Ministru kabineta noteikumi Nr. 225  
Rīgā 2019. gada 28. maijā (prot. Nr. 26 21. §)  
Grozījumi Ministru kabineta 2011.  gada 21.  jūnija  
noteikumos Nr.  485 "Atsevišķu veidu bīstamo atkritumu 
apsaimniekošanas kārtība"  
Izdoti saskaņā ar Atkritumu apsaimniekošan as likuma  
17. panta astoto daļu , 36. pantu  
un likuma "Par piesārņojumu " 
11. panta otrās daļas 21.  punktu  
 
Izdarīt Ministru kabineta 2011.  gada 21.  jūnija noteikumos Nr.  485 "Atsevišķu veidu bīstamo atkritumu 
apsaimniekošanas kārtība " (Latvijas Vēstnesis, 2 011, 102. nr.; 2013, 83. nr.; 2014, 47. nr.; 2015, 176. nr.; 2017, 
30. nr.) šādus grozījumus:  
 
1. Izteikt noteikumu nosaukumu šādā redakcijā:  
 
"Atsevišķu veidu bīstamo atkritumu apsaimniekošanas kārtība un prasības titāna dioksīda  
ražošanas iekārtu radīto  emisiju ierobežošanai, kontrolei un monitoringam ". 
 
2. Izteikt norādi, uz kāda likuma pamata noteikumi izdoti, šādā redakcijā:  
 
"Izdoti saskaņā ar Atkritumu apsaimniekošanas likuma 17.  panta astoto daļu , 36. pantu un likuma "Par 
piesārņojumu " 11. panta ot rās daļas 21.  punktu ". 
 
3. Papildināt noteikumus ar 1. 4. apakšpunktu šādā redakcijā:  
 
"1.4. prasības titāna dioksīda ražošanas iekārtu radīto emisiju ierobežošanai, kontrolei un monitoringam; ". 
 
4. Izteikt 31.3 punktu šādā redakcijā:  
 
"31.3 Vides aizsardzī bas un reģionālās attīstības ministrija vai tās pil nvarota institūcija katru gadu  elektroniski 
nosūta Eiropas Komisijai : 
31.3 1. ziņojumu par tirgū laistajiem bateriju un akumulatoru apjomiem un  savāktajiem bateriju un 
akumu latoru atkritumu  apjomiem ; 
LATVIJAS  REPUBLIKAS  OFICIĀLAIS  IZDEVUMS
www.vestnesis.lv2019. gada 30. maijs, Nr. 108 (6447)
OP 2019/108.18
31.3 2. ziņojumu par  pārstrādātajiem  bateriju un akumulatoru  atkritumu apjomiem un to atbilstību  šo 
noteikumu 27.  punkt am." 
 
5. Papild ināt noteikumus ar 31 .4 punktu šādā redakcijā:  
 
"31.4 Šo noteikumu 31.3 punktā minētos ziņojumus Eiropas Komisijai nosūta 18 mē nešu laikā  pēc pārskata 
gada beigām, par kuru ir savākti šo noteikumu 31.3 punktā minētajos ziņojumos iekļautie dati.  Šo noteikumu 
31.3 1. apakš punktā minētajā ziņojumā norāda, kā tika iegūti bateriju un akumulatoru atkritumu savākšanas normas 
noteikšanai nepieciešamie dati. " 
 
6. Izteikt V  nodaļas nosaukumu  šādā redakcijā : 
 
"V. Prasības titāna dioksīda ražošanas iekārtu radīto emisiju ierobežošanai,  
kontrolei un monitoringam  un titāna dioksīda ražošanas atkritumu apsaimniekošanai ". 
 
7. Svītrot 34.  punktu . 
 
8. Izteikt 35.  punkta ievaddaļu šādā redakcijā:  
 
"35. Aizliegts ievadīt virszemes, Baltijas jūras vai pazemes ūdeņos, kā arī apglabāt jūrā vai okeānā visu veidu 
titāna dioksīda rūpniecības atkritumus, tajā skaitā: ". 
 
9. Svītrot 36 ., 37.,  38., 39., 40., 41 ., 42. un 43 . punktu.  
 
10. Papildināt noteikumus ar 4 3.1, 43.2, 43.3 un 43.4 punktu šādā redakcijā:  
 
"43.1 Titāna  dioksīda ražošanas iekārtu  operators nodrošina, ka titāna dioksīda ražošanas  iekārtu radītās 
emisijas ūdenī un gaisā nepārsniedz šo noteikumu 3. pielikumā minētās  robežvērtības.  
 
43.2 Titāna dioksīda ražošanas iekārtu operators veic  pasākumus, lai ierobežotu  skābju pilienu emisiju gaisā no 
titāna dioksīda ražošanas iekārtām.  
 
43.3 Titāna dioksīda ražošanas iekārtu operators nodrošina, ka tiek ve ikts titāna dioksīda ražošanas iekārtu 
emisiju monitorings ūdenī un gaisā  atbilstoši titāna dioksīda ražošanas iekārtu darbībai izsniegtajai atļaujai A vai 
B kategorijas piesārņojošas darbības veikšanai un šo noteikumu 3.  pielikumā minētajām  robežvērtībām.  
 
43.4 Titāna dioksīda ražošanas iekārtu operators  nodrošina , ka š o noteikumu 43.3 punktā minēto emisiju 
monitoringu veic , izmantojot metodes, kas atbilst Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) standartiem vai, ja CEN 
www.vestnesis.lv2019. gada 30. maijs, Nr. 108 (6447) OP 2019/108.18
2
izstrādāti standarti nav pieejami, Starptautiskās standartizācijas  organizācijas (ISO), nacionālajiem  vai citiem 
starptautiskajiem standartiem, kuri  nodrošina, ka tiek iegūti līdzvērtīgas zinātniskās kvalitātes dati. Ja izmantotās 
metodes atbil st piemērojamo standartu prasībām un nodrošina šo noteikumu 3 . pielikumā minēto  emisiju 
robežvērtību noteikšanu, tās uzskatāmas par atbilstošām šo noteikumu 4 3.3 punktā minēto prasību izpildei. " 
 
11. Svītrot 44. punktu.  
 
12. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības direktīvām ar 10.  punktu šādā redakcijā:  
 
"10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018 . gada 30 . maija Direktīvas 2018/849/ES, ar ko groza Direktīvas 
2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem , un bateriju un 
akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem. " 
 
13. Izteikt 3.  pielikumu šādā redakcijā:  
 
"3. pielikums  
Ministru kabineta  
2011.  gada 21. jūnija  
noteikumiem Nr.  485  
 
Titāna dioksīda ražošanas iekā rtu emisiju robežvērtības  
un prasības gaisa monitoringam  
 
1. Robežvērtības e misij ām ūdenī  
 
Nr. 
p.k. Iekārtu veids un  titāna dioksīda ražošanas  process  Emisiju robežvērtība (izteikta kā gada vidējā vērtība)  
1.1. Iekārtas, kurās izmanto sulfātprocesu  550  kg sulfāta uz  tonnu saražotā titāna dioksīda  
1.2. Iekārtas , kurās izmanto hlorīda procesu :  
1.2.1. izmantojot neitrālu rutilu  130  kg hlorīda uz tonnu saražotā titāna dioksīda  
1.2.2. izmantojot sintētisko rutilu  228  kg hlorīda uz tonnu saražotā titāna dio ksīda  
1.2.3. izmantojot izdedžus  330  kg hlorīda uz tonnu saražotā titāna dioksīda  
1.2.4. izmantojot izdedžus un atkritumus  izvad ot sālsūdenī 
(upju grīvās, piekrastē, atklātā jūrā)  450  kg hlorīda uz tonnu saražotā titāna dioksīda  
1.3. Iekārtas, kurās izm anto hlorīda procesu un vairāk nekā 
viena veida rūdu  Piemēro šīs tabulas 2.  punktā minētās emisijas 
robežvērtības proporcionāli izmantotajam rūdu 
daudzumam  
 
www.vestnesis.lv2019. gada 30. maijs, Nr. 108 (6447) OP 2019/108.18
3
2. Robežvērtības e misij ām gaisā  
 
Nr. 
p.k. Piesārņojošā viela  Emisiju robežvērtība s1 
2.1. Putekļi  Stundas vidējā vērtība:  
• 50 mg/Nm3 no galvenajiem avotiem  
• 150  mg/Nm3 no jebkura cita avota  
2.2. Gāzveida sēra dioksīds un sēra trioksīds, ko izvada 
šķīdināšanas un kalcinēšanas rezultātā, tostarp skābju 
pilieni, izsakot ar SO 2 ekvivalent u • 6 kg uz to nnu saražotā titāna dioksīda (izteikts kā 
gada vidējā vērtība)  
• 500  mg/Nm3 (izteikts kā stundas vidējā vērtība 
skābju a tkritumu koncentrēšanas ierīcēm ) 
2.3. Hlors iekārtās, kurās izmanto hlorīda procesu  • 5 mg/Nm3 (izteikts kā dienas vidējā koncentrācija ) 
• 40 mg/Nm3 
Piezīme . 1 Emisiju robežvērtības, kuras izsaka kā masas koncentrāciju kubikmetrā (Nm3), aprēķina  273,15  kelvinu 
temperatūr ā un 101,3  kilopaskālu spiedien ā. 
 
3. Gaisa emisiju monitoring ā nepārtraukti mērījumi jāveic vismaz:  
3.1. gāzveida sēra  dioksīdam un sēra trioksīdam, ko izvada šķīdināšanas un kalcinēšanas rezultātā no  skābju 
atkritumu koncentrēšanas ierīcēm titāna dioksīda  ražošanas iekārtās, kurās izmanto sulfātu procesu;  
3.2. hlora emisijām no galvenajiem avotiem  titāna dioksīda  ražošan as iekārtās, kurās izmanto hlorīda procesu;  
3.3. putekļu emisijām no galvenajiem  avotiem  titāna dioksīda ražošanas iekārtās ." 
 
Ministru prezidenta vietā  – 
Ministru prezidenta biedrs,  
tieslietu ministrs J. Bordāns  
Vides aizsardzības un  
reģionālās attīstības  ministrs  J. Pūce  
www.vestnesis.lv2019. gada 30. maijs, Nr. 108 (6447) OP 2019/108.18
4