Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 149,
18.09.2009.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
1056
Pieņemts: 
15.09.2009.
Stājas spēkā: 
19.09.2009.
Attēlotā redakcija:
 14.09.2019. - ...
Grozījumi:
MK 08.06.2010. noteikumi 
Nr.511 / LV, 93, 11.06.2010. / Stājas spēkā 12.06.2010.
MK 19.06.2012. noteikumi 
Nr.416 / LV, 99, 26.06.2012. / Stājas spēkā 27.06.2012.
MK 02.07.2013. noteikumi 
Nr.359 / LV, 129, 05.07.2013. / Stājas spēkā 06.07.2013.
MK 03.06.2014. noteikumi 
Nr.278 / LV, 110, 06.06.2014. / Stājas spēkā 07.06.2014.
MK 14.06.2016. noteikumi 
Nr.380 / LV, 117, 17.06.2016. / Stājas spēkā 18.06.2016.
MK 24.07.2018. noteikumi 
Nr.444 / LV, 147, 26.07.2018. / Stājas spēkā 27.07.2018.
MK 10.09.2019. noteikumi 
Nr.428 / LV, 187, 13.09.2019. / Stājas spēkā 14.09.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr.1056
 
Rīgā 2009.gada 15.septembrī (prot. Nr.57 23.§)
Lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas,
uzglabāšanas un marķēšanas prasības un kontroles kārtība
Izdoti saskaņā ar 
Lauksaimniecības un lauku attīstības likuma
 
11. panta
 trešās daļas 3. punktu 
un 
Augu aizsardzības likuma
 
5. panta
 5. punktu
(MK 
03.06.2014.
 
noteikumu Nr.278 redakcijā)
I. Vispārīgās prasības
(Nodaļa MK 
03.06.2014.
 noteikumu Nr.278 redakcijā)
1. Noteikumi nosaka:
1.1. lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas, uzglabāšanas un marķēšanas prasības, kā arī
kontroles kārtību;
1.2. integrētās augu aizsardzības vispārīgos principus un prasības.
2. Šo noteikumu ievērošanu uzrauga un kontrolē Valsts augu aizsardzības dienests (turpmāk – dienests).
II. Integrētās augu aizsardzības vispārīgie principi un prasības
(Nodaļa MK 
03.06.2014.
 noteikumu Nr.278 redakcijā)
3. Prasības, kas noteiktas šajā nodaļā, attiecas uz profesionāliem augu aizsardzības līdzekļu lietotājiem, kas
izmanto otrās reģistrācijas klases augu aizsardzības līdzekļus, un personām, kas otrās reģistrācijas klases augu
aizsardzības līdzekļu lietošanai izmanto profesionālo augu aizsardzības līdzekļu lietotāju sniegtos pakalpojumus
1
/
14
(turpmāk – lietotājs).
3.
1
 Lietotājs ik pa septiņiem gadiem nodrošina augšņu agroķīmisko izpēti vai augšņu analīžu paraugu ņemšanu no
saimniecībā apsaimniekotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes. Augsnes agroķīmiskās analīzes veic laboratorijā,
kas atbilstošajā jomā ir akreditēta nacionālajā akreditācijas institūcijā vai citā Eiropas Savienības dalībvalsts vai
Eiropas Ekonomikas zonas valsts akreditācijas institūcijā. Lauksaimniecībā izmantojamai zemei, kas atrodas īpaši
jutīgajā teritorijā, augšņu agroķīmisko izpēti vai augsnes analīzes nodrošina saskaņā ar normatīvajiem aktiem par
ūdens un augsnes aizsardzību no lauksaimnieciskās darbības izraisīta piesārņojuma ar nitrātiem. Vienu augsnes
paraugu ņem no platības (lauka), kas nav lielāka par sešiem hektāriem, nodrošinot, ka analīžu rezultātos ir norādīts
konkrētā lauka numurs vai nosaukums.
(MK 
24.07.2018.
 noteikumu Nr. 444 redakcijā)
4. Kultūraugu audzē atbilstoši tā audzēšanas tehnoloģijai.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā)
4.
1
 Lietotājs sagatavo kultūraugu mēslošanas plānu, pamatojoties uz šo noteikumu 
3.
1 
punktā
 minēto augšņu
agroķīmiskās izpētes vai augšņu analīžu rezultātu datiem. Lauksaimniecībā izmantojamai zemei, kas atrodas īpaši
jutīgajā teritorijā, mēslošanas plānu izstrādā saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ūdens un augsnes aizsardzību no
lauksaimnieciskās darbības izraisīta piesārņojuma ar nitrātiem.
(MK 
24.07.2018.
 noteikumu Nr. 444 redakcijā)
4.
2
 Lai saimniecībā aizsargātu derīgos organismus, lietotājs pēc iespējas saglabā derīgo organismu mājvietas un
īsteno pasākumus, lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanos.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā)
4.
3
 Lai pieņemtu lēmumu par augu aizsardzības līdzekļu pamatotu lietošanu kaitīgo organismu ierobežošanai,
lietotājs:
4.
3
 1. aktīvās veģetācijas periodā regulāri pārbauda konkrēto lauku un veic kaitīgā organisma izplatības
dinamikas un augu attīstības novērojumus, kurus dokumentē saskaņā ar šo noteikumu 
4.
8
 punktu
. Konkrētais
lauks – viendabīgas platības ar līdzīgiem agroklimatiskajiem apstākļiem, vienādiem apstākļiem kaitīgo
organismu attīstībai un attiecīgi vienādiem pasākumiem to ierobežošanai;
4.
3
 2. izmanto dienesta mājaslapā publicēto vispārējo brīdinājuma sistēmu vai citu pieejamo informāciju par
kaitīgā organisma parādīšanos un prognozi par tā attīstību;
4.
3
 3. papildinformācijai izmanto Latvijā pieejamos un dienesta mājaslapā publicētos kaitēkļu un slimību
kaitīguma sliekšņus.
(Grozīts ar MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380)
4.
4
 Lietotājs pēc iespējas izmanto piemērotas un efektīvas bioloģiskās, mehāniskās vai agrotehniskās kaitīgā
organisma ierobežošanas metodes. Ja, izmantojot šīs metodes, vēlamo rezultātu nav iespējams iegūt vai arī ir
sasniegta tāda kultūraugu bojājuma pakāpe, ka šo metožu turpmāka izmantošana konkrētam kultūraugam radīs ražas
zudumus, lieto Latvijā reģistrētus ķīmiskos augu aizsardzības līdzekļus.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā)
4.
5
 Lai novērstu kaitīgo organismu izplatīšanos, lietotājs tīra noliktavas, glabātavas, iekārtas, tehniku un
instrumentus.
4.
6
 Izvērtējot, vai kaitīgo organismu izplatības un attīstības riska līmenis kultūraugam ir pieņemams un nepalielina
pret augu aizsardzības līdzekļiem izturīgo kaitīgo organismu populāciju attīstību, lietotājs lieto iespējami mazāko augu
aizsardzības līdzekļa reģistrēto devu vai augu aizsardzības līdzekli lieto atsevišķās lauka vietās.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā)
2
/
14
4.
7
 Lai izvairītos no iespējamās kaitīgā organisma rezistences rašanās, lietotājs augu aizsardzības līdzekli lieto,
ievērojot marķējumā dotās norādes par rezistences veidošanās riska ierobežošanu.
4.
8 
Lietotājs saimniecībā izveido uzskaites sistēmu, kurā par katra kultūrauga laukiem norāda šādu informāciju:
4.
8
 1. lauka nosaukums vai numurs un platība;
4.
8
 2. audzētā kultūrauga suga un šķirne, kā arī priekšaugs;
4.
8
 3. īstenotie sēklas vai stādāmā materiāla sagatavošanas pasākumi. Ja izmantota kodne, norāda tās
nosaukumu, devu, apstrādāto daudzumu un apstrādes datumu;
4.
8
 4. sējas vai stādīšanas datums, izsējas norma vai izstādīšanas biezība;
4.
8
 5. agrotehniskie pasākumi un to veikšanas datums;
4.
8
 6. mēslošanai izmantoto līdzekļu veids un devas fiziskajās vienībās, minerālmēslu pamatsastāvs un
iestrādes datums;
4.
8
 7. kaļķošanas vai ģipšošanas datums un izmantotā materiāla deva fiziskajās vienībās, ja tāds pasākums ir
īstenots;
4.
8
 8. kaitīgā organisma izplatības dinamika un kultūrauga attīstības stadija;
4.
8
 9. izmantotie mehāniskie, bioloģiskie, agrotehniskie vai ķīmiskie augu aizsardzības pasākumi, norādot arī
lietotā augu aizsardzības līdzekļa nosaukumu, devu, apstrādāto platību, apstrādes datumu un apstrādes
pamatojumu;
4.
8
 10. ražas novākšanas datums un iegūtās ražas daudzums;
4.
8
 11. citi ar kultūrauga audzēšanu saistītie darbi (piemēram, augu barošanās diagnostika, laistīšana).
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā)
4.
9
 Lietotājs stādāmā materiāla, augu aizsardzības līdzekļu, mēslošanas, kaļķošanas un ģipšošanas līdzekļu
pirkumu apliecinošos dokumentus, sēklu kvalitāti apliecinošos dokumentus saskaņā ar sēklaudzēšanas un sēklu
tirdzniecības normatīvajiem aktiem, kā arī šo noteikumu 
4.
8
 punktā
 minētos uzskaites datus glabā trīs gadus. Augu
pases vai etiķetes augļu koku un ogulāju dārziem glabā 10 gadus kopš augļu koku vai ogulāju dārza ierīkošanas.
Agroķīmiskās izpētes vai augšņu analīžu rezultātus glabā līdz atkārtotās izpētes vai analīžu rezultātu saņemšanai.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā, kas grozīta ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
4.
10
 Vienu graudaugu sugu vienā laukā bez augu maiņas lietotājs audzē ne ilgāk kā trīs gadus pēc kārtas.
4.
11
 Rapsi vienā laukā lietotājs audzē ne biežāk kā reizi četros gados, bet laukos, kuros augsnes pH līmenis
pārsniedz 7,2, – ne biežāk kā reizi trijos gados.
4.
12
 Pākšaugus vienā laukā lietotājs audzē ne biežāk kā reizi trijos gados.
4.
13
 Graudaugu audzēšanai izmanto kodinātu sēklas materiālu, kura dīgtspēja ir pārbaudīta.
3
/
14
4.
14
 Rapša un kukurūzas audzēšanai izmanto sertificētu kodinātu sēklas materiālu.
4.
15
 
(Svītrots ar MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380)
4.
16
 Audzējot baltos, sarkanos un Savojas galviņkāpostus, ziedkāpostus, brokoļus, Briseles kāpostus, Pekinas un
Ķīnas kāpostus, kolrābjus, kāļus, rāceņus, rutkus un redīsus (turpmāk – krustziežu dzimtas dārzeņi), ievēro augu
maiņu. Sējumos, kuros neievēro augu maiņu, audzē starpkultūras, izņemot krustziežu dzimtas augus.
4.
17
 Gurķus, kabačus, patisonus, ķirbjus, bietes, lapu dārzeņus, sīpolus, ķiplokus, puravus, tomātus, papriku,
burkānus, selerijas, pētersīļus, pastinakus, dilles un ķimenes atklātā laukā vienā un tajā pašā vietā audzē ne biežāk
kā reizi trijos gados.
4.
18
 Burkānus, selerijas, pētersīļus, pastinakus, dilles un ķimenes neaudzē laukā, kurā iepriekšējā sezonā audzēti
kartupeļi, un laukā, kas inficēts ar nematodēm 
Meloidogyne spp., Pratylenchus spp. un Heterodera spp
.
4.
19
 Kartupeļus vienā laukā bez augu maiņas audzē ne ilgāk kā trīs gadus pēc kārtas.
4.
20
 Krustziežu dzimtas dārzeņu, biešu, burkānu, seleriju, pētersīļu, pastinaku, diļļu un ķimeņu audzēšanai
izmanto kodinātu sertificētu vai standarta sēklas materiālu.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā)
4.
21
 Lapu dārzeņu, tomātu, paprikas, sīpolu, ķiploku un puravu audzēšanai izmanto sertificētu vai standarta sēklas
materiālu.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā)
4.
22
 
(Svītrots ar MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380)
4.
23
 
(Svītrots ar MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380)
4.
24
 
(Svītrots ar MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380)
4.
25
 Zemenes vienā un tajā pašā vietā audzē ne ilgāk kā četrus gadus pēc kārtas. Atkārtoti tajā pašā vietā
zemenes stāda ne ātrāk kā pēc triju gadu pārtraukuma. Ierobežojums neattiecas uz laukiem, kuros zemenes audzē
kūdras maisos un attiecīgi maina substrātu.
4.
26
 
(Svītrots ar MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380)
4.
27
 Augļu koku un ogulāju stādīšanai izmanto pārbaudītu standarta vai sertificētu pavairojamo materiālu saskaņā
ar normatīvajiem aktiem par augļu koku un ogulāju pavairošanas materiāla atbilstības kritēriju un aprites noteikumiem.
Zemeņu audzēšanai izmanto pārbaudītu standarta, sertificētu vai pašaudzētu stādāmo materiālu, kas ņemts no
speciāli ierīkota mātesaugu lauka.
(Grozīts ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
III. Lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas vispārīgās prasības
(Nodaļas nosaukums MK 
03.06.2014.
 noteikumu Nr.278 redakcijā)
4
/
14
IV.
 
(Nodaļas nosaukums svītrots ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr.278)
4.
28
 Šo noteikumu 
3.
1
, 
4.
, 
4.
1
, 
4.
2
, 
4.
3
, 
4.
4
, 
4.
5
, 
4.
6
, 
4.
7
, 
4.
8
, 
4.
9
, 
4.
16
, 
4.
17
, 
4.
18
, 
4.
19
, 
4.
20
, 
4.
21
, 
4.
25
 un 
4.
27
punktā
 un šajā nodaļā noteiktās prasības piemēro lauksaimnieks, kas reģistrēts Lauksaimniecības produktu integrētās
audzēšanas reģistrā (turpmāk – audzētājs).
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā, kas grozīta ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
5. Augļu kokus un ogulājus stāda optimālā biezībā saskaņā ar šo noteikumu 
1.pielikumu
.
6. 
(Svītrots ar MK 
03.06.2014.
 
noteikumiem Nr.278)
7. Ja augļu vai ogu dārzs robežojas ar valsts nozīmes autoceļu, audzētājs ierīko stādījumu (turpmāk –
aizsargstādījums) saskaņā ar normatīvajiem aktiem par autoceļiem un aizsargjoslām. Aizsargstādījumos izmanto augu
sugas, kas nav Latvijā konstatēto karantīnas organismu saimniek
augi.
(Grozīts ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr. 278; MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
8. Aizsargstādījumos uzstāda putnu būrīšus vai laktas (vismaz 10 gab./ha).
9. Avenes, kazenes un zemenes nedrīkst stādīt pēc verticilārās vītes saimniekaugiem  – kartupeļiem, tomātiem,
rapša, zemenēm vai liniem. Zemeņu apdobes audzētājs mulčē ar salmiem vai citu piemērotu mulčas materiālu, lai
ierobežotu nezāļu izplatību un uzlabotu ogu kvalitāti.
(Grozīts ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr. 278; MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
10. Rindstarpās uztur melno papuvi (ogulājiem) vai izveido zālāju, kas aizņem 1/2–2/3 no kopējās augļu dārza
platības. To vairākas reizes sezonā appļauj, lai zāle nebūtu augstāka par 30 centimetriem.
11. Jaunajiem augļu kokiem apdobes mulčē līdz piecu gadu vecumam, jaunajiem krūmogulāju stādījumiem – līdz
triju gadu vecumam. Apdobēs nedrīkst dominēt apaugums (nezāles).
12. Dzērveņu un krūmmelleņu stādījumus mulčē. Dzērveņu stādījumus katru gadu ķemmē un apgriež dzērveņu
stīgas. Krūmmelleņu krūmus retina un izgriež bojātos zarus.
(MK 
24.07.2018.
 noteikumu Nr. 444 redakcijā)
13. Augļu kokiem un ogulājiem veido un kopj vainagus. Augļu koku bojātos, sapuvušos un mumificētos augļus, kā
arī slimību un kaitēkļu bojātos zarus utilizē,
 
izvācot tos no augļu dārza. Ogulāju slimību un kaitēkļu bojātos zarus izvāc
no dārza.
(MK 
24.07.2018.
 noteikumu Nr. 444 redakcijā)
14. Dzērveņu un krūmmelleņu audzētājs mēslošanas plānu izstrādā saskaņā ar šo noteikumu 
4.
1
 punktu
 vai
pamatojoties uz agroķīmisko pakalpojumu sniedzēju datiem, kas balstīti uz augšņu vai augu lapu audu analīžu
rezultātiem, kuri nav vecāki par vienu gadu.
(MK 
03.06.2014.
 noteikumu Nr. 278 redakcijā, kas grozīta ar MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380)
15. Dārzeņus audzē optimālā biezībā saskaņā ar šo noteikumu 
2.pielikuma
 1.tabulu.
16. 
(Svītrots ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr.278)
17. Kartupeļus stāda optimālā biezībā saskaņā ar šo noteikumu 
2.pielikuma
 2.tabulu.
5
/
14
18. 
(Svītrots ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr.278)
19. 
(Svītrots ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
20. Kultūraugu atliekas utilizē (kompostē, izved uz izgāztuvi, iestrādā augsnē). Pieļaujama īslaicīga kultūraugu
atlieku uzkrāšana saimniecībā, ja audzētājs ievēro labas higiēnas prakses nosacījumus.
21. Ja lauks ir lielāks par 10 hektāriem, apkārt laukam atstāj divus metrus platu joslu, kurā neizmanto
minerālmēslus un augu aizsardzības līdzekļus. Tas var būt arī ceļš apkārt laukam, grāvis vai grāvmala, ežmala vai
tehnikas apgriešanās josla.
22. Audzējot kultūraugus siltumnīcās, ievēro šādas integrētās audzēšanas prasības:
22.1. audzētājs katru gadu nodrošina substrāta vai augšņu analīzes. Audzējot inertajos substrātos, piemēram,
minerālvatē, keramzītā, perlītā, kokosā, dokumentē barības šķīduma sastāvu. Ja kultūraugus audzē kūdras
renēs vai substrātā, kam ir zināms sastāvs saskaņā ar iepakojuma marķējumu vai ražotāja specifikāciju,
pirmajā audzēšanas gadā augsnes analīzes nav nepieciešamas;
22.2. tomātu, paprikas, kabaču apputeksnēšanai izmanto kamenes.
(Grozīts ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr. 278; MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
V. Integrētās audzēšanas kontrole
23. Dienests katru gadu, veicot Lauksaimniecības produktu integrētās audzēšanas reģistrā (turpmāk – reģistrs)
iekļauto audzētāju kontroli, vismaz no pieciem procentiem reģistrā iekļauto personu saimniecībām ņem augu vai augu
produktu paraugus augu aizsardzības līdzekļu darbīgo vielu klātbūtnes pārbaudei. Paraugus analizē laboratorijā, kas
akreditēta nacionālajā akreditācijas institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par atbilstības novērtēšanas institūciju
novērtēšanu, akreditāciju un uzraudzību, vai citā Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts
akreditācijas institūcijā akreditētā laboratorijā, vai laboratorijā, kurai pesticīdu noteikšanas jomā ir ieviesta kvalitātes
sistēma "Laba laboratorijas prakse".
(MK 
03.06.2014.
 noteikumu Nr. 278 redakcijā, kas grozīta MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380; MK 
24.07.2018.
noteikumiem Nr. 444)
23.
1
 Ja dienests konstatē augu aizsardzības līdzekļu lietošanu reglamentējošo normatīvo aktu pārkāpumus,
paraugu analīžu izmaksas sedz audzētājs, kura saimniecībā konstatēti pārkāpumi.
(MK 
03.06.2014.
 noteikumu Nr.278 redakcijā)
24. Persona, kas vēlas uzsākt lauksaimniecības produktu integrēto audzēšanu, līdz 22. maijam iesniedz dienestā
iesniegumu. Iesniegumā norāda:
24.1. iesnieguma iesniegšanas datumu un vietu;
24.2. personas identifikācijas datus (fiziskai personai – vārdu, uzvārdu, personas kodu, deklarēto dzīvesvietas
adresi; juridiskai personai – firmu (nosaukumu), reģistrācijas numuru Uzņēmumu reģistrā, juridisko un faktisko
adresi), tālruņa numuru un oficiālo elektronisko adresi vai e-pasta adresi, ja tāda ir;
24.3. personas kopējo saimniecības platību un faktisko adresi;
24.4. integrēti audzējamā lauksaimniecības kultūrauga sugu, lauka vai siltumnīcu platību, nosaukumu vai
numuru;
24.5. tirdzniecības perioda sākumu.
(Grozīts ar MK 
14.06.2016.
 noteikumiem Nr. 380; MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
6
/
14
25. Ja iesniegumā norādītā informācija nav pilnīga vai neatbilst šo noteikumu prasībām, dienests rakstiski pieprasa
papildinformāciju. Pieprasīto informāciju persona iesniedz dienestā 10 darbdienu laikā no pieprasījuma saņemšanas.
(Grozīts ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
26. Ja persona dienestā neiesniedz šo noteikumu 
25.punktā
 minēto informāciju, personu reģistrā neiekļauj.
(Grozīts ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
27. Ja iesniegta visa šo noteikumu 
24.punktā
 minētā informācija, dienests 10 darbdienu laikā pēc informācijas
saņemšanas pieņem lēmumu par personas iekļaušanu reģistrā, paziņo to personai, kā arī vienojas par pārbaudes laiku
saimniecībā.
(Grozīts ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
28. Dienests divu nedēļu laikā pēc personas iekļaušanas reģistrā ievieto informāciju dienesta mājaslapā internetā,
norādot:
28.1. personas saimniecības nosaukumu un faktisko adresi;
28.2. audzēto kultūraugu.
(Grozīts ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
28.
1
 Ja kultūrauga audzēšanas gadā pārbaude nav nepieciešama, audzētājs rakstiski informē dienestu līdz kārtējā
gada 22. maijam.
(MK 
24.07.2018.
 noteikumu Nr. 444 redakcijā)
29. Dienests pieņem lēmumu par audzētāja svītrošanu no reģistra, ja:
29.1. audzētājs ir iesniedzis iesniegumu par svītrošanu no reģistra;
29.2. pie audzētāja divus gadus pēc kārtas nav veikta pārbaude;
29.3. dienests konstatē, ka audzētājs ir izslēgts no Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra reģistriem vai ir
miris.
(MK 
24.07.2018.
 noteikumu Nr. 444 redakcijā)
30. Dienests piecu darbdienu laikā pēc šo noteikumu 
29.punktā
 minētā lēmuma pieņemšanas svītro audzētāju no
reģistra.
(Grozīts ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
31. Par audzēšanas atbilstības prasību kontroles rezultātu dienesta amatpersona sastāda pārbaudes aktu, norādot
platību atbilstību vai neatbilstību šo noteikumu prasībām, un izdara ierakstu reģistrā.
31.
1
 Dienests apstrādā personas datus (vārdu, uzvārdu, personas kodu, deklarētās dzīvesvietas adresi, tālruņa
numuru, oficiālo elektronisko adresi vai e-pasta adresi), lai identificētu personu un reģistrētu šo noteikumu 
4.
28
 un
23.
 punktā minētajā reģistrā, nodrošinātu lauksaimniecības produktu integrēto audzēšanu, kā arī paziņotu par
audzētāja svītrošanu no reģistra. Personas datus pēc iesnieguma iesniegšanas uzglabā pastāvīgi līdz lēmuma
pieņemšanai par audzētāja svītrošanu no reģistra.
(MK 
24.07.2018.
 noteikumu Nr. 444 redakcijā)
32. Dienestam ir tiesības:
32.1. pēc saskaņošanas ar zemes īpašnieku vai lietotāju atrasties viņa zemes platībā vai siltumnīcā, lai
kontrolētu šajos noteikumos minēto prasību ievērošanu;
7
/
14
32.2. pārbaudīt dokumentus un jebkuru citu informāciju, kas nepieciešama šajos noteikumos noteikto prasību
ievērošanas kontrolei.
(Grozīts ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr. 278; MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
33. Dienests savā mājaslapā internetā ievieto:
33.1. vispārēju brīdinājumu par kaitīgā organisma parādīšanos un prognozi par tā attīstību;
33.2. informāciju par augu aizsardzības līdzekļiem, ko ieteicams lietot integrētajā lauksaimniecības produktu
audzēšanā.
33.
1
 Dienests aprēķina saskaņoto riska indikatoru Nr. 1 atbilstoši šo noteikumu 
2.
1
 pielikuma I nodaļai un
saskaņoto riska indikatoru Nr. 2 – atbilstoši šo noteikumu 
2.
1
 pielikuma II nodaļai.
(MK 
10.09.2019.
 noteikumu Nr. 428 redakcijā)
33.
2
 Saskaņotos riska indikatorus dienests aprēķina vienu reizi gadā, pamatojoties uz statistiku, kas iegūta
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz
statistiku par pesticīdiem (turpmāk – regula Nr. 1185/2009), un uz informāciju par darbīgajām vielām, kas iegūta
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu
aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 
79/117/EEK
 un 
91/414/EEK
 (turpmāk – regula
Nr. 1107/2009). Dienests publicē saskaņotos riska indikatorus 20 mēnešu laikā pēc attiecīgā atsauces gada beigām.
(MK 
10.09.2019.
 noteikumu Nr. 428 redakcijā)
34. Pārtikas un veterinārais dienests kontrolē integrēti audzēto lauk
saimniecības produktu uzglabāšanu un
tirdzniecību saskaņā ar normatīvajiem aktiem par pārtikas apriti un uzraudzību.
VI. Uzglabāšanas un marķēšanas prasības
35. Integrēti audzētu lauksaimniecības produktu audzētājam vai izplatītājam ir tiesības integrēti audzētu
lauksaimniecības produktu marķējumā ietvert nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas norādi saskaņā ar normatīvajiem
aktiem par prasībām pārtikas kvalitātes shēmām.
36. Audzētājs produktus uzglabā un noliktavas dezinficē saskaņā ar dārzeņu produkcijas primārās ražošanas un
pirmapstrādes labas higiēnas prakses vadlīnijām vai audzētāja izstrādātu paškontroles sistēmu.
VII. Noslēguma jautājumi
(Nodaļas nosaukums MK 
08.06.2010.
 noteikumu Nr.511 redakcijā)
37. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2008.gada 2.jūnija noteikumus Nr.401 “
Lauksaimniecības
produktu integrētās audzēšanas, uzglabāšanas un marķēšanas prasības, kā arī kontroles kārtība
” (Latvijas Vēstnesis,
2008, 99.nr.).
38. Augu vai augu produktu paraugus atbilstoši šo noteikumu 
23. punktam
 dienests ņem no 2018. gada 1. janvāra.
(MK 
03.06.2014.
 noteikumu Nr.278 redakcijā)
39. Personas, kas nav reģistrētas reģistrā un neapsaimnieko lauksaimniecībā izmantojamo zemi īpaši jutīgajās
teritorijās, šo noteikumu 
3.
1
 punktā minēto prasību par augšņu agroķīmisko izpēti vai augsnes agroķīmiskajām
analīzēm izpilda:
39.1. līdz 2016. gada 31. decembrim – ne mazāk kā 15 procentos apsaimniekotās platības;
8
/
14
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvas 
2009/128/EK
, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu
pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai;
2) Komisijas 2019. gada 15. maija Direktīvas (ES) 
2019/782
, ar ko attiecībā uz saskaņotu riska indikatoru izveidi groza
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2009/128/EK
.
Ministru prezidents V.Dombrovskis 
Zemkopības ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
Nr.
p.k.
Kultūraugs
Stādīšanas attālums
(m)
Augu daudzums (gab.)
uz 1 ha
uz 1 m
2
uz rindas 1 m
1.
Ābeles
4–8 x 1–6
200–2500
 
 
2.
Bumbieres
4–8 x 2,5–6
200–1000
 
 
3.
Saldie ķirši
4–6 x 2,5–5
300–1000
 
 
4.
Skābie ķirši
4–6 x 1,5–4
400–1700
 
 
5.
Plūmes
4–7 x 2,5–4
350–1000
 
 
6.
Aveņu un kazeņu dzinumi
 
5000–70000
0,5–10
1–20
7.
Upenes
3–4 x 0,6–1
2500–5000
 
 
8.
Jāņogas
3–4 x 0,5–1,2
2000–6000
 
 
9.
Ērkšķogas un citi krūmogulāji
3–4 x 0,5–1,5
1500–6000
 
 
10.
Krūmcidonijas
3–4 x 0,5–2,5
1500–5500
 
 
11.
Krūmmellenes
3–4 x 0,5–1,2
2000–5500
 
 
12.
Dzērveņu vertikālie dzinumi ar ziediem
 
 
2000–6000
 
39.2. līdz 2017. gada 31. decembrim – ne mazāk kā 30 procentos apsaimniekotās platības;
39.3. līdz 2018. gada 31. decembrim – ne mazāk kā 45 procentos apsaimniekotās platības;
39.4. līdz 2019. gada 31. decembrim – ne mazāk kā 60 procentos apsaimniekotās platības;
39.5. līdz 2020. gada 31. decembrim – ne mazāk kā 75 procentos apsaimniekotās platības;
39.6. līdz 2021. gada 31. decembrim – ne mazāk kā 90 procentos apsaimniekotās platības;
39.7. līdz 2022. gada 31. decembrim – visā apsaimniekotajā platībā.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā, kas grozīta ar MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
40. Šo noteikumu 
4.
9
 punktā
 minēto prasību pastāvīgi saglabāt augu pases vai etiķetes kopš augļu koku vai ogulāju
dārza ierīkošanas nepiemēro tiem augļu koku un ogulāju dārziem, kas ierīkoti līdz 2013. gada 31. decembrim.
(MK 
14.06.2016.
 noteikumu Nr. 380 redakcijā)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(MK 
10.09.2019.
 noteikumu Nr. 428 redakcijā)
1.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 15.septembra noteikumiem Nr.1056
Augļu koku un ogulāju stādīšanas optimālā biezība
(Pielikums grozīts ar MK 
08.06.2010.
 noteikumiem Nr. 511; MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr. 278; MK 
14.06.2016.
noteikumiem Nr. 380; MK 
24.07.2018.
 noteikumiem Nr. 444)
9
/
14
12.
Dzērveņu vertikālie dzinumi ar ziediem
2000–6000
13.
Zemenes
0,7–1,2 x 0,2–0,3
25 000–50 000
3–5
3–5
14.
Smiltsērkšķi
2 x 3–4
1250–1650
 
 
15.
 
Aronijas
3–5 x 1,5–2
 
 
 
16.
Dārza pīlādži
pundurauguma
šķirnes: 3–5 x 1,5–
2;
dabiskie puspunduri:
4–6 x 3–4;
lielā auguma
šķirnes: 4–8 x 4–6
 
 
 
17.
Vīnogulāji
1,5 x 3
 
 
 
18.
Plūškoki (ēdamo augļu šķirnes)
3,5–4 x 5–6
417–570
 
 
19.
Aktinīdijas
2–3 x 4–5
400–500
 
 
20.
Persiki
3 x 5
 
 
 
21.
Aprikozes
3–4 x 5
 
 
 
22.
Irbenes
3 x 4
 
 
 
23.
Korintes
0,5–1 x 3–5
 
 
 
24.
Sausserži (ēdamo augļu šķirnes)
1,5–2 x 2,5–3
 
 
 
25.
Kizili
1,5–2 x 4
 
 
 
26.
Citronliānas
1–2 x 4
 
 
 
27.
Lazdas (ēdamo augļu šķirnes)
4 x 4
3 x 3
4 x 6
 
 
 
28.
Valrieksti
12 x 10
 
 
 
29.
Zīdkoki
5 x 6
 
 
 
30.
Ciedru priežu stādījumi (ēdamo augļu šķirnes):
30.1.
Eiropas ciedru priede
4 x 4
 
 
 
30.2.
Sibīrijas ciedru priede
5 x 6
 
 
 
Zemkopības ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
I. Dārzeņu audzēšanas optimālā biezība
Nr.
p.k.
Kultūraugs
Augu skaits, 1000 gab./ha
1.
Galviņkāposti (baltie un sarkanie)
1.1.
agrīnas šķirnes (veģetācijas periods* īsāks par 60 dienām)
50–70
1.2.
vidēji agrīnas šķirnes (veģetācijas periods 60–70 dienas)
50–60
1.3.
vidēji vēlīnas un vēlīnas šķirnes svaigam patēriņam un uzglabāšanai (veģetācijas
periods 90–150 un vairāk dienu)
30–40
1.4.
vidēji agrīnas, vidēji vēlīnas un vēlīnas šķirnes pārstrādei (galviņas svars 6–12 kg)
25–30
1.5.
ātri augošas šķirnes uzglabāšanai (veģetācijas periods 100–110 dienas, galviņas
svars 2–4 kg)
30–40
2.
Ziedkāposti
24–30
3.
Brokoļi
24–30
4.
Pekinas kāposti
50–70
5.
Burkāni
5.1.
Parīzes
 tipa šķirnes
15 000–25 000
5.2.
miniatūrie burkāni
15 000–25 000
5.3.
Amsterdamas
 un 
Imperator
 tipa šķirnes
4000–7000
2.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 15.septembra noteikumiem Nr.1056
Integrētās dārzeņu un kartupeļu audzēšanas prasības
(Pielikums grozīts ar MK 
08.06.2010.
 noteikumiem Nr.511; MK 
02.07.2013.
 noteikumiem Nr.359)
10
/
14
5.4.
Nantes
 un 
Nantes
/
Berlikum
 tipa šķirnes
1200–1500
5.5.
Šantenē
, 
Berlikum
 un 
Flakē
 tipa šķirnes
800
6.
Galda bietes
500–700
7.
Sīpoli
7.1.
sīpoli no sīksīpoliem
750
7.2.
sīpoli no sēklas
750–1000
8.
Ķiploki
150–160
9.
Lauka gurķi
25–30
10.
Siltumnīcas gurķi
17–30
11.
Kolrābji
40–70
12.
Kāļi
400–800
13.
Dilles
500–700
14.
Pastinaki
400–800
15.
Rutki
400–800
16.
Rāceņi
400–800
17.
Turnepši
400–800
18.
Sakņu selerijas
25–60
19.
Kātu selerijas
70–80
20.
Lapu selerijas
70–80
21.
Sakņu pētersīļi
400–800
22.
Lapu pētersīļi
70–80
23.
Puravi
140–200
24.
Salāti
24.1.
lapu salāti
80–120
24.2.
mīkstie galviņsalāti un batāvijas
80–120
24.3.
kraukšķīgie salāti (
iceberg
 tipa šķirnes)
60–80
24.4.
salātlapiņas (
baby-leaf
)
10 000–12 000
24.5.
romiešu salāti (
Cos, Kos
)
80–200
24.6.
salātu cigoriņi (
Radičio
 un 
Cukerhut
 tipa šķirnes)
80–120
25.
Spināti
1200–2000
26.
Kabači (arī cukini un patisoni)
12–15
27.
Ķirbji
10–14
28.
Mangolds
30–50
29.
Cukurkukurūza
50–60
30.
Redīsi
1500–3000
31.
Japānas rutki (
daikoni
)
12–20
32.
Zirņi
800–1200
33.
Pupiņas
70–100
34.
Dārza pupas
60–80
35.
Sīpolloki
600–3000
36.
Rabarberi
10–12
37.
Topinambūri
50–70
38.
Skābenes
200–300
39.
Sparģeļi
14–17
40.
Virziņkāposti (Savojas kāposti)
30–60
41.
Rožu kāposti (Briseles kāposti)
30–45
42.
Ķīnas kāposti (
pakčoi
, 
tatsoi
 un līdzīgi)
50–70
43.
Paprika
25-30
44.
Baklažāni
35-40
45.
Tomāti (lauka)
30–50
46.
Tomāti (siltumnīcas)
22–40
47.
Mārrutki
35–50
II. Pārtikai un pārstrādei paredzēto kartupeļu stādīšanas biezība
11
/
14
Nr.
p.k.
Sēklas kartupeļu frakcija (mm)
Augu skaits uz ha (gab.)**
1.
28–35
50 000–60 000
2.
35–45
25 000–40 000
3.
45–55
25 000–40 000
Piezīmes.
1. * Veģetācijas periods – dienu skaits no dēstu izstādīšanas (sējamiem kultūraugiem – no uzdīgšanas), līdz raža
ir gatava novākšanai.
2. ** Izstādīšanas norma var mainīties atkarībā no izvēlētās šķirnes īpašībām.
Zemkopības ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
I. Uz bīstamību balstīts saskaņotais riska indikators Nr. 1, kura pamatā ir darbīgo vielu daudzums, ko
satur saskaņā ar regulu Nr. 1107/2009 tirgū laisti augu aizsardzības līdzekļi
1. Šā indikatora pamatā ir Komisijai (
Eurostat
) saskaņā ar regulas Nr. 1185/2009 I pielikumu ("Statistika par
pesticīdu laišanu tirgū") iesniedzama statistika par to darbīgo vielu daudzumu, kuras satur atbilstoši regulai
Nr. 1107/2009 tirgū laisti augu aizsardzības līdzekļi.
2. Saskaņotā riska indikatora Nr. 1 aprēķināšanai izmanto šādus vispārīgus noteikumus:
2.1. saskaņoto riska indikatoru Nr. 1 aprēķina, pamatojoties uz darbīgo vielu iedalījumu četrās grupās un septiņās
kategorijās, kas norādītas šā pielikuma 1. tabulā;
2.2.  1. grupas darbīgās vielas (A un B kategorija) ir norādītas Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulas
(ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu
sarakstu (turpmāk – Īstenošanas regula Nr. 540/2011), pielikuma D daļā;
2.3.  2. grupas darbīgās vielas (C un D kategorija) ir norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A
un B daļā;
2.4.  3. grupas darbīgās vielas (E un F kategorija) ir norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma E
daļā;
2.5.  4. grupas darbīgās vielas (G kategorija) ir tās, kuras nav apstiprinātas atbilstoši regulai Nr. 1107/2009 un nav
norādītas Īstenošanas regulas Nr. 540/2011 pielikumā.
3. Saskaņoto riska indikatoru Nr. 1 aprēķina, šā pielikuma 1. tabulas katrā grupā norādīto tirgū laisto darbīgo vielu
ikgadējo daudzumu reizinot ar 6. rindā norādīto bīstamības svērumu un pēc tam summējot šo aprēķinu rezultātus.
4. Tirgū laisto darbīgo vielu daudzumu aprēķina katrai šā pielikuma 1. tabulā noteiktajai darbīgās vielas grupai un
kategorijai.
Darbīgo vielu un bīstamības svērumu iedalījums saskaņotā riska indikatora Nr. 1 aprēķināšanai
1. tabula
Rinda
Grupa
1
2
3
4
1.
Zema riska darbīgās vielas
(darbīgās vielas ar zemu
kaitīguma pakāpi), kuras ir
apstiprinātas vai uzskata
Darbīgās vielas, kuras ir
apstiprinātas vai uzskata par
apstiprinātām atbilstoši
regulai Nr. 1107/2009 un
Darbīgās vielas, kuras
ir apstiprinātas vai
uzskata par
apstiprinātām atbilstoši
Darbīgās vielas, kuras nav
apstiprinātas atbilstoši
regulai Nr. 1107/2009 un
nav norādītas Īstenošanas
2.
1
 pielikums
Ministru kabineta
2009. gada 15. septembra
noteikumiem Nr. 1056
Saskaņotie riska indikatori*
(Pielikums MK 
10.09.2019.
 noteikumu Nr. 428 redakcijā; sk. noteikumu 33.
1
 punktu)
12
/
14
par apstiprinātām atbilstoši
regulas Nr. 1107/2009
22. pantam un kuras ir
norādītas Īstenošanas
regulas (ES) Nr. 540/2011
pielikuma D daļā
kuras ir norādītas
Īstenošanas regulas (ES)
Nr. 540/2011 pielikuma A un
B daļā
regulas Nr. 1107/2009
24. pantam un kuras ir
aizstājamās vielas un
norādītas Īstenošanas
regulas (ES)
Nr. 540/2011 pielikuma
E daļā
regulas (ES) Nr. 540/2011
pielikumā
2.
Kategorija
3.
A
B
C
D
E
F
G
4.
Mikroorganismi
Darbīgās
ķīmiskās
vielas
Mikroorganismi
Darbīgās
ķīmiskās
vielas
Vielas, kas nav
klasificētas kā
kancerogēnas
(1.A vai 1.B
kategorija),
reproduktīvajai
sistēmai
toksiskas (1.A
vai 1.B
kategorija)
vai
endokrīnie
disruptori
Vielas, kas klasificētas
kā
kancerogēnas
(1.A vai 1.B kategorija),
reproduktīvajai sistēmai
toksiskas (1.A vai 1.B
kategorija) vai
endokrīnie disruptori,
kuru ekspozīcija uz
cilvēku ir niecīga
 
5.
Bīstamības svērumi, ko piemēro to darbīgo vielu daudzumam, kuras satur saskaņā ar regulu Nr. 1107/2009
tirgū laisti augu aizsardzības līdzekļi
6.
1
8
16
64
5. Saskaņotā riska indikatora Nr. 1 bāzlīnija ir 100, un tā ir vienāda ar vidējo rezultātu, kas iegūts iepriekš minētajā
aprēķinā par laikposmu no 2011. gada līdz 2013. gadam.
6. Saskaņotā riska indikatora Nr. 1 rezultātu izsaka, ņemot vērā bāzlīniju.
7. Dienests riska indikatoru Nr. 1 aprēķina un publicē iestādes tīmekļvietnē.
II. Saskaņotais riska indikators Nr. 2, kura pamatā ir atbilstoši regulas Nr. 1107/2009 53. pantam piešķirto
atļauju skaits
8. Šā indikatora pamatā ir atbilstoši regulas Nr. 1107/2009 53. pantam piešķirto atļauju skaits.
9. Saskaņotā riska indikatora Nr. 2 aprēķināšanai izmanto šādus vispārīgus noteikumus:
9.1. saskaņotā riska indikatora Nr. 2 pamatā ir atbilstoši regulas Nr. 1107/2009 53. pantam piešķirto atļauju skaits.
Saskaņoto riska indikatoru Nr. 2 aprēķina, pamatojoties uz darbīgo vielu iedalījumu četrās grupās un septiņās
kategorijās, kas norādītas šā pielikuma 2. tabulā;
9.2.  2. grupas darbīgās vielas (C un D kategorija) ir norādītas Īstenošanas regulas Nr. 540/2011 pielikuma A un
B daļā;
9.3.  4. grupas darbīgās vielas (G kategorija) ir vielas, kas nav apstiprinātas atbilstoši regulai Nr. 1107/2009 un nav
norādītas Īstenošanas regulas Nr. 540/2011 pielikumā.
10. Saskaņoto riska indikatoru Nr. 2 aprēķina, katrai no šā pielikuma 2. tabulas grupai saskaņā ar regulas
Nr. 1107/2009 53. pantu piešķirto atļauju skaitu reizinot ar 6. rindā norādīto bīstamības svērumu un pēc tam summējot
šo aprēķinu rezultātus.
Darbīgo vielu un bīstamības svērumu iedalījums saskaņotā riska indikatora Nr. 2 aprēķināšanai
2. tabula
Rinda
Grupa
1
2
3
4
1.
Zema riska darbīgās vielas (darbīgās
vielas ar zemu kaitīguma pakāpi),
kuras ir apstiprinātas vai uzskata par
apstiprinātām saskaņā ar regulas
Nr. 1107/2009 22. pantu un kuras ir
norādītas Īstenošanas regulas
Nr. 540/2011 pielikuma D daļā
Darbīgās vielas, kuras ir
apstiprinātas vai
uzskata par
apstiprinātām saskaņā
ar regulu Nr. 1107/2009
un ir norādītas
Īstenošanas regulas
Nr. 540/2011 pielikuma
A un B daļā
Darbīgās vielas, kuras
ir apstiprinātas vai
uzskata par
apstiprinātām saskaņā
ar regulas
Nr. 1107/2009
24. pantu un kuras ir
aizstājamās vielas un
norādītas Īstenošanas
Darbīgās vielas, kuras
nav apstiprinātas
saskaņā ar regulu
Nr. 1107/2009 un nav
norādītas Īstenošanas
regulas Nr. 540/2011
pielikumā
13
/
14
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
regulas Nr. 540/2011
pielikuma E daļā
2.
Kategorija
3.
A
B
C
D
E
F
G
4.
Mikroorganismi
Darbīgās
ķīmiskās
vielas
Mikroorganismi
Darbīgās
ķīmiskās
vielas
Vielas, kas nav
klasificētas kā
kancerogēnas
(1.A vai 1.B
kategorija),
reproduktīvajai
sistēmai
toksiskas
(1.A vai 1.B
kategorija)
vai
endokrīnie
disruptori
Vielas, kas
klasificētas kā
kancerogēnas
(1.A vai 1.B
kategorija),
reproduktīvajai
sistēmai toksiskas
(1.A vai 1.B
kategorija)
vai
endokrīnie disruptori,
kuru ekspozīcija uz
cilvēku ir niecīga
 
5.
Bīstamības svērumi, ko piemēro to darbīgo vielu daudzumam, kuras satur augu aizsardzības līdzekļi, kam
piešķirta atļauja atbilstoši regulas Nr. 1107/2009 53. pantam
6.
1
8
16
64
11. Saskaņotā riska indikatora Nr. 2 bāzlīnija ir 100, un tā ir vienāda ar vidējo rezultātu, kas iegūts iepriekš minētajā
aprēķinā par laikposmu no 2011. gada līdz 2013. gadam.
12. Saskaņotā riska indikatora Nr. 2 rezultātu izsaka, ņemot vērā bāzlīniju.
13. Dienests riska indikatoru Nr. 2 aprēķina un publicē iestādes tīmekļvietnē.
Piezīme. * Riska indikators ir aprēķina metodes rezultāts, ko izmanto, lai novērtētu pesticīdu radīto risku cilvēku
veselībai vai videi.
3.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 15.septembra noteikumiem Nr.1056
Mēslošanas plāna saturs
(Pielikums svītrots ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr.278)
4.pielikums 
Ministru kabineta 
2009.gada 15.septembra noteikumiem Nr.1056
Lauka vēstures saturs
(Pielikums svītrots ar MK 
03.06.2014.
 noteikumiem Nr.278)
14
/
14