Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 125,
30.06.2015.
OP numurs: 
2015/125.7
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
332
Pieņemts: 
30.06.2015.
Stājas spēkā: 
01.07.2015.
Attēlotā redakcija:
 21.10.2022. - ...
Grozījumi:
Ministru kabineta 07.03.2017. noteikumi 
Nr.134 / LV, 56, 16.03.2017. / Stājas spēkā 01.07.2017.
Ministru kabineta 19.10.2021. noteikumi 
Nr.694 / LV, 204, 21.10.2021. / Stājas spēkā 01.11.2021.
Ministru kabineta 18.10.2022. noteikumi 
Nr.644 / LV, 204, 20.10.2022. / Stājas spēkā 21.10.2022.
Ministru kabineta noteikumi Nr.332
Rīgā 2015.gada 30.jūnijā (prot. Nr.30 52.§)
Noteikumi par Latvijas būvnormatīvu LBN 221-15 "Ēku iekšējais
ūdensvads un kanalizācija"
1
/
123
Izdoti saskaņā ar 
Būvniecības likuma
5.panta
 pirmās daļas 3.punktu
1. Noteikumi apstiprina Latvijas būvnormatīvu LBN 221-15 "Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija" (turpmāk – Latvijas
būvnormatīvs LBN 221-15).
2. Ekonomikas ministrija sadarbībā ar attiecīgo standartu tehnisko komiteju iesaka nacionālajai standartizācijas institūcijai
saistībā ar šiem noteikumiem izstrādājamo, adaptējamo un piemērojamo standartu sarakstu.
3. Nacionālā standartizācijas institūcija publicē tīmekļvietnē www.lvs.lv to Latvijas nacionālo standartu sarakstu, kurus
piemēro Latvijas būvnormatīva LBN 221-15 izpildei.
4. Būvprojekti, kuri noteiktā kārtībā izstrādāti vai iesniegti saskaņošanai būvvaldē līdz šo noteikumu spēkā stāšanās
dienai atbilstoši attiecīgajā laikposmā piemēroto normatīvo aktu prasībām, nav jāpārstrādā atbilstoši Latvijas būvnormatīvā
LBN 221-15 noteiktajām prasībām.
5. Būvprojektiem, kuri noteiktā kārtībā saskaņoti (akceptēti) vai iesniegti saskaņošanai būvvaldē līdz 2017. gada 30.
jūnijam, piemēro noteikumus redakcijā, kas bija spēkā līdz 2017. gada 30. jūnijam. Būvprojektiem, kuri tiek izstrādāti,
pamatojoties uz plānošanas un arhitektūras uzdevumiem, kas izsniegti līdz 2014. gada 30. septembrim, vai būvatļaujām, kas
izdotas no 2014. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 30. jūnijam, var piemērot noteikumus redakcijā, kas bija spēkā līdz 2017.
gada 30. jūnijam.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
6. Būvniecības ieceres dokumentācijai, kura noteiktā kārtībā saskaņota (akceptēta) vai iesniegta saskaņošanai būvvaldē
no 2017. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 31. oktobrim, piemēro noteikumus redakcijā, kas bija spēkā līdz 2021. gada
31. oktobrim. Būvprojektiem, kuriem būvatļaujas izdotas līdz 2021. gada 31. oktobrim, piemēro noteikumus redakcijā, kas bija
2
/
123
Ministru prezidente Laimdota Straujuma
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
spēkā līdz 2021. gada 31. oktobrim.
(MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 694 redakcijā)
7. Būvnormatīva 
10.
1
 punkts
 piemērojams ar 2023. gada 12. janvāri.
(MK 
18.10.2022.
 noteikumu Nr. 644 redakcijā)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
(MK 
18.10.2022.
 noteikumu Nr. 644 redakcijā)
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Direktīvas
(ES) 
2020/2184
 par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija).
3
/
123
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
Apstiprināts ar
Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332
Latvijas būvnormatīvs LBN 221-15 "Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
1. Vispārīgie jautājumi
1. Šis būvnormatīvs nosaka prasības jaunbūvējamo un pārbūvējamo ēku iekšējo aukstā un karstā ūdens ūdensvadu,
sadzīves kanalizācijas un lietusūdens novadīšanas sistēmu projektēšanai, kā arī šo inženiertīklu pārbūvei.
2. Būvnormatīvs nav piemērojams šādu objektu projektēšanai:
2.1. ugunsdzēsības ūdensapgādes sistēmas ēkās un būvēs, kurām ugunsdzēsības prasības nosaka citi normatīvie
dokumenti;
2.2. automātiskās stacionārās ugunsdzēsības sistēmas;
2.3. siltummezglu ūdensapgādes sistēmas;
2.4. karstā ūdens apstrādes iekārtas;
4
/
123
2.5. ražošanas un tehnoloģisko iekārtu, arī medicīnas procedūru ūdensapgādes sistēmas.
3. Ēku iekšējo ūdensvadu, sadzīves kanalizācijas un lietusūdens novadīšanas sistēmu projektēšanā piemēro standartus,
kuru sarakstu interneta vietnē www.lvs.lv ir publicējusi nacionālā standartizācijas institūcija.
4. Ēkas iekšējais ūdensvads ir iekārtu un cauruļvadu sistēma, kas nodrošina patērētājus vienā ēkā vai ēku grupā ar ūdeni
no ārējā ūdensapgādes tīkla caur kopējo ūdens uzskaites mezglu. Ja no iekšējā ūdensvada tiek ņemts ūdens ārējās
ugunsdzēsības vajadzībām, jāievēro Latvijas būvnormatīvā LBN 222 par ūdensapgādes būvēm noteiktās prasības.
4.
1
 Daudzstāvu ēkās, kur stāvu skaits ir septiņpadsmit un vairāk, sadzīves (dzeramā) ūdens ūdensvada (aukstais,
karstais) sistēmas un ugunsdzēsības ūdens apgādes sistēmas jāzonē.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
5. Ēkas iekšējā kanalizācija ir ar ēkas ārējām sienām norobežota iekārtu un cauruļvadu sistēma, kas nodrošina sanitāri
tehnisko ierīču un tehnoloģisko iekārtu notekūdeņu novadīšanu no ēkas līdz pirmajai skatakai. Ja nepieciešams, projektā
paredz vietējās attīrīšanas ietaises, kā arī lietusūdeņu novadīšanu kanalizācijā.
6. Visās ēkās, kuras būvē rajonā, kur ir izveidots ārējais kanalizācijas tīkls, jāieprojektē iekšējais ūdensvads un
kanalizācija. Ja ēku būvē rajonā, kur nav ārējā kanalizācijas tīkla, ir nepieciešams nodrošināt notekūdeņu savākšanu un
apsaimniekošanu atbilstoši Latvijas būvnormatīvam LBN 223 par kanalizācijas būvēm un ņemot vērā citu spēkā esošo
normatīvo aktu prasības.
7. 
(Svītrots ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
5
/
123
8. 
(Svītrots ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
9. Nepieciešamību izbūvēt ēkas iekšējās ūdensapgādes (aukstais, karstais ūdens), kanalizācijas un lietusūdens
novadīšanas sistēmas un to veidu nosaka būvprojekta arhitektūras daļā saskaņā ar tehniskajiem noteikumiem vai
projektēšanas uzdevumu.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
10. Ēku ūdensvadu, kanalizācijas un lietusūdens novadīšanas sistēmās lietojamajām caurulēm, armatūrai, iekārtām un
materiāliem jāatbilst šī būvnormatīva, valsts standartu un tehnisko noteikumu prasībām.
10.
1
  Būvizstrādājumiem, kurus ir paredzēts izmantot dzeramā ūdens sadales sistēmās, tajā skaitā arī esošajās
sistēmās, ja tiek veikta to atjaunošana vai pārbūve, un kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, jāatbilst šādām prasībām:
10.
1 
1. būvizstrādājumi ne tieši, ne netieši neapdraud cilvēku veselību;
10.
1 
2. būvizstrādājumi nelabvēlīgi neietekmē ūdens krāsu, smaržu vai garšu;
10.
1 
3. būvizstrādājumi neveicina mikroorganismu augšanu;
10.
1 
4. būvizstrādājumi nerada piesārņotāju nonākšanu ūdenī lielākā apjomā nekā nepieciešams, ņemot vērā
būvizstrādājuma paredzēto mērķi.
(MK 
18.10.2022.
 noteikumu Nr. 644 redakcijā; punkts piemērojams ar 12.01.2023., sk. noteikumu 
7. punktu
)
11. Projektējamos galvenos tehniskos risinājumus un to realizācijas secību pamato atbilstoši projektēšanas uzdevumā
noteiktajam, salīdzinot tos ar citiem iespējamiem variantiem. Tehniski ekonomisko aprēķinu veic tiem variantiem, kuru
priekšrocības (trūkumus) bez aprēķina nav iespējams noteikt.
6
/
123
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
12. Ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmu būvprojektos paredz pasākumus, kas novērš ūdens zudumus, samazina
trokšņus, kā arī nodrošina normatīvajos aktos noteiktās ugunsdrošības un sanitāri higiēniskās prasības.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
13. Iekšējās ūdensapgādes sistēmas izvēlas atkarībā no tehniski ekonomiskajiem rādītājiem, sanitāri higiēniskajām,
ugunsdzēsības un ražošanas tehnoloģiskajām prasībām, kā arī ņemot vērā ārējā ūdensvada iespējas.
13.
1
 Izbūvētajām iekšējām ūdensapgādes sistēmām veic spiediena pārbaudi, skalošanu ar dzeramās kvalitātes ūdeni un,
ja nepieciešams, dezinfekciju. Būvprojekta izstrādātājs būvprojektā norāda pārbaudes spiedienu un metodes. Ūdensapgādes
sistēmu spiediena pārbaudēm, skalošanai un dezinfekcijai var izmantot standartā LVS EN 806-4 "Ēku iekšējo dzeramā ūdens
ietaišu specifikācijas 
4. daļa
: Iekārtu uzstādīšana" ietvertos nosacījumus.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
14. Šajā būvnormatīvā lietotie galvenie apzīmējumi un termini norādīti 
1. pielikumā
.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
2. Ūdens kvalitāte un temperatūra ūdensapgādes sistēmās
15. Sadzīves patēriņam lietojamā aukstā un karstā ūdens kvalitātei jāatbilst normatīvo aktu par dzeramā ūdens obligātās
nekaitīguma un kvalitātes prasībām. Ražošanas vajadzībām lietojamā ūdens kvalitāti nosaka atbilstoši tehnoloģiskajām
prasībām.
7
/
123
16. Aizliegts apvienot sadzīves ūdensvadu ar ūdensvadu, kurā ūdens neatbilst dzeramā ūdens kvalitātes prasībām, kā arī
izmantot sadzīves ūdensvada būvniecībā materiālus, kas pazemina ūdens kvalitāti.
17. Ja ūdens padeve ēkā paredzēta no divām neatkarīgām ārējās ūdensapgādes sistēmām, to savienošanas vietā jābūt
vismaz 50 mm lielam strūklas pārtraukumam. Abus ievadus drīkst savienot tieši, ja tajos ierīko īscauruli, kura jāizņem, ja
darbojas otrs ievads.
18. Karstā ūdens temperatūrai ūdens izdales vietā (t. sk. katrā dzīvoklī) jābūt ne zemākai par 55 °C un ne augstākai par
70 °C. Sistēmas dezinfekcijas nolūkam paredz iespēju, ja nepieciešams, palielināt karstā ūdens temperatūru līdz 70 °C.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
19. Ūdens atbilstoši tā normatīvajam caurplūdumam un temperatūrai jāsaņem ūdens izdales vietās no karstā ūdens
turpgaitas cauruļvada, kas nodrošināts ar cirkulācijas sistēmu, vai no ūdenssildītāja vai cauruļvada, kurā ir papildus
uzsildītais ūdens, vismaz 20 sekundes pēc ūdens izdales armatūras atvēršanas. Aukstā ūdens izdales vietā 30 sekundes
pēc ūdens izdales armatūras atvēršanas jāsaņem ūdens, kura temperatūra nav augstāka par 20 °C. No tālākiem ūdens
izdales punktiem, kurus nelieto ikdienā, minētais laiks var būt ilgāks.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
20. Pirmsskolas vecuma bērnu iestādēs ūdens temperatūra ūdens izdales vietās, kuras izmanto bērni, nedrīkst būt
augstāka par 37 °C.
21. Ēdināšanas uzņēmumos, kā arī citur, kur ir nepieciešama augstāka ūdens temperatūra, nekā norādīts šo noteikumu
18.punktā
, ūdens papildu uzsildīšanai lieto vietējos ūdens sildītājus.
8
/
123
23.1. atsevišķai sanitāri tehniskajai ierīcei - saskaņā ar šī būvnormatīva 
3.pielikumu
;
23.2. dažādām sanitāri tehniskajām ierīcēm, kas apkalpo vienādus ūdens patērētājus izzaru tīkla posmā, - saskaņā ar šī
būvnormatīva 
4.pielikumu
;
23.3. dažādām sanitāri tehniskajām ierīcēm, kas apkalpo dažādus patērētājus, pēc šādas formulas:
 (1)
23.4. cilpveida tīklā sanitāri tehniskās ierīces ūdens patēriņu sekundē nosaka visai sistēmai kopumā un pieņem, ka tas ir
vienāds visos cilpas posmos;
23.5. dzīvojamās un publiskajās ēkās, par kuru ūdens patēriņu un sanitāri tehniskajām ierīcēm nav ziņu, pieņem, ka:
23.6. atsevišķām sanitāri tehniskajām ierīcēm ūdens patēriņu pieļaujams noteikt saskaņā ar šī būvnormatīva 
5.pielikumu
.
3. Ūdens aprēķina patēriņa un siltuma daudzuma noteikšana ūdensapgādes un
kanalizācijas sistēmās karstā ūdens apgādes vajadzībām
22. Ēkas ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmām jānodrošina ūdens patērētāju skaitam vai sanitāri tehnisko ierīču
skaitam atbilstoša ūdens padeve un notekūdeņu novadīšanas caurplūdums.
23. Sanitāri tehniskās ierīces (ūdens izdales armatūras) ūdens patēriņu sekundē (l/s) nosaka:
24. Maksimālo ūdens patēriņu sekundē (l/s) ūdensvada tīkla aprēķina posmā nosaka pēc šādas formulas (koeficientu -
9
/
123
 (2)
24.1. ūdens caurplūdumu ūdensvada tīkla galējos posmos nosaka pēc aprēķina, tomēr tas nedrīkst būt mazāks par
atsevišķas sanitāri tehniskās ierīces maksimālo ūdens patēriņu sekundē;
24.2. var neņemt vērā veļas mazgājamās mašīnas vai trauku mazgājamās mašīnas ūdens patēriņus dzīvokļa
vannasistabā un virtuvē; ēkas sadalošā tīkla posmos, kur ūdeni aizvada uz vairākiem dzīvokļiem vai pie vairākiem
patērētājiem, minētos ūdens caurplūdumus jāņem vērā;
24.3. ražošanas uzņēmumu ūdens patēriņus tehnoloģiskajām vajadzībām nosaka, summējot atsevišķo tehnoloģisko
iekārtu ūdens patēriņus, ja attiecīgo iekārtu darbības laiks sakrīt;
24.4. grupveida sanitāri tehnisko ierīču ūdens patēriņus var aprēķināt saskaņā ar šī būvnormatīva 
3.pielikuma
 2.piezīmi un
summēt ar formulas (2) aprēķinu un citiem konstantiem patēriņiem, ja attiecīgo ierīču darbības laiks sakrīt.
25.1. ja ūdens patērētāji ēkās vai būvēs ir vienādi (neņemot vērā U un N attiecību izmaiņas atsevišķos aprēķina posmos),
- pēc šādas formulas:
 (3)
25.2. ja ūdens patērētāji ēkās vai būvēs ir dažādi, - pēc šādas formulas:
 (4)
25.3. ja nav zināms sanitāri tehnisko ierīču skaits, to izmantošanas varbūtību var aprēķināt pēc (3) un (4) formulas,
nosaka atbilstoši šī būvnormatīva 
6.pielikumam
):
25. Sanitāri tehnisko ierīču izmantošanas varbūtību aprēķina šādi:
10
/
123
pieņemot, ka U = N;
25.4. ja vairākām patērētāju grupām ūdens maksimālie patēriņi nesakrīt laikā, sanitāri tehniskās ierīces izmantošanas
varbūtību aprēķina pēc (3) un (4) formulas, lietojot pazeminošus koeficientus un ņemot vērā analogu sistēmu ekspluatācijas
datus.
26.1. ja maksimālais ūdens caurplūdums sekundē ūdensvadā ir q
tot
 ≤ 8 l/s, - pēc šādas formulas:
 (5)
26.2. pārējos gadījumos - pēc šādas formulas:
26.3. ūdens caurplūdumu var noteikt saskaņā ar šī būvnormatīva 
7.pielikumu
.
27.1. ja ūdens patērētāji ēkās vai būvēs ir vienādi,- saskaņā ar šī būvnormatīva 
4.pielikumu
;
27.2. ja ūdens patērētāji ēkās vai būvēs ir dažādi, - pēc šādas formulas:
 (6)
27.3. dzīvojamās un publiskajās ēkās, par kuru sanitāri tehniskajām ierīcēm nav ziņu, pieņem, ka:
26. Notekūdeņu maksimālo patēriņu sekundē (l/s) nosaka:
27. Atsevišķas sanitāri tehniskās ierīces ūdens patēriņu stundā (l/h) nosaka:
11
/
123
 (7)
 (8)
29.1. ražošanas uzņēmumu pārvaldes un sadzīves ēkām maksimālo ūdens patēriņu stundā var noteikt, summējot ūdens
patēriņu dušās un ūdens patēriņu sadzīves vajadzībām atbilstoši šī būvnormatīva 
4.pielikumam
 un ņemot vērā patērētāju
skaitu noslogotākajā maiņā;
29.2. ražošanas uzņēmumu tehnoloģiskos ūdens patēriņus nosaka saskaņā ar šī būvnormatīva 24.3.apakšpunktu.
 (9)
28. Sanitāri tehnisko ierīču izmantošanas varbūtību stundā sistēmai kopumā nosaka pēc šādas formulas:
29. Maksimālo ūdens patēriņu stundā (m
3
/h) nosaka pēc šādas formulas:
30. Vidējo ūdens patēriņu stundā (m
3
/h) ūdens maksimālā patēriņa periodā (diennaktī vai maiņā) nosaka pēc šādas
formulas:
31. Atklātās apvienotajās siltumapgādes un karstā ūdens apgādes sistēmās karstā ūdensvada stāvvados jānodrošina 65
°C temperatūra, bet karstā ūdens patēriņa normu nosaka saskaņā ar šī būvnormatīva 
4.pielikumu
, piemērojot koeficientu 0,85
un nemainot kopējo patērējamā ūdens daudzumu.
32. Notekūdeņu maksimālo patēriņu stundā aprēķina saskaņā ar šī būvnormatīva 
25.punktu
.
12
/
123
34.1. vidējā patēriņa stundai:
 (10)
34.2. maksimālā patēriņa stundai:
 (11)
33. Ūdens patēriņu diennaktī nosaka, summējot visu patērētāju patērēto ūdens daudzumu un patērēto laistīšanas ūdeņu
daudzumu.
34. Karstā ūdens apgādei nepieciešamo siltuma plūsmas daudzumu (kW) maksimālā patēriņa periodā (diennaktī vai
maiņā) nosaka pēc šādas formulas:
4. Ūdens spiediens ūdensvada sistēmās
35. Ūdens spiediens sadzīves un apvienotā ūdensvada sistēmās viszemākajā ūdens izdales vietā nedrīkst būt lielāks par
0,6 MPa.
36. Ūdens spiediens ugunsdzēsības ūdensvada sistēmās pie viszemāk ierīkotā ugunsdzēsības krāna nedrīkst būt lielāks
par 1,2 MPa. Ūdens spiediens apvienotā sadzīves un ugunsdzēsības ūdensvada sistēmās ugunsgrēka dzēšanas laikā pie
viszemāk ierīkotās ūdens izdales vietas nedrīkst būt lielāks par 0,9 MPa, turklāt sistēmu hidraulisko pārbaudi jāizdara, kad ir
ierīkota ūdens izdales armatūra.
37. Ūdens pievadcaurulēs (izņemot sadalošo cauruļvadu tīklu) ūdens normatīvo caurplūdumu drīkst samazināt par 70 %.
13
/
123
Minētajā gadījumā zemākajā ūdens izdales vietā ūdens caurplūdums nedrīkst būt lielāks par 150 % no normatīvā
caurplūduma. Kritiskajās ūdens izdales vietās lieto armatūru, kurai nepieciešams mazāks spiedienaugstums.
5. Aukstā ūdens ūdensvada sistēmas
38. Ēkās var būt viena vai vairākas no šādām iekšējā ūdensvada aukstā ūdens ūdensvada sistēmām:
38.1. sadzīves (dzeramā) ūdens ūdensvada sistēma;
38.2. ražošanas ūdensvada sistēma (viena vai vairākas);
38.3. ugunsdzēsības ūdensvada sistēma;
38.4. apvienotā ūdensvada sistēma. Ēku ugunsdzēsības ūdensvada sistēmu parasti apvieno ar sadzīves ūdensvada
sistēmu vai ražošanas ūdensvada sistēmu.
39. Aukstā ūdens ūdensvada sistēmas (sadzīves, ražošanas, ugunsdzēsības un apvienotās) sastāv no ievada ēkā,
komercuzskaites mēraparāta mezgla, sadalošā tīkla, stāvvadiem, pievadiem sanitāri tehniskajām ierīcēm un tehnoloģiskajām
iekārtām, kā arī no ūdens regulēšanas, izdales un jaukšanas armatūras un noslēgarmatūras. Atkarībā no vietējiem apstākļiem
un ražošanas tehnoloģijas iekšējā ūdensvada sistēmās var būt sūkņu iekārtas, ūdens rezerves tvertnes un regulējošās
tvertnes.
40. Ūdensapgādes sistēmās jānodrošina tehnoloģisko prasību ievērošana un jāveic pasākumi pret iekārtu un cauruļu
koroziju, sāļu nogulsnēšanos un bioloģisko apaugšanu.
14
/
123
41. Lai samazinātu ūdens patēriņu, ēkās un būvēs var ieprojektēt atgriezeniskās un atkārtotās ūdens izmantošanas
sistēmas, ja tas ir ekonomiski lietderīgi.
6. Karstā ūdens ūdensvada sistēmas
42. Atkarībā no patērētāja, kā arī no ūdens patēriņa režīma ēkai projektē centralizēto karstā ūdens apgādes sistēmu vai
vietējos sildītājus.
43. Ūdens sildītājus karstā ūdens apgādes sistēmās vēlams novietot patēriņa slodzes centrā.
44. Ārstniecības iestāžu, sociālās aprūpes un bērnu iestāžu vannasistabās un dušas telpās, ja nav cita apsildes veida,
nepieciešami dvieļu žāvētāji, ko ieteicams pieslēgt pie karstā ūdens apgādes sistēmas turpgaitas stāvvadiem. Dzīvojamo
māju vannasistabās un dušas telpās var paredzēt dvieļu žāvētājus, lai nodrošinātu telpā atbilstošu mikroklimatu un
temperatūru.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
45. Piecstāvu un augstākās dzīvojamās un publiskajās ēkās stāvvadus ieteicams apvienot sekciju mezglos ar kopējo
cirkulācijas vadu. Sekciju mezglos var apvienot no trim līdz astoņiem stāvvadiem, augšējo un apakšējo sadali izvietojot
apsildāmās telpās vai neapsildāmās telpās, ja cauruļvadus nodrošina ar siltumizolāciju.
46. Sanitāri tehniskās ierīces nedrīkst pievienot cirkulācijas cauruļvadiem.
47. Tvertņu akumulatorus centralizētajās karstā ūdens apgādes sistēmās uzstāda saskaņā ar šī būvnormatīva 
16. nodaļu
.
15
/
123
1. tabula
7. Ugunsdzēsības ūdensvada sistēmas
48. Ugunsdzēsības iekšējā ūdensvada nepieciešamību un minimālo ūdens patēriņu I, II, III, IV, V un VII lietošanas veida
būvēs nosaka saskaņā ar šī būvnormatīva 1.tabulu.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
49. Ugunsdzēsības krānu strūklas ražību, kompaktās strūklas darbības rādiusu, ugunsdzēsības šļūtenes garumu un
ugunsdzēsības stobra izplūdes diametru nosaka ar aprēķinu, ņemot vērā ražotāja datus.
50. Ugunsdzēsības krāniem, ugunsdzēsības šļūtenēm un stobriem jāatbilst piemērojamo standartu prasībām.
Ugunsdzēsības krānu komplektē ar attiecīgā diametra ugunsdzēsības šļūteni un stobru saskaņā ar ražotāja datiem un
aprēķiniem. Ugunsdzēsības krāna darbības rādiuss nedrīkst pārsniegt 30 m.
50.
1
 Desmitstāvu un augstāku ēku kāpņu telpās paredz DN 80 mm sausos stāvvadus ar D 51 mm savienotājgalviņām
katrā stāvā un pieslēgumu ugunsdzēsības tehnikai pirmā stāva līmenī uz ēkas ārējās sienas. Ūdensvada ievadā paredz
vienvirziena vārstu. Sistēmu aprīko ar ierīcēm tās tukšošanai. Savienotājgalviņām jāatbilst standartam LVS 187:2020
"Nacionālās prasības ugunsdzēsības hidrantu projektēšanai, izbūvei, nodošanai ekspluatācijā un ekspluatācijai".
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā, kas grozīta ar MK 
19.10.2021.
 noteikumiem Nr. 694)
51. Ugunsdzēsības iekšējo ūdensvadu var neierīkot būvēs un būvju ugunsdrošības nodalījumos, kuru būvtilpums,
augstums un stāvu skaits ir mazāks nekā minēts šī būvnormatīva 1. tabulā.
16
/
123
Nr.
p.k.
Būves lietošanas veids
Strūklu skaits
Vienas strūklas
minimālais patēriņš
(l/s)
1.
I lietošanas veids ar būvtilpumu no 5000 m
3
 un vairāk desmitstāvu un
augstākām ēkām
1
1
2.
II, III, IV, IVa un V lietošanas veids ar būvtilpumu no 5000 m
3
 un vairāk
1
1
3.
VI lietošanas veids ar būvtilpumu no 5000 m
3
 un vairāk, ar ugunsslodzi virs
300 MJ/m
2
 un vairāk
1
2,5
4.
VII lietošanas veids ar būvtilpumu no 5000 m
3
 un vairāk
1
2,5
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
52. Ja ēku vai būvju daļām ir atšķirīgs būvtilpums, augstums, platums vai stāvu skaits vai telpām ir dažāda funkcionālā
nozīme, ugunsdzēsības iekšējo ūdensvadu un tā ūdens patēriņu nosaka šādi:
52.1. ēkās un būvēs, kas nav sadalītas ugunsdrošības nodalījumos, – atbilstoši ēkas vai būves kopējam būvtilpumam,
sprādzienbīstamībai vai ugunsbīstamībai (ja ugunsslodze ir lielāka par 600 MJ/m
2
) un ugunsslodzei;
52.2. ēkās un būvēs, kur ir dažādu veidu sprādzienbīstamības, ugunsbīstamības (ja ugunsslodze ir lielāka par 600
MJ/m
2
) un ugunsslodzes telpas un bīstamākā no tām ir atsevišķs ugunsdrošības nodalījums, – katram ēkas vai būves
ugunsdrošības nodalījumam atsevišķi;
52.3. ar ugunsdrošības nodalījumiem sadalītām ēkas vai būves daļām – katram ēkas vai būves ugunsdrošības
nodalījumam atsevišķi.
53. Ja pie ugunsdzēsības krāna ūdens spiedienaugstums ir lielāks par 600 kPa, pirms tā ierīko ūdens spiediena regulatoru
vai spiedienu samazinošas diafragmas. Diafragmas ar vienādu diametru drīkst ierīkot 3-4 stāvu robežās.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
17
/
123
54. Brīvam spiedienaugstumam pirms ugunsdzēsības krāna jānodrošina blīva ūdensstrūkla, lai varētu dzēst ugunsgrēku
vistālākajā ēkas punktā. Blīvās ūdensstrūklas darbības rādiusam jābūt ne mazākam kā 6,0 m.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
55. Reālo ūdens spiedienu pie ugunsdzēsības krāna nosaka, ņemot vērā ūdens spiediena zudumus ugunsdzēsības
šļūtenēs.
56. Ugunsdzēsības krāna darbības ilgums ir vismaz 45 minūtes. Ja ugunsdzēsības krānus uzstāda stacionārajās
automātiskās ugunsgrēka dzēšanas sistēmās, to darbības laiks ir vienāds ar attiecīgās sistēmas darbības laiku.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
57. Sešstāvu un augstākās ēkās sadzīves un ugunsdzēsības apvienotajā ūdensvadā ugunsdzēsības stāvvadus
augšpusē sacilpo. Lai šajos stāvvados nodrošinātu ūdens cirkulāciju, tos sacilpo kopā ar vienu vai vairākiem sadzīves
ūdensvada stāvvadiem, kuros uzstāda noslēgarmatūru.
58. Neapsildāmās ēkās, būvēs un telpās iekšējā ugunsdzēsības ūdensvada darbspēja jānodrošina jebkurā gadalaikā,
izmantojot sausos cauruļvadus vai citus inženiertehniskos risinājumus. Aizbīdņus izvieto vietās, kur temperatūra nav zemāka
par 5 
o
C.
59. Iekšējās ugunsdzēsības ūdensapgāde ēku vai būvju tehniskajos stāvos, pagrabstāvos, cokolstāvos, bēniņos un
tehniskajās pagrīdēs ir nepieciešama, ja tās ugunsslodze ir lielāka par 300 MJ/m
2
.
59.
1 
Būvēs ar automātisko ūdens ugunsdzēsības sistēmu, ugunsdzēsības sūkņu stacijā starp ugunsdzēsības sūkņiem un
18
/
123
trauksmes vārstiem paredz divus ūdens ievadus ūdens padevei sistēmā no būves ārpuses ar ugunsdzēsības tehnikas
palīdzību. Ūdens ievadu diametrs ir 80 mm, un tie aprīkoti ar vienvirziena vārstiem. Pieslēgumus ūdens padevei izvieto ārpus
būves uz ēkas ārsienas. Pieslēgumus nodrošina ar 80 mm diametra Bogdanova tipa savienotājgalviņām.
(MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 694 redakcijā)
60. 
(Svītrots ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
61. 
(Svītrots ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
62. Ugunsdzēsības krānus izvieto speciālos brīvi atveramos skapjos, nišās vai atklāti 1,20–1,50 m augstumā virs telpas
grīdas līmeņa. Izvietojot krānus atklāti, ugunsdzēsības šļūteni ar stobru izvieto speciālajā ierīcē.
(MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 694 redakcijā)
63. Ugunsdzēsības sūkņu un elektroaizbīdņu distances vadības pogas izvieto ugunsdzēsības šļūteņu stacionāro iekārtu
skapjos vai pie tiem. Vadības pogu atrašanās vietu apzīmē ar norādījuma zīmēm saskaņā ar standartu LVS 446:2021
“Ugunsdrošībai un civilajai aizsardzībai lietojamās drošības zīmes un signālkrāsojums”.
(Grozīts ar MK 
18.10.2022.
 noteikumiem Nr. 644)
64. Ugunsdzēsības krāni parasti ierīkojami pie durvīm, kāpņu laukumiņos, vestibilos, gaiteņos un citās viegli pieejamās
vietās, kur tie netraucē cilvēku evakuāciju.
65. Telpās, kas aprīkotas ar stacionārajām automātiskajām ugunsdzēsības sistēmām, ugunsdzēsības krānus var ierīkot
ūdens sprinkleru sistēmās atbilstoši ugunsdrošību regulējošajiem normatīvajiem aktiem un piemērojamajiem standartiem.
19
/
123
65.
1 
Iekšējam ūdensapgādes tīklam nodrošina summāro aprēķināto ūdens patēriņu, kas nepieciešams stacionārajām
ugunsdzēsības sistēmām, kuras darbojas vienlaikus.
(MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 694 redakcijā)
8. Aukstā ūdens ūdensvada tīkla aprēķins
66. Iekšējo ūdensvadu tīklu hidraulisko aprēķinu veic, ņemot vērā maksimālo ūdens caurplūdumu sekundē.
67. Sadzīves, ugunsdzēsības un ražošanas ugunsdzēsības ūdensvada apvienotajiem tīkliem pārbauda, kāds ir
ugunsdzēsības vajadzībām lietojamā ūdens aprēķina caurplūdums sadzīves un ražošanas vajadzībām lietojamā ūdens
maksimālā patēriņa apstākļos, neņemot vērā ūdens patēriņu laistīšanai, dušām un grīdu mazgāšanai.
68. Veicot ūdensvada tīklu hidraulisko aprēķinu, pie sanitāri tehniskajām ierīcēm, kā arī pie vistālāk novietotā un
visaugstāk novietotā ugunsdzēsības krāna jānodrošina šī būvnormatīva 
3.pielikumā
 norādītie spiedieni.
69. Ja ir vairāki ūdensvada ievadi, hidrauliskajā aprēķinā jāņem vērā, ka kāds no ievadiem atslēgts. Ja ir divi ievadi,
katram no tiem jānodrošina 100 %, bet, ja ir vairāki ievadi, - 50 % caurplūdums.
70. Iekšējā ūdensvada cauruļu diametrus nosaka tādus, kas ļauj maksimāli izmantot garantēto ūdens spiedienu ārējos
tīklos. Ēkas sadalošā tīkla sacilpoto posmu diametri nedrīkst būt mazāki par lielākā stāvvada diametru. Dušu pieslēgumiem
jāievēro šī būvnormatīva 
89.punktā
 minētie nosacījumi.
71. Ūdensvada stāvvadu diametrus sekciju mezglos nosaka, ievērojot šī būvnormatīva 
24. punktā
 minētos nosacījumus
un lietojot koeficientu 0,7.
20
/
123
 (12)
 (13)
72. Pieļaujamie ūdens tecēšanas ātrumi, kas ir atkarīgi no cauruļvada materiāla, ir noteikti šī būvnormatīva 
8.pielikumā
.
Sprinkleru un drenčeru sistēmās ūdens tecēšanas ātrums nedrīkst būt lielāks par 10 m/s.
73. Spiediena zudumus cauruļvadu posmos nosaka atbilstoši 
9.pielikumam
 pēc šādas formulas:
74. Koeficients kl ir:
74.1. dzīvojamo un publisko ēku sadzīves ūdensvadiem - 0,3;
74.2. dzīvojamo un publisko ēku apvienotajos sadzīves un ugunsdzēsības ūdensvadiem, kā arī ražošanas ūdensvadu
tīkliem - 0,2;
74.3. apvienotajiem ražošanas un ugunsdzēsības ūdensvadu tīkliem - 0,15;
74.4. ugunsdzēsības ūdensvadiem - 0,1.
75. Spiediena zudumus sekciju mezglos nosaka pēc šādas formulas:
76. Koeficients f ir:
21
/
123
 (14)
 (15)
76.1. sadzīves ūdensvadu sistēmām - 0,5;
76.2. apvienotajām sadzīves un ugunsdzēsības ūdensvadu sistēmām - 0,3.
9. Karstā ūdens ūdensvada tīkla aprēķins
77. Karstā ūdens ūdensvada tīkla hidraulisko aprēķinu, ņemot vērā ūdens cirkulācijas caurplūdumu (l/s), atbilstoši
10.pielikumam
 veic pēc šādas formulas:
78. Karstā ūdens cirkulācijas caurplūdumu nosaka pēc šādas formulas:
79. Lielumus Q
ht
 un β nosaka:
79.1. sistēmām, kur nav paredzēta ūdens cirkulācija stāvvados, - maģistrālē un sadalošajā tīklā, ja 
Δ
t = 10 °C un 
β
 =
1;
79.2. sistēmām, kur ir paredzēta ūdens cirkulācija turpgaitas stāvvados un cirkulācijas stāvvadu pretestība ir mainīga,
- ja Δt = 10 °C un β = 1;
79.3. sistēmām ar vienādu pretestību sekciju mezglos vai stāvvados, - turpgaitas cauruļvados no maģistrāles līdz
22
/
123
cirkulācijas stāvvadam, ja Δt = 8,5 °C un β = 1,3;
79.4. vienā sekciju mezglā vai stāvvadā, - turpgaitas cauruļvados kopā ar augšējo sadali, ja Δt = 8,5 °C un β = 1.
80. Spiediena zudumus karstā ūdens turpgaitas un cirkulācijas ūdensvada posmos nosaka:
80.1. neņemot vērā cauruļu aizaugšanu, - saskaņā ar šī būvnormatīva 
74.punktu
;
80.2. ņemot vērā cauruļu aizaugšanu, - pēc formulas ( 12), kur k
l
 ir:
80.2.1. turpgaitas un cirkulācijas sadalošajiem cauruļvadiem - 0,2;
80.2.2. cauruļvadiem siltuma mezglu robežās un stāvvadiem ar dvieļu žāvētājiem - 0,5;
80.2.3. stāvvadiem bez dvieļu žāvētājiem un cirkulācijas stāvvadiem - 0,1.
81. Pieļaujamie ūdens tecēšanas ātrumi nosakāmi saskaņā ar šī būvnormatīva 
72.punktu
.
82. Spiediena zudumi turpgaitas un cirkulācijas cauruļvados no ūdens sildītāja līdz visattālākajam stāvvadam katrā
sistēmas atzarā vai cilpā dažādos atzaros nedrīkst atšķirties vairāk kā par 10 %.
83. Ja nav iespējams ievērot šī būvnormatīva 
82.punktā
 noteiktās prasības, izvēloties cirkulācijas cauruļvadu diametrus,
nepieciešami automātiskie caurplūdumu regulējošie ventiļi vai diafragmas.
84. Pieļaujams izmantot diafragmas, kuru diametru nosaka pēc šādas formulas (bet tas nedrīkst būt mazāks par 10 mm):
23
/
123
 (16)
85. Sistēmās, kur sekciju mezglos vai stāvvados ir vienādi ūdens spiediena zudumi, turpgaitas un cirkulācijas sadalošajā
tīklā kopējiem ūdens spiediena zudumiem no pirmā līdz pēdējam stāvvadam jābūt vismaz 1,6 reizes lielākiem nekā spiediena
zudumiem sekciju mezglā vai stāvvadā, ja cirkulācijas nevienmērības koeficients b = 1,3.
86. Cirkulācijas stāvvadu diametru nosaka saskaņā ar šī būvnormatīva 
78.punktu
, ievērojot nosacījumu, ka ūdens
spiediena zudumi katrā sekcijas mezgla vai stāvvada cirkulācijas kontūrā no turpgaitas līdz cirkulācijas sadalošajiem
cauruļvadiem neatšķiras vairāk kā par 10 %.
87. Cirkulācijas režīmā spiediena zudumi sekciju mezglos, kas pievienoti slēgtajām karstā ūdens siltumapgādes
sistēmām, var būt 30-60 kPa.
88. Spiediena zudumus tīklos, kas pieslēgti atklātajām apvienotajām siltumapgādes un karstā ūdens apgādes sistēmām,
nosaka, ņemot vērā zudumus siltumtīklu cirkulācijas vados, un cirkulācijas režīmā minētie zudumi nedrīkst būt lielāki par 20
kPa.
89. Ja dušas telpā ir vairāk nekā trīs dušu sietiņi, turpgaitas cauruļvadus sacilpo vai projektē kolektora tipa pievienojumu.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
90. Zonētās ūdensapgādes sistēmās augšējā zonā pieļaujama gravitācijas cirkulācija nakts laikā.
24
/
123
10. Aukstā ūdens ūdensvada tīkli
91. Ja ir pieļaujami ūdens padeves pārtraukumi un ir ierīkoti ne vairāk kā 12 ugunsdzēsības krāni, iekšējā aukstā ūdens
ūdensvada sistēmā ūdensvada tīkls var būt strupzaru, visos pārējos gadījumos nepieciešami cilpveida tīkli.
92. Divi vai vairāki ievadi nepieciešami:
92.1. ražošanas un noliktavu ēkās, kuru ugunsslodze ir vairāk nekā 1200 MJ/m
2
 un kurās ir ierīkoti vairāk nekā 12
ugunsdzēsības krāni;
92.2. dzīvojamās ēkās, kur ir vairāk nekā 400 dzīvokļu, kā arī kinoteātros, teātros un klubos, kur skatītāju zālē vairāk
nekā 300 vietu;
92.2.
1
 16 un vairāk stāvu publiskajās un dzīvojamās ēkās;
92.3. sprinkleru un drenčeru sistēmās, ja tajās ir vairāk nekā trīs vadības mezgli;
92.4. pirtīs, kurās ir 200 un vairāk vietu;
92.5. veļas mazgātavās, kuru jauda ir divas tonnas un vairāk sausās veļas vienā maiņā.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
93. Ja ēkai ir divi vai vairāki ievadi, tos pievieno sacilpotam ārējam tīklam. Ārējā tīklā starp ievadiem nepieciešams
aizbīdnis vai cita noslēgarmatūra. Ja ēkā ir vairāk nekā 12 ugunsdzēsības krāni un nav iespējams divu ievadu pieslēgums
sacilpotam ārējam ūdensvada tīklam, ugunsdzēsības vajadzībām paredz papildu rezerves tilpumus, ūdensapgādes urbumus
vai slēgtas ūdens tvertnes vai tilpnes ar atsevišķām sūkņu iekārtām saskaņā ar šī būvnormatīva 
168.punktu
.
25
/
123
94. Ja ēkā nepieciešami spiediena paaugstināšanas sūkņi, ievadus pirms tiem savieno un ierīko aizbīdni, lai nodrošinātu
ūdens padevi no jebkura ievada.
95. Ja iekšējā ūdensvada tīklā ir vairāki ievadi un komercuzskaites mēraparātu mezgli, ierīko vienvirziena vārstus.
95.
1
 Ja ēkas ūdensapgādes ievads, kas izbūvēts gruntī, ir no metāla materiālu caurulēm, ēkā noslēdzošās armatūras
tuvumā jāparedz dielektrisks izolators. Ja gruntī izbūvētas metāla materiāla caurules apkalpo vairākas ēkas, tās savienojot
virknē, dielektriski izolatori jāparedz gan pie cauruļvada ieejas ēkā, gan pie izejas no tās. Šādā gadījumā katras ēkas iekšējā
ūdensapgādes sistēma jāaprīko ar elektrisko potenciālu izlīdzinošiem stieņiem (zemējumu). Īpaši pasākumi zemējuma
nodrošinājumam veicami, ja šādās sistēmās tiek izmantotas elektroiekārtas (piemēram, boileri, sūkņi, aizbīdņi ar elektrisku
piedziņu).
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
96. Atsevišķos gadījumos, ja komercuzskaites mēraparātu mezgli nav paredzēti, vienvirziena vārstus neierīko.
97. Attālumam no ievada līdz kanalizācijas izlaidei horizontālā virzienā jābūt ne mazākam par 1,5 m, ja ievada diametrs
nav lielāks par 200 mm, un ne mazākam par 3 m, ja ievada diametrs ir lielāks par 200 mm.
98. Ievadu pagriezienu vietās ierīko balstus vai ievadus noenkuro, ja cauruļu savienojumi nespēj izturēt ūdens spiediena
dinamiskos spēkus.
99. Ja ievads šķērso pagraba sienas, starp cauruļvadu un būvkonstrukcijām atstāj 0,2 m spraugu, kuru aizdrīvē ar
elastīgu ūdens un gāzu necaurlaidīgu materiālu (slapjās gruntīs nepieciešams blīvslēgs). Ūdens ievadu var ievietot
apvalkcaurulē.
26
/
123
100. Dzīvojamo un publisko ēku iekšējā ūdensvada sadalošos tīklus parasti izvieto pagrabos, zem grīdām, tehniskajos
stāvos un bēniņos.
101. Ja ēkā nav pieļaujama atklāta cauruļu novietošana, iekšējā ūdensvada tīklus izvieto saskaņā ar šī būvnormatīva
8.pielikumu
. Izvietojot cauruļvadus zemgrīdas kanālos, paredz pietiekamu skaitu remontlūku. Kanālos un tuneļos nav
pieļaujama cauruļu izvietošana virs elektrokabeļiem.
102. Ugunsdrošības nodalījumos atļauts atklāti izbūvēt plastmasas cauruļvadus, ja tie nešķērso ugunsdrošības
nodalījumu norobežojošās konstrukcijas. Cauruļvadiem, kuri šķērso ugunsdrošības nodalījumu norobežojošās konstrukcijas,
jāparedz ugunsaizsardzība, nodrošinot par vienu pakāpi zemāku ugunsizturību, nekā tā noteikta šķērsojošām konstrukcijām.
Ēkās, kas augstākas par deviņiem stāviem, cauruļvadu norobežojošo konstrukciju ugunsizturībai jābūt vienādai ar
šķērsojamo konstrukciju ugunsizturību.
103. Degtspējīgu cauruļvadu pretuguns aizsardzību nodrošina saskaņā ar šī būvnormatīva 
240.punktu
.
104. Plastmasas cauruļu izvietošana tehniskajos kanālos un tuneļos zem elektrokabeļiem nav pieļaujama.
105. Iekšējā ūdensvada sadalošos tīklus ražošanas ēkās parasti izvieto atklāti pa sienām, siju fermām, kolonnām, kā arī
zem pārseguma. Ja tas nav iespējams, ūdensvada sadalošos tīklus izvieto tehniskajos kanālos vai tuneļos kopā ar citiem
inženiertīkliem, izņemot caurules, pa kurām pārvieto viegli uzliesmojošus, degtspējīgus vai indīgus šķidrumus vai gāzes.
Dzeramā ūdens cauruļvadus novieto virs kanalizācijas. Pievadus tehnoloģiskajām iekārtām pieļaujams izvietot grīdas
konstrukcijās.
106. Tehniskajos kanālos un tuneļos aukstā ūdens ūdensvada caurules novieto zemāk par karstā ūdens un tvaika
caurulēm un nodrošina ar siltumizolāciju.
27
/
123
107. Horizontāli novietotajām iekšējā ūdensvada caurulēm nepieciešams vismaz 2 ‰ slīpums tukšošanas vietas virzienā.
108. Tehniskajos kanālos, šahtās, kabīnēs, tuneļos un telpās ar paaugstinātu mitrumu novietotās caurules nodrošina ar
izolāciju pret kondensāciju.
109. Telpās, kur atrodas aukstā ūdens ūdensvads, gaisa temperatūrai jābūt augstākai par 2 °C. Ja tas nav iespējams,
veic attiecīgus pasākumus, lai caurules neaizsaltu.
11. Karstā ūdens ūdensvada tīkli
110. Karstā ūdens apgādes sistēmas projektē saskaņā ar šī būvnormatīva 
91.punktu
 un 100. - 108.punktu.
111. Karstā ūdens ūdensvadu sistēmu augstākajos punktos nepieciešamas atgaisošanas iekārtas. Atgaisošanu var veikt
arī no visaugstāk novietotajiem ūdens izdales krāniem. Zemākajos punktos jābūt iztukšošanas iespējām.
112. Visus turpgaitas un cirkulācijas cauruļvadus (izņemot pievadus uz sanitāri tehniskajām ierīcēm) nodrošina ar
siltumizolāciju.
113. Projektējot cauruļvadus, jāņem vērā to termiskā pagarināšanās un, ja nepieciešams, jāizmanto kompensatori.
28
/
123
12. Cauruļvadi un armatūra aukstajam ūdenim
114. Aukstā ūdens ūdensvada caurulēm un armatūrai jābūt no šādiem materiāliem:
114.1. dzeramā ūdens caurulēm - no būvizstrādājumiem, kuriem ir atbilstību apliecinoši dokumenti;
114.2. tehnoloģiskajām vajadzībām lietojamajām ūdens caurulēm - atkarībā no ūdens kvalitātes prasībām.
115. Caurulēm var būt metinājuma, atloku, vītņu, uzmavu, iemavu, aptveres, blīvgredzenu, lodēti, valcēti un līmēti
savienojumi. Ēku iekšējā ūdensapgādē lietojamie cauruļvadu materiāli un to savienojumi noteikti šī būvnormatīva 
8.
pielikumā
. Cinkoto tērauda cauruļu vītnes nepieciešams pārklāt ar krāsu, kurā ir 94 % cinka putekļu. Minētajām caurulēm
nedrīkst būt metinātu savienojumu.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
116. Ugunsdzēsības ūdensvada sistēmas cauruļu un armatūras materiāliem jāatbilst piemērojamo standartu prasībām.
Iekšējā ugunsdzēsības ūdensvada sistēmās un apvienotajās iekšējā saimnieciskā un ugunsdzēsības ūdensvada sistēmās
izmanto tērauda vai ķeta caurules.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
117. Sadzīves un dzeramā ūdens apvienotajā ūdensvadā caurules un ūdens izdales armatūru aprēķina darba spiedienam,
kas ir ne mazāks par 600 kPa, bet ugunsdzēsības ūdensvadā un sadzīves un ugunsdzēsības apvienotajā ūdensvadā -
spiedienam, kas ir ne mazāks par 1000 kPa. Ražošanas ēku ūdensvados caurules un armatūru aprēķina darba spiedienam,
kas atbilst tehnoloģiskajām prasībām.
118. Iekšējos ūdensvada tīklos noslēgarmatūra nepieciešama šādās vietās:
29
/
123
118.1. katrā ievadā;
118.2. sacilpotā tīklā, lai nodrošinātu vismaz vienas cilpas puses atslēgšanu remonta laikā;
118.3. sacilpotā ražošanas aukstā ūdens ūdensvada tīklā, lai nodrošinātu divpusēju ūdens padevi iekārtām, kur nav
pieļaujami ūdens padeves pārtraukumi;
118.4. stāvvados, kuros ierīkoti pieci un vairāk ugunsdzēsības krāni;
118.5. sadzīves un ražošanas ūdensvadu tīklu stāvvados trīsstāvu un augstākās ēkās;
118.6. nozarojumos, kuriem pieslēgtas piecas un vairāk ūdens izdales vietas;
118.7. nozarojumos no maģistrālajām līnijām;
118.8. katra dzīvokļa vai viesnīcas numura ievadā;
118.9. klozetpoda skalošanas tvertnes pievados, skalošanas krānos, vietējos sildītājos un nozarojumos uz grupveida
dušām;
118.10. nozarojumos uz ēku sekcijām un sekciju mezgliem;
118.11. pirms ārējiem laistīšanas krāniem;
118.12. pirms speciālajām ierīcēm un aparātiem, ja tas ir nepieciešams;
118.13. ugunsdzēsības stāvvadu vidū septiņstāvu un augstākās ēkās.
119. Noslēgarmatūru ieprojektē sacilpoto stāvvadu abos galos tā, lai tā nodrošinātu ūdens padevi abos cilpas virzienos.
30
/
123
120. Jānodrošina piekļūšana stāvvadu noslēgarmatūrai jebkurā laikā. Stāvvadu noslēgarmatūru nedrīkst ierīkot telpās, kur
ir iespējama attiecīgo telpu apsaimniekotāju prombūtne.
121. Ja noslēgarmatūra ir ierīkota atzarojumā uz dzīvokli, pie klozetpoda skalošanas tvertnes to pieļaujams neierīkot.
122. Noslēgarmatūru ievadā var neierīkot, ja tā ir ēkas komercuzskaites mēraparāta mezglā.
123. Noslēgarmatūrām, kas aizveras ātri (piemēram, konuskrāns, lodveida ventilis), nosacītais diametrs nedrīkst būt
lielāks par 50 mm.
124. Vietās, kur nav pieļaujama ūdens tecēšana pretējā virzienā, ieprojektē vienvirziena vārstus.
125. Ja armatūra ar diametru 50 mm un lielāka ir ierīkota augstāk par 1,6 m no grīdas, nepieciešami apkalpes tiltiņi.
126. 150 mm un mazāka diametra armatūras apkalpošanai līdz 3 m augstumā var izmantot pārvietojamās kāpnes,
platformas vai pieslienamās kāpnes, kuru slīpums nav lielāks par 60°, ievērojot attiecīgos darba drošības tehnikas
noteikumus.
127. Dzeramā ūdens strūklakas un gāzētā ūdens ietaises izvieto ne tālāk kā 75 m attālumā no ražošanas vietām.
128. Automātiskie spiediena regulatori nepieciešami ēkām ar atsevišķām sadzīves ūdensvada un ugunsdzēsības
ūdensvada sistēmām ūdensvada ievados un dzeramā ūdens padeves vadā, kas pieslēgts aiz ugunsdzēsības sūkņiem, ja
31
/
123
spiediens ir lielāks nekā noteikts šī būvnormatīva 
35. 
un 
36.punktā
.
129. Spiediena regulatoru, ja nepieciešams, var ierīkot atsevišķās ēkās vai to daļās un atsevišķos dzīvokļos.
130. Pirms ūdens izdales krāniem var ierīkot diafragmas.
131. Ja nepieciešams, ēkas ūdensvada ievadā spiediena regulatoru novieto aiz komercuzskaites mēraparāta mezgla,
noslēgarmatūras vai spiediena paaugstināšanas sūkņa, turklāt aiz spiediena regulatora ierīko noslēgarmatūru. Lai kontrolētu
spiediena regulatora darbu, pirms un aiz tā nepieciešami manometri. Ja nepieciešams, spiediena regulatoru dzīvoklī novieto
aiz ievada ventiļa.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
132. Dzīvojamo ēku atkritumu kamerās ierīko laistīšanas krānu, kuram pievada auksto un karsto ūdeni. Desmitstāvu un
augstākās ēkās attiecīgajā telpā nepieciešams arī sprinklers.
133. Laistīšanas vai ūdens ņemšanas krāni nepieciešami šādās vietās:
133.1. darba apģērbu garderobēs, ja ražošanas process ir netīrs;
133.2. publiskajās tualetēs;
133.3. tualetēs, kurās ir vismaz trīs klozetpodi;
133.4. mazgātavās, kurās ir vismaz piecas roku mazgātnes;
133.5. telpās, kur nepieciešama mitrā telpu tīrīšana;
32
/
123
133.6. ārējo sienu nišās vai kapēs pie mājas ik pēc 60-70 m pa ēkas perimetru, nodrošinot to neaizsalšanu.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
134. Ja ēkās ir karstā ūdens apgāde, laistīšanas krāniem pievada auksto un karsto ūdeni, izņemot šī būvnormatīva
133.6.apakšpunktā minētajās vietās.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
13. Cauruļvadi un armatūra karstajam ūdenim
135. Karstā ūdens caurulēm, armatūrai un aprīkojumam jābūt termiski izturīgam. Atklātajās apvienotajās siltumapgādes
un karstā ūdens apgādes sistēmās var izmantot tērauda caurules, ja to diametrs ir lielāks par 150 mm.
136. Karstā ūdens ūdensvadu sistēmās vienvirziena vārsti ir nepieciešami šādās vietās :
136.1. karstā ūdens cauruļvada posmos, no kuriem ūdens nokļūst grupveida jaucējkrānos;
136.2. uz cirkulācijas vada atzara no siltumtīkliem pirms termoregulatora;
136.3. uz cirkulācijas vada pirms pieslēguma siltumtīkliem atklātajās apvienotajās siltumapgādes un karstā ūdens
apgādes sistēmās;
136.4. uz cirkulācijas vada un aukstā ūdens ūdensvada pirms pieslēguma ūdenssildītājam vai pievadam no siltā ūdens
avota.
33
/
123
137. Noslēgarmatūru projektē saskaņā ar šī būvnormatīva 
118.
, 
125.
, 
132. 
un 
133. punktu
.
14. Ūdens caurplūduma mērīšanas ierīces
138. Ūdens patēriņa uzskaitei ēku ievados vai ūdensvadu tīklu atzaros izvieto karstā un aukstā ūdens komercuzskaites
mēraparātus.
139. Atsevišķiem patērētājiem publiskajās, dzīvojamās un ražošanas ēkās uzstāda ūdens patēriņa mērītājus.
Daudzdzīvokļu dzīvojamos namos katrā dzīvoklī uz katra stāvvada veido vienu atzaru, kur uzstāda vienu aukstā vai karstā
ūdens patēriņa mērītāju.
140. Komercuzskaites mēraparātu izvēlas atbilstoši vidējam ūdens patēriņam stundā tajā diennaktī (maiņā), kad ir
maksimālais ūdens patēriņš. Maksimālais ūdens patēriņš nedrīkst būt lielāks par ražotāja tehniskajos noteikumos paredzēto
ūdens nominālo patēriņu.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
141. Komercuzskaites mēraparāta spiediena zudumi ar maksimālo sekundes caurplūdumu nedrīkst būt lielāki par 25 kPa,
bet ūdens caurplūdumam ugunsdzēsības vajadzībām – ne vairāk par 100 kPa.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
142. Komercuzskaites mēraparātu spiediena zudumus un diametru nosaka saskaņā ar ražotāja tehniskajiem parametriem.
Komercuzskaites mēraparāti atbilst normatīvajiem aktiem par mērījumu vienotību un tiek uzstādīti saskaņā ar tiem.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
34
/
123
143. Ja nav iespējams izvēlēties komercuzskaites mēraparātu, kas iekļaujas robežās starp minimālo un maksimālo ūdens
patēriņu stundā, jāizvēlas kombinētie komercuzskaites mēraparāti vai vairāki paralēli saslēgti komercuzskaites mēraparāti ar
mazāku diametru.
144. Komercuzskaites mēraparātus uz ūdens ievadiem ierīko telpās, kas atrodas pie ēku ārējām sienām vai to tuvumā
viegli pieejamā vietā un kurās ir dabiskais vai mākslīgais apgaismojums un gaisa temperatūra nav zemāka par 5 °C.
145. Karstā ūdens caurplūdumu siltuma mezglos mēra ar aukstā ūdens komercuzskaites mēraparātu, kuru uzstāda pirms
ūdenssildītāja.
146. Atklātajās apvienotajās siltumapgādes un karstā ūdens apgādes sistēmās komercuzskaites mēraparātus ierīko uz
turpgaitas vada aiz maisītāja un uz kopējā cirkulācijas vada.
147. Ja komercuzskaites mēraparātu nav iespējams izvietot ēkā, to var izvietot ārpus ēkas speciālā akā.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
148. Katrā pusē komercuzskaites mēraparātam projektē taisnus cauruļu posmus atbilstoši ražotāja prasībām un
noslēgarmatūru, kā arī iztukšošanas krānu starp komercuzskaites mēraparātu un ventili (aizbīdni) patērētāja pusē. Ja
nepieciešams, jāuzstāda manometrs.
149. Aukstā ūdens komercuzskaites mēraparāta mezglam ir nepieciešama apvadlīnija, ja ēkai ir viens ievads, kā arī tad,
ja komercuzskaites mēraparāts nav paredzēts ugunsdzēsības ūdens caurplūduma mērīšanai. Uz apvadlīnijas nepieciešams
ventilis (aizbīdnis), ko noplombē aizvērtā stāvoklī. Ja komercuzskaites mēraparāts nav paredzēts ugunsdzēsības ūdens
caurplūduma mērīšanai, uz apvadlīnijas nepieciešams elektroaizbīdnis, kas automātiski jāatver, kad tiek ieslēgti
ugunsdzēsības sūkņi. Komercuzskaites mēraparāta mezglam paredz manuālo elektroaizbīdņu distances atvēršanu ar
vadības pogu no ugunsdzēsības šļūteņu stacionārām iekārtām gadījumos, ja ugunsdzēsības ūdensapgādei nepieciešamā
35
/
123
ūdens patēriņa un spiediena nodrošināšanai nav nepieciešami ugunsdzēsības sūkņi.
150. Ūdens ievados, kuru diametrs ir 50 mm un mazāks, aukstā ūdens komercuzskaites mēraparāta mezglam apvadlīnija
var nebūt, ja ēkā nav ugunsdzēsības ūdensvada un ja ir pieļaujami ūdens padeves pārtraukumi. Karstā ūdens
komercuzskaites mēraparātiem apvadlīnija nav nepieciešama.
151. Ja dzīvojamo ēku grupai ir kopējā ūdens apgādes sistēma, avārijas likvidēšanas vai ugunsdzēsības ūdens patēriņa
laikā karstā ūdens padevi var neparedzēt, ja notiek automātiska karstā ūdens apgādes sistēmas atslēgšana ugunsdzēsības
ūdens patēriņa laikā.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
15. Sūkņu iekārtas
152. Sūkņu iekārtas ir nepieciešamas, ja ūdens apgādes sistēmās patstāvīgi vai periodiski nevar nodrošināt nepieciešamo
spiedienu vai ja centralizētajās karstā ūdens apgādes sistēmās ir nepieciešama piespiedu cirkulācija.
153. Sūkņu iekārtas veidu un tās darba režīmu izvēlas atbilstoši tehniski ekonomiskajiem apsvērumiem, ņemot vērā
šādus variantus:
153.1. sūkņi, kas strādā nepārtraukti vai periodiski bez regulējošām tvertnēm;
153.2. sūkņi, kuru ražīgums ir vienāds vai lielāks par maksimālo ūdens patēriņu stundā un kuri strādā atkārtoti
īslaicīgā režīmā kopā ar hidropneimatiskajām spiediena tvertnēm (hidroforiem) vai ūdens tilpumu regulēšanas
tvertnēm;
36
/
123
153.3. sūkņi, kuru ražīgums ir mazāks par maksimālo ūdens patēriņu stundā un kuri strādā nepārtraukti vai periodiski
kopā ar ūdens tilpumu regulēšanas tvertnēm.
154. Sūkņu iekārtas sadzīves, ugunsdzēsības un cirkulācijas sistēmas vajadzībām parasti izvieto katlumājās, ūdens
apstrādes iekārtu vai siltuma mezglu telpās.
155. Sūkņu iekārtas (izņemot ugunsdzēsības sūkņu iekārtas) drīkst izvietot dzīvojamajās un publiskajās ēkās, ja to
radītais maksimālais trokšņa līmenis nepārsniedz normatīvajos aktos par akustiskā trokšņa normatīviem dzīvojamo un
publisko ēku telpās noteikto līmeni.
156. Ugunsdzēsības sūkņu iekārtas ar vai bez hidroforiem var izvietot ēku vai būvju pagrabos, cokolstāvos, pirmajos
stāvos un tehniskajos stāvos. Ja nepieciešams, ugunsdzēsības papildu sūkņu iekārtas var izvietot pārējos ēku stāvos. Šo
telpu norobežojošo konstrukciju ugunsizturībai jāatbilst ugunsdrošību reglamentējošajos normatīvajos aktos noteiktajai
ugunsizturībai. Telpās ierīko apkuri un ventilāciju, kā arī paredz pasākumus pret telpu appludināšanu. Telpām nepieciešama
izeja uz evakuācijas ceļu, kas atbilst normatīvo aktu prasībām par būvju ugunsdrošību.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
157. Telpas, kurās atrodas hidropneimatiskās spiediena tvertnes (hidrofori), nedrīkst atrasties līdzās telpām, kurās ir
iespējama cilvēku masveida pulcēšanās (50 cilvēku un vairāk), piemēram, zālēm, skatuvēm, garderobēm.
158. Ugunsdzēsības sūkņu iekārtas ir aizliegts izvietot ēkās, kur apkalpojošā personāla prombūtnes laikā tiek pārtraukta
elektroenerģijas piegāde.
159. Kompaktās sūkņu iekārtas ar hidrostatu vai hidropneimatisko spiediena tvertni (hidroforu) līdz 50 l tilpumam drīkst
izvietot tieši patēriņa vietā.
37
/
123
 (17)
160. Sūkņu iekārtas, ko lieto dzīvojamo ēku grupām vai ražošanas vajadzībām projektē saskaņā ar Latvijas būvnormatīvu
LBN 222 par ūdensapgādes būvēm.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
161. Sūkņu iekārtām, kas strādā bez strūklas pārtraukuma, nav nepieciešamas sanitārās aizsardzības joslas.
162. Ražošanas vajadzībām lietojamās sūkņu iekārtas parasti izvieto tieši ražošanas vietā. Ja nepieciešams, tām
jāparedz drošības nožogojums.
163. Sadzīves un ražošanas vajadzībām lietojamo sūkņu iekārtu ražīgumam jābūt:
163.1. sūkņiem, kuri strādā bez ūdens tilpumu regulēšanas tvertnēm, - ne mazākam par maksimālo ūdens patēriņu
sekundē;
163.2. sūkņiem, kuri strādā kopā ar ūdens vai hidropneimatiskajām spiediena tvertnēm (hidroforiem) un sūkņiem, kas
strādā atkārtoti īslaicīgā režīmā, - ne mazākam par maksimālo ūdens patēriņu stundā;
163.3. ja sūkņi maksimāli izmanto hidropneimatisko spiediena tvertni (hidroforu) vai ūdens tilpumu regulēšanas tvertni,
- saskaņā ar šo būvnormatīvu.
164. Sūkņu iekārtu darba spiedienaugstumu, ņemot vērā minimālo garantēto spiedienaugstumu ievadā, nosaka pēc šādas
formulas:
38
/
123
165. Ja nepieciešams, pārbauda spiedienu sistēmā minimālā ūdens patēriņa laikā, ņemot vērā spiedienaugstumu ievadā.
166. Sūkņu iekārtās sūkņus parasti saslēdz paralēli. Ja spiediena svārstības pirms tiem ir lielākas par 200 kPa un ūdens
tilpuma regulēšanas tvertņu nav, vēlams sūkņus saslēgt virknes slēgumā ar automātisku vadību atkarībā no nepieciešamā
spiediena.
167. Ja spiediens ārējā tīklā ir mazāks par 50 kPa, pirms sūkņiem ir nepieciešama pieņemšanas tvertne, kuras tilpumu
nosaka saskaņā ar šo būvnormatīvu.
168. Ja pārtraukumi ūdens apgādē nav pieļaujami, rezerves sūkņu skaitu nosaka saskaņā ar Latvijas būvnormatīvu LBN
222 par ūdensapgādes būvēm.
169. Karstā ūdens apgādes sistēmās rezerves cirkulācijas sūknis nav nepieciešams.
170. Spiedvadā pie katra sūkņa ir nepieciešams vienvirziena vārsts, noslēgarmatūra un manometrs, bet sūcvadā -
noslēgarmatūra un manometrs.
171. Ja sūcvadā nav spiediena, noslēgarmatūra nav nepieciešama, bet mērīšanai izmanto manovakuummetru.
172. Sūkņu iekārtas nodrošina pret kopējā pieļaujamā trokšņa līmeņa pārsniegšanu.
173. Ugunsdzēsības sūkņu iekārtām nepieciešama rezerves elektroapgāde.
39
/
123
174. Ugunsdzēsības sūkņu sistēmām elektroapgādi paredz no diviem neatkarīgiem elektroapgādes avotiem, ierīkojot
automātisko rezerves ieslēgšanas iekārtu.
174.
1
 Ugunsdzēsības sūkņu elektroapgādes kabeļiem nodrošina darbspējas automātisku kontroli.
(MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 694 redakcijā)
175. Ja nav iespējams nodrošināt sūkņu iekārtas pietiekamu elektroapgādi, uzstāda rezerves sūkņus ar iekšdedzes
dzinēju, nodrošinot atbilstošas ugunsdrošības prasības un dūmgāzu novadīšanas sistēmu.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
176. Visu veidu ūdensapgādes sistēmās sūkņu iekārtām jābūt ar rokas, distances vai automātisko vadību. Ja spiediena
paaugstināšanas sūkņu iekārtai ir automātiskā vadība, tai jānodrošina:
176.1. darba sūkņu automātiskā ieslēgšana un apstādināšana atkarībā no spiediena sistēmā;
176.2. rezerves sūkņa automātiskā ieslēgšana darba sūkņa avārijas gadījumā;
176.3. attiecīgs signāls darba sūkņa avārijas gadījumā.
177. Ugunsdzēsības sūkņu iekārtas 50 m un augstākās ēkās, kā arī skatītāju zālēs, apspriežu un konferenču zālēs un
ēkās, kurās ir sprinkleru un drenčeru sistēmas, projektē ar rokas, distances un automātisko vadību.
178. Ja ugunsdzēsības sūknim ir automātiskās vai distances vadība, ir nepieciešama nepārtraukta spiediena pārbaude
sistēmā.
40
/
123
178.
1
 Ugunsdzēsības sūknim un elektroaizbīdnim, kas izvietots uz ūdens ievada apvadlīnijas, nodrošina vadības ķēžu
darbspējas automātisku kontroli.
(MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 694 redakcijā)
179. Ugunsdzēsības vajadzībām var izmantot sadzīves vajadzībām lietojamos sūkņus, ja tiem ir paredzēta automātiska
spiediena pārbaude.
180. Vienlaikus ar ugunsdzēsības sūkņu iedarbināšanu, kā arī stacionāro automātisko un manuālo ugunsdzēsības
sistēmu ieslēgšanos automātiski jāatveras elektroaizbīdnim, kas atrodas uz ievada apvadlīnijas, kā arī pārējo ievadu
aizbīdņiem, ja ēkā vai būvē ir cilpveida iekšējā ugunsdzēsības ūdensapgādes sistēma.
181. Distances vadības ugunsdzēsības sūkņu iedarbināšanas pogas izvieto ugunsdzēsības skapī. Kad minētie sūkņi
ieslēdzas, vienlaikus tiek dots signāls dežūrējošajam vai apkalpojošajam personālam. Iedarbināšanas pogu vietā var lietot
hidraulisku signāla devēju, kas iedarbojas, kad atver ugunsdzēsības krānu.
182. Ja ūdeni sūknē no tvertnēm, parasti sūkni novieto zem tvertnes ūdens līmeņa. Ja sūkni novieto virs tvertnes ūdens
līmeņa, nepieciešams pašsūcošais sūknis vai iekārtas sūkņa piepildīšanai ar ūdeni pirms sūkņa iedarbināšanas. Var lietot arī
iegremdējamos sūkņus.
183. Ūdens sūknēšanai no tvertnēm nepieciešami vismaz divi sūcvadi ar pilnu sistēmas ražīgumu katrai tvertnei. Vienu
sūcvadu var ierīkot, ja nav rezerves sūkņa vai vismaz divu darba sūkņu.
16. Rezerves tilpumi un regulējošie tilpumi
41
/
123
187.1. spiediena tvertnēm vai hidropneimatiskajām spiediena tvertnēm (hidroforiem), ja sūkņu ražīgums ir vienāds vai
lielāks par maksimālo patēriņu stundā:
;
187.2. bezspiediena tvertnēm un spiediena tvertnēm, ja sūkņu ražīgums ir mazāks par maksimālo patēriņu stundā:
 (19)
187.3. siltuma akumulatoriem, ja sildītājs nenodrošina maksimālo ražīgumu stundā:
 (20)
184. Rezerves tilpumu un regulējošo tilpumu (piemēram, ūdenstorņu, tvertņu, hidropneimatisko spiediena tvertņu
(hidroforu), siltuma akumulatoru) tilpumam jābūt pietiekamam, lai līdzsvarotu ūdens patēriņu. Ja nepieciešams, attiecīgajā
tvertnē uzglabā ugunsdzēsības ūdens rezervi, ko nodrošina pret izlietošanu citām vajadzībām. Ugunsdzēsības ūdens
rezerves uzglabāšanai nav ieteicams izmantot hidropneimatiskās spiediena tvertnes (hidroforus), bet tajā jānodrošina
minimālā ūdens rezerve, kas garantē tu ugunsdzēsības sūkņu iedarbināšanu no spiediena devēja.
185. Bezspiediena tvertnes - akumulatorus var lietot pirtīs, veļas mazgātavās vai līdzīgās vietās, kur sagaidāmi lieli
īslaicīgi ūdens patēriņi.
186. Ražošanas uzņēmumu dušu telpās, kurās ir 10 un vairāk dušu sietiņu, bezspiediena tvertnes - akumulatori
nepieciešami, ja no ārējā tīkla nav iespējams nodrošināt nepieciešamo ūdens daudzumu.
187. Tvertnes regulējošo tilpumu (m
3
) nosaka:
42
/
123
188.1. ja sūkņu (ūdenssildītāja) iekārtas darbojas nepārtraukti ar mainīgu ražīgumu maksimālā ūdens patēriņa diennaktī
(maiņā) vai ja sūkņu iekārtas darbojas ilgstoši, - pēc šādas formulas:
 (21)
188.2. ja sūkņu iekārtas (ūdenssildītājs vai siltuma ģenerators) darbojas nepārtraukti un vienmērīgi (arī maksimālā patēriņa
stundās), - pēc šādas formulas:
 (22)
 un 
 vietā lieto 
 un 
.
 (23)
188. Regulējošā tilpuma koeficientu nosaka:
189. Ja aprēķins tiek veikts siltuma akumulatoriem, (21) un (22) formulā
190. Lielumus φ
1
 un φ
2
 nosaka pēc šī būvnormatīva 
12. 
un 
13.pielikuma
.
191. Ūdens patēriņa nevienmērības koeficientu stundā nosaka pēc šādas formulas:
43
/
123
 (24)
 (25)
 (26)
192. Sūkņu iekārtas ūdens padeves nevienmērības koeficientu stundā nosaka pēc šādas formulas:
193. Siltuma patēriņa nevienmērības koeficientu stundā karstā ūdens maksimālā patēriņa stundā nosaka pēc šādas
formulas:
194. Siltuma padeves nevienmērības koeficientu karstā ūdens apgādes vajadzībām karstā ūdens maksimālā patēriņa
stundā nosaka pēc šādas formulas:
195. Neatkarīgi no aprēķina bez spiediena tvertnes - akumulatora tilpumam jābūt ne mazākam kā (procentos no patēriņa
stundā):
195.1. pirtīs - 150;
195.2. dzīvojamās ēkās, kopmītnēs, viesnīcās un slimnīcās - 100;
195.3. veļas mazgātavās, kuru ražība ir līdz 3000 kg veļas maiņā, - 75;
195.4. veļas mazgātavās, kuru ražība ir lielāka par 3000 kg veļas maiņā, - 50;
44
/
123
198.1. hidropneimatiskajām spiediena tvertnēm (hidroforiem):
 (27)
198.2. bezspiediena un spiediena tvertnēm:
 (28)
198.3. siltuma akumulatoriem:
 (29)
195.5. ražošanas uzņēmumos 10 - 20 dušu sietiņiem - 200;
195.6. ražošanas uzņēmumos 21 - 30 dušu sietiņiem - 300;
195.7. ražošanas uzņēmumos 31 un vairāk dušu sietiņiem - 400.
196. Centralizētajās karstā ūdens apgādes sistēmās siltuma akumulatori nav nepieciešami, izņemot gadījumus, ja
nepieciešams uzkrāt ūdens rezervi (piemēram, pirtīs, veļas mazgātavās).
197. Ugunsdzēsības ūdens rezerves apjomu nosaka vismaz 10 minūšu ilgai uguns dzēšanai no ugunsdzēsības krāniem
maksimālā ūdens patēriņa laikā sadzīves un ražošanas vajadzībām. Minēto ugunsdzēsības ūdens rezervi var neparedzēt, ja
ir garantēta automātiska ugunsdzēsības sūkņu ieslēgšana.
198. Regulējošām tvertnēm darba tilpumu (m
3
) nosaka:
45
/
123
199. Maksimālā un minimālā spiediena attiecības koeficients A ir:
199.1. iekārtām, kas strādā priekšspiediena režīmā - 0,8;
199.2. iekārtām ar spiedienu līdz 50 m, - 0,75;
199.3. iekārtām ar spiedienu virs 50 m, - 0,7.
200. Regulējošā tilpuma rezerves koeficients B ir:
200.1. ja sūkņu iekārtas strādā atkārtoti īslaicīgā režīmā, - 1,2 - 1,3;
200.2. ja sūkņu ražīgums ir mazāks par maksimālo ūdens patēriņu stundā, - 1,1;
200.3. siltuma akumulatoriem - 1.
201. Spiediena tvertņu novietojuma augstumam un minimālajam spiedienam hidropneimatiskajā spiediena tvertnē
(hidroforā) jānodrošina patērētājam nepieciešamais ūdens spiedienaugstums.
202. Visu veidu tvertnēm jābūt izgatavotām no nekorodējošiem materiāliem. Ja izmanto korodējošus materiālus,
nepieciešama antikorozijas izolācija, turklāt tvertnes iekšpusē jāizmanto materiāli, kas nepazemina dzeramā ūdens kvalitāti.
203. Spiediena tvertnes un bezspiediena tvertnes - akumulatorus izvieto siltās vēdināmās telpās, kuru augstums ir vismaz
2,2 m. Šo telpu norobežojošo konstrukciju ugunsizturībai jāatbilst ugunsdrošību reglamentējošajos normatīvajos aktos
noteiktajai ugunsizturībai. Avārijas gadījumiem zem tvertnēm jābūt ūdensnecaurlaidīgam paliktnim vai ūdensnecaurlaidīgai
grīdai ar trapu. Attālumam no tvertnes līdz telpas sienām jābūt vismaz 0,7 m, līdz griestiem - 0,6 m un līdz paliktnim - 0,5 m.
46
/
123
204. Spiediena tvertnēm un bezspiediena tvertnēm - akumulatoriem ir nepieciešamas šādas caurules un ierīces:
204.1. ūdens padeves caurule ar pludiņvārstiem, pirms kuriem ierīko noslēgarmatūru;
204.2. novadcaurule;
204.3. pārplūdes caurule;
204.4. iztukšošanas caurule (ar noslēgarmatūru), ko pievieno pārplūdes caurulei;
204.5. ierīces aizsardzībai pret ūdens kondensāta noplūšanu telpā;
204.6. ierīces, kas nodrošina ūdens cirkulāciju, ja dzeramais ūdens tvertnē netiek mainīts biežāk kā ik pēc 48
stundām;
204.7. vēdināšanas caurule;
204.8. ūdens līmeņa rādītājs signalizācijai uz vadības pulti.
205. Ūdens padeves cauruli un novadcauruli var apvienot, ja pirms ūdens padeves vada ievadīšanas kopējā caurulē ierīko
vienvirziena vārstu un noslēgarmatūru.
206. Ja tvertnē nav ūdens līmeņa signālierīces, nepieciešama signālcaurule ar diametru 15 mm, kuru pievieno 5 cm zem
pārplūdes caurules un izvada izlietnē telpā, kur uzturas strādājošais vai dežurējošais personāls.
207. Hidropneimatiskās spiediena tvertnes (hidroforus) aprīko ar padeves cauruli un izvadcauruli, iztukšošanas cauruli un
47
/
123
drošības vārstu. Ja attiecīgajai tvertnei nav membrānas, papildus nepieciešams ūdens līmeņa rādītājs un gaisa uzpildes un
regulēšanas iekārta.
208. Atgriezeniskās ūdensapgādes sistēmas tvertnes drīkst izvietot ārpus ēkas. Tās projektē saskaņā ar Latvijas
būvnormatīvu LBN 222 par ūdensapgādes būvēm.
17. Kanalizācijas sistēmas
209. Atkarībā no ēkas funkcionālā lietojuma un notekūdeņu savākšanai noteiktajām prasībām projektē šādas iekšējās
kanalizācijas sistēmas:
209.1. sadzīves notekūdeņu kanalizācijas sistēma - notekūdeņu novadīšanai no sanitāri tehniskajām ierīcēm;
209.2. ražošanas notekūdeņu kanalizācijas sistēma - ražošanas notekūdeņu novadīšanai;
209.3. apvienotā notekūdeņu kanalizācijas sistēma - sadzīves notekūdeņu un ražošanas notekūdeņu novadīšanai, ja ir
iespējama to kopēja transportēšana un attīrīšana;
209.4. iekšējās lietusūdens notekas - lietus un sniega kušanas ūdeņu novadīšanai no ēkas jumta.
210. Ražošanas ēkās var projektēt vairākas kanalizācijas sistēmas notekūdeņiem, kas atšķiras pēc satura, temperatūras,
agresivitātes un citiem rādītājiem, ja to sajaukšanās nav pieļaujama vai ir nelietderīga.
211. Atsevišķi ražošanas notekūdeņu kanalizācijas un sadzīves notekūdeņu kanalizācijas tīkli jāprojektē:
48
/
123
211.1. ražošanas ēkām, kuru ražošanas notekūdeņi jāattīra vai jāapstrādā;
211.2. ja pirtīs un veļas mazgātavās ierīko siltumuztvērējus, izbūvē vietējās attīrīšanas ietaises;
211.3. pārtikas veikalu, ēdināšanas un pārtikas produktu pārstrādes uzņēmumu ēkās.
212. Tehnoloģiskos notekūdeņus, tehnoloģisko tvertņu nosēdumus pēc to tīrīšanas, cilvēku veselībai un videi bīstamas
vielas ir aizliegts ievadīt kanalizācijā, bet tie jānovada speciālās tvertnēs tālākai utilizācijai vai dezaktivācijai.
18. Sanitāri tehniskās ierīces un notekūdeņu uztvērēji
213. Ja sadzīves vai ražošanas notekūdeņu kanalizācijai pievieno sanitāri tehniskās ierīces vai uztvērējus, kuru
konstrukcijā nav hidraulisko noslēgu (sifonu), hidrauliskos noslēgus (sifonus) izvieto zem ierīcēm vai uztvērējiem.
214. Vienā telpā izvietotai roku mazgātņu grupai (ne vairāk kā sešas mazgātnes) vai trauku mazgātnei ar vairākiem
nodalījumiem var ierīkot vienu kopīgu sifonu ar diametru 50 mm, kuru iespējams iztīrīt. Katram ražošanas izlietnes
(mazgāšanas vannas) nodalījumam ierīko sifonu ar diametru vismaz 50 mm.
215. Hidrauliskie noslēgi nav nepieciešami ražošanas procesā nepiesārņotiem vai tikai ar mehāniskiem piemaisījumiem
(piemēram, sārņi, duļķes) piesārņotiem ražošanas notekūdeņiem, ja tos ievada atsevišķā kanalizācijas tīklā.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
216. Nav pieļaujama vairāku dažādās telpās novietotu sanitāri tehnisko ierīču pievienošana vienam sifonam.
49
/
123
217. Trapu teknē ūdens novadīšanai drīkst ierīkot ne vairāk kā sešām dušām: 1-2 dušām nepieciešams traps ar diametru
50 mm, bet vairākām dušām - ar diametru 100 mm.
218. Speciālo ražošanas notekūdeņu uztvērēju tipu un skaitu nosaka projekta tehnoloģiskajā daļā.
219. Katru klozetpodu aprīko ar individuālajām skalošanas tvertnēm vai skalošanas krāniem.
220. Skolu, slimnīcu un poliklīniku tualetēs klozetpodus ieteicams aprīkot ar skalošanas ierīcēm, kas darbināmas ar
pedāli.
221. Bērnu uzraudzības pakalpojuma sniegšanas vietu un izglītības iestāžu, kas īsteno pirmsskolas izglītības
programmu, kā arī bērnu sociālās aprūpes iestādēs, vispārizglītojošo skolu un internātskolu jaunāko klašu audzēkņu tualetes
telpas aprīkojamas ar bērnu sēdpodiem.
222. Publiskajās ēkās, kurās uzturas daudz cilvēku, kā arī publiskajās tualetēs klozetpodu un urinālu skalošanu var veikt
no kopējās tvertnes, ja ir nodrošināta minētā procesa automatizācija.
223. Vīriešu tualešu nodalījumos pie sienas vai uz grīdas novietojami urināli.
224. Ja nepieciešams, publiskajās un ražošanas ēkās sieviešu personāla higiēnas telpās var uzstādīt bidē.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
225. Virs starpstāvu pārsegumiem izvietotajās dušu telpās, kā arī ražošanas uzņēmumu un sporta būvju sadzīves telpās
50
/
123
ieteicamas dušas ūdeņu vāceles.
226. Trapi ir nepieciešami šādās vietās:
226.1. viesnīcu numuru sanitārajos mezglos, sanatoriju, kempingu, tūristu bāzu sanitāri tehniskajās telpās, tualetēs,
kurās ir trīs un vairāk klozetpodu vai pisuāru, sieviešu personāla higiēnas telpās, kā arī mazgātavās, kurās ir piecas
un vairāk roku mazgātnes, – trapi ar diametru 50 mm;
226.2. dzīvojamo māju atkritumu kamerās - trapi ar diametru 100 mm;
226.3. telpās, kur nepieciešama grīdu mitrā apkope vai kur to prasa ražošanas apstākļi, - saskaņā ar tehnoloģisko
uzdevumu;
226.4. dušu telpās, kurās ir trīs līdz astoņas dušas, - traps ar diametru 50 mm, bet telpās, kurās ir vairāk nekā astoņas
dušas, - traps ar diametru 100 mm.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
227. Trapus var neierīkot dzīvokļu un ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas iestāžu vannas istabās.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
228. Grīdas slīpumam dušu telpās jābūt 10-20 
0
/
00
 teknes vai trapa virzienā. Tekņu izmēram un slīpumam jānodrošina
notekūdeņu plūsmas pašattīrīšanās ātrums un pildījums ne vairāk kā 0,8 no teknes dziļuma.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
229. Sanitāri tehnisko ierīču novietošanas augstumi noteikti šī būvnormatīva 
14.pielikumā
.
51
/
123
19. Kanalizācijas tīkli
230. Notekūdeņus novada pa pašteces cauruļvadiem un, ja nepieciešams, pa spiedvadiem vai vakuuma cauruļvadu
sistēmām.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
231. Ražošanas notekūdeņus, kuriem nav nepatīkamas smakas un kuri neizdala kaitīgas gāzes un tvaikus, var novadīt
pa atklātām pašteces teknēm, ja tas ir tehnoloģiski nepieciešams. Minētajā gadījumā ierīko kopēju hidraulisko noslēgu.
232. Kanalizācijas tīkla posmus būvē taisnā līnijā. Kanalizācijas cauruļvada izbūves virzienu maina un attiecīgās ierīces
pievieno ar savienojošo detaļu palīdzību. Ir aizliegts mainīt caurules slīpumu starp pieslēgumiem.
233. Zem telpu griestiem, pagrabos un tehniskajās pagrīdēs novadošos cauruļvadus pievieno stāvvadiem ar slīpiem
krustgabaliem un trejgabaliem.
234. Novadošo cauruļu divpusēja pievienošana stāvvadiem no vannām vienā līmenī pieļaujama tikai ar slīpiem
krustgabaliem.
235. Sanitāri tehniskās ierīces, kas izvietotas viena stāva dažādos dzīvokļos, nedrīkst pievienot pie kopējās
novadcaurules.
236. Lietot taisnos krustgabalus, novietojot tos horizontālā plaknē, ir aizliegts.
52
/
123
237. Atbilstoši stiprības un noturības pret koroziju prasībām kanalizācijas sistēmā lieto šādas caurules:
237.1. pašteces sistēmās - ķeta, nerūsējošā vai ķīmiski noturīgā tērauda, plastmasas, stikla, betona vai dzelzsbetona;
237.2. spiediena sistēmās - spiediena ķeta, nerūsējošā vai ķīmiski noturīgā tērauda, vara vai plastmasas.
238. Ēku iekšējā kanalizācijā lietojamie cauruļvadu materiāli un to savienojumi ir noteikti šī būvnormatīva 
8.pielikumā
.
239. Iekšējās kanalizācijas tīklus parasti būvē:
239.1. atklāti - sanitāri tehniskajās telpās, pagrīdēs, pagrabos, cehos, palīgtelpās, gaiteņos, tehniskajos stāvos,
bēniņos un speciālās tīklu izvietošanai paredzētās telpās, piestiprinot pie ēkas konstrukcijām (piemēram, sienām,
kolonnām, griestiem, fermām) vai nostiprinot uz speciāliem balstiem;
239.2. segti - ēku pārseguma konstrukcijās, zem grīdas (gruntī, kanālos), paneļos, sienu ailās, zem apšuvuma, pie
sienām piebūvētās kārbās, piekārtajos griestos, vertikālajās šahtās un grīdas konstrukcijās, ierīko lūkas iepretim
revīzijām.
240. Lietojot plastmasas kanalizācijas (t.sk. vēdināšanas) cauruļvadus, ievēro šādus nosacījumus:
240.1. cauruļvadiem, kuri šķērso ugunsdrošības nodalījumu norobežojošās konstrukcijas, jāparedz ugunsaizsardzība,
nodrošinot par vienu pakāpi zemāku ugunsizturību, nekā tā ir noteikta šķērsojošām konstrukcijām;
240.2. ēkās, kas augstākas par deviņiem stāviem, cauruļvadu norobežojošo konstrukciju ugunsizturībai jābūt vienādai
ar šķērsojamo konstrukciju ugunsizturību;
240.3. cauruļvadu norobežojošajās konstrukcijās ir pieļaujamas tehnoloģiskās ailes, kurās atveramo lūku, durvju vai
53
/
123
noņemamo paneļu ugunsizturība atbilst norobežojošajai konstrukcijai.
241. Iekšējās kanalizācijas tīkla izbūve ir aizliegta šādās vietās:
241.1. zem griestiem, sienās un grīdā dzīvojamās istabās, bērnudārzu guļamtelpās, slimnīcu palātās, ārstniecības
kabinetos, ēdamzālēs, pārvaldes ēku darba kabinetos, sēžu zālēs, skatītāju zālēs, bibliotēkās, mācību auditorijās,
elektrosadales, transformatoru un automātikas vadības telpās, pieplūdes ventilācijas kamerās un sevišķa režīma
ražošanas telpās;
241.2. zem griestiem (atklāti vai segti) virtuvēs, ēdināšanas uzņēmumu telpās, tirdzniecības zālēs, pārtikas produktu
un vērtīgu mantu noliktavu telpās, vestibilos un telpās, kurām ir vērtīgs mākslinieciskais noformējums, ražošanas
telpās, kur iebūvētas ražošanas krāsnis, kurām nav pieļaujama mitruma nokļūšana, kā arī telpās, kurās tiek ražotas
vērtīgas mantas un materiāli, kuru kvalitāte pazeminās, ja uz tām nokļūst mitrums.
242. Pieplūdes vēdināšanas kameru telpās pieļaujama lietusūdeņu noteku stāvvadu novietošana ārpus gaisa ņemšanas
zonas.
243. Ēdināšanas uzņēmumos, slimnīcu palātās un ārstniecības kabinetos pieļaujama kanalizācijas novadu izbūve sienā
un grīdās tām sanitāri tehniskajām ierīcēm un iekārtai, kuras nepieciešams izvietot attiecīgajās telpās.
244. Sadzīves un ražošanas notekūdeņu kanalizācijas stāvvadus (arī no citiem patērētājiem cauri nākošos), ēdināšanas
uzņēmumu ražošanas, noliktavu, preču pieņemšanas, pārdošanas un palīgtelpās var izvietot kārbās un neierīkot revīzijas.
245. Kanalizācijas tīklam nepieciešami šādi pievienojumi, kuru strūklas pārtraukums ir vismaz 20 mm no uztverošās
piltuves virsmas:
54
/
123
245.1. tehnoloģiskās iekārtas pārtikas produktu izgatavošanai un pārstrādei;
245.2. iekārtas un sanitāri tehniskās ierīces ēdināšanas uzņēmumos trauku mazgāšanai;
245.3. baseinu un dzeramā ūdens tvertņu pārplūdes un iztukšošanas cauruļvadi.
246. Sanitāri tehnisko ierīču novadošos cauruļvadus ieteicams ierīkot virs grīdas (slimnīcu palātās un ārstniecības
kabinetos tos nosedz un nodrošina hidroizolāciju).
246.
1
 Sanitāri tehnisko ierīču novadcaurules daudzstāvu ēkās, kur stāvu skaits ir 17 un vairāk, pieslēdz vismaz 1,5–2 m
augstāk par horizontālo posmu vai horizontāli novietotā cauruļvadā vismaz 2 m attālumā aiz pagrieziena vietas.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
247. Cauruļvadus, pa kuriem novada notekūdeņus, kas satur cilvēku veselībai un videi bīstamas vielas, ierīko zem grīdas
kanālos, kas izbūvēti līdz grīdas līmenim un pārsegti ar noņemamām plātnēm, vai, ja ir atbilstošs pamatojums,
caurstaigājamos tuneļos.
248. Katrai sprādzienbīstamai ražotnei nepieciešama atsevišķa kanalizācija ar patstāvīgām izlaidēm, ventilācijas
stāvvadiem un hidroaizvariem atbilstoši drošības tehnikas prasībām un saskaņā ar attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.
Ražošanas notekūdeņus, kuros ir degtspējīgi un viegli uzliesmojoši šķidrumi, ir aizliegts pievienot sadzīves notekūdeņu un
lietusūdens notekām.
249. Iekšējos sadzīves un ražošanas kanalizācijas tīklus, kuri novada notekūdeņus ārējā kanalizācijas tīklā, vēdina caur
stāvvadiem, kuru gaisa izplūdes posmi izvietojami šādā augstumā:
249.1. virs lēzena neekspluatējama jumta - 0,3 m;
55
/
123
249.2. virs slīpa jumta - 0,5 m;
249.3. virs ekspluatējama jumta – 3 m;
249.4. virs savācošās vēdināšanas šahtas virsmas - 0,1 m.
250. Kanalizācijas stāvvadu gaisa izplūdes posmus virs jumta izvieto vismaz 4 m (pa horizontāli) attālumā no atveramiem
logiem un balkoniem, ja tie atrodas vienā līmenī vai augstākā līmenī attiecībā pret gaisa izplūdes posmu un vismaz 8 m
attālumā no pieplūdes vēdināšanas. Vēdināšanas stāvvadu galiem jumtiņi nav nepieciešami.
250.
1
 Daudzstāvu ēkās, kur stāvu skaits ir 17 un vairāk, ir pieļaujamas stāvvada vertikalitātes izmaiņas (atkāpju
ierīkošana), ja vienāds gaisa spiediens tiek nodrošināts stāvvada daļā, kur tas pāriet horizontālā cauruļvadā (pie pirmā
pārlocījuma punkta), un horizontālajā cauruļvadā pēc otrā pārlocījuma punkta. Šos nosacījumus var izpildīt, ierīkojot
ventilācijas apvadcauruli, kas savieno pirmo (virs pārlocījuma punkta) un otro (zem pārlocījuma punkta) stāvvada posmu.
Cauruļvada diametram jābūt vismaz 100 mm.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
250.
2
 Daudzstāvu ēkās, kur stāvu skaits ir 17 un vairāk, stāvvadus ar horizontāliem cauruļvadiem savieno pakāpeniski (ar
trim atzarojumiem pa 30° vai četriem pa 22,5°).
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
250.
3
 Daudzstāvu ēkās, kur stāvu skaits ir 17 un vairāk, stāvvadu pamatnē paredz betona balstus vai citus drošus
stiprinājumus.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
56
/
123
251. Ir aizliegts savienot kanalizācijas stāvvadu vēdināšanas gaisa izplūdes posmus ar telpu vēdināšanas sistēmām un
dūmvadiem.
252. Lai nepieciešamības gadījumā novērotu notekūdeņu kustību no tehnoloģiskas iekārtas uz cauruļvadiem, kuri novada
notekūdeņus, ierīko strūklas pārtraukumu vai skatlodziņu.
253. Sadzīves un ražošanas kanalizācijas tīklos nepieciešama revīzija vai noslēgtapa tīrīšanai šādās vietās:
253.1. uz stāvvadiem apakšējā un augšējā stāvā un virs atkāpēm, kā arī stāvvadu posmos, kas izvietoti pagrabos;
253.2. piecstāvu un augstākās dzīvojamās ēkās - vismaz ik pēc trim stāviem;
253.3. novadcauruļvadu posmu sākumā (tecēšanas virzienā), ja pievienojamo ierīču skaits ir trīs un vairāk un zem tām
nav ietaišu tīrīšanai;
253.4. tīkla pagriezienos - ja mainās plūsmas virziens un attiecīgo cauruļvada posmu nevar iztīrīt caur citiem
posmiem.
254. Kanalizācijas tīkla horizontālajos posmos lielākie atstatumi starp revīzijām vai noslēgtapām tīrīšanai ir noteikti
3.tabulā.
255. Kanalizācijas cauruļvadus izbūvē tā, lai aizsargātu caurules no sasalšanas un sagrūšanas pastāvīgo vai īslaicīgo
slodžu iedarbības rezultātā.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
256. Ražošanas kanalizācijas tīkliem, pa kuriem novada notekūdeņus, kuri neizdala nepatīkamu smaku, kaitīgas gāzes
57
/
123
3.tabula
Cauruļvada diametrs
Atstatumi starp revīzijām un noslēgtapām tīrīšanai atkarībā no
notekūdeņu veida
Tīrīšanas ietaises veids
nepiesārņoti ražošanas
notekūdeņi un lietusūdens
sadzīves un
ražošanas
notekūdeņi
lielu peldvielu
daudzumu saturoši
ražošanas notekūdeņi
mazāks par 100 mm
16 m
12 m
10 m
revīzija
mazāks par 100 mm
10 m
8 m
6 m
noslēgtapa tīrīšanai
100-150 mm
20 m
15 m
12 m
revīzija
100-150 mm
15 m
10 m
8 m
noslēgtapa tīrīšanai
vai tvaikus, skatakas var izbūvēt ražošanas telpās. Skatakas uz iekšējiem ražošanas notekūdeņu kanalizācijas tīkliem ar
diametru 100 mm un vairāk ir nepieciešamas:
256.1. cauruļvadu pagriezienos;
256.2. vietās, kur mainās cauruļvadu slīpums un diametrs;
256.3. atzarojuma vietās un garos taisnos posmos saskaņā ar Latvijas būvnormatīvu LBN 223 par kanalizācijas
būvēm.
257. Ražošanas notekūdeņu kanalizācijas tīkliem, pa kuriem novada notekūdeņus, kuri izdala nepatīkamu smaku,
kaitīgas gāzes vai tvaikus, skataku ierīkošanas iespējas un to konstrukciju nosaka saskaņā ar attiecīgo nozaru
būvnormatīviem.
258. Skataku ierīkošana uz sadzīves kanalizācijas tīkliem ēku iekšpusē ir aizliegta.
58
/
123
200 mm un vairāk
25
20
15
revīzija
Piezīmes:
1. Zem griestiem iebūvētajās kanalizācijas tīklu piekārtajās līnijās vēlamas noslēgtapas tīrīšanai, kas izvadītas uz augstāk
novietoto stāvu, izvietojot lūku grīdā vai atklāti (atkarībā no telpas funkcionālā lietojuma).
2. Revīzijas un noslēgtapas tīrīšanai izvieto vietās, kur tās ir iespējams ērti apkalpot.
3. Uz apakšzemes kanalizācijas cauruļvadiem revīzijas iebūvē akās, kuru diametrs ir vismaz 0,7 m. Aku dibena slīpumam
jābūt vismaz 5 ‰ revīzijas atloka virzienā.
4.tabula
Cauruļvada diametrs (mm)
50
100
150 un vairāk
Izlaides garums no stāvvada, revīzijas vai noslēgtapas tīrīšanai līdz skatakas asij (m)
8
12
15
259. Sanitāri tehniskās ierīces, kas novietotas zemāk par tuvākās skatakas vāka līmeni (piemēram, pagrabos),
kanalizācijas sistēmai pievieno atsevišķi, izolēti no augstāk izvietoto telpu kanalizācijas, izbūvējot atsevišķu izlaidi un
ierīkojot ierīci, kas novērš pagraba applūšanu no ārējās kanalizācijas sistēmas. Aiz minētās ierīces ūdens tecēšanas virzienā
pieļaujams pievienot augstāk novietoto stāvu kanalizācijas sistēmas.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
260. Kanalizācijas tīkla izlaidēm no pagraba telpām jābūt vismaz 20 ‰ slīpām.
261. Pagraba telpas, kurās atrodas kanalizācijas cauruļvadi, ar bezailu sienām jāatdala no noliktavu telpām, kur tiek
glabāti produkti vai vērtīgas mantas.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
262. Izlaides garumam no stāvvada, revīzijas vai noslēgtapas tīrīšanai līdz skatakas asij jābūt ne lielākam par 4.tabulā
norādīto.
59
/
123
Piezīmes:
1. Nepiesārņotiem notekūdeņiem un lietusūdeņiem izlaides garumu var palielināt līdz 20 m, ja cauruļu diametrs ir 100 mm un
vairāk.
2. Sadzīves kanalizācijas izlaidēm, uz kurām nav iespējams izvietot kontrolaku pirms pieslēgšanas ielu kanalizācijas tīklam
vai nodrošināt revīzijas ierīkošanu virs ielas līmeņa ēkas iekšpusē, jāparedz revīzijas aka, kuras malas atrodas vismaz 0,5 m
augstāk par revīzijas vāku.
263. Izlaides diametrs ir jāaprēķina. Tas nedrīkst būt mazāks par vislielāko no attiecīgajai izlaidei pievienojamo stāvvadu
diametriem.
264. Izlaides ārējam tīklam pievieno vismaz 90° leņķī (skatot notekūdeņu tecēšanas virzienā). Uz izlaidēm var ierīkot
šādas pārgāzes:
264.1. līdz 0,3 m – atklātās - pa betona ūdens noteku teknē, kas ar plūstošu pagriezienu nonāk ārējās kanalizācijas
akā;
264.2. vairāk nekā 0,3 m – segtās - stāvvada vai līdz 45° slīpa cauruļvada veidā, kura šķērsgriezums nav mazāks par
pievadcauruļvada šķērsgriezumu. Minētajā gadījumā jānodrošina kanalizācijas izvada tīrīšana no skatakas.
265. Kanalizācijas izlaides ar diametru līdz 150 mm var ierīkot ar brīvu krītošu pārgāzi kontrolakā vai speciālā skatakā
pirms pieslēguma ielu kanalizācijas tīklam.
266. Vietās, kur izlaides šķērso pagraba sienas vai ēkas pamatus, veic šī būvnormatīva 
99.punktā
 minētos pasākumus.
267. Stāvvadu pievieno horizontāli novietotiem cauruļvadiem vismaz 45° leņķī.
60
/
123
 , kur (30)
K = 0,5 - plastmasas cauruļvadiem;
K = 0,6 - citu materiālu cauruļvadiem.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
20. Kanalizācijas tīklu aprēķins
268. Kanalizācijas cauruļvadu aprēķinu veic, nosakot šķidruma kustības vidējo ātrumu v (m/s) un pildījumu H/d ar
nosacījumu, ka
269. Šķidruma kustības vidējam ātrumam jābūt vismaz 0,7 m/s un cauruļvada pildījumam – vismaz 0,3. Ja nosacījumu
(30) nevar izpildīt nepietiekoša sadzīves notekūdeņu caurplūduma dēļ, cauruļvadu bezaprēķina posmi, kuros cauruļvadu
diametrs ir līdz 50 mm, jāizbūvē ar 30 ‰ slīpumu , bet posmi, kuros cauruļvadu diametrs ir 75-100 mm, - ar 20 ‰ slīpumu. Ja
cauruļvada diametrs ir lielāks, jāievēro Latvijas būvnormatīvā LBN 223 par kanalizācijas būvēm noteiktie nosacījumi.
270. Ja cauruļvadu aprēķina metodika dota ražotāja instrukcijās, šo noteikumu 
268. 
un 
269.punktā
 minētie nosacījumi nav
saistoši, izņemot nosacījumu par bezaprēķina posmiem.
271. Ražošanas notekūdeņu kanalizācijas sistēmās (arī atklātās teknēs) pašattīrīšanās ātrums un cauruļvadu pildījums
nosakāms, ņemot vērā ražošanas notekūdeņu piesārņojumu transportēšanas nepieciešamību.
272. Cauruļvadu slīpums nedrīkst būt lielāks par 150 ‰ (izņemot nozarojumus no sanitāri tehniskajām ierīcēm, kuru
61
/
123
5. tabula
Stāvvada
nozarojumi
Vēdināmā kanalizācijas stāvvada maksimālā caurlaides spēja (l/s)
Stāvvada iekšējais diametrs (mm)
Diametrs
(mm)
Pievienojuma leņķis
stāvvadam (grādos)
50
55
70
75
85
100
105
125
150
45
90
0,7
0,9
1,6
1,9
2,6
3,8
4,3
6,6
10,3
 
60
1,0
1,3
2,4
2,9
3,9
5,8
6,5
9,9
15,4
 
45
1,2
1,5
2,8
3,3
4,4
6,6
7,4
11,3
17,6
50
90
0,7
0,9
1,5
1,8
2,5
3,7
4,1
6,3
9,8
 
60
1,0
1,3
2,3
2,7
3,7
5,5
6,2
9,5
14,8
 
45
1,2
1,5
2,6
3,1
4,2
6,3
7,1
10,8
16,8
70
90
–
–
1,3
1,6
2,2
3,2
3,6
5,5
8,5
 
60
–
–
2,0
2,4
3,2
4,8
5,4
8,2
12,8
 
45
–
–
2,3
2,7
3,7
5,4
6,1
9,4
14,6
75
90
–
–
–
1,5
2,1
3,1
3,5
5,3
8,3
 
60
–
–
–
2,3
3,1
4,6
5,2
8,0
12,4
 
45
–
–
–
2,6
3,5
5,3
6,0
9,1
14,1
85
90
–
–
–
–
2,0
2,9
3,3
5,0
7,9
 
60
–
–
–
–
3,0
4,4
5,0
7,6
11,8
 
45
–
–
–
–
3,4
5,0
5,6
8,6
13,4
garums ir līdz 1,5 m).
273. Kanalizācijas stāvvada diametru nosaka pēc 5.tabulas atkarībā no notekūdeņu aprēķina caurplūduma, novadcaurules
vislielākā diametra un tās pievienošanas leņķa stāvvadam.
62
/
123
100
90
–
–
–
–
–
2,7
3,1
4,7
7,3
 
60
–
–
–
–
–
4,1
4,6
7,1
11,0
 
45
–
–
–
–
–
4,7
5,3
8,0
12,5
105
90
–
–
–
–
–
–
3,0
4,6
7,2
 
60
–
–
–
–
–
–
4,5
6,9
10,8
 
45
–
–
–
–
–
–
5,2
7,9
12,3
125
90
–
–
–
–
–
–
–
4,3
6,7
 
60
–
–
–
–
–
–
–
6,4
10,0
 
45
–
–
–
–
–
–
–
7,3
11,4
150
90
–
–
–
–
–
–
–
–
6,2
 
60
–
–
–
–
–
–
–
–
9,3
 
45
–
–
–
–
–
–
–
–
10,5
Piezīmes:
1. Tabulā dota stāvvada caurlaides spēja, ja stāvvadam ir 50 mm augsti hidrauliskie noslēgi. Ja stāvvadam ir 60 mm augsti
hidrauliskie noslēgi, caurplūdes spēja jāpalielina par 20 %, ja stāvvadam ir 70 mm augsti hidrauliskie noslēgi, – par 40 %.
2. Caurlaides spēja aprēķināta stāvvadiem, kuru augstums ir lielāks par 90 tā diametriem. Ja stāvvada augstums ir mazāks
par 90 tā diametriem, caurlaides spēja jāpalielina 
 reizes.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
274. Kanalizācijas stāvvada vēdināšanas posma diametrs nedrīkst būt mazāks par sanitāri tehniskās ierīces
novadcaurules lielāko diametru.
275. Kopējam vēdināšanas stāvvadam var pievienot vairākus kanalizācijas stāvvadus. Ja kanalizācijas vēdināšanas
cauruļvads apvieno vairākus stāvvadus, tā diametru nosaka, ņemot vērā sistēmai pieslēgto sanitāri tehnisko ierīču skaitu:
līdz 120 ierīcēm – 100 mm; līdz 300 ierīcēm – 125 mm; līdz 1200 ierīcēm – 150 mm; vairāk par 1200 ierīcēm – 200 mm.
63
/
123
6. tabula
Stāvvada darba
augstums (m)
Nevēdināmā kanalizācijas stāvvada maksimālā caurlaides spēja (l/s)
Stāvvada iekšējais diametrs (mm)
50
55
70
75
85
100
105
125
150
1
1,8
2,4
3,9
4,4
5,8
7,8
8,7
12,2
17,3
276. Apvienotajam horizontāli novietotajam vēdināšanas cauruļvadam jābūt ar 10 ‰ slīpumam stāvvadu virzienā.
277. Ja notekūdens caurplūdums ir lielāks nekā norādīts 6.tabulā, kanalizācijas stāvvadam ierīko papildu vēdināšanas
stāvvadu, ko ik pēc stāva pievieno kanalizācijas stāvvadam vai ik pēc stāva savieno divus tuvu stāvošus kanalizācijas
stāvvadus, kuriem ir vienāds diametrs. Papildu vēdināšanas stāvvada diametram jābūt par vienu izmēru mazākam nekā
kanalizācijas stāvvada diametrs.
278. Papildu vēdināšanas stāvvadu pieslēdz kanalizācijas stāvvadam zem pēdējās apakšējās sanitāri tehniskās ierīces
vai uz augšu virzītā slīpā trejgabala atzarā, kas iebūvēts kanalizācijas stāvvadā virs attiecīgajā stāvā visaugstāk novietotās
sanitāri tehniskās ierīces malas vai revīzijas.
279. Nevēdināmos kanalizācijas stāvvadus drīkst ierīkot, ja ēkā ir vismaz viens vēdināms stāvvads un notekūdeņu
caurplūdums attiecīgajos stāvvados nav lielāks par 6.tabulā minētajiem lielumiem. Nevēdināmam kanalizācijas stāvvadam
jābeidzas ar noslēgtapu tīrīšanai, kas ierīkota krustgabala vai trejgabala uzmavā virs novada no visaugstāk novietotās
sanitāri tehniskās ierīces.
280. Ēkās, kas nav augstākas par pieciem stāviem, nevēdināmā stāvvada galā var ievietot kanalizācijas vakuumvārstu,
ja attiecīgajā ēkā ir vismaz viens vēdināms stāvvads. Vakuumvārstam jāatrodas virs visaugstāk novietotās sanitāri tehniskās
ierīces malas. Minētajā gadījumā stāvvada caurlaides spēju nosaka pēc 6.tabulas.
64
/
123
2
1,1
1,3
2,3
2,6
3,4
4,7
5,8
7,2
10,2
3
0,7
1,0
1,5
1,8
2,3
3,1
3,4
4,8
6,8
4
0,6
0,7
1,1
1,3
1,7
2,3
2,5
3,5
4,9
5
0,5
0,6
0,8
1,0
1,3
1,7
1,9
2,7
3,8
6
0,5
0,6
0,7
0,8
1,0
1,4
1,5
2,1
3,0
7
0,5
0,6
0,6
0,6
0,8
1,1
1,3
1,7
2,5
8
0,5
0,6
0,6
0,6
0,7
0,9
1,1
1,4
2,1
9
0,5
0,6
0,6
0,6
0,7
0,8
0,9
1,2
1,8
10
0,5
0,6
0,6
0,6
0,7
0,8
0,8
1,1
1,4
11
0,5
0,6
0,6
0,6
0,7
0,8
0,8
0,9
1,3
12
0,5
0,6
0,6
0,6
0,7
0,8
0,8
0,9
1,1
13 un vairāk
0,5
0,6
0,6
0,6
0,7
0,8
0,8
0,9
0,9
Piezīme:
Tabulā dota stāvvada caurlaides spēja, ja stāvvadam ir 50 mm augsti hidrauliskie noslēgi. Ja stāvvadam ir 60 mm augsti
hidrauliskie noslēgi, caurplūdes spēja jāpalielina par 20 %, ja stāvvadiem ir 70 mm augsti hidrauliskie noslēgi, – par 40 %.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
281. Ražošanas kanalizācijas cauruļvadiem, kas novada notekūdeņus, kuros ir daudz mehānisko piemaisījumu
(piemēram, sārņi, metāla skaidas, kaļķi), slīpumu nosaka pēc hidrauliskā aprēķina, ja caurulēs ir nodrošināts pašattīrīšanās
ātrums un pildījums ir ne mazāks par 0,3.
21. Vietējas ietaises notekūdeņu attīrīšanai un pārsūknēšanai
282. Ražošanas notekūdeņus, kurus saskaņā ar notekūdeņu novadīšanas noteikumiem nedrīkst novadīt kanalizācijas
tīklā vai ūdenstilpē, kā arī ražošanas notekūdeņus, kuros ir vērtīgi ražošanas atkritumi, attīra vietējās attīrīšanas ietaisēs, ko
izvieto attiecīgajā ēkā vai blakus tai.
65
/
123
283. Ja nepieciešams, izlietotos ķīmiskos reaģentus pirms izvadīšanas no laboratorijas neitralizē ar laboratorijas
līdzekļiem, turklāt notekūdeņu pH jābūt no 6,5 līdz 8,5.
284. Infekciju slimnīcu un nodaļu notekūdeņus, kā arī to mikrobioloģisko laboratoriju notekūdeņus, kurās strādā ar 2-4
bīstamības klases kultūrām, pirms ievadīšanas sadzīves kanalizācijas tīklā dezinficē.
285. Degtspējīgo vielu uztvērējos uz pievadošajiem cauruļvadiem nepieciešami hidrauliskie blīvslēgi un izplūdes
vēdināšana.
286. Naftas produktu uztvērējos ievadāmos notekūdeņus iepriekš attīra dūņu vai smilšu uztvērējos.
287. Ja notekūdeņos ir peldvielas vai citi piemaisījumi, ierīko nekustināmas restes - kopīgas visai kanalizācijas sistēmai
vai tikai atsevišķiem notekūdeņiem, ja piemaisījumu pārsūknēšanai nav paredzēti sūkņi. Restes ierīko speciālās
pieņemšanas tvertnes kamerās, akās vai tieši kanālos. Restu slīpuma leņķim pret horizontālo plakni notekūdeņu tecēšanas
virzienā jābūt ne mazākam par 60°.
288. Neitralizatorus, smilšu uztvērējus, nostādinātājus, naftas produktu uztvērējus, restes un citas attīrīšanas ietaises, kā
arī sadzīves un ražošanas kanalizācijas sūkņu stacijas projektē saskaņā ar Latvijas būvnormatīvu LBN 223 par kanalizācijas
būvēm.
289. Sūkņu iekārtas pieņemšanas tvertnes tilpumu nosaka atbilstoši notekūdeņu pieteces stundu grafikam un sūkņu darba
režīmam, turklāt, nosakot pieņemšanas tvertnes tilpumu sūkņu iekārtai, kas darbojas automātiski, jāievēro nosacījums, ka
sūkņiem jāieslēdzas ne biežāk, kā norādīts ražotāja tehniskajos noteikumos, bet, ja pieteces stundu grafika nav, - tvertnes
tilpumu nosaka atbilstoši 5-10 % no maksimālās notekūdeņu pieteces stundā.
66
/
123
290. Pieņemšanas tvertnēs ierīko līmeņu rādītājus, pieplūdes - izplūdes vēdināšanu, un, ja nepieciešams, ietaises
izgulsnējušos nosēdumu uzmaisīšanai.
291. Pieņemšanas tvertnes un sūkņus, kas pārsūknē ražošanas notekūdeņus, kuri neizdala nepatīkamas smakas,
indīgas gāzes un tvaikus, kā arī pneimatiskās sūkņu iekārtas ir atļauts izvietot publisko un ražošanas ēku iekšpusē.
292. Pieņemšanas tvertnes un sūkņus, kas pārsūknē sadzīves un ražošanas notekūdeņus, kuros ir toksiski vai ātri
pūstoši piesārņojumi vai kuri izdala nepatīkamas smakas, indīgas gāzes un tvaikus, izvieto atsevišķā ēkā vai pagrabā, bet,
ja pagraba nav, - atsevišķā apkurināmā pirmā stāva telpā vai izolētā telpā, kurā ir atsevišķa izeja uz āru, kāpņu telpu vai
gaiteni. Sūkņu stacijas telpā iekārto pieplūdes - izplūdes vēdināšanu.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
293. Nelielas kompaktās rūpnieciski izgatavotās aiz klozetpoda novietojamās sūkņu iekārtas ar hermētisko pieņemšanas
tvertni sadzīves notekūdeņiem var izvietot patērēšanas vietā, ja tiek nodrošināta iekārtas vēdināšana.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
294. Sūkņu staciju trokšņa līmenim jāatbilst šī būvnormatīva 
155.punktā
 noteiktajām prasībām.
295. Nelielām sūkņu stacijām, kuru darbā pieļaujami pārtraukumi, rezerves sūkņi nav nepieciešami.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
296. Sūkņu agregātus projektē ar automātisko, distances un rokas vadību.
67
/
123
297. Katra sūkņa sūkšanas cauruļvadam un spiediena cauruļvadam nepieciešama noslēgarmatūra, bet spiedienavadam -
arī vienvirziena vārsts. Transportējot notekūdeņus, kuros ir smiltis, dūņas vai citas peldošas daļiņas, vienvirziena vārsts nav
nepieciešams.
22. Iekšējās lietusūdens notekas
(Nodaļas nosaukums MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
298. Ēku lietusūdens notekām jānodrošina lietus un sniega kušanas ūdeņu novadīšana no jumta. Lietusūdeņus novada pa
pašteces cauruļvadiem un, ja nepieciešams, pa spiedvadiem vai vakuumcauruļvadu sistēmām. Ja lietusūdens notekas
izbūvē neapsildāmās telpās, cauruļvados jānodrošina pozitīva temperatūra arī tad, ja ārējā gaisa temperatūra ir negatīva.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
299. Lietusūdens notekas pieslēdz ārējam lietusūdens vai kopsistēmas kanalizācijas tīklam. Lietusūdens notekas, ja
nepieciešams, var pieslēgt filtrācijas akām, ja ūdens iesūcināšanu pieļauj grunts mehāniskās īpašības. Pirms filtrācijas akām
paredz smilšu uztvērēju. Daudzstāvu ēkās, kur stāvu skaits ir 17 un vairāk, atklāta notekūdeņu izlaide, novadot ūdeni
speciālās teknēs, kas izvietotas virs zemes, nav pieļaujama.
(MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
300. Ja ir attiecīgais pamatojums, lietusūdeni var novadīt nepiesārņotu vai atkārtoti izlietojamu ražošanas notekūdeņu
kanalizācijas sistēmā.
301. Ir aizliegts novadīt lietusūdeni sadzīves kanalizācijā, kā arī pievienot sanitāri tehniskās ierīces iekšējai lietusūdens
noteku sistēmai.
302. Ja nav ierīkota lietusūdens ārējā kanalizācija, lietusūdeni izlaiž atklātās teknēs (atklāta izlaide), kas atrodas līdzās
68
/
123
7.tabula
Lietusūdens stāvvada iekšējais diametrs (mm)
85
100
150
200
Lietusūdens stāvvada pieļaujamais aprēķina caurplūdums (l/s)
6,5
11
18
32
ēkai, turklāt jāveic pasākumi, kas novērš zemes virskārtas izskalošanu. Ja ierīko atklātu izlaidi uz stāvvadu ēkas iekšpusē,
nepieciešams hidrauliskais noslēgs, no kura ziemā atkušņu ūdeni novada sadzīves kanalizācijā.
303. Lietusūdens uztveršanas piltuves uz jumta jāizvieto, ņemot vērā jumta reljefu, pieļaujamo ūdens sateces laukumu
vienai lietusūdens uztveršanas piltuvei un ēkas konstrukciju. Maksimālais attālums starp lietusūdens uztveršanas piltuvēm
jebkura veida jumtiem nedrīkst būt lielāks par 48 m.
(Grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
304. Pievienot vienam stāvvadam dažādos līmeņos novietotās lietusūdens uztveršanas piltuves var gadījumos, ja
kopējais aprēķina caurplūdums vienam stāvvadam nav lielāks par 7.tabulā noteiktajiem lielumiem.
305. Minimālais slīpums piekārtajiem cauruļvadiem ir 5 ‰ un zem grīdas guldītiem cauruļvadiem - atbilstoši šī
būvnormatīva 
19. nodaļā
 noteiktajām prasībām.
306. Iekšējo lietusūdens noteces cauruļvadu tīrīšanai nepieciešamas revīzijas, noslēgtapas tīrīšanai un skatakas saskaņā
ar šī būvnormatīva 
19. nodaļā
 noteiktajām prasībām. Revīzijas uz stāvvadiem ierīko apakšējā stāvā un virs atkāpēm, ja
tādas ir.
307. Lietusūdens uztveršanas piltuves pievieno stāvvadiem ar elastīgi aizblīvētām kompensācijas uzmavām.
69
/
123
308.1. jumtiem, kuru slīpums ir 15 ‰ un mazāks:
 (31)
308.2. jumtiem, kuru slīpums ir vairāk nekā 15 ‰:
 (32)
n - parametrs, kas dots 8.tabulā.
8.tabula
Apdzīvotās vietas nosaukums
n
q
20
 l/s, ha
q
5
=4
n
q
20
 l/s, ha
q
st,w
 , l/s no100 m
2
q
20
q
5
Baltijas jūras piekraste:
 
 
 
 
 
Kolka
0,57
48,7
107
0,47
1,07
Ventspils
0,57
50,8
112
0,51
1,12
Užava
0,57
54,8
121
0,55
1,21
308. Lietusūdens aprēķina caurplūdumi (l/s) no ūdens sateces laukuma doti 8.tabulā vai tos nosaka pēc šādām formulām:
309. Aprēķina caurplūdums vienam lietusūdens noteces stāvvadam nedrīkst būt lielāks par 7.tabulā norādītajiem
lielumiem, bet lietusūdens uztveršanas piltuvei aprēķina caurplūdums nosakāms pēc attiecīgā tipa piltuves pases datiem.
310. Aprēķinot ūdens sateces laukumu, papildus jāpieskaita 30 % no to vertikālo sienu laukuma, kuras savienojas ar
jumtu un paceļas pār to.
70
/
123
Cīrava
0,57
54,8
121
0,55
1,21
Liepāja
0,57
48,7
107
0,47
1,07
Saldus un Stendes apkārtne:
 
 
 
 
 
Stende
0,68
78,4
201
0,78
2,01
Kuldīga
0,68
67,2
172
0,67
1,72
Kabile
0,68
72,8
187
0,73
1,87
Pilskalne
0,68
72,8
187
0,73
1,87
Saldus
0,68
64,4
165
0,64
1,65
Rīga un Rīgas apkārtne:
 
 
 
 
 
Rīga
0,72
79,5
216
0,80
2,16
Ogre
0,72
79,5
216
0,80
2,16
Jelgava
0,72
73,8
200
0,74
2,00
Centrālais rajons:
 
 
 
 
 
Priekuļi
0,66
75,9
189
0,76
1,89
Ieriķi
0,66
73,2
183
0,73
1,83
Dzērbene
0,66
78,6
196
0,79
1,96
Ranka
0,66
73,2
183
0,73
1,83
Stāmeriena
0,66
84,0
210
0,84
2,10
Lejasciems
0,66
81,3
203
0,84
2,03
Gulbene
0,66
73,2
183
0,73
1,83
Kosa
0,66
84,0
210
0,84
2,10
Mālpils
0,66
73,2
183
0,73
1,83
Gureļi
0,66
78,6
196
0,79
1,96
Rēzeknes un Daugavpils
 
 
 
 
 
apkārtne:
 
 
 
 
 
Rēzekne
0,62
59,1
140
0,59
1,40
71
/
123
Subate
0,62
52,6
124
0,53
1,24
Daugavpils
0,62
67,9
160
0,68
1,60
Dagda
0,62
63,5
150
0,64
1,50
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
311. Lietusūdens cauruļvadiem jāiztur hidrostatiskais spiediens aizsērējumu, pārpildījuma un ūdens iesalšanas gadījumos.
312. Iekšējām lietusūdens notekām lieto plastmasas vai ķeta caurules, ievērojot šī būvnormatīva 
238.
-
240.punktā
 minētos
nosacījumus. Horizontālajām piekārtajām līnijām, ja ir vibrācijas slodzes, var lietot tērauda caurules.
313. 
(Svītrots ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
72
/
123
1.
)
Sanitāri tehniskās ierīces (armatūras) normatīvais ūdens patēriņš sekundē
(kopējais (aukstais un karstais), karstais, aukstais), l/s (3. un 4.pielikums)
2.
Sanitāri tehniskās ierīces normatīvais notekūdeņu caurplūdums, l/s
(3.pielikums)
3.
;
Sanitāri tehniskās ierīces (armatūras) normatīvais ūdens patēriņš stundā
(kopējais (aukstais un karstais), karstais, aukstais), l/s (3. un 4.pielikums)
4.
Ūdens maksimālais aprēķina patēriņš sekundē (maksimālais sekundes
caurplūdums) (kopējais (aukstais un karstais), karstais, aukstais), l/s
5.
Notekūdeņu maksimālais aprēķina patēriņš sekundē (maksimālais sekundes
patēriņš), l/s
6.
Ūdens maksimālais aprēķina patēriņš stundā (kopējais (aukstais un karstais),
karstais un aukstais), m
3
/h
7.
Ūdens vidējais aprēķina patēriņš stundā (kopējais (aukstais un karstais),
karstais un aukstais), m
3
/h
8.
Karstā ūdens cirkulācijas aprēķina caurplūdums, l/s
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
1.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Būvnormatīvā lietotie apzīmējumi
73
/
123
9.
Karstā ūdens aprēķina caurplūdums, ņemot vērā nepieciešamo papildu
cirkulāciju, l/s
10.
Lietusūdens aprēķina caurplūdums, l/s
11.
Normatīvais ūdens patēriņš maksimālā patēriņa stundā (kopējais (aukstais un
karstais), karstais un aukstais), l/h (4.pielikums)
12.
Normatīvais ūdens patēriņš maksimālā patēriņa diennaktī (kopējais (aukstais
un karstais), karstais un aukstais), l/dn (4.pielikums)
13.
Normatīvais ūdens patēriņš vidējā patēriņa diennaktī (kopējais (aukstais un
karstais), karstais un aukstais), l/dn (4.pielikums)
14.
Sanitāri tehnisko ierīču izmantošanas varbūtība (kopējais (aukstais un
karstais), karstais un aukstais),s/h
15.
Sanitāri tehniskās ierīces izmantošanas varbūtība stundā (kopējam (aukstajam
un karstajam), karstajam un aukstajam ūdenim), bezdimensijas
16.
Koeficients, kas nosaka sanitāri tehniskas ierīces darbības laiku stundā, s/h
(4.pielikums)
17.
U
Patērētāju skaits
18.
N
Uzstādīto sanitāri tehnisko ierīču skaits
19.
i
 (indekss)
Patērētāja tipa vai sanitāri tehniskās ierīces kārtas numurs
20.
i
Plūsmas berzes spiediena zudumi vienu metru gara cauruļvadu posmā,
bezdimensijas
21.
Karstā ūdens sagatavošanai nepieciešamais siltuma plūsmas daudzums (kW)
karstajam ūdenim maksimālā un vidējā patēriņa stundā
22.
Siltuma plūsmas zudumi aprēķina posmā, kW
23.
Karstā ūdens ūdensapgādes sistēmas cirkulācijas koeficients (8.pielikums)
24.
β
Karstā ūdens ūdensapgādes sistēmas cirkulācijas regulēšanas koeficients,
bezdimensijas
25.
Temperatūras zudumi karstā ūdens ūdensapgādes sistēmā, °C
26.
Aukstā ūdens temperatūra, °C. Ja nav izpildes datu, to pieņem:
Ziemas periodā +5°C
74
/
123
Vasaras periodā +15°C
27.
T
Ūdens lietošanas ilgums stundās (diennaktī vai maiņā)
28.
v
Vidējais ūdens tecēšanas ātrums caurulēs, m/s
29.
Pašteces cauruļvada pildījums, bezdimensijas
30.
l
Cauruļvada aprēķina posma garums, m
31.
Vietējās pretestības koeficients, bezdimensijas
32.
V
Tvertnes darba tilpums, m
3
33.
W
Tvertnes regulējošais tilpums, m
3
34.
W
l
Ugunsdzēsības rezerve, m
3
35.
Relatīvais regulējošais tilpuma koeficients, bezdimensijas
36.
Diennakts (maiņas) maksimālā ūdens patēriņa stundas nevienmērības
koeficients (kopējam (aukstajam un karstajam), karstajam un aukstajam
ūdenim), bezdimensijas
37.
Sūkņa ražības stundas nevienmērības koeficients maksimālā patēriņa
diennaktī (maiņā), bezdimensijas
38.
Karstā ūdensapgādes siltuma plūsmas stundas diennaktī (maiņā),
bezdimensijas
39.
Ūdenssildītāja aprēķina siltuma plūsmas daudzums, kW
40.
A
Maksimālā un minimāla spiediena attiecība regulējošā tilpuma aprēķinā,
bezdimensijas
41.
B
Regulējošā tilpuma rezerves koeficients, bezdimensijas
42.
F
Lietusūdens sateces laukums, m
2
43.
Sūkņa iekārtas ražība, m
3
/h
44.
n
s
Sūkņa ieslēgšanas reizes stundā
45.
H
p
Sūkņa iekārtas darbības spiediens, m
75
/
123
46.
H
geom
Ģeometriskais ūdens pacelšanas augstums, m
47.
H
Kopējie spiedienaudstuma zudumi aprēķina posmā (berzes un vietējie), m
48.
H
f
Normatīvais brīvais spiedienaugstums pie sanitāri tehniskās ierīces, m
49.
H
g
Ārējā ūdensvada tīkla minimālais garantētais spiedienaugstums, m
50.
H
ep
Brīvais spiedienaugstums, m
51.
d
g
Regulējošās diafragmas diametrs, mm
52.
D
Caurules iekšējais diametrs, mm
53.
DN
Nosacītais diametrs, mm
54.
h
Ūdens slāņa augstums pašteces cauruļvados, mm
55.
q
5
Piecas minūtes ilga lietus notece, ja atkārtošanās periods P ir viens gads
56.
q
20
Divdesmit minūšu ilga lietus notece, ja atkārtošanās periods P ir viens gads
57.
n
Parametrs, kas atkarīgs no lietusūdens kanalizēšanas rajona ģeogrāfiskā
novietojuma, bezdimensijas
58.
z
Stāvvadu skaits sekciju mezglā
59.
Koeficients, kas nosaka vienlaikus darbojošos sanitāri tehnisko ierīču skaitu
sistēmā, bezdimensijas (5.pielikums)
60.
Izgatavoto porciju skaits ēdināšanas uzņēmumos stundā, diennaktī
61.
Nosacīto porciju skaits ēdināšanas uzņēmumos vienam apmeklētājam
62.
Normatīvais porciju skaits ēdināšanas uzņēmumos diennaktī (maiņā)
63.
Apmeklētāju nomaiņas biežums ēdināšanas uzņēmumos stundā
64.
m
Vietu skaits ēdināšanas uzņēmumos ēdienzālēs
65.
U
s
Strādājošo skaits ēdināšanas uzņēmumos
66.
Ēdienu realizācijas koeficients ēdināšanas uzņēmumos stundā, bezdimensijas
67.
Ēdienu realizācijas koeficients ēdināšanas uzņēmumos diennaktī (maiņā),
bezdimensijas
76
/
123
68.
%
o
Tūkstošā daļa (1/1000)
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
77
/
123
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
2.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Būvnormatīvā lietotie termini
(Pielikums svītrots ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
78
/
123
Nr.
p.k.
Sanitāri
tehniskās
ierīces veids
Dzeramais ūdens
Notekūdens
caurplūdums
, l/s
Minimālais
pieslēguma
diametrs (mm)
Maksimālais caurplūdums (l/s)
Patēriņš stundā (l/h)
kopējais
aukstais
karstais
kopējais
aukstais
karstais
pievadi
novadi
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
1.
Roku
mazgātne ar
ūdens izdales
krānu
0,1
0,1
-
30
30
-
0,15
10
32
2.
Roku
mazgātne ar
jaucējkrānu
0,12
0,09
0,09
60
40
40
0,3
10
32
Trauku
mazgātne (arī
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
3.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Sanitāri tehnisko ierīču dzeramā ūdens un notekūdeņu patēriņi
(Pielikums grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
79
/
123
3.
virtuves) ar
ūdens izdales
krānu vai
laboratorijas
izlietne
0,15
0,15
-
50
50
-
0,3
10
40
4.
Trauku
mazgātne (arī
laboratorijas) ar
jaucējkrānu
0,12
0,09
0,09
80
60
60
0,6
10
40
5.
Trauku
mazgātne (arī
trauku
mazgāšanas
vannas)
ēdināšanas
uzņēmumos
0,3
0,2
0,2
500
280
220
0,6
15
50
6.
Vanna ar
jaucējkrānu (arī
kopējais ar
roku mazgātni)
0,25
0,18
0,18
300
200
200
0,9
10
40
7.
Vanna ar
tilpuma
ūdenssildītāju
un jaucējkrānu
0,22
0,22
-
300
300
-
0,9
15
40
8.
Medicīnas
procedūru
vanna ar
jaucējkrāna
diametru:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
20 mm
0,4
0,3
0,3
700
460
460
2,3
20
50
 
25 mm
0,6
0,4
0,4
750
500
500
3
25
75
 
32 mm
1,4
1
1
1060
710
710
3
32
75
80
/
123
9.
Kāju vanna ar
jaucējkrānu
0,1
0,07
0,07
220
165
165
0,5
10
40
10.
Dušas kabīne
ar seklo dušas
vāceli un
jaucējkrānu
0,12
0,09
0,09
100
60
60
0,2
10
40
11.
Dušas kabīne
ar dziļo dušas
vāceli
0,12
0,09
0,09
115
80
80
0,6
10
40
12.
Grupveida
dušas ierīces
ar
jaucējkrāniem
0,2
0,14
0,14
500
270
230
0,2
10
50
13.
Higiēniskā
duša (bidē) ar
jaucējkrānu
0,08
0,05
0,05
75
54
54
0,3
10
32
14.
Augšupejošā
duša
0,3
0,2
0,2
650
430
430
0,3
15
40
15.
Pirts krāns
0,4
0,4
-
1000
1000
-
0,4
20
-
16.
Klozetpods ar
skalošanas
tvertni
0,1
0,1
-
83
83
-
1,6
8
100
17.
Klozetpods ar
skalošanas
krānu
1,4
1,4
-
81
81
-
1,4
-
100
18.
Urināls ar
ūdens izdales
krānu
0,035
0,035
-
36
36
-
0,1
10
32
19.
Urināls ar
skalošanas
krānu
0,2
0,2
-
36
36
-
0,3
10
32
81
/
123
20.
Urināls ar
automātisko
skalošanas
krānu
0,4
0,4
-
36
36
-
0,6
15
40
21.
Dzeramā
ūdens
strūklaka
0,04
0,04
-
72
72
-
0,05
10
25
22.
Laistīšanas
krāns
0,3
0,2
0,2
1080
1080
720
0,3
15
-
23.
Automātiskā
sadzīves veļas
vai trauku
mazgāšanas
mašīna
0,2
0,2
0,2
90
90
90
0,6
10
40
24.
Traps ar
diametru:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
50
-
-
-
-
-
-
0,5
-
50
 
100
-
-
-
-
-
-
1,5
-
100
Piezīmes:
1. Konkrētajā projektā normatīvais spiedienaugstums pirms ūdens izdales un jaukšanas ierīcēm jānosaka saskaņā ar ražotāja
datiem. Normatīvais spiedienaugstums orientējoši var būt mazgāšanas galdu sviras jaucējkrāniem – 130 kPa, virtuves sviras
jaucējkrāniem un dušas termojaucējkrāniem – 160 kPa, jaucējkrāniem ar diviem rokturiem – 50 kPa.
2. Grupveida sanitāri tehniskajām ierīcēm publiskajās ēkās un sporta kompleksos, kur ir liels cilvēku pieplūdums, kā arī
pārvaldes un sadzīves ēkās un publiskajās tualetēs var būt šādi kopējie ūdens patēriņi:
2.1
dušas
0,14N (aukstajam vai karstajam ūdenim - 0,09N)
2.2
klozetpodi ar individuālo skalošanas tvertni
0,07N
2.3
klozetpodi ar individuālo skalošanas krānu
1,4 + 0,2N
2.4
klozetpodi ar kopējo automātisko skalošanas ierīci
0,1 + 0,07N
2.5
urināli ar individuālo skalošanas krānu
0,14 + 0,06N
82
/
123
2.6
urināli ar kopējo automātisko skalošanas ierīci
0,3 + 0,1N
2.7
roku vai trauku mazgātne ar jaucējkrānu
0,09 + 0,035N (aukstajam vai karstajam ūdenim 0,07 + 0,03N)
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
83
/
123
1.tabula
Patērētājs
Mērvienība
Ūdens patēriņa norma litros
Ierīces patēriņš, l/s (l/h)
Ki
Vidējais patēriņš
diennaktī
Maksimālais
patēriņš
diennaktī
Maksimālais
patēriņš stundā
kopējais
(arī
karstais
ūdens)
karstais
ūdens
kopējais
(arī
karstais
ūdens)
karstais
ūdens
kopējais
(arī
karstais
ūdens)
karstais
ūdens
Kopējais
aukstais vai
karstais
ūdens
kopējais
(aukstais vai
karstais
ūdens)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
1. Dzīvojamās
ēkas:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1.1. ar
ūdensvadu un
viens
95
-
120
-
6,5
-
0,2
0,2
0,07
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
4.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Ūdens patēriņa normas
84
/
123
kanalizāciju (bez
vannām)
iedzīvotājs
95
-
120
-
6,5
-
(50)
(50)
0,07
1.2. ar gāzes
apgādi
viens
iedzīvotājs
120
-
150
-
7
-
0,2
(50)
0,2
(50)
0,07
1.3. ar
ūdensvadu,
kanalizāciju un
cietā kurināmā
vannas
krāsniņām
viens
iedzīvotājs
150
-
180
-
8,1
-
0,3 (300)
0,3
(300)
0,28
1.4. ar
ūdensvadu,
kanalizāciju, ar
gāzes vannas
krāsniņām vai
elektriskajiem
tilpuma
ūdenssildītājiem
viens
iedzīvotājs
190
-
225
-
10,5
-
0,3
(300)
0,3
(300)
0,28
1.5. ar gāzes vai
elektriskajiem
ātrgaitas
ūdenssildītājiem
un daudzām
ūdens izdales
vietām
viens
iedzīvotājs
210
-
250
-
13
-
0,3
(300)
0,3
(300)
0,28
1.6. ar roku un
trauku
mazgātnēm,
dušām un
centralizēto
karstā ūdens
apgādi
viens
iedzīvotājs
195
85
230
100
12,5
7,9
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12)
1.7. ar roku un
85
/
123
trauku
mazgātnēm, ar
sēdvannām un
dušu sietiņiem
viens
iedzīvotājs
230
90
275
110
14,3
9,2
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
1.8. ar roku un
trauku
mazgātnēm, ar
1500-1700 mm
garām vannām
un dušu sietiņiem
viens
iedzīvotājs
250
105
300
120
15,6
10
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
2. Kopmītņu tipa
viesnīcas:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
ar koplietošanas
dušu telpām
viens
iemītnieks
85
50
100
60
10,4
6,3
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12)
2.1. ar dušu
telpām katrā
numurā
viens
iemītnieks
110
60
120
70
12,5
8,2
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12)
2.2. ar
koplietošanas
virtuvēm un
dušām katrā
ēkas sekcijā un
stāvā
viens
iemītnieks
140
80
160
90
12
7,5
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12)
3. Viesnīcas,
pansionāti un
moteļi ar
koplietošanas
vannām un
dušām
viens
iemītnieks
120
70
120
70
12,5
8,2
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
4. Viesnīcas un
pansionāti ar
dušu telpām
katrā numurā
viens
iemītnieks
230
140
230
140
19
12
0,2
(115)
0,14
(80)
0,16
86
/
123
5. Viesnīcas ar
vannām:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
5.1. līdz 25
procentos
numuru
viens
iemītnieks
200
100
200
100
22,4
10,4
0,3
(250)
0,2
(180)
0,23
(0,25)
5.2. 75 procentos
numuru
viens
iemītnieks
250
150
250
150
28
15
0,3
(280)
0,2
(190)
0,26
5.3. 100
procentos
numuru
viens
iemītnieks
300
180
300
180
30
16
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
6. Slimnīcas:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.1. ar
koplietošanas
vannām un dušu
telpām
viena
gultasvieta
115
75
115
75
8,4
5,4
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12)
6.2. ar
koplietošanas
vannām un dušu
telpām, ar
tualetes telpām
palātu tiešā
tuvumā
viena
gultasvieta
200
90
200
90
12
7,7
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
6.3. infekcijas
slimnīcas
viena
gultasvieta
240
110
240
110
14
9,5
0,2
(200)
0,14
(120)
0,28
(0,24)
7. Sanatorijas un
atpūtas nami:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
7.1. ar vannu
katrā dzīvojamā
telpā
viena
gultasvieta
200
120
200
120
10
4,9
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
7.2. ar dušām
katrā dzīvojamā
viena
gultasvieta
150
75
150
75
12,5
8,2
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12) 
87
/
123
telpā
gultasvieta
(100)
(60)
(0,12)
8. Poliklīnikas un
ambulances
viens
slimnieks
maiņā
13
5,2
15
6
2,6
1,2
0,2
(80)
0,14
(60)
0,11
(0,12)
9. Pirmsskolas
vecuma bērnu
iestādes:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
9.1. dienas:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
9.1.1. ar ēdnīcu,
kur izmanto
pusfabrikātus
viens bērns
21,5
11,5
30
16
9,5
4,5
0,14
(100)
0,1
(60)
0,2
(0,17)
9.1.2. ar ēdnīcu,
kur izmanto
jēlproduktus, un
ar
automātiskajām
veļas
mazgājamajām
mašīnām
viens bērns
75
25
105
35
18
8
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12)
9.2. diennakts:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
9.2.1.ar ēdnīcu,
kur izmanto
pusfabrikātus
viens bērns
39
21,4
55
30
10
4,5
0,14
(100)
0,1
(60)
0,14
(0,17)
9.2.2. ar ēdnīcu,
kur izmanto
jēlproduktus, un
ar
automātiskajām
veļas
mazgājamajām
mašīnām
viens bērns
93
28,5
130
40
18
8
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12)
10. Gaidu un
88
/
123
skautu nometnes
(arī nepārtrauktas
darbības):
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
10.1. ar ēdnīcām,
kur izmanto
jēlproduktus, un
ar
automātiskajām
veļas
mazgājamajām
mašīnām
viena vieta
200
40
200
40
18
8
0,2
(100)
0,14
(60)
0,14
(0,12)
10.2. ar ēdnīcām,
kur izmanto
pusfabrikātus
viena vieta
55
30
55
30
10
4,5
0,14
(100)
0,1
(60)
0,2
(0,17)
11. Veļas
mazgātavas:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
11.1.
mehanizētās
1 kg
sausas
veļas
75
25
75
25
75
25
Pēc
tehnoloģijas
datiem
 
 
11.2.
nemehanizētās
1 kg
sausas
veļas
40
15
40
15
40
15
0,3
(300)
0,2
(200)
0,78
12. Pārvaldes
ēkas
viens
strādājošais
12
5
16
7
4
2
0,14
(80)
0,1
(60)
0,16
(0,17)
13. Mācību
iestādes (arī
vidējās un
vidējās
speciālās) ar
dušu telpām pie
sporta zālēm un
gatavās
viens
audzinātājs
un
pasniedzējs
17,2
6
20
8
2,7
1,2
0,14
(80)
0,1
(60)
0,14
(0,17)
89
/
123
produkcijas
realizācijas
bufetēm
14. Augstāko un
vidējo mācību
iestāžu
laboratorijas
viena ierīce
maiņā
224
112
260
130
43,2
21,6
0,2
(200)
0,2
(200)
0,28
15.
Vispārizglītojošās
skolas ar dušu
telpām pie sporta
zālēm un gatavās
produkcijas
realizācijas
bufetēm
viens
audzēknis
un skolotājs
10
3
11,5
3,5
3,1
1
0,14
(100)
0,1
(60)
0,14
(0,17)
16. Pagarinātās
dienas skolas ar
dušu telpām pie
sporta zālēm un
gatavās
produkcijas
realizācijas
bufetēm
viens
audzēknis
un skolotājs
12
3,4
14
4
3,1
1
0,14
(100)
0,1
(60)
0,14
(0,17)
17. Arodskolas ar
dušu telpām pie
sporta zālēm un
gatavās
produkcijas
realizācijas
bufetēm
viens
audzēknis
un skolotājs
20
8
23
9
3,5
1,4
0,14
(100)
0,1
(60)
0,14
(0,17)
18.
Internātskolas:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
18.1. mācību
viens 
90
/
123
klases un dušu
telpas pie sporta
zāles
viens
audzēknis
un skolotājs
9
2,7
10,5
3,2
3,1
1
0,14
(100)
0,1
(60)
0,14
(0,17)
18.2.
guļamtelpām
viena vieta
70
30
70
30
9
6
0,14
(100)
0,1
(60)
0,14
(0,17)
19. Zinātniskās
pētniecības
institūti un
laboratorijas:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
19.1. ķīmijas
viens
strādājošais
460
60
570
80
55,6
8
0,2
(300)
0,2
(200)
0,42
(0,28)
19.2. bioloģijas
viens
strādājošais
310
55
370
75
32
8,2
0,2
(300)
0,2
(200)
0,42
(0,28)
19.3. tehnisko
zinātņu
viens
strādājošais
125
15
155
20
12,9
1,7
0,2
(300)
0,2
(200)
0,42
(0,28)
19.4. humanitārie
viens
strādājošais
12
5
16
7
3,5
1,7
0,14
(80)
0,1
(60)
0,16
(0,07)
20. Aptiekas:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
20.1.
tirdzniecības zāle
un palīgtelpas
viens
strādājošais
12
5
16
7
4
2
0,14
(60)
0,1
(40)
0,12
(0,11)
20.2. zāļu
izgatavošanas
laboratorija
viens
strādājošais
310
55
370
75
32
8,2
0,2
(300)
0,2
(200)
0,42
(0,11)
21. Ēdināšanas
uzņēmumi:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
21.1. kas
izmanto
jēlproduktus un
realizē ēdienu uz
vietas
viena
porcija
12
4
12
4
12
4
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
91
/
123
21.2. kas pārdod
produkciju
līdznešanai
viena
porcija
10
3
10
3
10
3
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
21.3. kas ražo
pusfabrikātus:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
21.3.1. gaļas
1 T
-
-
6700
3100
-
-
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
21.3.2. zivju
1 T
-
-
6400
700
-
-
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
21.3.3. augļu un
sakņu
1 T
-
-
4400
800
-
-
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
21.3.4. kulinārijas
1 T
-
-
7700
1200
-
-
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
22. Veikali:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
22.1. pārtikas
preču un ziedu
viens
strādnieks
maiņā (20
m
2
 zāles)
125
50
125
50
15
10
0,3
(300)
0,2
(200)
0,28
22.2. rūpniecības
preču
viens
strādnieks
maiņā
12
5
16
7
4
2
0,14
(80)
0,1
(60)
0,16
(0,17)
23. Frizētavas
viena darba
vieta maiņā
56
33
60
35
9
4,7
0,14
(60)
0,1
(40)
0,12
(0,11)
24. Kinoteātri
viena vieta
4
1,5
4
1,5
0,5
0,2
0,14
(80)
0,1
(50)
0,16
(0,14)
25. Klubi
viena vieta
8,6
2,6
10
3
0,9
0,4
0,14
(80)
0,1
(50)
0,16
(0,14)
26. Teātri:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
0,14
0,1
0,16
92
/
123
26.1. skatītāji
viena vieta
10
5
10
5
0,9
0,3
0,14
(60)
0,1
(40)
0,16
(0,14)
26.2. aktieri
viens
cilvēks
40
25
40
25
3,4
2,2
0,14
(80)
0,1
(50)
0,16
(0,14)
27. Sporta zāles:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
27.1. skatītāji
viena vieta
3
1
3
1
0,3
0,1
0,14
(60)
0,1
(40)
0,12
(0,11)
27.2. fizkultūrieši
(arī dušu
izmantošana)
viens
fizkultūrietis
50
30
50
30
4,5
2,5
0,2
(80)
0,14
(50)
0,11
(0,1)
27.3. sportisti (arī
dušu
izmantošana)
viens
sportists
100
60
100
60
9
5
0,2
(80)
14
(50)
0,11
(0,1)
28. Peldbaseini:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
28.1. uzpildīšana
procentos
no baseina
tilpuma
10
-
-
-
-
-
-
-
-
28.2. skatītāji
viena vieta
3
1
3
1
0,3
0,1
0,14
(60)
0,1
(40)
0,12
(0,11)
28.3. sportisti (arī
dušu
izmantošana)
viens
sportists
100
60
100
60
9
5
0,2
(80)
14
(50)
0,11
(0,1)
29. Pirtis:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
29.1. ar
mazgāšanās
toverīšu lietošanu
un noskalošanos
dušā
viens
apmeklētājs
-
-
180
120
180
120
0,4
(180)
0,4
(120)
0,13
(0,08)
29.2. ar
mazgāšanās
toverīšu lietošanu
viens
0,4
0,4
0,2 
93
/
123
un noskalošanos
dušā un ar
ārstnieciskām
procedūrām:
viens
apmeklētājs
-
-
290
190
290
190
0,4
(290)
0,4
(1900)
0,2
(0,13)
29.3. dušas
kabīne
viens
apmeklētājs
-
-
360
240
360
240
0,2
(360)
0,14
(240)
0,5
(0,48)
29.4. vannas
kabīne
viens
apmeklētājs
-
-
540
360
540
360
0,3
(540)
0,2
(360)
0,5
30. Ražošanas
uzņēmumu dušu
telpas
viens dušas
siets maiņā
-
-
500
270
500
270
0,2
(500)
0,14
(270)
0,69
(0,54)
31. Ražošanas
uzņēmumu dušu
telpas karstajos
cehos (vairāk
nekā 84 kJ uz 1
m
3
/h)
viens
strādnieks
maiņā
-
-
45
24
14,1
8,4
0,14
(60)
0,1
(40)
0,12
(0,11)
32. Ražošanas
uzņēmumu
parastie cehi
viens
strādnieks
maiņā
-
-
25
11
9,4
4,4
0,14
(60)
0,1
(40)
0,12
(0,11)
33. Laistīšanas
patēriņš:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
33.1. zālāji
1 m
2
3
-
3
-
-
-
-
-
-
33.2. futbola
laukums
1 m
2
0,5
-
0,5
-
-
-
-
-
-
33.3. citas sporta
būves
1 m
2
1,5
-
1,5
-
-
-
-
-
-
33.4. cietie ietvju,
ielu, laukumu un
caurbrauktuvju
1 m
2
0,5
-
0,5
-
-
-
-
-
-
94
/
123
segumi
34. Slidotavas
uzliešana
1 m
2
0,5
-
0,5
-
-
-
-
-
-
Piezīmes:
1. Noteiktās patēriņa normas ietver visus papildu patēriņus (piemēram, apkalpojošais personāls, dušu lietošana, apmeklētāji,
telpu uzkopšana). Ūdens patēriņi grupveida dušu telpās, veļas mazgātavās, ēdināšanas uzņēmumos, kāju vannām un
ārstnieciskajām ūdens procedūrām jāuzskaita papildus. Šīs prasības neattiecas uz patērētājiem, kuriem ūdens normās
minētie patēriņi ir paredzēti.
2. Vidējās diennakts patēriņa normas dotas, lai varētu veikt variantu tehniski ekonomisko salīdzināšanu.
3. Ražošanas patēriņa normas, kas nav norādītas šajā tabulā, nosaka tehnoloģijas projekta daļā.
4. Ja attiecīgais patērētājs nav minēts šajā tabulā, uz to attiecina tāda patērētāja ūdens patēriņa normas, kurš ir līdzīgs
tabulā minētam patērētājam.
5. Mazgājot veļu, kurai ir specifiski netīrumi, vai neautomatizētajās veļas mazgājamajās mašīnās, patēriņa normu var
palielināt līdz 30%.
6. Ēdināšanas uzņēmumiem un citiem karstā ūdens patērētājiem, kuriem pēc ražošanas tehnoloģijas nepieciešama ūdens
papildu uzsildīšana, ūdens patēriņa normas pieņem saskaņā ar šī pielikuma prasībām, neņemot vērā šī būvnormatīva
31.punktā
 norādīto koeficientu.
7. Laistīšanas patēriņa normas dotas vienai laistīšanai. Laistīšanas biežumu nosaka atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem.
8. Ja klozetpodiem skalošanas tvertnes vietā ir skalošanas krāni, sanitāri tehniskās ierīces aukstā ūdens patēriņš ir q
0
c
 = 1,4
l/s, bet kopējais ūdens patēriņš q
0
tot
 - saskaņā ar šī būvnormatīva 
23.punktu
.
9. Ēdināšanas uzņēmumā pagatavoto porciju skaitu stundā nosaka pēc šādas formulas:
E
kr
=E
p
 α
p
 n
a
 m
Ēdināšanas uzņēmumā pagatavoto porciju skaitu diennaktī nosaka pēc šādas formulas:
E
dn
=ψ E
u
+2,2 U
s
Lielumi E
p
, α
p
, n
a
 un ψ doti 2.tabulā.
Ēdināšanas uzņēmuma darba laiku nosaka pārtikas tehnoloģijas projekta daļā.
Ēdināšanas uzņēmumos, kur ēdienus gatavo no pusfabrikātiem, ūdens patēriņa normu nosaka kā ēdienu, kurus realizē uz
vietas un kurus pārdod promnešanai, skaita starpību.
10. Minētās ūdens patēriņa normas nav paredzētas komerciāliem norēķiniem ar patērētājiem.
95
/
123
2.tabula
Ēdināšanas uzņēmuma
raksturojums
Ēdienu realizācijas
koeficients stundā
(α
p
)
Apmeklētāju
nomaiņa stundā
(n
a
)
Nosacīto porciju skaits
vienam apmeklētājam
(E
p
)
Ēdienu realizācijas
koeficients diennaktī
(maiņā) ψ
Ēdnīcas un kafejnīcas
pilsētās, ciematos un lauku
apdzīvotās vietās
0,45
2
2,2
0,55
Restorāni
0,65
1,5
2,2
0,55
Šašliku ēdnīcas
0,4
4
1,4
0,47
Pīrādziņu kafejnīcas
0,6
4
1,2
0,4
Virtuļu kafejnīcas
1
5
0,7
0,35
Konditorejas kafejnīcas
1
3
0,8
0,2
Bufetes
1
3
0,5
0,17
Alus bāri
0,65
1,5
0,5
0,1
Ražošanas uzņēmumu un
augstāko mācību iestāžu
ēdnīcas
0,25
4
2,2
0,55
Slimnīcu, sanatoriju un
atpūtas namu ēdnīcas
 
 
3,1
 
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
96
/
123
Nr.
p.k.
Caurplūdums, l/s
Sanitāri tehniskās ierīces
1.
0,3
Roku mazgātne
Bidē
Urināls ar skalošanas krānu
2.
0,4
Pirts krāns
3.
0,5
Traps DN 50
Kāju vanna
4.
0,6
Duša
Trauku mazgātne
Veļas mazgāšanas mašīna dzīvoklī
Trauku mazgāšanas mašīna dzīvoklī
Urināls ar automātisko skalošanas krānu
5.
0,9
Vanna
6.
1,2
Koplietošanas veļas mazgāšanas mašīna
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
5.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Sanitāri tehnisko ierīču notekūdeņu normatīvie caurplūdumi
(Pielikums grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
97
/
123
Traps DN 70
7.
1,5
Traps DN 100
8.
1,8
Klozetpods
Viduārs
9.
2,0
Medicīnisko procedūru vanna
Piezīmes:
1. Notekūdeņu normatīvo caurplūdumu sanitāri tehniskajām ierīcēm un tehnoloģiskajām iekārtām nosaka saskaņā ar ražotāja
tehniskajiem datiem.
2. Iespējamie nepārtrauktie notekūdeņu caurplūdumi jāpieskaita maksimālajam aprēķina patēriņam, ja to darbības laiki sakrīt.
Ekonomikas ministres vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
98
/
123
NP
vai NP
hr
α
vai α
hr
NP
vai NP
hr
α
vai α
hr
NP
vai NP
hr
α
vai α
hr
NP
vai NP
hr
α
vai α
hr
NP
vai NP
hr
α
vai α
hr
mazāk par
0,015
0,200
0,046
0,266
0,115
0,361
0,35
0,573
0,84
0,883
0,015
0,202
0,047
0,268
0,120
0,367
0,36
0,580
0,86
0,894
0,016
0,205
0,048
0,270
0,125
0,373
0,37
0,588
0,88
0,905
0,017
0,207
0,049
0,271
0,130
0,378
0,38
0,595
0,90
0,916
0,018
0,210
0,050
0,273
0,135
0,384
0,39
0,602
0,92
0,927
0,019
0,212
0,052
0,276
0,140
0,389
0,40
0,610
0,94
0,937
0,020
0,215
0,054
0,280
0,145
0,394
0,41
0,617
0,96
0,948
0,021
0,217
0,056
0,283
0,150
0,399
0,42
0,624
0,98
0,959
0,022
0,219
0,058
0,286
0,155
0,405
0,43
0,631
1,00
0,969
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
6.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Koeficientu α un α
hr
 vērtība atkarībā no sanitāri tehnisko ierīču skaita un ierīces
izmantošanas varbūtības
99
/
123
0,023
0,222
0,060
0,289
0,160
0,410
0,44
0,638
1,05
0,995
0,024
0,224
0,062
0,292
0,165
0,415
0,45
0,645
1,10
1,021
0,025
0,226
0,064
0,295
0,170
0,420
0,46
0,652
1,15
1,046
0,026
0,228
0,065
0,298
0,175
0,425
0,47
0,658
1,20
1,071
0,027
0,230
0,068
0,301
0,180
0,430
0,48
0,665
1,25
1,096
0,028
0,233
0,070
0,304
0,185
0,435
0,49
0,672
1,30
1,120
0,029
0,235
0,072
0,307
0,190
0,439
0,50
0,678
1,35
1,144
0,030
0,237
0,074
0,309
0,195
0,444
0,52
0,692
1,40
1,168
0,031
0,239
0,076
0,312
0,20
0,449
0,54
0,704
1,45
1,191
0,032
0,241
0,078
0,315
0,21
0,458
0,56
0,717
1,50
1,215
0,033
0,243
0,080
0,318
0,22
0,467
0,58
0,730
1,55
1,238
0,034
0,245
0,082
0,320
0,23
0,476
0,60
0,742
1,60
1,261
0,035
0,247
0,084
0,323
0,24
0,485
0,62
0,755
1,65
1,283
0,036
0,249
0,086
0,326
0,25
0,493
0,64
0,767
1,70
1,306
0,037
0,250
0,088
0,328
0,26
0,502
0,66
0,779
1,75
1,328
0,038
0,252
0,090
0,331
0,27
0,510
0,68
0,791
1,80
1,350
0,039
0,254
0,092
0,333
0,28
0,518
0,70
0,803
1,85
1,372
0,040
0,256
0,094
0,336
0,29
0,526
0,72
0,815
1,90
1,394
0,041
0,258
0,096
0,338
0,30
0,534
0,74
0,826
1,95
1,416
0,042
0,259
0,098
0,341
0,31
0,542
0,76
0,838
2,00
1,437
0,043
0,261
0,100
0,343
0,32
0,550
0,78
0,849
2,10
1,479
0,044
0,263
0,105
0,349
0,33
0,558
0,80
0,860
2,20
1,521
0,045
0,266
0,110
0,355
0,34
0,565
0,82
0,872
2,30
1,563
2,4
1,604
8,2
3,585
18,0
6,362
44,0
12,89
96
24,99
2,5
1,644
8,3
3,616
18,2
6,415
44,5
13,01
97
25,22
100
/
123
2,6
1,684
8,4
3,646
18,4
6,469
45,0
13,13
98
25,45
2,7
1,724
8,5
3,677
18,6
6,522
45,5
13,25
99
25,68
2,8
1,763
8,6
3,707
18,8
6,575
46,0
13,37
100
25,91
2,9
1,802
8,7
3,738
19,0
6,629
46,5
13,49
102
26,36
3,0
1,840
8,8
3,768
19,2
6,682
47,0
13,61
104
26,82
3,1
1,879
8,9
3,798
19,4
6,734
47,5
13,73
106
27,27
3,2
1,917
9,0
3,828
19,6
6,788
48,0
13,85
108
27,72
3,3
1,954
9,1
3,858
19,8
6,840
48,5
13,97
110
28,18
3,4
1,991
9,2
3,888
20,0
6,893
49,0
14,09
112
28,63
3,5
2,029
9,3
3,918
20,5
7,025
49,5
14,20
114
29,09
3,6
2,065
9,4
3,948
21,0
7,156
50
14,32
116
29,54
3,7
2,102
9,5
3,978
21,5
7,287
51
14,56
118
29,89
3,8
2,138
9,6
4,008
22,0
7,417
52
14,80
120
30,44
3,9
2,174
9,7
4,037
22,5
7,547
53
15,04
122
33,90
4,0
2,210
9,8
4,067
23,0
7,677
54
15,27
124
31,35
4,1
2,246
9,9
4,097
23,5
7,806
55
15,51
126
31,80
4,2
2,281
10,0
4,126
24,0
7,935
56
15,74
128
32,25
4,3
2,317
10,2
4,185
24,5
8,064
57
15,98
130
32,70
4,4
2,352
10,4
4,244
25,0
8,192
58
16,22
132
33,15
4,5
2,386
10,6
4,302
25,5
8,320
59
16,45
134
33,60
4,6
2,421
10,8
4,361
26,0
8,447
60
16,69
136
34,06
4,7
2,456
11,0
4,419
26,5
8,575
61
16,92
138
43,51
4,8
2,490
11,2
4,477
27,0
8,701
62
17,15
140
34,96
4,9
2,524
11,4
4,534
27,5
8,828
63
17,39
142
35,41
5,0
2,558
11,6
4,592
28,0
8,955
64
17,62
144
35,86
101
/
123
5,1
2,592
11,8
4,649
28,5
9,081
65
17,85
146
36,31
5,2
2,626
12,0
4,707
29,0
9,207
66
18,09
148
36,76
5,3
2,660
12,2
4,764
29,5
9,332
67
18,32
150
37,21
5,4
2,693
12,4
4,820
30,0
9,457
68
18,55
152
37,66
5,5
2,726
12,6
4,877
30,5
9,583
69
18,79
154
38,11
5,6
2,760
12,8
4,934
31,0
9,707
70
19,02
156
38,56
5,7
2,793
13,0
4,990
31,5
9,832
71
19,25
158
39,01
5,8
2,826
13,2
5,047
32,0
9,957
72
19,48
160
39,46
5,9
2,858
13,4
5,103
32,5
10,08
73
19,71
162
39,91
6,0
2,891
13,6
5,159
33,0
10,20
74
19,94
164
40,35
6,1
2,924
13,8
5,215
33,5
10,33
75
20,18
166
40,80
6,2
2,956
14,0
5,270
34,0
10,45
76
20,41
168
41,25
6,3
2,989
14,2
5,326
34,5
10,58
77
20,64
170
41,70
6,4
3,021
14,4
5,382
35,0
10,70
78
20,87
172
42,15
6,5
3,053
14,6
5,437
35,5
10,82
79
21,10
174
42,60
6,6
3,085
14,8
5,492
36,0
10,94
80
21,33
176
43,05
6,7
3,117
15,0
5,547
36,5
11,07
81
21,56
178
43,50
6,8
3,149
15,2
5,602
37,0
11,19
82
21,69
180
43,95
6,9
3,181
15,4
5,657
37,5
11,31
83
22,02
182
44,40
7,0
3,212
15,6
5,712
38,0
11,43
84
22,25
184
44,84
7,1
3,244
15,8
5,767
38,5
11,56
85
22,48
186
45,29
7,2
3,275
16,0
5,821
39,0
11,68
86
22,71
188
45,74
7,3
3,307
16,2
5,876
39,5
11,80
87
22,94
190
46,19
7,4
3,338
16,4
5,930
40,0
11,92
88
23,17
192
46,64
7,5
3,369
16,6
5,984
40,5
12,04
89
23,39
194
47,09
102
/
123
7,6
3,400
16,8
6,039
41,0
12,16
90
23,62
196
47,54
7,7
3,431
17,0
6,093
41,5
12,28
91
23,85
198
47,99
7,8
3,462
17,2
6,247
42,0
12,41
92
24,08
200
48,43
7,9
3,493
17,4
6,201
42,5
12,53
93
24,31
205
49,49
8,0
3,524
17,6
6,254
43,0
12,65
94
24,54
210
50,59
8,1
3,555
17,8
6,308
43,5
12,77
95
24,77
215
51,70
220
52,80
360
83,28
500
113,32
640
143,08
780
172,66
225
53,90
365
84,36
505
114,38
645
144,14
785
173,71
230
55,00
370
85,44
510
115,45
650
145,20
790
174,76
235
56,10
375
86,52
515
116,52
655
146,25
795
175,82
240
57,19
380
87,60
520
117,58
660
147,31
800
176,87
245
58,29
385
88,67
525
118,65
665
148,37
810
178,98
250
59,38
390
89,75
530
119,71
670
149,43
820
181,08
255
60,48
395
90,82
535
120,78
675
150,49
830
183,19
260
61,57
400
91,90
540
121,84
680
151,55
840
185,29
265
62,66
405
92,97
545
122,91
685
152,60
850
187,39
270
63,75
410
94,05
550
123,97
690
153,66
860
189,49
275
64,85
415
95,12
555
125,04
695
154,72
870
191,60
280
65,94
420
96,20
560
126,10
700
155,77
880
193,70
285
67,03
425
97,27
565
127,16
705
156,83
890
195,70
290
68,12
430
98,34
570
128,22
510
157,89
900
197,90
295
69,20
435
99,41
575
129,29
715
158,94
910
200,00
300
70,29
440
100,49
580
130,35
720
160,00
920
202,10
305
71,38
445
101,56
585
131,41
725
161,06
930
204,20
310
72,46
450
102,63
590
132,47
730
162,11
940
206,30
103
/
123
315
73,55
455
103,70
595
133,54
735
163,17
950
208,39
320
74,63
460
104,77
600
134,60
740
164,22
960
210,49
325
75,72
465
105,84
605
135,66
745
165,28
970
212,59
330
76,80
470
106,91
610
136,72
750
166,33
980
214,68
335
77,88
475
107,98
615
137,78
755
167,39
990
216,78
340
78,96
480
109,05
620
138,84
760
168,44
1000
218,87
345
80,04
485
110,11
625
139,90
765
169,50
1250
271,14
350
81,12
490
111,18
630
140,96
770
170,55
1600
343,90
355
82,20
495
112,25
635
142,02
775
171,60
2000
426,80
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
104
/
123
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
7.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Nomogramma sadzīves notekūdeņu caurplūduma noteikšanai atkarībā no uzstādīto
sanitāri tehnisko ierīču normatīvā caurplūduma summas
105
/
123
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
106
/
123
1.tabula
Cauruļvada materiāls
Savienojums
Cauruļvada
lietojums ēkās
Piezīmes
gruntī
ēkā
Nomaināmie
posmi (skat.
6.piezīmi)
jā
nē
jā
nē
1
2
3
4
5
6
7
1. Metāla caurules:
 
 
 
 
 
 
1.1. ķets
nav
c
 
c
 
bitumena vai betona izolācija, cinka
pārklājums un bitumena izolācija v < 1,0 m/s
gumijas riņķis
c
 
c
 
atloks
c
 
c
 
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
8.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Ēku iekšējā ūdensapgādē lietojamie cauruļvadu materiāli un to savienojumi
(Pielikums grozīts ar MK 
07.03.2017.
 noteikumiem Nr. 134)
107
/
123
drīvējums
c
 
c
 
1.2. cinkotais tērauds (skat.
1.piezīmi)
nav
c
 
c
 
 
vītne
 
 
c
 
v ≤ 3,0 m/s
atloks
c
 
c
 
 
1.3. nerūsējošais un ķīmiski
izturīgais tērauds (skat.
1.piezīmi)
nav
c
c
c, h
c
6,5 < pH < 9,0
metinājums
c
c
c, h
c
S ≥ 1,5 mm
lodējums (skat. 5.piezīmi)
 
 
c, h
c
v ≤ 15 m/s
vītne
 
 
c, h
 
 
iemavas
 
 
c, h
 
 
atloks (skat. 2.piezīmi)
c
c
c,h
c
 
1.4. varš (skat. 3.piezīmi)
nav
c, h
c, h
c, h
c, h
6,5 < pH < 9,0
lodējums (skat. 5.piezīmi)
c, h
c, h
c, h
c, h
pēc 2.tabulas
blīvgredzens, aptvere,
iemavas vai valcējums
(skat. 2.piezīmi)
c, h
 
c, h
 
 
atloks
c, h
 
c, h
 
 
vītne
 
 
c, h
 
 
2. Plastmasas caurules:
 
 
 
 
 
v ≥ m/s
c – maināma – 4
nemaināma – 2
h – nemaināma – 1,5
Minimāli pieļaujamais sieniņu biezums
caurulēm D32, D50 un D75 mm ir 3,0 mm,
caurulēm D110 un D160 mm – 3,2 mm
2.1. PVC
nav
c
c
c
c
 
gumijas riņķis
c
 
c
 
 
atloks
c
 
c
 
 
108
/
123
2.2. LDPE (skat. 4.piezīmi)
nav
c
c
c
c
 
atloks
c
 
c
 
 
blīvgredzens, aptvere vai
iemavas (skat. 2.piezīmi)
c
 
c
 
 
2.3. HDPE (skat. 4.piezīmi)
nav
c
c
c
c
PP caurules nedrīkst montēt aiz vara
caurulēm ūdens tecēšanas virzienā
metinājums
c
c
c
c
2.4. MDPE (skat. 4.piezīmi)
gumijas riņķis
c
 
c
 
atloks
c
 
c
 
2.5. PP
blīvgredzens, aptvere vai
iemavas (skat. 2.piezīmi)
c
 
c
 
 
2.6. PEX
nav
c, h
c
c, h
c
max t° = 70 °C
blīvgredzens, aptvere vai
iemavas (skat. 2.piezīmi)
c, h
 
c, h
 
 
Piezīmes:
1. Vara caurules vienā sistēmā ar tērauda caurulēm jānovieto aiz tām ūdens tecēšanas virzienā.
2. Misiņa detaļām, kas ir saskarē ar ūdeni, jābūt izturīgām pret dezinfekcijas šķīdumu.
3. Vara caurules, kas ieguldītas mitrā režīma grīdas konstrukcijās, jānodrošina ar hidroizolāciju un tām nedrīkst paredzēt
veidgabalus.
4. Cauruļvadus nedrīkst ieguldīt gruntīs, kas satur eļļas un naftas produktus.
5. Lodējuma sastāvā jābūt vismaz 2% sudraba.
6. Caurule tiek uzskatīta par nomaināmu, ja tās montāža nebojā celtniecības konstrukcijas un ir:
6.1. redzama;
6.2. kanālā ar noņemamu segumu;
6.3. šahtā vai nišā, kur ir iespējams piekļūt;
6.4. čaulā, no kuras cauruli var izvilkt;
6.5. gruntī, ja caurule neatrodas zem pamata plātnes vai grūti izjaucamām grīdām.
7. Cauruli uzskata par nenomaināmu, ja tā ir ieslēgta vai ielieta būvkonstrukcijās.
8. Neplastificēta polivinilhlorīda caurulēm jāatbilst Latvijas nacionālo standartu prasībām.
Apzīmējumi.
109
/
123
c, h - lieto aukstā un karstā ūdens apgādē;
c - lieto aukstā ūdens apgādē;
S - sieniņas biezums.
Pieļaujamie ūdens tecēšanas ātrumi vara caurulēs
2.tabula
Cauruļvada posms
Montāžas
veids
Maksimāli pieļaujamie ātrumi (m/s) pie
ūdens temperatūras °C
Piezīmes
Nozīme
 
10
50
70
90
 
Padeves un sadalošais tīkls
nomaināms
4,0
3,0
2,5
2,0
 
nenomaināms
2,0
1,5
1,3
1,0
 
Pievads sanitāri tehniskai ierīcei
nomaināms
16,0
12,0
10,0
8,0
 
nenomaināms
4,0
3,0
2,5
2,0
 
Nepārtraukti konstanta ūdens
plūsma, arī cirkulācija
 
1,0
1,0
1,0
1,0
Projektējamais ūdens
tecēšanas ātrums v = 0,5 m/s
Ēku iekšējā kanalizācijā lietojamie cauruļvadu materiāli un to savienojumi
3. tabula
Cauruļvada materiāls
Savienojums
Piezīmes
aptvere
gumijas
riņķis
mehāniskais
līmējums
metinājums
lodējums
1
2
3
4
5
6
7
8
Ķets
+
+
+
 
 
 
 
Varš
 
 
+
 
 
+
6,5 < pH < 9,0
Nerūsējošais tērauds
 
 
+
 
+
+
 
Ķīmiski noturīgs
 
 
 
 
+
 
 
110
/
123
tērauds
 
 
 
 
+
 
 
PVC
+
+
 
+
 
 
 
HDPE
+
+
+
 
+
 
 
PP
 
+
 
 
+
 
 
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
111
/
123
1.tabula
Mērvienības
nosaukums
Apzīmējums
Mērvienība
Pa
bar
Atm
at
m H
2
O
mm Hg
pz
psi
Paskāls
Pa
N/m
2
1
10
-5
101325
1,0197
x 10
-5
1,0196 x
10
-4
7,5006 x
10
-3
10
1,4504
x 10
-4
Bārs
bar
750,062 mm
Hg
105
1
9,8692
x 10
-6
1,0197
10,1972
750,064
106
14,5038
Fiziskā atmosfēra
Atm
760 mm Hg
1,0133 x
10
5
1,0133
1
1,0332
10,3317
760
1,0132 x
10
-6
14,696
Tehniskā atmosfēra
at
kgf/cm
2
9,8066 x
10
4
0,98067
0,9678
1
10
735,56
0,9807 x
10
-6
14,2233
Ūdens staba metrs
m H
2
O
m
9806,65
9,8066 x
10
-2
9,6789
x 10
-2
0,1
1
73,556
98,066
1,4223
1,3332 x
1,3158
1,3595
1,3595 x
1,9337
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
9.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Sakarība starp spiediena un spiedienaugstuma mērvienībām
112
/
123
Dzīvsudraba
stabiņa milimetrs
m Hg
mm
133,322
1,3332 x
10
-3
1,3158
x 10
-3
1,3595
x 10
-2
1,3595 x
10
-2
1
1333,33
1,9337
x 10
-2
Dins uz
kvadrātcentimetru
(puazs)
pz
dyn/cm
2
0,1
10
-6
0,9869
x 10
-6
1,0197
x 10
-2
1,0197 x
10
-6
7,5 x 10
-
4
1
14,2234
Spēka mārciņa uz
kvadrātcollu
psi
lbf/m
2
6,8947 x
10
3
6,8947 x
10
-2
7,0307
x 10
-2
0,7031
0,7031
51,7149
7,0307 x
10
-2
1
Mērvienību decimālie daudzkārtņi
2.tabula
Reizinātāji
Nosaukums
Apzīmējums
10
9
giga
G
10
6
mega
M
10
3
kilo
k
10
2
hekto
h
10
-1
deci
d
10
-2
centi
c
10
-3
mili
m
10
-6
mikro
m
10
-9
nano
n
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
113
/
123
1,2
0,57
1,7
0,36
1,3
0,48
1,8
0,33
1,4
0,43
1,9
0,25
1,5
0,40
2,0
0,12
1,6
0,38
2,1 un vairāk
0,00
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
10.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Cirkulācijas koeficienta lielums karstā ūdens apgādes sistēmās
114
/
123
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
11.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Nomogramma spārniņu komercuzskaites mēraparātu diametra noteikšanai
115
/
123
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
116
/
123
Koeficients φ
1
 (%), ja nevienmērības koeficients stundā ir
 
1,2
1,4
1,6
1,8
2
2,5
3
4
5
6
1,0
6,7
12,3
17,1
21,2
25,0
32,6
38,5
47,2
53,5
58,2
1,1
2,0
7,2
12,0
16,6
20,8
28,6
34,6
43,8
50,4
55,2
1,2
-
3,3
7,9
12,3
16,0
24,1
30,6
40,3
47,2
52,5
1,3
-
1,2
4,6
8,6
12,4
21,2
27,0
37,2
44,2
49,8
1,4
-
-
2,2
5,8
9,4
17,2
24,0
34,2
41,4
47,2
1,5
-
-
-
3,1
6,3
14,0
20,7
31,1
38,8
44,7
1,6
-
-
-
1,2
4,6
11,4
18,2
28,8
36,6
43,2
1,7
-
-
-
-
2,4
9,0
15,8
26,2
34,0
70,4
1,8
-
-
-
-
0,8
6,8
13,0
24,0
31,8
38,2
1,9
-
-
-
-
-
4,8
10,8
21,4
29,6
36,0
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
12.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Koeficienta φ
1
 noteikšana
117
/
123
2,0
-
-
-
-
-
3,4
8,9
19,1
27,2
33,8
2,2
-
-
-
-
-
0,6
5,6
15,2
23,6
30,2
2,4
-
-
-
-
-
-
3,1
11,8
19,8
26,5
2,6
-
-
-
-
-
-
1,2
9,0
16,8
23,2
2,8
-
-
-
-
-
-
0,6
6,4
13,8
20,2
3,0
-
-
-
-
-
-
-
4,4
11,2
17,6
3,5
-
-
-
-
-
-
-
0,4
6,0
12,0
4,0
-
-
-
-
-
-
-
-
2,6
7,4
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
118
/
123
Ūdens padeves ilgums (%)
Koeficients φ
2
 (%), ja nevienmērības koeficients stundā ir
 
 
1,2
1,4
1,6
1,8
2,0
2,5
3
4
5
6
1,00
100
6,7
12,3
17,1
21,3
25,0
32,6
38,5
47,5
53,5
58,2
1,09
92
7,3
10,5
14,4
18,0
21,4
28,8
34,8
44,0
50,6
55,6
1,20
84
-
11,5
13,6
16,1
18,8
25,3
31,1
40,3
47,2
52,5
1,33
75
-
-
14,4
15,6
17,5
22,4
27,5
36,4
43,4
48,9
1,50
67
-
-
-
16,9
17,4
20,4
24,4
32,4
29,2
44,9
1,71
58
-
-
-
-
19,4
19,8
22,2
28,5
34,8
40,3
2,00
50
-
-
-
-
-
21,1
21,4
25,3
30,4
35,4
2,40
42
-
-
-
-
-
-
23,0
23,4
26,6
30,5
3,00
33
-
-
-
-
-
-
-
24,2
24,4
26,4
4,00
25
-
-
-
-
-
-
-
-
26,4
25,2
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
13.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 30.jūnija
noteikumiem Nr.332)
Koeficienta φ
2 
noteikšana
119
/
123
6,00
17
-
-
-
-
-
-
-
-
-
33,5
Ekonomikas ministra vietā –
veselības ministrs Guntis Belēvičs
120
/
123
Sanitāri tehniskās ierīces
nosaukums
Ierīkošanas augstums (mm) no grīdas līdz sanitāri tehniskās ierīces augšējai malai
skolās
bērnu uzraudzības pakalpojuma
sniegšanas vietās un izglītības
iestādēs, kas īsteno pirmsskolas
izglītības programmu, kā arī bērnu
sociālās aprūpes iestādēs
ārstniecības
iestādēs
pārējās
ēkās
Roku mazgātne
700–800
500–700 (400–450)
800
800
Roku mazgātne pie kopēja
jaucējkrāna ar vannu
–
–
850
850
Trauku mazgātne
 
 
 
 
Vanna un izlietne
850
850
850
850
Vanna drēbju un vaskadrānu
mazgāšanai
–
–
650–700
–
Vanna
*)
600
*)
*)
Ekonomikas ministrijas iesniegtajā redakcijā
14. pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 221-15
"Ēku iekšējais ūdensvads un kanalizācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015. gada 30. jūnija
noteikumiem Nr. 332)
Sanitāri tehnisko ierīču ierīkošanas augstums
(Pielikums MK 
07.03.2017.
 noteikumu Nr. 134 redakcijā)
121
/
123
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Dušas vācele
*)
300 (600)
*)
*)
Klozetpoda augstu novietotā
skalošanas tvertne (līdz apakšai)
1700–1800
1700–1800
1700–1800
1700–1800
Viduārs
–
–
400
–
Tvertne dezinfekcijas šķīdumam
–
–
1230
–
Pie sienas novietots urināls
450–600
–
650
650
Dzeramā ūdens strūklaka
750
–
–
900
Klozetpods (augstums bez sēdriņķa)
*)
≤350
*)
*)
Dvieļu žāvētājs (līdz apakšai)
1200
1200
1200
1200
Piezīmes:
1. Sanitāri tehnisko ierīču ierīkošanas augstuma svārstības pieļaujamas robežās ± 20 mm.
2. Iekavās dots sanitāri tehnisko ierīču ierīkošanas augstums bērniem līdz trīs gadu vecumam.
3. Pie sienas novietotās ūdens izdales un jaukšanas armatūras augstums ir:
3.1. trauku mazgātnei, mazgāšanas vannai un izlietnei – 250 mm no augšējās malas;
3.2. roku mazgātnei – 200 mm no augšējās malas;
3.3. ūdens izdales un jaucējkrānu vannai, klozetpoda skalošanas un pirts krānam – 800 mm no grīdas;
3.4. viduāram – 800–1000 mm;
3.5. jaucējkrānam drēbju un vaskadrānu mazgāšanas vannai un ķirurgu roku mazgātnēm slimnīcās un vannai ar roku
mazgātni – 1100 mm;
3.6. laistīšanas krānam telpās – 600 mm;
3.7. dušas jaucējkrānam – 1200 mm.
4. Dušas siets jānovieto 2100–2250 mm augstumā no grīdas vai dušas vāceles dibena, bet bērnudārzos – 1500 mm
augstumā.
5. Uz sanitāri tehniskās ierīces novietotās ūdens izdales vai jaukšanas armatūras ierīkošanas augstums ir atkarīgs no ierīces
konstrukcijas.
6. *) Nav normēts un ir atkarīgs no sanitāri tehniskās ierīces konstrukcijas.
122
/
123
123
/
123