Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 148 (6487),
23.07.2019.
OP numurs: 
2019/148.2
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
rīkojums
Numurs: 
381
Pieņemts: 
17.07.2019.
Stājas spēkā: 
17.07.2019.
Ministru kabineta rīkojums Nr. 381
Rīgā 2019. gada 17. jūlijā (prot. Nr. 33 75. 
§)
Par konceptuālo ziņojumu "Par 
bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu
elektroenerģijas ražotājiem 
Eiropas Savienības emisiju tirdzniecības
sistēmas 2021.-2030. 
gada periodā"
1. Atbalstīt konceptuālajā ziņojumā "Par bezmaksas emisijas 
kvotu piešķiršanu elektroenerģijas ražotājiem Eiropas Savienības
emisiju tirdzniecības sistēmas 2021.-2030. gada periodā" ietverto 
1. risinājumu.
2. Saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
" pārejas noteikumu 50. 
punktā noteikto Ministru kabineta kompetenci neatbalstīt
bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu elektroenerģijas ražošanai 
2021.-2030. gadā.
3. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai 
sadarbībā ar Ekonomikas ministriju, Satiksmes ministriju un 
Zemkopības
ministriju izstrādāt un līdz 2019. gada 17. septembrim 
iesniegt izskatīšanai Ministru kabineta sēdē informatīvo ziņojumu 
un Ministru
kabineta sēdes protokollēmuma projektu par 
Modernizācijas fonda izveidi atbilstoši Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2018. gada 14.
1
/
26
marta Direktīvas 
2018/410
, ar ko groza 
Direktīvu 
2003/87/EK
, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu 
samazināšanu un investīcijas
mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu 
(ES) 
2015/1814
, 10.d pantam, par tā pārvaldību Latvijā un tajā 
pieejamo finansējumu.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
J. Pūce
 
(Ministru kabineta
2019. gada 17. jūlija
rīkojums Nr. 381)
Konceptuālais ziņojums
Par bezmaksas 
emisijas kvotu piešķiršanu elektroenerģijas ražotājiem Eiropas 
Savienības emisiju tirdzniecības sistēmas
2021.-2030. gada 
periodā
Saturs
I Kopsavilkums
II Esošās situācijas raksturojums un problēmas apraksts
2.1. Starptautiskā un Eiropas Savienības klimata politika
2.2. Nosacījumi derogācijas izmantošanai
2.3. Latvijas siltumnīcefekta gāzu emisiju struktūra
2.4. Elektroenerģijas ražošana Latvijā un iespējamie 
pretendenti derogācijai Latvijā
2.5. Latvijai pieejamais derogācijas apjoms un ietekme uz 
Emisijas kvotu izsolīšanas instrumentu
2
/
26
III Risinājuma varianti
IV Ietekme uz problēmas risināšanu
V Piedāvātā risinājuma ietekme uz valsts un pašvaldību 
budžetu
I 
Kopsavilkums
Atbilstoši 2003. gada 13. oktobra Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direktīvas 
2003/87/EK
, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas
efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un 
groza Padomes Direktīvu 
96/61/EK
 (turpmāk - Direktīva 
2003/87/EK
) 
10.a
panta 3. punktam, elektroenerģijas ražošanas iekārtām netiek 
piešķirtas bezmaksas emisijas kvotas, taču saskaņā ar 2018. gada 
14.
martā pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2018/410
1
, ar ko groza Direktīvu 
2003/87/EK
, lai 
sekmētu emisiju
izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas 
mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu 
2015/1814
 (turpmāk - Direktīva 
2018/410
) ir
paredzēts izņēmums (derogācija).
Saskaņā 2018. gada 14. martā grozīto Direktīvas 
2003/87/EK
 
10.c pantu dalībvalstis, kuru iekšzemes kopprodukts (turpmāk - 
IKP)
uz vienu iedzīvotāju, izsakot tirgus cenās (
euro
), 
2013. gadā nesasniedza 60% no Eiropas Savienības (turpmāk - ES) 
vidējā rādītāja, var
izlemt piešķirt bezmaksas emisijas kvotas 
elektroenerģijas ražošanas iekārtām. Saskaņā ar Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c pantu
izņēmums zaudē spēku 2030. gada 31. 
decembrī. Latvija atbilst Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c pantā 
noteiktajam kritērijam.
Konceptuālais ziņojums (turpmāk - Ziņojums) ir izstrādāts, lai 
nodrošinātu lēmuma pieņemšanu par Direktīvas 
2003/87/EK
2
 10.c
pantā noteiktās derogācijas 
izmantošanu jeb bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu vai 
nepiešķiršanu elektroenerģijas ražošanas
iekārtām 2021.-2030. 
gada ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (turpmāk - ETS) 
periodā.
Bezmaksas emisijas kvotu piešķiršana elektroenerģijas 
ražošanai bija pieejama arī 2013.-2020. gada ES ETS periodā. 
2011. gada
30. augustā Ministru kabinets pieņēma lēmumu 
neatbalstīt bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu elektroenerģijas 
ražošanai 2013.-
2020. gadam.
3
Ziņojumā apkopota informācija par starptautiskās un ES klimata 
politikas ietvaru, bezmaksas kvotu piešķiršanas nosacījumiem
saskaņā ar Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c pantu un iespējamajiem 
pretendentiem bezmaksas emisijas kvotu saņemšanai. Ziņojumā ir
sniegta informācija par pašreizējo situāciju emisijas kvotu 
piešķiršanā elektroenerģijas ražošanas iekārtām un esošo atbalstu 
Latvijas
ETS operatoriem, kas vienlaikus ir arī elektroenerģijas 
ražotāji, kā arī informācija par papildus atbalsta negatīvo 
ietekmi, radot valsts
budžeta ieņēmumu samazinājumu, jo šāda 
atbalsta piešķiršanas gadījumā nebūs iespējams pārdot atbilstošu 
emisijas kvotu skaitu
emisijas kvotu izsolēs. Ziņojumā ir 
piedāvāti un analizēti divi iespējamās tālākās rīcības scenāriji, 
to priekšrocības un trūkumi.
3
/
26
II Esošās 
situācijas raksturojums un problēmas apraksts
2.1. 
Starptautiskā un Eiropas Savienības klimata politika
2015. gada 12. decembrī tika pieņemts Apvienoto Nāciju 
Organizācijas (turpmāk -ANO) Vispārējās konvencijas par klimata
pārmaiņām Parīzes nolīgums (turpmāk - Parīzes nolīgums), un tā 
mērķis saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir ierobežot
globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2°C atzīmes un 
tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5°C salīdzinājumā ar
pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Saskaņā ar Parīzes nolīguma 
mērķiem (Parīzes nolīguma 2. pants) ES ietvaros ir apstiprināti
nosacījumi un mērķi siltumnīcefekta gāzu (turpmāk - SEG) emisiju 
samazināšanai līdz 2030. gadam.
Rīcība klimata pārmaiņu ierobežošanā ir viena no ES 
prioritātēm. ES ietvaros ir noteikts kopējs ES SEG emisiju 
samazināšanas
mērķis, un tas ir sadalīts divās daļās - ES ETS 
iekļautās darbības un ES ETS neiekļautās darbības (turpmāk - 
ne-ETS). ES ETS
operatoriem kopīgi visā ES ir jāsamazina SEG 
emisiju apjoms par 21 % līdz 2020. gadam un par 43 % līdz 2030. 
gadam (salīdzinot ar
šo ES ETS operatoru SEG emisiju apjomu 2005. 
gadā). Kopējais ES ne-ETS SEG emisiju apjoms ir jāsamazina par 10 
% līdz 2020.
gadam un par 30 % līdz 2030. gadam (salīdzinot ar šo 
ne-ETS darbību SEG emisiju apjomu 2005. gadā).
ES ETS mērķa izpildei ir apstiprināti ES ETS darbības 
nosacījumi un noteikta ES ETS operatoru atbildība. ES ETS 
operatoru SEG
emisiju apjoma samazināšanas pasākumi tiek noteikti 
harmonizētā veidā, un šo pasākumu izstrādi un īstenošanu 
nodrošina EK kopā ar
ES dalībvalstīm, īstenojot Direktīvu 
2003/87/EK
. ES ETS piedalās arī Latvijas komersanti.
Ne-ETS SEG emisiju samazināšanas mērķa izpildes saistības ir 
pārdalītas katrai ES dalībvalstij, t.sk. Latvijai. Dalībvalstu 
ne-ETS
mērķi un prasības atbilstības mērķiem nodrošināšanai ir 
noteikti ES līmenī. Periodam līdz 2020. gadam katras ES 
dalībvalsts mērķis un
tā izpildes nosacījumi ir izteikti Eiropas 
Parlamenta un Padomes Lēmumā 
406/2009/EK
 par dalībvalstu 
pasākumiem siltumnīcefektu
izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, 
lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu 
gāzu emisiju samazināšanas jomā
līdz 2020. gadam. Periodam no 
2021. gada līdz 2030. gadam katras ES dalībvalsts mērķis un tā 
izpildes nosacījumi ir izteikti Eiropas
Parlamenta un Padomes 
Regulā 
2018/842
 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu 
emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm
jāpanāk no 2021. līdz 
2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, 
lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās
saistības, un ar ko 
groza Regulu Nr. 
525/2013
 (turpmāk - Regula 
2018/842
). Latvijai 
saskaņā ar Regulas 
2018/842
 I pielikumu laika
periodā līdz 2030. 
gadam ir jānodrošina SEG emisiju samazinājums līdz 6% 
samazinājumam salīdzinājumā ar 2005. gada ne-ETS SEG
emisijām.
SEG emisiju samazināšanas mērķu izpildē periodā no 2021. līdz 
2030. gadam gan ES ETS, gan ne-ETS sektoros ir nozīmīgi ņemt
vērā 
ilgtermiņa kontekstu, jo SEG emisiju samazināšanai nepieciešamā 
tehnoloģiju un procesu vispusīgā nomaiņa ir jāplāno un jāievieš
savlaicīgi. Ļoti būtiski ir izvairīties no investīcijām, kas dēļ 
investīciju perioda atmaksāšanās sagaidīšanas nepieciešamības 
"iesaldē"
Latvijas SEG emisijas.
4
/
26
2018. gada 28. novembrī EK nāca klajā ar paziņojumu "Tīru 
planētu visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par 
pārticīgu,
modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku" 
(turpmāk - EK paziņojums). Tajā ir izklāstīts redzējums par to, 
kādā veidā ES
līdz 2050. gadam būtu iespējams sasniegt klimata 
neitralitāti. Klimata neitralitāte saskaņā ar EK redzējumu 
nozīmē, ka SEG emisijas
tiek līdzsvarotas ar oglekļa dioksīda 
(turpmāk - CO
2
) piesaisti vai CO
2
 
uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām.
EK paziņojumā tiek aplūkoti astoņi scenāriji SEG emisiju 
samazinājumam līdz 2050. gadam, un visi izvērtētie scenāriji 
paredz, ka
līdz 2050. gadam notiks plaša energosistēmas 
elektrifikācija, ko virzīs atjaunojamo energoresursu (turpmāk - 
AER) praktiska
pielietošana.
EK paziņojumā ir teikts, ka tehnoloģiskās iespējas enerģētikas 
sektora dekarbonizācijai ir jau šobrīd pieejamas tirgū. Šobrīd
pieejamie AER, kas izmantojami vai nu elektroenerģijas vai 
siltuma ražošanai vai kā kurināmais, ir vējš, saule, ģeotermālā 
enerģija,
plūdmaiņas, viļņu un cita okeāna enerģija, 
hidroelektroenerģija, biomasa, atkritumu gāze, notekūdeņu 
attīrīšanas iekārtu gāze un
biogāze. EK paziņojumā visos 
apskatītajos scenārijos tiek pieņemts, ka līdz 2050. gadam notiks 
plaša apmēra elektrifikācija, ko virzīs
AER izmantošanas 
palielināšanās. Līdz 2050. gadam tiek prognozēts, ka ES 
elektrības apjoms kopējā enerģijas pieprasījumā
dubultosies, tam 
sasniedzot 53%.
Parīzes nolīguma 14. pants nosaka nepieciešamību pēc regulāras 
progresa izvērtēšanas. Progresa izvērtēšanas iznākums sniegs
informāciju valstīm ambīciju atjaunošanā un paaugstināšanā. 
Tādējādi, pieņemot lēmumus, kas ietekmēs Latvijas SEG emisijas 
2021.-
2030. gada periodā, ir nepieciešams ņemt vērā, ka ES un 
globālā mērogā SEG emisiju samazināšanas mērķi kļūs arvien 
ambiciozāki
un elastības vai atbalsts SEG emisiju intensīvām 
nozarēm ilgtermiņā nebūs pieejams.
2.2. Nosacījumi 
derogācijas izmantošanai
ES ETS mērķis ir palīdzēt ES dalībvalstīm sasniegt SEG emisiju 
samazināšanas mērķus izmaksu efektīvā veidā. ES ETS ir ES
klimata 
pārmaiņu mazināšanas politikas stūrakmens. ES līmenī ES ETS 
aptver vairāk kā 10 000 iekārtu enerģētikas un ražošanas
sektoros, kas kopumā ir atbildīgi par ap 40% ES SEG emisijām. ES 
ETS darbību ES un Latvijā uzsāka 2005. gada 1. janvārī. ES ETS
darbība notiek vairākos periodos: 2005.-2007. gada periods, 
2008.-2012. gada periods, 2013.-2020. gada periods, 2021.-2030. 
gada
periods. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 
23. aprīļa Direktīvas 
2009/29/EK
, ar ko Direktīvu 
2003/87/EK
 
groza,
lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu 
izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, pirmā panta 
11. punktu
sākot ar ES ETS 3. periodu ES dalībvalstis izsola 
emisijas kvotas. ES ETS 4. periodā Latvijas labā kopējais 
izsolāmais apjoms veidojas
no izsolāmā emisijas kvotu 
pamatapjoma
4
 un emisijas kvotām, kas piešķirtas dažām 
dalībvalstīm, t.sk. Latvijai, solidaritātes,
izaugsmes un 
starpsavienojumu labad (turpmāk - solidaritātes emisijas 
kvotas
5
). Saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
" 
32
2
. panta 4
4
.
daļu izsoļu ieņēmumus 
izmanto, lai mazinātu klimata pārmaiņas un nodrošinātu 
pielāgošanos klimata pārmaiņām. Saskaņā ar likuma
"
Par 
piesārņojumu
" 32
2
. panta 3
2
. daļu visi 
emisijas kvotu izsoļu ieņēmumi ir nacionālās programmas Emisijas 
kvotu izsolīšanas
5
/
26
instrumenta (turpmāk -EKII) finanšu avots. 
Derogācijai pieejamie emisiju kvotu apjomi ir tieši atkarīgi no 
Latvijas izsolāmajiem emisijas
kvotu apjomiem.
Direktīva 
2018/410
 nosaka ES ETS ceturto periodu - 2021.- 
2030. gads - un atbilstoši šīs Direktīvas 10.c panta 1. punktam 
ES
dalībvalstīs, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju, izsakot tirgus 
cenās (
euro
), 2013. gadā nesasniedza 60 % no ES vidējā 
rādītāja, var pagaidu
kārtā piešķirt bezmaksas kvotas 
elektroenerģijas ražošanas iekārtām nolūkā modernizēt, 
diversificēt un ilgtspējīgi pārveidot enerģētikas
nozari. Ar 
vārdu savienojumu 
"pagaidu kārtā"
 saprotams, ka derogācija 
ir pieejama laika periodā no 2021. līdz 2030. gadam. Saskaņā ar
Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c panta 1. punkta nosacījumiem piešķirto 
līdzekļu izlietojumam jābūt saskanīgam ar pāreju uz drošu un
ilgtspējīgu oglekļa mazietilpīgu ekonomiku, kā arī ar mērķiem, ko 
paredz ES klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam 
līdz
2030. gadam un Parīzes nolīgums.
Saskaņā ar Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c panta 1. punktu 
bezmaksas emisijas kvotas var piešķirt elektroenerģijas ražošanas
iekārtām, kas saskaņā ar Direktīvā 
2003/87/EK
 3. pantā u) 
apakšpunktā iekļauto definīciju ir "
iekārta, kurā 2005. gada 
janvārī vai pēc
tam ražota elektroenerģija pārdošanai trešām 
personām un kurā no Direktīvas 
2003/87/EK
 I pielikumā 
uzskaitītajām darbībām tiek
veikta vienīgi "kurināmā 
sadedzināšana"
". Saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem 
bezmaksas emisijas kvotu pretendenti
Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c 
panta ietvaros ir ES ETS dalībnieki, kas ražo 
elektroenerģiju.
Pamatojoties uz Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c pantā 
izklāstītajiem nosacījumiem, derogācijas mērķis ir veicināt SEG 
emisiju
samazināšanu, veicot investīcijas elektroenerģijas 
ražošanas iekārtu modernizācijai. Atbalsts tiktu piešķirts kā 
bezmaksas emisiju
kvotas un to monetizāciju veiktu atbalsta 
saņēmējs.
Bezmaksas emisijas kvotu piešķiršana elektroenerģijas 
ražošanas iekārtām bija iespējama arī ES ETS trešajā periodā 
(2013.-2020.
gadam). Derogācijai ES ETS trešajā periodā varēja 
pieteikties atsevišķas ES dalībvalstis, t.sk., Latvija. ETS 
trešajā periodā valstij, kas
gribēja pieteikties derogācijai, 
bija jāiesniedz EK valsts plāns, kurā bija jāparedz ieguldījumus 
infrastruktūras modernizēšanai un
atjaunināšanai un tīrajām 
tehnoloģijām. Valsts plānā bija jāparedz arī valsts enerģētikas 
kompleksa un piegāžu avotu diversifikācija tādā
apjomā, kas 
iespēju robežās ir līdzvērtīgs bezmaksas emisijas kvotu tirgus 
vērtībai attiecībā uz iecerētajiem ieguldījumiem, ņemot vērā
nepieciešamību pēc iespējas samazināt tiešo ietekmi uz cenu 
palielināšanos. Dalībvalstij, kas vēlējās sadalīt kvotas, 
pamatojoties uz
šo derogāciju, līdz 2011. gada 30. septembrim 
bija jāiesniedz EK pieteikums, kurā tika iekļauta ierosinātā 
sadales metodika un
individuālas sadale (t.sk. saskaņā ar valsts 
plānu iecerēto ieguldījumu monitoringa un ieviešanas noteikumus). 
2011. gada 30. augustā
Ministru kabinets pieņēma lēmumu 
neatbalstīt bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu elektroenerģijas 
ražošanai 2013.-2020. gadam.
6
Ņemot vērā to, ka saskaņā ar iepriekš minēto Latvija atbilst 
Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c panta 1. punkta nosacījumam, Latvijai 
ir dota
izvēles iespēja piešķirt bezmaksas emisijas kvotas 
elektroenerģijas ražošanas iekārtām ES ETS ceturtajā periodā, 
ievērojot turpmāk
norādītos emisijas kvotu piešķiršanas 
nosacījumus - investīciju mērķis, vērtība, pēcfinansēšana, 
ziņošana, procedūra, pieejamā emisijas
kvotu piešķīruma 
ierobežojumi.
6
/
26
1) Investīciju mērķis
Saskaņā ar Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c panta 1. un 2. punktu 
atbalstāmas ir esošo ES ETS operatoru jaunas investīcijas
elektroenerģijas ražošanas iekārtās. Investīcijām ir jābūt 
papildinošām, nepārprotami jāatbilst nomaiņas un modernizācijas 
vajadzībām
un tās nedrīkst radīt tirgus virzītu 
energopieprasījuma pieaugumu.
2) Investīciju vērtība
Par veiktajām investīcijām elektroenerģijas ražošanas iekārtām 
atbalstam tiks piešķirtas bezmaksas kvotas, nevis naudas 
līdzekļi
7
.
Ar bezmaksas emisijas kvotām tiek segtas 
līdz 70 % no investīciju izmaksām, piešķirot bezmaksas emisijas 
kvotas. Pārējās izmaksas
(vismaz 30% no investīciju apjoma) sedz 
privātas juridiskās personas, kas varētu būt gan pats uzņēmums, 
kam pieder iekārta, gan arī
kāds cits investors. Saskaņā ar 
Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c panta 3. punktu plānoto investīciju 
vērtībai ir jābūt vismaz vienādai ar
piešķirto bezmaksas emisijas 
kvotu tirgus vērtību, kas ir emisijas kvotas vidējā cena kopējā 
izsoles platformā
8
 iepriekšējā kalendārajā
gadā.
3) Projektu pēcfinansēšana
Saskaņā ar Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c panta 6. punktu 
bezmaksas emisijas kvotas operatoriem piešķir, kad tie pierāda, 
ka ir
veiktas investīcijas saskaņā ar konkursa procesa 
noteikumiem. Ja investīciju rezultātā rodas papildu 
elektroenerģijas ražošanas jauda,
attiecīgais operators arī 
pierāda, ka tas vai cits saistīts operators pirms papildu jaudas 
darbības sākuma ir pārtraucis ekspluatēt
atbilstīgu apjomu 
elektroenerģijas ražošanas jaudas ar lielāku emisijietilpību.
4) Ziņošanas nosacījumi par atbalsta 
realizāciju
Elektroenerģijas ražotājiem un tīkla operatoriem, kas saņem 
bezmaksas kvotas derogācijas kārtā, katru gadu līdz 28. februārim 
būs
jāziņo par investīciju realizāciju dalībvalsts kompetentajai 
iestādei, tostarp par līdzsvaru starp bezmaksas kvotām un 
investīciju
izmaksām, un atbalstīto investīciju veidiem. 
Dalībvalstīm par to būs jāiesniedz ziņojumus EK, un EK ziņojumus 
publiskos.
5) Bezmaksas emisijas kvotu 
piešķiršanas procedūra
Ja ar bezmaksas emisijas kvotām atbalstāmo investīciju 
projektu vērtība ir lielāka par 12,5 miljoniem 
euro
, 
bezmaksas emisijas
kvotu piešķiršana ir jāveic, izmantojot 
konkursa procesu vienā vai vairākās kārtās laikā no 2021. līdz 
2030. gadam. Ja konkursā
atlasītais investīciju projekts tiek 
atcelts vai netiek sasniegti iecerētie rādītāji, tam paredzētās 
emisijas kvotas var izmantot konkursa
vienā papildu kārtā, lai 
finansētu citas investīcijas.
7
/
26
Ja ar bezmaksas emisijas kvotām atbalstāmo investīciju 
projektu vērtība ir mazāka par 12,5 miljoniem 
euro
investīciju projekti var tikt
atlasīti konkursa 
procesā, kā noteikts Direktīvas 
2003/87/EK
 10.c panta 2. punktā. 
Projektiem, kuru vērtība ir lielāka par 12,5 miljoniem
euro
 vai arī projekti jāatlasa, pamatojoties uz 
objektīviem un pārredzamiem kritērijiem.
Ja vienā un tajā pašā iekārtā veic vairākas investīcijas, 
jānosaka, vai kopējās investīcijas nepārsniedz 12,5 miljonu 
euro
. Vairākas
investīcijas vienā iekārtā vērtē kā vienotu 
veselumu, izņemot gadījumos, kas atsevišķās investīcijas ir 
tehniski vai finansiāli dzīvotspējīgas
neatkarīgi viena no 
otras.
Augstāk aprakstītais konkurss saskaņā ar Direktīvas 
2003/87/EK
 
10.c panta 2. punktu būs jāorganizē līdz 2019. gada 30. jūnijam.
Dalībvalstīm jānodrošina, ka minētais konkursa process:
• atbilst pārredzamības, nediskriminēšanas, vienlīdzīgas 
attieksmes un pareizas finanšu pārvaldības principiem;
• paredz, ka konkursā var piedalīties tikai tādi projekti, kas 
sekmē energoresursu struktūras un piegādes avotu diversifikāciju,
nepieciešamo pārstrukturēšanu, infrastruktūras uzlabošanu un 
modernizēšanu vides ziņā, tīrās tehnoloģijas, piemēram, 
atjaunojamo
energoresursu tehnoloģijas, vai enerģijas ražošanas 
nozares, piemēram, efektīvas un ilgtspējīgas centralizētās 
siltumapgādes, pārvades
un piešķiršanas nozares 
modernizāciju;
• nosaka skaidrus, objektīvus, pārredzamus un 
nediskriminējošus atlases kritērijus, pēc kuriem projektus 
sarindo, lai nodrošinātu, ka
tiek atlasīti tikai tādi projekti, 
kas:
- pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, dod neto 
pozitīvu ieguvumu no emisiju samazināšanas viedokļa un ļauj 
panākt
iepriekš noteiktu un ievērojamu CO
2
 emisiju 
samazinājumu, ņemot vērā projekta izmēru;
- ir papildinoši, nepārprotami atbilst nomaiņas un 
modernizācijas vajadzībām un nerada tirgus virzītu 
energopieprasījuma pieaugumu;
- ir ekonomiski visizdevīgākie;
- neatbalsta vai neuzlabo ļoti emisijietilpīgas 
elektroenerģijas ražošanas finansiālo dzīvotspēju, nedz arī 
palielina atkarību no
emisijietilpīga fosilā kurināmā.
6) Pieejamā emisijas kvotu 
piešķīruma ierobežojumi
Direktīvā 
2003/87/EK
 10.c panta 4. punktā ir noteikti 
piešķiramie limiti bezmaksas kvotu kopējam piešķīruma apjomam 
enerģētikas
nozares modernizācijai. Saskaņā ar 10.c panta 4. 
punktu kopējais enerģētikas nozares modernizēšanai piešķirto 
bezmaksas kvotu
apjoms nav lielāks par 40 % no kvotu apjoma, ko 
attiecīgā dalībvalsts saņems laikposmā no 2021. līdz 2030. gadam 
saskaņā ar
8
/
26
Direktīvas 
2003/87/EK
 10. panta 2. punkta a) 
apakšpunktu
9
 jeb provizoriski tas ir nepilni 4,12 
miljoni emisijas kvotu (turpmāk -
Derogācijas
 
scenārijs
).
2.3. Latvijas 
siltumnīcefekta gāzu emisiju struktūra
Atbilstoši 2018. gada SEG inventarizācijai par 1990.-2016. 
gadu
10
 (turpmāk - 2018. gada SEG inventarizācija) un 
aptuvenai SEG
inventarizācijai par 2017. gadu
11
 
Latvijas kopējās SEG emisijas no 1990. gada līdz 2016. gadam un 
līdz 2017. gadam ir samazinātas
attiecīgi par 57,3% un 57,4 %, 
savukārt laika posmā no 2005. gada līdz 2016. gadam un 2017. 
gadam Latvijas kopējās SEG emisijas ir
samazinātas attiecīgi par 
1,3% un 1,6 %. Kopējās Latvijas SEG emisijas 2016. gadā bija 11 
306,39 kt CO
2
 ekvivalents (turpmāk - ekv.),
bet 
aptuvenās 2017. gada SEG emisijas - 11 275,43 kt CO
2
 
ekv.
2016. gadā enerģētikas sektors bija vislielākais SEG emisiju 
avots radot 64% no kopējām Latvijas SEG emisijām. Lielāko daļu no
enerģētikas sektora emisijām rada transporta sektors - 44.2%. 
Enerģētikas sektora emisijas 2016. gadā ir samazinājušās par 
62,7%
salīdzinot ar 1990. gadu, savukārt, salīdzinot ar 2005. 
gadu emisijas ir samazinājušās par 10%.
2016. gadā Latvijas kopējā SEG emisiju apjomā dominēja ne-ETS 
darbību SEG emisiju apjoms - 80,6 %, savukārt 2017. gada
aptuvenais ne-ETS darbību SEG emisiju apjoma īpatsvars kopējā 
Latvijas SEG emisiju apjomā ir mazliet lielāks - 81,8 %.
Latvijas ETS operatoru radītais SEG emisiju apjoms 2016. gadā 
bija 2197 kt CO
2
 ekv., bet 2017. gadā - 2049,8 kt 
CO
2
 ekv. jeb
attiecīgi 19,4 % vai 18,2 % no kopējā 
Latvijas SEG emisiju apjoma. Salīdzinot ar 2005. gadu Latvijas 
ETS operatori līdz 2016. gadam
bija samazinājuši savas SEG 
emisijas par 23 % un līdz 2017. gadam - par 28,2 % (skatīt 1. 
tabulu).
1. 
tabula. Latvijas SEG emisiju apjoma īpatsvars 2016. gadā (%)
Īpatsvars (%) kopējā SEG emisiju apjomā
ETS sektors
19,43
ETS enerģētika
16,15
ETS rūpnieciskie procesi
3,28
Ne-ETS 
darbības
80,57
ne-ETS 
enerģētika
48,03
transports
28,39
mājsaimniecības
4,84
9
/
26
cita ne-ETS enerģētika
14.80
ne-ETS 
rūpnieciskie procesi un ķīmisko vielu izmantošana
2,56
lauksaimniecība
23,56
atkritumu 
apsaimniekošana
6,42
2.4. 
Elektroenerģijas ražošana Latvijā un iespējamie pretendenti 
derogācijai Latvijā
2017. gadā Latvijā saražoja 7531 gigavatstundas (turpmāk - 
GWh) elektroenerģijas, no tā 5461 GWh no atjaunojamajiem
energoresursiem (turpmāk - AER), un salīdzinājumā ar 2016. gadu 
saražotais apjoms no AER pieauga par 56,8 %. Ievērojami pieauga
saražotā primārā elektroenerģija - kāpums par 70,5 % jeb par 6,7 
petadžouliem (turpmāk - PJ) (no tā hidroelektrostacijās kāpums 
par
73,2 % un vēja elektrostacijās - par 17,1 %). 
Elektroenerģijas ražošanas pieaugumu 2017.gadā visvairāk 
ietekmēja augstā izstrāde
hidroelektrostacijās, kas skaidrojama 
ar netipiski augsto nokrišņu apjomu un lielo ūdens pieteci 
Daugavā. Pēdējo piecu gadu laikā
saražotā elektroenerģija 
biomasas elektrostacijās un koģenerācijas stacijās pieauga no 215 
līdz 525 GWh un biogāzes koģenerācijas
stacijās - no 288 līdz 405 
GWh.
12
No AER ražotas enerģijas īpatsvars saražotajā elektroenerģijā 
2015. gadā bija 52,24% un 2016. gadā - 51,26%
13
 
(skatīt 2. tabulu).
Saskaņā ar Sabiedrisko pakalpojumu 
regulēšanas komisijas apkopoto elektroenerģijas ražotāju sarakstu 
(aktualizēts 2019. gada 22.
martā)
14
, Latvijā ir 75 
elektroenerģijas ražotāji, kas ir uzsākuši darbību.
2. 
tabula: Elektriskā jauda un saražotā elektroenerģija no AER 2017. 
gadā
15
Elektriskā jauda (MW)
Saražotā elektroenerģija (GWh)
Pavisam
1 796
5 461
Hidroelektrostacijas kopā
1 564
4 381
< 1 MW
27
105
1 MW<=elektriskā jauda<=10 MW
1
5
>10 MW
1 536
4 271
Vēja elektrostacijas
77
150
Biomasas koģenerācijas stacijas un 
elektrostacijas
94
525
Biogāzes koģenerācijas stacijas kopā
61
405
atkritumu poligonu gāzes, citas biogāzes 
koģenerācijas stacijas
59
394
10
/
26
notekūdeņu dūņu gāzes koģenerācijas 
stacijas
2
11
Koģenerācijas stacijās saražotais elektroenerģijas daudzums 
2017. gadā bija 3000,1 GWh, kas veido 40 % no kopējā saražotā
elektroenerģijas daudzuma Latvijā. No AER saražotās 
elektroenerģijas īpatsvars koģenerācijas stacijās palielinājās, 
2017. gadā
sasniedzot 31 %.
2018. gadā Latvijā bija reģistrēti 17 ETS operatori, kuri 
saskaņā ar tiem izsniegtajām SEG atļaujām ražoja elektroenerģiju 
(skatīt - 3.
tabulu). Saskaņā ar Direktīvas 
2003/87/EK
 3. pantu 
un 10.c panta 1. punktu bezmaksas emisijas kvotām varētu 
pieteikties tikai tie
Latvijas elektroenerģijas ražotāji, kas 
vienlaikus ir arī ES ETS dalībnieki.
Lai arī Latvija ir sasniegusi vien 65% no ES vidējā 
ekonomiskās attīstības līmeņa (IKP pēc pirktspējas paritātes uz 
vienu iedzīvotāju),
Latvijā ir viens no lielākajiem valsts 
atbalsta līmeņiem enerģētikas nozarei. Laika posmā no 2008. līdz 
2017. gada beigām atbalsta
apjoms vērtējams 1,8 mljrd
.
 
euro
 apmērā
16
.
2008.-2012. gada periodā operatoriem, kas ražo elektroenerģiju 
tika piešķirts ievērojams daudzums bezmaksas emisijas kvotu.
Saskaņā ar 3. tabulā apkopoto informāciju bezmaksas piešķirto 
kvotu apjoms gandrīz visiem 3. tabulā atspoguļotajiem ETS 
operatoriem
būtiski pārsniedza šo operatoru faktiski nepieciešamo 
kvotu skaitu, balstoties uz verificēto SEG emisiju apjomu.
Balstoties uz pieejamo informāciju par 2013.-2017. gadu, 3. 
tabulā ir apkopotas 2013.-2017. gada periodā faktiski 
pārskaitītās
bezmaksas emisijas kvotas operatoriem un operatoru 
verificēto SEG emisiju apjoms. Lai gan 2013.-2017. gada periodā 
ne visi operatori
var savas verificētās SEG emisijas kompensēt ar 
bezmaksas piešķirtajām emisijas kvotām, jāņem vērā, ka ETS 
operatori 2008.-2012.
gada periodā pāri palikušās emisijas kvotas 
drīkstēja pārcelt izmantošanai 2013.-2020. gada periodā, līdz ar 
to ne visos gadījumos
novērojama situācija, ka operatoram 
emisijas kvotas būtu jāpērk tirgū. Vairākiem ETS operatoriem 
joprojām ir pieejams ievērojams
apjoms bezmaksas piešķirto 
emisijas kvotu. Saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
" 
32
3
. pantu ETS operatoriem, kas gūst finanšu
līdzekļus 
no darījumiem ar tiem bez maksas piešķirtajām emisijas kvotām 
jāizmanto, lai kompensētu iepriekš veiktos vai plānotos SEG
emisiju samazināšanas pasākumus.
Turklāt elektroenerģijas ražotāji Latvijā izmanto ne tikai 
atbalstu, kas tiem pienākas kā ETS dalībniekiem (bezmaksas 
emisijas
kvotas), bet arī citus atbalsta mehānismus. 3. tabulā ir 
atzīmēti tie operatori, kas vienlaikus ir saņēmuši tiesības 
pārdot saražoto
elektroenerģiju obligātā iepirkuma ietvaros, kā 
arī tie, kas saņēmuši ES Kohēzijas fonda pieejamo 
finansējumu.
Ņemot vērā augstāk minēto, ir secināms, ka ETS operatori, kas 
vienlaikus ir arī elektroenerģijas ražotāji, Latvijā ir saņēmuši 
un
turpina saņemt būtisku atbalstu. Kopumā 2008.-2012. gada 
periodā piešķirtais bezmaksas emisijas kvotu apjoms krietni 
pārsniedza
verificētās SEG emisijas. Šo pārpalikumu bija 
iespējams pārnest uz 2013.-2020. gada periodu. Papildus tam arī 
2013.-2020. gada
11
/
26
periodā elektroenerģijas ražotāji turpina saņemt 
bezmaksas emisijas kvotas. Pēc būtības Latvijā nav uzņēmumu, kas 
vienlaikus ir arī
ETS operatori, kas nebūtu saņēmuši atbalstu 
elektroenerģijas ražošanai.
Savukārt, cenšoties izvērtēt iespējamo tehnoloģisko 
modernizācijas projektu iespējamību, kas varētu nodrošināt SEG 
emisiju
samazinājumu (tātad - galvenokārt saistībā ar pāreju uz 
AER izmantošanu), var konstatēt, ka vairāk kā puse no 3. tabulā 
identificētajiem
ETS operatoriem elektroenerģijas ražotājiem jau 
šobrīd SEG atļaujās kā vienu no kurināmajiem ir norādījuši kādu 
no AER, lielākoties -
šķeldu. Vairāk kā puse izmanto arī 
dabasgāzi. Bezmaksas kvotas būtu piešķiramas operatoriem ar mērķi 
modernizēt to iekārtas, lai
samazinātu SEG emisijas. No 3. tabulā 
identificētajiem ETS operatoriem ir tikai septiņi, kas 
elektroenerģijas ražošanai šobrīd izmanto
tikai fosilo 
kurināmo.
Papildus, jāņem vērā, ka atbalsta piešķiršana elektroenerģijas 
ražotājiem šobrīd tiek rūpīgi vērtēta kontekstā ar obligātā 
iepirkuma
komponentes (OIK) atcelšanu. Saeima 2019. gada 10. 
janvārī uzdeva Ekonomikas ministrijai steidzami izstrādāt 
normatīvos aktus, lai
valsts atbalstu subsidētās elektroenerģijas 
ražotājiem atceltu jau no 2019. gada 31. marta. Taču, 
pamatojoties uz Ekonomikas
ministrijas sniegto informāciju, ka 
OIK straujai atcelšanai būs smagas ekonomiskās sekas, valdība 
lēma nevirzīt priekšlikumu par OIK
atcelšanu Saeimas noteiktajā 
termiņā. Turpmākais process paredz, ka Ekonomikas ministrijai 
divu mēnešu laikā jāsagatavo konkrētus
priekšlikumus OIK 
likvidēšanai, taču, no kura brīža un kā tieši varētu tikt atcelts 
OIK, pagaidām nav zināms.
3. 
tabula. Kopsavilkums par Latvijas elektroenerģijas ražotāju, kas 
2018. gadā vienlaikus bija ETS operatori, saņemtais
atbalsts
Nr.p.k.
ETS operators/
elektroenerģijas
ražotājs
Obligātais
elektro-
enerģijas
iepirkums
17
Kohēzijas
fonda
finan-
sējums
18
SEG atļaujā
norādītais
kurināmā
veids
Piešķirtās
emisijas
kvotas
(2008-
2012)
Verificētās
SEG
emisijas
19
(2008-
2012)
Starpība
(2008-
2012)
Piešķirtās
emisijas
kvotas
(2013-
2017)
Verificētās
SEG
emisijas
20
(2013-
2017)
Starpība
(2013-
2017)
1.
Pašvaldības SIA
"Ventspils
siltums", Talsu
ielā 69, 
Ventspilī
x
Šķelda,
dīzeļdegviela,
akmeņogles
231 235
238 740
-7 505
84 910
98 973
-14 063
2.
Pašvaldības SIA
"Ventspils
siltums", Brīvības
ielā 38, 
Ventspilī
Šķelda,
dīzeļdegviela
198 675
117 013
81 
662
77 227
6 667
70 560
3.
A/S "Latvenergo"
xx
Dabasgāze,
2 223 910
1 595 421
628 
489
756 435
1 639 
052
-882 617
12
/
26
TEC-1 Viskaļu
ielā 16, Rīgā
dīzeļdegviela
4.
A/S "Latvenergo"
TEC-2, Granīta
iela 31, Acone,
Salaspils 
pag.
xx
x
Dabasgāze,
dīzeļdegviela
4 562 279
3 509 086
1 
053
193
1 220 
735
3 396 
496
-2 175 
761
5.
A/S "Rīgas
siltums"
siltumcentrāle
"Daugavgrīva"
x
x
Koksne,
dabasgāze,
mazuts
28 375
27 920
455
34 856
26 909
7 947
6.
A/S "Rīgas
siltums"
siltumcentrāle
"Imanta"
xx
x
Dabasgāze,
Dīzeļdegviela
1 239 580
889 967
349 
613
547 901
582 247
-34 346
7.
SIA "Krāslavas
nami", Latgales
ielā 14, Krāslavā
x
x
Šķelda,
skaidas,
slānekļa 
eļļa,
mazuts,
kūdra, malka
10 395
1 448
8 
947
27 410
13
27 397
8.
SIA "Cēsu
siltumtīkli",
Rūpniecības iela
13/13A, 
Cēsis
x
x
Dabasgāze,
šķelda
76 735
59 049
17 
686
41 188
7 939
33 249
9.
PAS "Daugavpils
siltumtīkli" SC-1,
18.novembra iela
2, 
Daugavpils
x
x
Dabasgāze,
mazuts
280 035
191 523
88 
512
95 148
125 775
-30 627
10.
SIA "Jēkabpils
siltums", Tvaika
iela 4, Jēkabpilī
x
x
Dabasgāze,
koksnes
šķelda un
zāģu
skaidas,
dīzeļdegviela
38 325
20 231
18 
094
38 845
5 943
32 902
11.
SIA "Liepājas
x
x
Dabasgāze
38 725
106 351
-67 626
47 665
85 873
-38 208
13
/
26
enerģija" Tukuma
ielā 2A, Liepājā
12.
SIA "Liepājas
enerģija" Kaiju
ielā 33, Liepājā
x
x
Dabasgāze,
koksnes
šķelda
516 390
168 203
348 
187
92 686
9 826
82 860
13.
SIA "Juglas
jauda",
Mārkalnes ielā
1A, Rīgā
xx
x
Dabasgāze
165 438
105 989
59 
449
53 160
60 461
-7 301
14.
A/S "Valmieras
Enerģija" Rīgas
ielā 25, Valmierā
x
Dabasgāze
85 055
78 525
6 
530
41 171
74 077
-32 906
15.
A/S "Valmieras
Enerģija"
Dzelzceļa ielā 7,
Valmierā
x
Šķelda,
dabasgāze
74 343
61 192
13 
151
40 279
46 549
-6 270
16.
SIA "Fortum
Latvia"
Koģenerācijas
stacija,
Rūpniecības 
iela
73A, Jelgava
xx
x
Šķelda,
kūdra,
dabasgāze
57 705
16 141
41 
564
129 279
5 320
123 959
17.
SIA "Rigens"
Koģenerācijas
iekārta, Dzintara
iela 60, 
Rīga
x
Dabasgāze,
biogāze
24 090
10 075
14 
015
7 901
2 932
4 969
2.5. Latvijai 
pieejamais derogācijas apjoms un ietekme uz Emisijas kvotu 
izsolīšanas instrumentu
Kā norādīts Ziņojuma 2.2. apakšnodaļā derogācijas scenārija 
gadījumā maksimālais piešķiramo bezmaksas emisijas kvotu apjoms
derogācijai būtu 4,12 miljoni emisijas kvotas, kas pie 25 
euro
21
 cenas naudas izteiksmē attiecīgi 
sastādītu 102,9 miljonus 
euro
.
Neskatoties uz EK prognozēto vidējo cenu 25 
euro
 
apmērā, jāņem vērā, ka faktiskā emisijas kvotas cena var būtiski 
atšķirties no
prognozētās, līdz ar to kopējais finansējuma apjoms 
arī var ievērojami mainīties. Emisiju kvotu cena galvenokārt 
balstās uz piedāvājumu
14
/
26
un pieprasījumu tirgū, taču reaģē arī uz 
dažādām norisēm gan enerģētikas sektorā Eiropā, t.sk. 
energoresursu cenu izmaiņām enerģijas
tirgos, gan laikapstākļiem, 
gan notikumiem un lēmumiem starptautiskās (t.sk. ES līmenī) 
sarunās par klimata pārmaiņām, gan
atsevišķu valstu paziņojumiem. 
Kopš 2018. gada sākuma, kad janvārī vidējā kvotu cena kopējā 
izsoļu platformā bija 8,39 
euro
, ir būtisks
kāpums
22
 un 2019. gada janvārī vidējā kvotu cena 
sasniedza 22,96 
euro
. Taču saskaņā ar vadošu oglekļa 
tirgus analītiķu kopējām
vidējām prognozēm
23
 2020. 
gada beigās vidējā cena jau varētu sasniegt ap 27,30 
euro
, 
2025
.
 gada beigās 
28,50
 
euro
 un 2030. gada
beigās vidēji 31,15 
euro.
Balstoties uz iepriekš sniegto informāciju, var aprēķināt 
potenciālo derogācijai piešķiramo emisijas kvotu apjomu monetāro 
kopējo
vērtību pie dažādām emisijas kvotas cenām (skat. 4. 
tabulu).
4. 
tabula. Derogācijai potenciāli pieejamais finansējuma apjoms pie 
dažādiem cenu līmeņiem
 
Derogācijas scenārijs
Maksimāli piešķiramie bezmaksas kvotu apjomi 
enerģētikas nozares modernizācijai (milj. EUA)
4,12
Potenciālais finansējuma apjoms 
(milj.
euro
) pie 2018. gada decembra vidējās cenas - 
22,96 
euro
94,53
Potenciālais finansējuma apjoms (milj. 
euro
) pie EK prognozētās vidējās cenas -25 
euro
102,9
Potenciālais finansējuma apjoms pie 
CarbonPulse vidējās cenu prognozes periodā - 28,58 
euro
117,6
Derogācijai piešķirtās bezmaksas kvotas enerģētikas nozares 
modernizācijai (elektroenerģijas ražošanas iekārtām) atskaita no 
tā
kvotu daudzuma, ko dalībvalsts izsolītu primārajā tirgū. 
Saskaņā ar provizoriskiem aprēķiniem Latvija ES ETS 4. periodā 
varētu izsolīt
~16,07 miljoni emisijas kvotu
24
. 
Jāuzsver, ka, sākot ar 2019. gadu, darbību uzsāk tirgus 
stabilitātes rezerve
25
, kas balstoties uz
indikatīviem 
aprēķiniem faktiski nozīmēs to, ka dalībvalstis aptuveni līdz 
2024. gadam visdrīzāk izsolīs emisijas kvotas samazinātā
apjomā. 
Latvijas gadījumā tirgus stabilitātes rezerves gadījumā līdz 
2024. gadam izsolāmie apjomi varētu būt par ~ 1,8 milj. emisijas
kvotām mazāk. No Latvijas izsolāmā emisijas kvotu apjoma, 
potenciāli atņemot vēl derogācijai nepieciešamās emisijas kvotas, 
Latvijai
ievērojami samazinātos izsoļu ieņēmumi, kas ir 
nacionālās budžeta programmas EKII finansējums. Derogācijas 
scenārija gadījumā EKII
budžets samazinātos par 102,9 milj. 
euro
.
EKII ir vienīgais nacionālais specializētais instruments 
Latvijā, kas vērsts specifiski uz klimata politikas mērķu 
sasniegšanu. EKII
ieņēmumus izmanto, lai mazinātu klimata 
pārmaiņas un nodrošinātu pielāgošanos klimata pārmaiņām, t.sk. 
SEG emisiju
samazināšanai vai ierobežošanai enerģētikas, 
rūpniecības, transporta, lauksaimniecības, mežsaimniecības un 
atkritumu
apsaimniekošanas nozarēs, kā arī iespēju pielāgoties 
klimata pārmaiņām palielināšanai. Būtiski norādīt, ka EKII 
izmantojams arī ANO
Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 
un tās Kioto protokola saistību, kā arī citu starptautisko 
saistību izpildei siltumnīcefekta
gāzu emisiju samazināšanas 
jomā. EKII tvērums ir plašāks nekā Direktīvā 
2003/87/EK
 10.c 
pantā paredzētais un uz ES ETS sektoru
15
/
26
orientētais. Saskaņā ar 
2018. gada SEG inventarizāciju 81% no Latvijas kopējām SEG 
emisijām rodas tieši ne-ETS sektorā. Latvijai ir
ļoti būtiski 
īstenot pasākumus, lai nodrošinātu ne-ETS SEG emisiju 
samazinājumu 2030. gadam, lai iekļautos Regulā 
2018/842
 4. panta
1. punktā un I pielikumā noteiktajā Latvijas mērķī, - samazināt 
ne-ETS SEG emisijas par 6% līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 
2005.
gadu un šo pasākumu īstenošanai būtu attiecīgi iespējams 
izmantot EKII finansējumu.
Būtiski atzīmēt, ka EKII projektu konkursu nolikumu izstrāde, 
pārraudzība un lēmumu pieņemšana notiek nacionālā līmenī tādā 
veidā
nav papildu saistību attiecībā uz ES institūcijām, 
piemēram, EK. Saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
" 
32
2
. panta 4
6
. daļu Ministru
kabinets izdod 
atklāto projektu iesniegumu konkursu nolikumus, kuros nosaka 
projektu iesniegumu vērtēšanas kritērijus, projektu
iesniegumu 
iesniegšanas, izskatīšanas, apstiprināšanas un finansējuma 
piešķiršanas kārtību, kā arī projektu īstenošanas, pārskatu
iesniegšanas un pārbaudes kārtību. Tas nozīmē, ka nacionālā 
līmenī ir iespējama lielāka elastība, piemēram, projektiem var 
noteikt arī
priekšfinansējuma (avansa) maksājumus, noteikt 
prioritārās aktivitātes, iesniedzēju loku u.tml.
Laika periodā kopš 2012. gada 13. novembra līdz 2018. gada 31. 
decembrim Latvija no ES ETS 3. perioda emisijas kvotu izsolēm
primārajā tirgū kopējā izsoļu platformā guvusi 106,02 miljonus 
euro
. 2018. gadā papildus primārajā tirgū notikušajām 
izsolēm Latvija
realizēja 3 126 573 emisijas kvotas sekundārajā 
tirgū, kopā iegūstot nepilnus 60,66 miljons 
euro
. Šīs 
sekundārajā tirgū realizētās
emisijas kvotas ir rezultāts, kas 
izrietēja no tiesvedības Eiropas Savienības Vispārējā tiesā 
(Lietas Nr. T-369/07 Latvija pret Eiropas
Komisiju) un vēlāk tika 
konvertētas par ES ETS 3. perioda emisijas kvotām. Tāda veida un 
apmēra ieņēmumi no darījumiem sekundārajā
tirgū netiek vairs 
nākotnē prognozēti.
Faktiskie ieņēmumu apmēri ikgadēji un kumulatīvi ir attēloti 
1. attēlā.
16
/
26
1. 
attēls. Faktiskie ieņēmumi no emisijas kvotu izsolēm un 
realizācijas (milj. euro) laika periodā 2012.-2018. gadam.
EKII finansējums tiek izmantots, organizējot atklātus projektu 
iesniegumu konkursus. Saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
" 
32.
panta
 4
6
. punktu Ministru kabinets izdod atklāto 
projektu iesniegumu konkursu nolikumus, kuros nosaka projektu 
iesniegumu
vērtēšanas kritērijus, projektu iesniegumu 
iesniegšanas, izskatīšanas, apstiprināšanas un finansējuma 
piešķiršanas kārtību, kā arī
projektu īstenošanas, pārskatu 
iesniegšanas un pārbaudes kārtību.
Uz Ziņojuma sagatavošanas brīdi noslēgušies četri projektu 
konkursi un notiek projektu īstenošana:
• "
Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana valsts nozīmes 
aizsargājamos arhitektūras pieminekļos
". Īstenošanā septiņi 
projekti
17
/
26
un viens projekts pabeigts. Kopējais plānotais SEG 
samazinājums - 438,87 CO
2
 tonnas gadā. Kopējais 
kontraktētais EKII finansējums
8,54 milj. 
euro
. 
Atbalstāmās aktivitātes: esoša valsts nozīmes arhitektūras 
pieminekļa (vienas vai vairāku ēku) pārbūve, atjaunošana vai
vienkāršotā fasādes atjaunošana, uzlabojot ēkas 
energoefektivitāti;
• "
Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana - zema 
enerģijas patēriņa ēkas
". Īstenošanā seši projekti un viens 
projekts pabeigts.
Kopējais plānotais SEG samazinājums - 550,33 
CO
2
 tonnas gadā. Kopējais kontraktētais EKII 
finansējums 23 milj. 
euro.
 Atbalstāmas
aktivitātes: jaunas 
zema enerģijas patēriņa ēkas būvniecība un esošas ēkas pārbūve 
vai atjaunošana par zema enerģijas patēriņa ēku;
• "
Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana ar viedajām 
pilsētvides tehnoloģijām
". Īstenošanā 17 projekti. Kopējais 
plānotais
SEG samazinājums - 690,63 CO
2
 tonnas gadā. 
Kopējais kontraktētais EKII finansējums 7,39 milj. 
euro.
 
Atbalstāmās aktivitātes:
atjaunojamos energoresursus izmantojošu 
viedo pilsētvides tehnoloģiju uzstādīšana un energoefektivitāti 
veicinošu viedo pilsētvides
tehnoloģiju ieviešana;
• "
Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana, attīstot 
enerģētiski pašpietiekamu ēku būvniecību
". Īstenošanā divi 
projekti.
Kopējais kontraktētais EKII finansējums 10 milj. 
euro.
 Atbalstāmā aktivitāte: enerģētiski pašpietiekamas 
ēkas būvniecība.
Laika periodā no 2016.-2018. gadam projektiem izmaksāti 22,62 
milj. 
euro
, savukārt 2019.-2020. gadā plānotais projektiem
izmaksātais apjoms ir 22,40 milj. 
euro.
 Izmaksājamie EKII 
līdzekļu apjomi var mainīties gan dēļ izmaiņām esošajos 
projektos, gan dēļ
potenciālajiem jaunajiem projektu konkursiem. 
Informācija par EKII darbību pieejama ikgadējos informatīvajos 
ziņojumos
26
.
EKII konkursos CO
2
 tiešie emisijas samazinājumi nav 
vienīgais kvalitātes vērtēšanas kritērijs, lai atbalstītu 
projektus, jo būtiski ņemt
vērā arī netiešos SEG emisiju 
samazinājumus, kas iespējami dēļ projektu demonstrācijas un 
multiplikatīvā efekta. Tas sevišķi svarīgi, jo
klimata politikas 
mērķu sasniegšanai nepieciešamas pakāpeniskas, visaptverošas un 
būtiskas izmaiņas tautsaimniecībā un iedzīvotāju
dzīvesveidā un 
to nav iespējams panākt, tikai līdzfinansējot atsevišķus 
projektus. Organizējot atklātos projektu iesniegumu konkursus, ir
jāievēro likuma "
Par piesārņojumu
" 
32.
2
 panta
 
4.
4
 daļā minētie nosacījumi, kā arī jāsasniedz ne 
tikai projektu konkursa mērķis, bet
jātiecas sasniegt tāds 
rezultāts, kas veicinātu SEG emisiju samazināšanos nākotnē arī 
bez ES, valsts vai pašvaldības atbalsta.
III Risinājuma 
varianti
Balstoties uz Direktīvas 
2003/87/EK
 nosacījumiem un Latvijas 
situāciju varētu būt iespējami divi tālākās rīcības scenāriji 
(sk. arī 2.
attēlu).
• 
1. scenārijs - bāzes scenārijs
18
/
26
Izsolēm paredzētie emisijas kvotu apjomi (gan izsolāmajā 
emisijas kvotu pamatapjomā, gan solidaritātes kvotās) paliek 
plānotajā
līmenī - 16,06 milj. emisijas kvotas. Visi ieņēmumi no 
emisijas kvotu apjomiem nonāk EKII un tā potenciālais finansējums 
nesamazinās.
Derogācijai emisijas kvotas netiek piešķirtas.
• 
2. scenārijs - derogācijas scenārijs
Izsolēm paredzētie emisiju kvotu apjomi samazinās (tiek 
samazināts izsolāmo emisijas kvotu pamatapjoms) līdz 11,94 milj. 
emisijas
kvotām, kā rezultātā samazinās EKII finansējums par 
~102,92 milj. 
euro
. Derogācijai tiek piešķirtas 4,12 milj. 
emisijas kvotas..
2. 
attēls. Scenāriji un emisijas kvotu pārdale derogācijai
5. 
tabula. Emisijas kvotu un finansējuma izmaiņas monetārā izteiksmē 
sadalījumā pa scenārijiem
1. scenārijs: Bāzes scenārijs
Emisijas kvotas (Milj.)
Monetizētā vērtība (Milj. 
euro)
19
/
26
izmaiņas pret bāzi
izmaiņas pret bāzi
Izsolāmie apjomi (EKII)
16,06
-
401,38
-
Derogācija
0
-
0
-
2. scenārijs: Derogācijas 
scenārijs
Emisijas kvotas (Milj.)
Monetizētā vērtība (Milj. 
euro)
izmaiņas pret bāzi
izmaiņas pret bāzi
Izsolāmie apjomi (EKII)
11,94
↓
-4,12
298,5
↓
-102,92
Derogācija
4,12
↑
+4,12
102,9
↑
+102,92
Visu scenāriju gadījumā var identificēt gan priekšrocības, gan 
trūkumus, kas apkopoti 6. tabulā.
6. 
tabula. Scenāriju priekšrocības un trūkumi
Scenārijs
Priekšrocības
Trūkumi
1. scenārijs
- 
bāzes
scenārijs
• Nacionālās budžeta programmas EKII finansējums netiek
samazināts
• Nav nepieciešama turpmāka rīcība (administratīvo 
izmaksu
ietaupījums)
• EKII ietvaros iespējams īstenot pasākumus SEG emisiju
samazināšanai, turklāt EKII tvērums ir daudz plašāks kā
Direktīvā 
2003/87/EK
 10.c pantā paredzētais un uz ETS
sektoru orientēts (iespēja veicināt SEG samazinājumu arī
citās nozarēs, t.sk. ne-ETS sektora SEG emisiju
samazināšanai)
• Iespēja projektu iesniegumu atklātos konkursus EKII
ietvaros organizēt nepārtraukti, kad vien nepieciešams
• EKII projektu konkursu nolikumu izstrāde, pārraudzība 
un
lēmumu pieņemšana notiek nacionālā līmenī, un nav 
papildu
• ES ETS elektroenerģijas ražotājiem nav 
iespēja
pieteikties derogācijas kārtā piešķiramajām bezmaksas
emisijas kvotām un to monetizēto vērtību izmantot iekārtu
modernizēšanas finansēšanai un SEG emisiju
samazināšanai.
20
/
26
saistību attiecībā uz ES institūcijām
2. scenārijs
-
derogācijas
scenārijs
• ES ETS elektroenerģijas ražotājiem ir 
iespēja pieteikties
derogācijas kārtā piešķiramajām bezmaksas 
emisijas
kvotām un to monetizēto vērtību izmantot iekārtu
modernizēšanas finansēšanai un SEG emisiju
samazināšanai.
• Tiek samazināts Latvijas izsolāmo emisijas kvotu apjoms
un atbilstoši samazinās arī nacionālās budžeta
programmas 
EKII finansējums, iespējas finansēt projektu
iesniegumu 
konkursus EKII ietvaros.
• Papildus administratīvais slogs saskaņā ar ierobežoto
laika grafiku izstrādāt detalizētus nosacījumus un
informāciju iesniegšanai EK saistībā ar derogācijas
piemērošanu (t.sk. konkursa nolikuma izstrāde)
• Ļoti ierobežots (ES ETS sistēmas dalībnieki -
elektroenerģijas ražotāji) finansējuma saņēmēju loks, kas
turklāt ir jau saņēmuši dažāda veida atbalstu iekārtu
modernizēšanai un minimāli izmanto fosilos
energoresursus, 
kā rezultātā papildus vajadzības jaunām
investīcijām ir 
ierobežotas.
• Finansējuma izmantošanas prasības ierobežo ES
likumdošana, t.sk. maksimālais atbalsta līmenis iekārtām
70% un pārējās izmaksas jāsedz no privātā sektora
• Atbalsts tiek sniegts bezmaksas kvotu piešķīruma veidā
nevis piešķirot konkrētu finansējumu apjomu, un tas var
radīt neatbilstības starp reālajām projektu investīcijām un
mirkli, kad tiek monetizētas emisijas kvotas.
• Neskaidrība par derogācijas piemērošanas ietekmi uz
OIK instrumenta pārskatīšanas procesu.
IV Ietekme uz 
problēmas risināšanu
Saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
" pārejas noteikumu 50. 
punktu Ministru kabinetam ir jāpieņem lēmumu atbalstīt bezmaksas
emisijas kvotu piešķiršanu elektroenerģijas ražošanai vai lēmumu 
šādu piešķiršanu neatbalstīt.
III nodaļā identificētie risinājuma varianti nodrošinātu 
likuma "
Par piesārņojumu
" pārejas noteikumu 50. punktā dotā 
uzdevuma izpildi,
taču, šī ziņojuma kontekstā būtiskākais ir 
identificēt Latvijai visizdevīgāko no tiem. VARAM ieskatā, ņemot 
vērā 6. tabulā apskatītos
priekšrocības un trūkumus, Latvijai 
kopumā visizdevīgākais ir 1. scenārijs "bāzes scenārijs".
V Piedāvātā 
risinājuma ietekme uz valsts un pašvaldību budžetu 
21
/
26
Lēmuma pieņemšana par bezmaksas emisijas kvotu nepiešķiršanu 
ES ETS ceturtajā periodā (2021.-2030. gadā) neradīs nedz valsts
budžeta, nedz pašvaldību budžeta ieņēmumu samazinājumu. Gluži 
pretēji - Latvijas valsts budžeta EKII programmā turpinās 
regulāri
ieplūst ieņēmumi no Latvijai pieejamo emisijas kvotu 
izsolēm un būs iespējams projektus, kas atbilst likumā "
Par 
piesārņojumu
"
noteiktajām jomām. Turklāt finansējamo projektu 
loks būs plašāks nekā tas būtu derogācijas izmantošanas gadījumā 
un būtu ar
mazāku administratīvo slogu. Valsts budžeta ieņēmumu 
prognozes nesamazināsies.
3. attēlā grafiski parādītas potenciālās izmaiņas izsoļu 
ieņēmumos laika griezumā līdz 2030. gadam. Modelējot situāciju, 
tiek ņemts
vērā indikatīvais emisiju kvotu piešķiramais apjoms 
izsolīšanai Latvijas labā, 
Carbon Pulse
 ekspertu 
prognozētās vidējās cenas, tirgus
stabilitātes rezerves 
potenciālā ietekme. Aprēķinos netiek iekļautas emisijas kvotas 
kas tiks izsolītas 2020. gadā Inovācijas fonda
darbības 
uzsākšanai.
3. 
attēls. Derogācijas ietekme uz emisijas kvotu izsoļu ieņēmumiem 
primārajā tirgū (EKII finansējums), milj. euro
Kopsavilkums par 
konceptuālajā ziņojumā iekļauto risinājumu (risinājumu variantu) 
realizācijai nepieciešamo valsts un
22
/
26
pašvaldību budžeta 
finansējumu
7. tabulā shematiski attēloti indikatīvi aprēķinātie vidējie 
zaudējumi valsts budžetā, izvēloties 2. scenāriju. Tā kā 
izvēloties 1.
scenāriju zaudējumi valsts budžetā nebūs, jo 
bezmaksas emisijas kvotas piešķirtas netiks, tie netiek 
atspoguļoti. Savukārt derogācijas
scenārijā, izsoļu ieņēmumi un 
līdz ar to EKII finansējuma samazinājums 102,92 milj. 
euro
 
visā ES ETS 4. periodā 2021-2030. gadam.
7. 
tabula. Konceptuālajā ziņojumā iekļauto risinājumu variantu 
indikatīvā ietekme uz valsts budžetu (milj. euro)
Risinājums
Risinājums
(risinājuma
varianti)
Budžeta
programmas
(apakš-
programmas)
kods un
nosaukums
Vidēja termiņa
budžeta
ietvara likumā
plānotais
finansējums
Nepieciešamais papildus finansējums
Pasākumu
īstenošanas gads
(ja risinājuma
(risinājuma
varianta)
īstenošana ir
terminēta)
Finansējums
konceptuālā
ziņojuma
īstenošanai
kopā
 
 
2019
2020
2021
2019
2020
2021
Turpmākajā
laikposmā līdz
(risinājuma
varianta)
pabeigšanai (ja
īstenošana ir
terminēta)
Turpmāk ik
gadu 
(ja
risinājuma
(risinājuma
varianta)
izpilde nav
terminēta
 
1. 
scenārijs
 
 
 
-
 
 
-
-
 
2021.-2030.
 
2. 
scenārijs
33.00.00
"Emisijas
kvotu
izsolīšanas
instruments"
 
 
 
 
 
-
10,29*
-92,63
 
2021.-2030.
* Šie līdzekļi nenozīmē papildus finansējumu pieprasījumu, 
bet gan potenciālo samazinājumu emisiju kvotu izsoļu ieņēmumos, 
kas
attiecīgi nozīmē samazinājumu potenciāli pieejamo Emisijas 
kvotu izsolīšanas instrumenta finansējumu.
1
 Direktīvas 
2018/410
 nosacījumi Latvijas 
likumdošanā jāpārņem līdz 2019. gada 9. oktobrim.
2
 Direktīvas 
2003/87/EK
 nosacījumi ir pārņemti 
likumā "
Par piesārņojumu
", Ministru kabineta 2012. gada 13. 
novembra noteikumos 
23
/
26
Nr. 769 "
Noteikumi par stacionāro 
tehnoloģisko iekārtu dalību Eiropas Savienības emisijas kvotu 
tirdzniecības sistēmā
, Ministru
kabineta 2012.gada 25.septembra 
noteikumos Nr. 657 "
Latvijai piešķirto emisijas kvotu 
izsolīšanas kārtība
", Ministru kabineta 2013.
gada 26. februāra 
noteikumos Nr. 112 "
Emisijas kvotu piešķiršanas kārtība 
stacionāro tehnoloģisko iekārtu operatoriem
", Ministru
kabineta 
2014. gada 20. maija noteikumos Nr. 250 "
Noteikumi par darbībām 
emisijas reģistrā
",
3
 2011. gada 30. augusta Ministru kabineta sēdes 
protokols Nr. 50, 
73.
§, pieejams tiešsaistē:
http://tap.mk.gov.lv/mk/mksedes/saraksts 
/protokols/?protokols=2011-08-30
4
 Emisijas kvotas, kas piešķirtas saskaņā ar 
Direktīvas 
2003/87/EK
 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu visām 
ETS dalībvalstīm
5
 Emisijas kvotas, kas piešķirtas saskaņā ar 
Direktīvas 
2003/87/EK
 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Tās 
tiks piešķirtas tikai 16
ES dalībvalstīm, t.sk. Latvijai
6
 2011. gada 30. augusta Ministru kabineta sēdes 
protokols Nr. 50, 73.§, pieejams tiešsaistē:
http://tap.mk.gov.lv/mk/mksedes/saraksts 
/protokols/?protokols=2011-08-30
7
 Kvotu monetizēšana paliek iekārtu operatoru 
ziņā.
8
 Platforma, kas izvēlēta Kopīgā iepirkuma 
nolīguma par kopēju izsoles platformu iepirkumu ietvaros. 
European Energy Exchange
(turpmāk - EEX) uzvarēja kopīgajā 
iepirkumā par pastāvīgo kopējo izsoles platformu 2016. gadā 15. 
jūlijā un tā rezultātā ir noslēgts
šobrīd spēkā esošs 
pakalpojuma līgums par Kopējo izsoļu platformu. EEX nodrošina 
emisiju kvotu izsoles 25 ES dalībvalstīm, t.sk.
Latvijai. 
Tuvākajā nākotnē izsolēm plāno pievienoties Norvēģija, Islande 
un Lihtenšteina.
9
 Ar šo Direktīvas punktu tiek noteikts kopējais 
dalībvalstīm izsolāmais emisiju kvotu pamatapjoms.
10
 
https://unfccc.int/process-and-meetings/transparency-and-reporting/reporting-and-review-under-the-convention/greenhouse-gas-
inventories-annex-i-parties/national-inventory-submissions-2018
11
 
https://cdr.eionet.europa.eu/lv/eu/mmr/art08_proxy/envw07vaw/
12
 
https://www.csb.gov.lv/lv/statistika/statistikas-temas/vide-energetika/energetika/meklet-tema/2407-atjaunigo-energoresursu-
paterins-2017-gada
24
/
26
13
 
https://www.em.gov.lv/files/nozares_politika/EMZino_AER_030518.pdf
14
 
https://www.sprk.gov.lv/content/registresanalicencesana-0
15
 Centrālās statistikas pārvaldes apkopotā 
informācija.
16
 Ekonomikas ministrijas Informatīvais ziņojums 
"Par risinājumiem obligātā iepirkuma mehānisma atcelšanai un 
ilgtspējīgai
atjaunojamās enerģijas ražošanai", izskatīts 
Ministru kabinetā 14.08.2018, Protokols Nr 38 50.§
17
 Operatori, kas saņēmuši tiesības pārdot 
saražoto elektroenerģiju obligātā iepirkuma ietvaros, pieejams 
tiešsaistē:
https://em.gov.lv/lv/nozares_politika/ atjaunojama_
energija_un_kogeneracija/informacija_par_izdotajiem_lemumiem_par_elektroenergijas_obligato_iepirkumu/
Ar "x" ir nodalīti tie ES ETS Latvijas operatori, kuri ir 
saņēmuši tiesības pārdot saražoto elektroenerģiju obligātā 
iepirkuma ietvaros, un ar
"xx" - tie, kuriem ir tiesības saņemt 
garantētu maksu par koģenerācijas elektrostacijā uzstādīto 
elektrisko jaudu.
18
 Operatori, kuri saņēmuši Kohēzijas fonda 
finansējumu iekārtu nomaiņas vai infrastruktūras uzlabošanas 
mērķiem, pieejams
tiešsaistē: 
http://www.esfondi.lv/es-fondu-projektu-mekletajs
19
 Tonnas CO
2
 ekv.
20
 Tonnas CO
2
 ekv.
21
 2015. gada Eiropas Komisijas izstrādātajā 
Ietekmes novērtējumā saistībā ar grozījumiem Direktīvā 
2003/87EK
, Eiropas Komisija
prognozēja, ka emisijas kvotu cena 
vidēji ES ETS 4. periodā varētu būt 25 
euro
. 
https://ec.europa.eu/clima/sites/
clima/files/ets/revision/docs/impact_assessment_en.pdf
22
 Jānorāda, ka emisijas kvotu tirgus ir diezgan 
svārstīgs un dažu mēnešu laikā cenas diapazons ir diezgan 
plašs, piemēram, 2018.
septembrī tika sasniegts gandrīz 25 
euro, kas bija
 maksimālā vērtība visā ETS 3. periodā, 
taču jau novembra sākumā cena jau bija
noslīdējusi nedaudz virs 
15,5 
euro
, kam pēc tam sekoja atkal cenu kāpums.
23
 2019. gada 16. janvārī publicēts 
http://carbon-pulse.com/67157/
24
 Neņemot vērā potenciālo tirgus stabilitātes 
rezerves ietekmi
25
/
26
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
25
 Izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Lēmumu (ES) 
2015/1814
 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības 
siltumnīcefekta
gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas 
tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza 
Direktīvu 
2003/87/EK
.
26
 Pieejami: 
http://www.varam.gov.lv/lat/fondi/ekii/likumdosana/
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
J. Pūce
26
/
26