursu nodokļa aprēķināšanas un maksāšanas
kārtība
", ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
19.12.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2007.
)
15. Grozījumi likuma 
7.
, 
8. 
un 
9.pantā
 stājas spēkā 2008.gada 1.jūlijā.
(
08.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
16. Ministru kabinets līdz 2008.gada 1.jūlijam izdod jaunus šā likuma 
7.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus. Līdz
šo noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2008.gada 1.jūlijam ir spēkā Ministru kabineta 2006.gada
20.jūnija noteikumi Nr.503 "
Noteikumi par dabas resursu nodokļa maksāšanas un atmaksāšanas kārtību par
transportlīdzekļiem un par kārtību, kādā atbrīvo no dabas resursu nodokļa samaksas par transportlīdzekļiem
", ciktāl tie
nav pretrunā ar šo likumu.
(
08.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
17. Ministru kabinets līdz 2008.gada 1.jūlijam izdod jaunus šā likuma 
8.panta
 otrajā daļā un 
9.panta
 otrajā daļā
minētos noteikumus. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2008.gada 1.jūlijam ir spēkā
attiecīgi Ministru kabineta 2006.gada 6.novembra noteikumi Nr.915 "
Kārtība, kādā atbrīvo no dabas resursu nodokļa
samaksas par iepakojumu un vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem
" un Ministru kabineta 2007.gada
26.jūnija noteikumi Nr.437 "
Kārtība, kādā atbrīvo no dabas resursu nodokļa samaksas par videi kaitīgām precēm
",
ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
08.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
18. Grozījumi likuma 
19.pantā
 attiecībā uz nodokļa likmes noteikšanu pazemes ūdeņiem, ko izmanto par dzērienu
sastāvdaļu vai par pārtikas produktu sastāvdaļu ražošanas procesā, piemērojami, sākot ar 2008.gada 1.janvāri.
(
08.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
19. Ministru kabinets līdz 2009.gada 1.aprīlim izdod šā likuma 
24.panta
 trešās daļas 8.punktā minētos noteikumus.
(
14.11.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
20. Šā likuma 
24.panta
 sestajā daļā minētās prasības stājas spēkā 2010.gada 1.janvārī.
(
14.11.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
21. Šā likuma 
7.panta
 devītā daļa attiecībā uz personas atbrīvojumu no nodokļa samaksas stājas spēkā 2011.gada
1.aprīlī.
(
20.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
22. Šā likuma 
7.panta
 otrās daļas 5.punktā minētos pārskatus auditē, sākot ar 2012.gadu, iesniedzot Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā esošai iestādei pārskatu par 2011.gadu.
(
20.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
23. Šā likuma 
17.pantā
 minētās prasības attiecībā uz gaisa kuģu operatoriem piemērojamas, sākot ar 2013.gada
1.janvāri.
(
20.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
24. Ministru kabinets līdz 2011.gada 28.februārim izdod šā likuma 
7.panta
 otrajā daļā, desmitajā daļā un 
26.panta
otrajā daļā minētos noteikumus. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2011.gada 28.februārim
ir piemērojami Ministru kabineta 2008.gada 17.jūnija noteikumi Nr.450 “
Noteikumi par dabas resursu nodokļa
maksāšanas un atmaksāšanas kārtību par transportlīdzekļiem un par kārtību, kādā atbrīvo no dabas resursu nodokļa
samaksas par transportlīdzekļiem
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
20.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
22
/
29
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
08.05.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009.
, 
20.12.2010.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2017.
)
1. Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 13.oktobra direktīvas 
2003/87/EK
, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas
efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes direktīvu 
96/61/EK
;
2) Padomes 2003.gada 27.oktobra direktīvas 
2003/96/EK
, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu
energoproduktiem un elektroenerģijai (Dokuments attiecas uz EEZ);
3) Padomes 2004.gada 29.aprīļa direktīvas 
2004/74/EK
, ar ko groza direktīvu 
2003/96/EK
 par dažu dalībvalstu iespēju
piemērot nodokļu līmeņa pagaidu atbrīvojumus vai samazinājumus attiecībā uz enerģētikas produktiem un
elektroenerģiju;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000.gada 18.septembra direktīvas 
2000/53/EK
 par nolietotiem
transportlīdzekļiem;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 27.janvāra direktīvas 
2002/96/EK
 par elektrisko un elektronisko iekārtu
atkritumiem (EEIA);
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 8.decembra direktīvas 
2003/108/EK
, ar ko groza direktīvu 
2002/96/EK
par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA);
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 1994.gada 20.decembra direktīvas 
94/62/EK
 par iepakojumu un izlietoto
iepakojumu;
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 11.februāra direktīvas 
2004/12/EK
, ar ko groza direktīvu 
94/62/EK
 par
iepakojumu un izlietoto iepakojumu;
9) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 6.septembra direktīvas 
2006/66/EK
 par baterijām un akumulatoriem, un
bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ direktīvu 
91/157/EEK
 (Dokuments attiecas uz EEZ);
10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008.gada 19.novembra direktīvas 
2008/101/EK
, ar ko groza Padomes direktīvu
2003/87/EK
, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības
sistēmā;
11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008.gada 19.novembra direktīvas 
2008/98/EK
 par atkritumiem un par dažu
direktīvu atcelšanu;
12) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015.gada 29.aprīļa direktīvas 
2015/720/ES
, ar ko groza direktīvu 
94/62/EK
attiecībā uz vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšanu (Dokuments attiecas uz EEZ);
13) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.gada 4.jūlija direktīvas 
2012/19/ES
 par elektrisko un elektronisko iekārtu
atkritumiem (EEIA) (Dokuments attiecas uz EEZ).
2. Tiesību normas saskaņotas ar Eiropas Komisiju un Eiropas Savienības dalībvalstīm atbilstoši Eiropas
Parlamenta un Padomes 1998.gada 22.jūnija direktīvai 
98/34/EK
, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību
tehnisko standartu un noteikumu jomā, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1998.gada 20.jūlija direktīvai 
98/48/EK
, ar
kuru groza direktīvu 
98/34/EK
, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā.
25. Pamatojoties uz tiesību normām, kas bija spēkā līdz 2010.gada 31.decembrim, piešķirtais nodokļa atbrīvojums
transportlīdzekļa būvētājam vai tā pilnvarotam pārstāvim ir spēkā līdz attiecīgā nodokļa atbrīvojuma termiņa beigām.
(
20.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
26. Ministru kabinets ne vēlāk kā līdz 2017.gada 30.jūnijam izdod šā likuma 
8.panta
 otrās daļas 8.punktā minētos
noteikumus.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
23
/
29
Likums stājas spēkā 2006.gada 1.janvārī. 
Likums Saeimā pieņemts 2005.gada 15.decembrī.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2005.gada 29.decembrī
Dabas resursu nodokļa likuma 
1.pielikums
(Pielikums 
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
Nodokļa likmes par dabas resursu ieguvi
Nr.p. k.
Resursu veids
Mērvienība
Likme laikposmā
no 2014.gada
1.janvāra līdz
2014.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme laikposmā
no 2015.gada
1.janvāra līdz
2015.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme laikposmā
no 2016.gada
1.janvāra līdz
2016.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme no
2017.gada
1.janvāra
(
euro
)
1.
Augsne
m
3
0,43
0,43
0,43
0,86
2.
Smilšmāls un
mālsmilts, aleirīts
m
3
0,14
0,14
0,14
0,14
3.
Kvarca smilts
m
3
0,45
0,45
0,45
0,45
4.
Smilts
m
3
0,21
0,21
0,21
0,21
5.
Smilts-grants
m
3
0,36
0,36
0,36
0,36
6.
Māls, citi mālainie
ieži būvmateriālu
ražošanai
m
3
0,21
0,21
0,21
0,21
7.
Dekoratīvais
(apdares) dolomīts
m
3
0,36
0,36
0,36
0,45
8.
Dolomīts
m
3
0,21
0,21
0,21
0,21
9.
Kaļķakmens
m
3
0,28
0,28
0,28
0,28
10.
Saldūdens kaļķieži
(irdenie un
gabalainie)
m
3
0,14
0,14
0,14
0,18
11.
Šūnakmens
m
3
1,42
1,42
1,42
1,78
12.
Ģipšakmens
m
3
0,54
0,57
0,60
0,60
13.
Laukakmeņi
m
3
0,57
0,57
0,57
0,57
14.
Krāsu zeme
m
3
0,14
0,14
0,14
0,18
15.
Kūdra (mitrums –
40%)
tonna
0,55
0,55
0,55
0,55
16.
Sapropelis
organogēns (aļģu
un zoogēns-aļģu)
un organogēns
kaļķis ar pelnainību
< 30% (mitrums –
60%)
tonna
0,71
0,71
0,71
0,90
17.
Pārējais sapropelis
(mitrums – 60%)
tonna
0,14
0,14
0,14
0,18
18.
Visu veidu
dziednieciskās
dūņas
tonna
0,71
0,71
0,71
0,90
24
/
29
Dabas resursu nodokļa likuma
2.pielikums
(Pielikums 
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
Nodokļa likmes par ūdeņu ieguvi
Nr. p. k.
Ūdeņu ieguves avots vai ūdeņu veids
Mērvienība
Likme
laikposmā līdz
2016.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme no
2017.gada
1.janvāra (
euro
)
1.
Virszemes ūdeņi
m
3
0,009
0,013
2.
Pazemes ūdeņi, arī saldūdeņi un avotu ūdeņi, ko
izmanto ūdensapgādē:
 
 
 
2.1.
augstas vērtības pazemes ūdens
m
3
0,04
0,05
2.2.
vidējas vērtības pazemes ūdens
m
3
0,03
0,041
2.3.
zemas vērtības pazemes ūdens
m
3
0,014
0,02
3.
Ārstnieciskie minerālūdeņi vai minerālūdeņi, kurus
izmanto ārstniecībā termālās vai ūdensdziedniecības
iestādēs ūdens ieguves teritorijā
m
3
0,14
0,28
4.
Pazemes ūdeņi, arī saldūdeņi, minerālūdeņi un avotu
ūdeņi, ko realizē tālāk:
 
 
 
4.1.
augstas vērtības pazemes ūdens
m
3
1,42
1,85
4.2.
vidējas vērtības pazemes ūdens
m
3
0,85
1,11
4.3.
zemas vērtības pazemes ūdens
m
3
0,43
0,56
Dabas resursu nodokļa likuma
3.pielikums
(Pielikums 
06.11.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
Nodokļa likmes par atkritumu apglabāšanu līdz 2016.gada 31.decembrim
Nr.p.k.
Atkritumu veids
Mērvienība
Likme
(
euro
)
1.
Sadzīves atkritumi
tonna
12,00
2.
Būvniecības un būvju nojaukšanas atkritumi (tai skaitā no
piesārņotām vietām izrakta augsne neapstrādātā veidā)
tonna
21,34
3.
Azbests šķiedru un putekļu veidā
tonna
35,57
4.
Bīstamie atkritumi
tonna
35,57
5.
Ražošanas atkritumi
tonna
21,34
Nodokļa likmes par atkritumu apglabāšanu no 2017.gada 1.janvāra
Nr. p.
k.
Atkritumu veids
Mērvienība
Likme laikposmā
no 2017.gada
1.janvāra līdz
2017.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme
laikposmā no
2018.gada
1.janvāra līdz
2018.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme
laikposmā no
2019.gada
1.janvāra līdz
2019.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme no
2020.gada
1.janvāra
(
euro
)
1.
Sadzīves atkritumi un
ražošanas atkritumi, kas
nav uzskatāmi par
tonna
25,00
35,00
43,00
50,00
25
/
29
bīstamiem atkritumiem
atbilstoši normatīvajiem
aktiem par atkritumu
klasifikatoru un īpašībām,
kuras padara atkritumus
bīstamus
2.
Bīstamie atkritumi un
ražošanas atkritumi, kas ir
uzskatāmi par bīstamiem
atkritumiem atbilstoši
normatīvajiem aktiem par
atkritumu klasifikatoru un
īpašībām, kuras padara
atkritumus bīstamus
tonna
45,00
50,00
55,00
60,00
Dabas resursu nodokļa likuma
4.pielikums
(Pielikums 
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
Nodokļa likmes par gaisa piesārņošanu
Nr. p. k.
Emisijas klasifikācija
Mērvienība
Likme laikposmā
no 2014.gada
1.janvāra līdz
2014.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme
laikposmā no
2015.gada
1.janvāra līdz
2016.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme no
2017.gada
1.janvāra
(
euro
)
1.
Oglekļa dioksīda (CO
2
) emisija no likuma "
Par
piesārņojumu
" 
2.pielikuma
 I nodaļas 
1.punktā
minētās piesārņojošās darbības, ja ražošanas
jauda nepārsniedz likuma "
Par piesārņojumu
"
2.pielikumā
 minēto rādītāju
tonna
2,85
3,50
4,50
2.
Oglekļa dioksīda (CO
2
) emisija no likuma "
Par
piesārņojumu
" 
2.pielikuma
 I nodaļas 
5.
, 
6.
, 
8.
,
9.
, 
10.
, 
11.
, 
12.
, 
13.
,
14.
, 
15.
, 
17.
, 
18.
, 
23. 
un
24.punktā
 minētās piesārņojošās darbības, ja
ražošanas jauda vai saražotās produkcijas
apjoms nepārsniedz likuma "
Par
piesārņojumu
" 
2.pielikuma
 I nodaļā minēto
rādītāju un tai nav izsniegta siltumnīcefekta
gāzu emisijas atļauja
tonna
2,85
3,50
4,50
3.
Daļiņas PM
10
tonna
51,22
75,00
75,00
4.
Oglekļa monoksīds (CO)
tonna
7,83
7,83
7,83
5.
Amonjaks (NH
3
), sērūdeņradis (H
2
S) un
pārējie neorganiskie savienojumi
tonna
18,50
18,50
18,50
6.
Sēra dioksīds (SO
2
), slāpekļa oksīdi (NO
x
 –
slāpekļa oksīdu summa, pārrēķināta uz NO
2
)
tonna
85,37
85,37
85,37
7.
Gaistošie organiskie savienojumi un citi
ogļūdeņraži (C
n
H
m
)
tonna
85,37
85,37
85,37
8.
Smagie metāli (Cd, Ni, Sn, Hg, Pb, Zn, Cr, As,
Se, Cu) un to savienojumi, pārrēķināti uz
attiecīgo metālu, un vanādija pentoksīds,
pārrēķināts uz vanādiju
tonna
1138,30
1138,30
1138,30
Dabas resursu nodokļa likuma
5.pielikums
(Pielikums 
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
) 
26
/
29
(Pielikums 
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
Nodokļa likmes par ūdeņu piesārņošanu
Nr.p.k.
Piesārņojošo vielu klasifikācija pēc bīstamības klases
Mērvienība
Likme
(
euro
)
1.
Nebīstamās vielas
tonna
5,50
2.
Suspendētās vielas (nebīstamās)
tonna
14,23
3.
Vidēji bīstamās vielas, izņemot kopējo fosforu (P kop.)
tonna
42,69
4.
Bīstamās vielas
tonna
11 382,97
5.
Īpaši bīstamās vielas
tonna
71 143,59
6.
Kopējais fosfors (P kop.)
tonna
270,00
Dabas resursu nodokļa likuma
6.pielikums
(Pielikums 
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
Nodokļa likmes par videi kaitīgām precēm
1. Nodokļa likmes par videi kaitīgām precēm, izņemot elektriskās un elektroniskās iekārtas, kas noteiktas
Atkritumu apsaimniekošanas likuma
 
1.panta
 22.punktā
Nr.p.
k.
Preces veids
Mērvienība
Likme laikposmā no 2014.gada
1.janvāra līdz 2016.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme no
2017.gada
1.janvāra
(
euro
)
1.
Smēreļļas
kg
0,17
0,17
2.
Elektriskie akumulatori un galvaniskie strāvas
avoti (arī tādi, kas iestrādāti ierīcēs un
transportlīdzekļos):
 
 
 
2.1.
elektriskie akumulatori, svina
kg
0,74
0,74
2.2.
elektriskie akumulatori
Ni-Cd un Fe-Ni
kg
4,00
4,00
2.3.
galvaniskie elementi un galvaniskās baterijas
kg
11
11
2.4.
citi elektriskie akumulatori
kg
17,03
17,03
3.
Ozona slāni noārdošās vielas (freoni, haloni
un citas) (onp — ozona noārdīšanas
potenciāls)
kg onp
2,22
2,22
4.
Visu veidu riepas
kg
0,33
0,66
5.
Eļļas filtri
gab.
0,33
0,33
2. Nodokļa likmes par elektriskajām un elektroniskajām iekārtām, kas noteiktas 
Atkritumu
apsaimniekošanas likuma
 
1.panta
 22.punktā, līdz 2018.gada 30.jūnijam
Nr.p.
k.
Preces veids
Likme
(
euro)
 par 1
kg
1.
Liela izmēra mājsaimniecības iekārtas (izņemot liela izmēra dzesēšanas iekārtas, saldētavas,
ledusskapjus)
1,44
2.
Liela izmēra dzesēšanas iekārtas, saldētavas, ledusskapji
2,33
3.
Maza izmēra mājsaimniecības iekārtas
3,00
4.
Informācijas tehnoloģijas un elektronisko sakaru iekārtas (izņemot monitorus, mobilos telefonus)
3,00
5.
Monitori
2,33
6.
Mobilie telefoni
3,33
7.
Plašam patēriņam paredzētās iekārtas (izņemot televizorus)
1,44
8.
Televizori
2,33
9.
Elektriskie un elektroniskie instrumenti (izņemot liela izmēra stacionārus ražošanas
3,01
27
/
29
mehānismus, kas nav pārnēsājami vai ir pastāvīgi piestiprināti)
10.
Gāzizlādes spuldzes
8,58
11.
Apgaismes ķermeņi (izņemot gāzizlādes spuldzes)
2,22
12.
Monitoringa un kontroles instrumenti
2,00
13.
Rotaļlietas, sporta un atpūtas piederumi
3,00
14.
Medicīniskās ierīces (izņemot implantētās un inficētās medicīniskās ierīces)
2,00
15.
Tirdzniecības automāti
3,00
3. Nodokļa likmes par elektriskajām un elektroniskajām iekārtām, kuras noteiktas 
Atkritumu
apsaimniekošanas likuma
 
1.panta
 22.punktā, no 2018.gada 1.jūlija
Nr. p.
k.
Preces veids
Likme
(
euro)
 par 1
kg
1.
1. kategorija. Temperatūras maiņas iekārtas
2,50
2.
2. kategorija. Ekrāni, monitori un iekārtas ar ekrānu, kura virsmas laukums ir lielāks par 100
cm
2
3,50
3.
3. kategorija. Spuldzes
8,58
4.
4. kategorija. Liela izmēra iekārtas (visi ārējie izmēri pārsniedz 50 cm), tai skaitā
mājsaimniecības preces, IT un telesakaru iekārtas, patērētāju iekārtas, gaismekļi, skaņas vai
attēlus demonstrējošas iekārtas, mūzikas ierīces, elektriski un elektroniski instrumenti,
rotaļlietas, izklaides un sporta aprīkojums, medicīnas ierīces, monitoringa un kontroles
instrumenti, tirdzniecības automāti, ierīces elektriskās strāvas ražošanai un citas iekārtas
(izņemot šā pielikuma 1., 2. un 3.kategorijā ietilpstošās iekārtas)
3,00
5.
5. kategorija. Maza izmēra iekārtas (neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm), tai skaitā
mājsaimniecības preces, plaša patēriņa audiovizuālas iekārtas, gaismekļi, skaņas vai attēlus
demonstrējošas iekārtas, mūzikas ierīces, elektriski un elektroniski instrumenti, rotaļlietas,
izklaides un sporta aprīkojums, medicīnas ierīces, monitoringa un kontroles instrumenti,
automātiskie sadalītāji, ierīces elektriskās strāvas ražošanai un citas iekārtas (izņemot šā
pielikuma 1., 2., 3. un 6.kategorijā ietilpstošās iekārtas)
3,00
6.
6. kategorija. Mazas informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju iekārtas (neviens ārējais
izmērs nepārsniedz 50 cm)
3,50
Dabas resursu nodokļa likuma
7.pielikums
(Pielikums 
06.11.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.09.2014.
, 
23.11.2016.
 un
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
Nodokļa likmes par preču un izstrādājumu iepakojumu un vienreiz lietojamiem
galda traukiem un piederumiem
Nr.p.k.
Preces un izstrādājuma iepakojuma un vienreiz lietojamo galda trauku un piederumu
materiāla veids
Likme (
euro
) par 1
kg materiāla
1.
No stikla izejmateriāliem
0,44
2.
No plastmasas (polimēru) izejmateriāliem, izņemot no bioplastmasas vai
oksonoārdāmās plastmasas, polistirola izejmateriāliem
1,22
3.
No metāla izejmateriāliem
1,10
4.
No koksnes, papīra un kartona vai citu dabisko šķiedru un bioplastmasas
izejmateriāliem
0,24
5.
No oksonoārdāmās plastmasas izejmateriāliem
0,70
6.
No polistirola izejmateriāliem
2,20
Dabas resursu nodokļa likuma 
8.pielikums
28
/
29
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
(Pielikums 
19.09.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
Nodokļa likmes par radioaktīvajām vielām
Nr. p.k.
Radioaktīvās vielas raksturojums
Mērvienība
Likme (
euro
)
1.
1.radionuklīdu grupa (pieļaujamā kopējā radioaktivitāte 1 m
3
atkritumu > 10
12
 Bq), slēgts starojuma avots
m
3
 atkritumu
711,44
2.
2.radionuklīdu grupa (pieļaujamā kopējā radioaktivitāte 1 m
3
atkritumu > 10
12
 Bq), vaļējs starojuma avots
m
3
 atkritumu
1422,87
3.
3.radionuklīdu grupa (pieļaujamā kopējā radioaktivitāte 1 m
3
atkritumu 10
9
—0
12
 Bq), slēgts starojuma avots
m
3
 atkritumu
2134,31
4.
4.radionuklīdu grupa (pieļaujamā kopējā radioaktivitāte 1 m
3
atkritumu 10
9
—10
12
 Bq), vaļējs starojuma avots
m
3
 atkritumu
4268,62
5.
5.radionuklīdu grupa (pieļaujamā kopējā radioaktivitāte 1 m
3
atkritumu 10
6
—10
9
 Bq), slēgts starojuma avots
m
3
 atkritumu
3557,18
6.
6.radionuklīdu grupa (pieļaujamā kopējā radioaktivitāte 1 m
3
atkritumu 10
6
—10
9
 Bq), vaļējs starojuma avots
m
3
 atkritumu
7114,36
7.
7.grupa, jonizējošā starojuma avoti, kuros jebkura
radionuklīda aktivitāte pārsniedz pieļaujamos limitus 1 m
3
m
3
 atkritumu
14 228,72
Dabas resursu nodokļa likuma
9.pielikums
(Pielikums 
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
Nodokļa likmes par akmeņoglēm, koksu un lignītu (brūnoglēm)
Nr. p. k.
Akmeņogļu, koksa
un lignīta (brūnogļu)
klasifikācija
Mērvienība
Likme laikposmā
līdz 2016.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme laikposmā
no 2017.gada
1.janvāra līdz
2017.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme laikposmā
no 2018.gada
1.janvāra līdz
2018.gada
31.decembrim
(
euro
)
Likme no
2019.gada
1.janvāra
(
euro
)
1.
Akmeņogles, kokss
un lignīts
(brūnogles) ar
pavaddoku-mentos
norādītu siltumspēju
(GJ/t)
GJ/t
0,30
0,35
0,36
0,38
2.
Akmeņogles, kokss
un lignīts
(brūnogles), ja
pavaddoku-mentos
nav norādīta
siltumspēja
t
8,54
9,80
10,25
10,65
29
/
29