Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 40,
26.02.2020.
OP numurs: 
2020/40.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
13.02.2020.
Stājas spēkā: 
27.02.2020.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Dzelzceļa likumā
Izdarīt 
Dzelzceļa likumā
 (Latvijas Republikas Saeimas un 
Ministru Kabineta Ziņotājs, 1998, 9. nr.; 1999, 5., 23. nr.;
2001, 1. nr.; 2003, 6., 10., 23. nr.; 2004, 8. nr.; 2005, 21. 
nr.; 2006, 1. nr.; 2007, 13., 15. nr.; 2008, 15., 16. nr.; 2009,
12., 20. nr.; Latvijas Vēstnesis, 2009, 193. nr.; 2010, 86., 
106., 162., 205. nr.; 2011, 65. nr.; 2013, 51., 188., 232. nr.;
2014, 189., 214. nr.; 2016, 48. nr.; 2017, 253. nr.; 2018, 225. 
nr.; 2019, 123., 235. nr.) šādus grozījumus:
1. 1. pantā:
izslēgt 1. punktu;
izteikt 14. un 15. punktu šādā redakcijā:
"14)
 pārvadātājs 
- komercsabiedrība, kas saņēmusi 
pārvadātāja licenci dzelzceļa (pasažieru vai kravu)
pārvadājumu 
veikšanai starp stacijām (arī manevriem) un šim nolūkam nodrošina 
vilci, vai komercsabiedrība, kas
saņēmusi pārvadātāja licenci un 
sniedz tikai vilces pakalpojumus starp stacijām, kā arī veic 
manevrus;
15) 
tiesības piekļūt dzelzceļa infrastruktūrai 
-
 
pārvadātāja un manevru darbu veicēja tiesības izmantot 
publiskās
lietošanas dzelzceļa infrastruktūru pēc vienotā 
drošības sertifikāta saņemšanas un līguma noslēgšanas ar 
dzelzceļa
infrastruktūras pārvaldītāju;";
aizstāt 20. punktā vārdus "konkrētās komercsabiedrības" ar 
vārdiem "konkrētā komersanta";
izteikt 22. punktu šādā redakcijā:
"22) 
drošības pārvaldības sistēma
 - organizatorisko 
pasākumu kopums, ko ieviesis dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītājs, pārvadātājs un manevru darbu veicējs, lai garantētu 
savu darbību drošu vadību;";
papildināt pantu ar 50., 51., 52., 53., 54., 55., 56., 57., 
58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 67., 68., 69., 70.,
71., 72., 73. un 74. punktu šādā redakcijā:
"50)
 kopīgās drošības metodes
 - dzelzceļa drošības jomu 
regulējošos tieši piemērojamos Eiropas Savienības
tiesību aktos 
noteiktās metodes, kas apraksta drošības līmeņu izvērtēšanu, 
drošības mērķu sasniegšanu un citu
drošības prasību ievērošanu, 
tostarp riska noteikšanas un izvērtēšanas metode; metode, pēc 
kuras izvērtē atbilstību
vienotā drošības sertifikāta vai 
drošības apliecības izsniegšanas prasībām; uzraudzības metode, 
kuru piemēro Valsts
dzelzceļa tehniskā inspekcija vai citas 
Eiropas Savienības dalībvalsts attiecīgā institūcija; 
pārraudzības metode, kuru
piemēro pārvadātāji, manevru darbu 
veicēji, publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītāji un par tehnisko
apkopi atbildīgās struktūrvienības; 
drošības līmeņa un pārvadātāju, manevru darbu veicēju un 
publiskās lietošanas
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju 
drošības rādītāju izvērtēšanas metode; drošības mērķu 
sasniegšanas
izvērtēšanas metode un citas metodes, kas aptver 
drošības pārvaldības sistēmas procesu. Attiecīgos gadījumos
kopīgās drošības metodes var paredzēt neatkarīgas novērtēšanas 
iestādes iesaisti;
51) 
kopīgie drošības mērķi
 - dzelzceļa drošības jomu 
regulējošos tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību
aktos 
noteiktie minimālie drošības līmeņi, kas jāsasniedz Eiropas 
Savienības dzelzceļa sistēmai kopumā un, ja
iespējams, dažādām 
tās daļām. Kopīgos drošības mērķus var izteikt ar pieļaujama 
riska kritērijiem vai drošības mērķa
līmeņiem, un tajos jo īpaši 
ņem vērā riskus sabiedrībai un individuālo risku pasažieriem, 
personālam, tostarp
darbiniekiem vai līgumslēdzējiem, 
pārbrauktuvju izmantotājiem un citām personām, kā arī individuālo 
risku piekļuves
noteikumu pārkāpējiem;
52) 
savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija
 
- dzelzceļa savstarpējas izmantojamības jomu
regulējoši tieši 
piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti, kuri attiecas uz 
ikvienu apakšsistēmu vai apakšsistēmas
1
/
19
daļu un kuru mērķis ir 
panākt Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmai, apakšsistēmām un 
savstarpējas izmantojamības
komponentiem noteikto pamatprasību 
izpildi, kā arī nodrošināt Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas 
savstarpēju
izmantojamību;
53) 
par tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība
 - 
komersants, kas ir atbildīgs par ritekļa tehnisko apkopi,
atbilst 
šā likuma 35.
2
 panta prasībām un kā tāds reģistrēts 
ritošā sastāva valsts reģistrā;
54) 
manevru darbu veicējs
 - komersants, kas nav 
pārvadātājs, bet, nodrošinot vilci, veic manevru darbus stacijās
un stacijām pievienotajos privātās lietošanas dzelzceļa 
infrastruktūras iecirkņos, kā arī starp šīm stacijām veic 
vilcienu
satiksmi, kas nav dzelzceļa pārvadājumi, tostarp 
komersants, kas nodrošina tikai vilci šiem nolūkiem;
55) 
kravas nosūtītājs
 - persona, kas saskaņā ar 
pārvadājuma līgumu nosūta kravu savā vai trešās personas 
vārdā;
56) 
kravas saņēmējs
 - persona, kas saskaņā ar 
pārvadājuma līgumu saņem kravu. Ja kravu pārvieto bez
pārvadājuma 
līguma, par kravas saņēmēju uzskata jebkuru personu, kas pēc 
kravas pārvietošanas to pārņem;
57) 
faktiskais pārvadātājs
 - pārvadātājs, kas veic 
pārvadājumu saskaņā ar pārvadājuma līgumu;
58) 
vieglā tipa dzelzceļš
 - pilsētas vai piepilsētas 
dzelzceļa transporta sistēma ar maksimālo garenvirziena
spiedes 
stiprību 800 kiloņūtoni ritekļa sakabes zonā. Vieglā tipa 
dzelzceļa sistēmas var izmantot savas atsevišķas
līnijas vai ceļu 
kopīgi ar autosatiksmi, un to apmaiņa ar tālsatiksmes pasažieru 
vai kravas satiksmi parasti nenotiek;
59) 
savstarpēja izmantojamība
 - Eiropas Savienības 
dzelzceļa sistēmas spēja nodrošināt drošu un nepārtrauktu
vilcienu satiksmi, kas ļauj panākt nepieciešamo caurlaidības 
līmeni;
60) 
savstarpējas izmantojamības komponenti
 - jebkura 
atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai
vesels 
mezgls, kurš iekļauts vai paredzēts iekļaušanai šā likuma 
43.
2
 pantā minētajā apakšsistēmā, kurš ietver gan
materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru, un 
no kura tieši vai netieši ir atkarīga savstarpēja
izmantojamība;
61) 
nodošana ekspluatācijā
 - visas darbības, pēc kuru 
izpildes šā likuma 43.
2
 pantā minēto apakšsistēmu 
nodod
gatavu izmantošanai;
62) 
laist tirgū
 - pirmo reizi darīt pieejamu Eiropas 
Savienības tirgū savstarpējas izmantojamības komponentu,
apakšsistēmu, kas minēta šā likuma 43.
2
 pantā, vai 
ritekli, kas gatavs funkcionēt tam paredzētajā ekspluatācijas
stāvoklī;
63) 
nacionālās prasības
 - pārvadātājiem, manevru darbu 
veicējiem, dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājiem vai
citām 
personām piemērojamie tiesību akti, kuri ietver dzelzceļa 
drošības vai tehniskās prasības, kas nav ar Eiropas
Savienības 
tiesību aktiem noteiktās dzelzceļa drošības vai tehniskās 
prasības, un kuri ir paziņoti Eiropas Savienības
Dzelzceļu 
aģentūrai un Eiropas Komisijai, izmantojot Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2016. gada 11. maija regulas
(ES) 
2016/796
 par Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ regulu (EK) Nr. 
881/2004
 (turpmāk - regula
(ES) Nr. 
2016/796
) 27. pantā minēto 
informatīvo sistēmu;
64) 
tramvajvilciens
 - riteklis, kas paredzēts 
kombinētai izmantošanai gan vieglā tipa dzelzceļa infrastruktūrā, 
gan
pārējā dzelzceļa infrastruktūrā;
65) 
iekrāvējs
 - komersants, kas krauj iepakotas kravas, 
mazos konteinerus vai portatīvās cisternas vagonā vai
konteinerā 
vai uzkrauj tiem, vai arī uzkrauj konteineru, beztaras 
pārvadājumu konteineru, daudzelementu gāzes
konteineru, 
cisternkonteineru, portatīvo cisternu vai autotransportlīdzekli 
uz vagona;
66) 
izkrāvējs
 - komersants, kas no vagona nokrauj 
konteineru, beztaras pārvadājumu konteineru, daudzelementu
gāzes 
konteineru, cisternkonteineru vai portatīvo cisternu, vai 
komersants, kas no vagona vai konteinera izkrauj
iepakotas 
kravas, mazos konteinerus vai portatīvās cisternas, vai 
komersants, kas iztukšo kravas no cisternas
(cisternvagona, 
nomontējamas cisternas, portatīvās cisternas vai 
cisternkonteinera), baterijvagona, daudzelementu
gāzes 
konteinera, beztaras pārvadājumiem izmantota vagona, lielā vai 
mazā konteinera vai no beztaras pārvadājumu
konteinera;
67) 
piepildītājs
 - komersants, kas iepilda kravas 
cisternā (tostarp cisternvagonā, vagonā ar nomontējamu cisternu,
portatīvajā cisternā vai cisternkonteinerā), baterijvagonā vai 
daudzelementu gāzes konteinerā, kā arī beztaras
pārvadājumiem 
iekrauj kravas vagonā, lielajā vai mazajā konteinerā;
68) 
riteklis
 - ritošā sastāva vienība, kura sastāv no 
vienas vai vairākām strukturālām vai funkcionālām
apakšsistēmām, 
kas minētas šā likuma 43.
2
 pantā;
69) 
Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras 
kontaktpunkts
 - informācijas un komunikācijas sistēma, kas
minēta regulas (ES) Nr. 
2016/796
 12. pantā;
70) 
pretendents
 - jebkura persona, kas pieprasa atļauju 
laist tirgū ritekli vai ritekļa tipu, saņemt ekspluatācijas
2
/
19
atļauju šā likuma 43.
4
 pantā minētajai apakšsistēmai 
vai saņemt vienoto drošības sertifikātu;
71) 
ritekļa turētājs
 - fiziskā vai juridiskā persona, 
kura ir ritekļa īpašnieks vai persona ar tiesībām to izmantot un
kura kā tāda ir reģistrēta ritošā sastāva valsts reģistrā, kas 
minēts šā likuma 36.
1
 pantā;
72) 
pārvadātāja vai manevru darbu veicēja darbības 
veids
 - darbības veids, kuru raksturo pasažieru
pārvadājumi, 
kas ietver vai neietver ātrgaitas dzelzceļa pārvadājumus, kravu 
pārvadājumi, kas ietver vai neietver bīstamo
kravu pārvadājumus, 
un tikai manevru pakalpojumi;
73) 
pārvadātāja vai manevru darbu veicēja darbības 
apjoms
 - darbības apjoms, ko raksturo pasažieru skaits
vai 
kravu apjoms, un pārvadātāja vai manevru darbu veicēja lielums, 
ko raksturo dzelzceļa nozarē strādājošo darbinieku
skaits;
74) 
īpašs gadījums
 - situācija, kad jebkurai dzelzceļa 
sistēmas daļai uz laiku vai pastāvīgi savstarpējas
izmantojamības 
tehniskā specifikācija paredz īpašus noteikumus ģeogrāfisku, 
topogrāfisku vai pilsētvides
ierobežojumu dēļ vai tādu 
ierobežojumu dēļ, kuri ietekmē savietojamību ar esošo sistēmu, jo 
īpaši ar dzelzceļa līnijām
un tīkliem, kas nošķirti no pārējā 
Eiropas Savienības dzelzceļa tīkla, ar gabarītiem, sliežu ceļa 
platumu vai attālumu
starp sliežu ceļiem, ar ritekļiem, kas 
paredzēti vienīgi vietējiem, reģionāliem vai vēsturiskiem 
mērķiem, kā arī ritekļiem,
kas kursē no trešajām valstīm vai uz 
tām."
2. 3. pantā:
izteikt 5. punktu šādā redakcijā:
"5) personas, kuras pārvadātāja, manevru darbu veicēja, 
apkalpes vietas operatora, kravas saņēmēja, kravas
nosūtītāja vai 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja uzdevumā nodrošina 
attiecīgos tehnoloģiskos procesus (dzelzceļa
infrastruktūras 
tehniskā aprīkojuma būvniecību, remontu un tehnisko apkopi, 
dzelzceļa ritošā sastāva būvniecību,
remontu un tehnisko apkopi 
un manevru darbus stacijā);";
papildināt pantu ar 8. un 9. punktu šādā redakcijā:
"8) manevru darbu veicējus;
9) par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības."
3. Papildināt I nodaļu ar 3.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
3.
1
 pants. Eiropas Savienības dzelzceļa 
sistēma
(1) Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmā ietilpst Eiropas 
Savienības dzelzceļa tīklu veidojošās līnijas, stacijas,
termināļi un dažādu veidu stacionārs aprīkojums, kas vajadzīgs, 
lai nodrošinātu drošu un nepārtrauktu Eiropas
Savienības 
dzelzceļa sistēmas darbību, kā arī šajā tīklā ekspluatējamais 
ritošais sastāvs.
(2) Eiropas Savienības dzelzceļa tīkls ir dzelzceļa 
infrastruktūra Eiropas Savienības dalībvalstīs, kuru veido:
1) īpaši būvētas ātrgaitas līnijas, kas paredzētas braukšanai 
ar ātrumu 250 kilometri stundā vai lielāku;
2) īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas paredzētas 
braukšanai ar ātrumu ap 200 kilometriem stundā;
3) īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas ar ģeogrāfisku, 
topogrāfisku, reljefa vai pilsētvides ierobežojumu noteiktām
īpatnībām, kurās braukšanas ātrums jāpielāgo katrā konkrētā 
gadījumā. Šajā kategorijā iekļautas savienojuma līnijas
starp 
ātrgaitas un parasto tīklu, līnijas staciju šķērsošanai, 
piebrauktuves termināļiem, depo un citi posmi, kuros
ātrgaitas 
ritošais sastāvs brauc ar parasto ātrumu;
4) pasažieru pārvadājumiem paredzētās parastās līnijas;
5) jauktai satiksmei (pasažieru un kravu pārvadājumiem) 
paredzētās parastās līnijas;
6) kravu pārvadājumiem paredzētās parastās līnijas;
7) pasažieru staciju mezgli;
8) kravu staciju mezgli, kas ietver kombinētās satiksmes 
termināļus;
9) šīs daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7. un 8. punktā minētos 
elementus savienojošās līnijas.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētajā Eiropas Savienības 
dzelzceļa sistēmas ritošajā sastāvā iekļauj ritekļus, kas var
pārvietoties visā Eiropas Savienības dzelzceļa tīklā vai tā daļā, 
kā arī īpaši projektētus ritekļus, kas tiek ekspluatēti šā
panta 
otrajā daļā minētajās dažādu tipu ātrgaitas līnijās.
(4) Pamatprasības Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmai, 
apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības
3
/
19
komponentiem, 
tostarp saskarnēm, (turpmāk - pamatprasības) nosaka Ministru 
kabinets."
4. Papildināt 4. panta pirmās daļas 8. punktu pēc vārdiem 
"infrastruktūras objektu" ar vārdiem "un ritošā sastāva".
5. Papildināt 5.
1
 pantu ar sesto, septīto un astoto 
daļu šādā redakcijā:
"(6) Manevru darbu veicējiem tiesības piekļūt šā likuma 5. 
panta pirmās daļas 1. punktā minētajai infrastruktūrai
piešķir, 
pamatojoties uz līgumu, kas noslēgts ar infrastruktūras 
pārvaldītāju, un izmantojot brīvo jaudu.
(7) Lai nodrošinātu pārvadātājiem tiesības piekļūt publiskās 
lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pierobežas
iecirkņiem, 
Ministru kabinets nosaka prasības un kārtību, kādā publiskās 
lietošanas dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītājs saskaņā ar 
taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem noteikumiem sniedz 
pārvadātājiem norēķinu
un uzskaites pakalpojumus par ārvalstu 
komersantiem piederošo vagonu un vilces līdzekļu izmantošanu un
informācijas sistēmu izmantošanu, kā arī nosaka citus 
pakalpojumus, kas nepieciešami dzelzceļa pārvadājumu
veikšanai un 
izriet no dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja dalības 
starptautiskajās dzelzceļa transporta organizācijās
un no 
līgumiem par pārrobežu pārvadājumu nodrošināšanu, kurus publiskās 
lietošanas dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītājs noslēdzis ar 
robežvalstu komercsabiedrībām.
(8) Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītāja pakalpojumi, kurus pārvadātājiem sniedz saskaņā ar
šā panta septītajā daļā minēto kārtību, lietošanas nosacījumu un 
maksas noteikšanas ziņā ir pielīdzināmi apkalpes
vietu 
sniegtajiem pakalpojumiem. Publiskās lietošanas dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītājam ir pienākumi, kādi
noteikti 
apkalpes vietas operatoram, un tiek piemēroti šā panta, 
11.
2
 panta, 12.
1
 panta otrās, trešās un 
ceturtās daļas
un 12.
2
 panta noteikumi. Minēto 
pakalpojumu sniegšana ir pakļauta Valsts dzelzceļa 
administrācijas uzraudzībai un
kontrolei."
6. Aizstāt 7.
1
 panta piektajā daļā skaitli un vārdu 
"43. panta" ar skaitli un vārdu "VII
1
 nodaļas".
7. Izslēgt 12.
2
 panta astoto daļu.
8. Aizstāt 13.
2
 pantā vārdu "pārvadātāji" 
(attiecīgā locījumā) ar vārdiem "pieteikuma iesniedzēji" 
(attiecīgā locījumā).
9. 27.
2
 pantā:
izslēgt ceturtās daļas otrajā teikumā vārdus "īpašos 
gadījumos";
izslēgt piektās daļas trešajā teikumā vārdu "īpašos".
10. 33. pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Dzelzceļa tehniskās ekspluatācijas kontroli un uzraudzību 
Latvijā veic Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija,
kura 
organizatoriski, juridiski un lēmumu pieņemšanā ir neatkarīga no 
pārvadātājiem, manevru darbu veicējiem,
dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītājiem, no iesniegumu par tās kompetencē esošo jautājumu 
iesniedzējiem un
iestādes, kas noslēgusi valsts vai pašvaldības 
dzelzceļa pārvadājumu pasūtījuma līgumu, kā arī no jebkuriem
subjektiem, kas ir apakšsistēmas projektēšanas vai būves darbu, 
atjaunošanas vai modernizācijas pasūtītāji.";
papildināt pantu ar 1.
1
 un 1.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(1
1
) Dzelzceļa drošību regulējošos tieši 
piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos minētā valsts 
drošības
iestāde Latvijā ir Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija, 
kurai ir pieejami nepieciešamie cilvēkresursi un atbilstošs
finansējums.
(1
2
) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija savas 
funkcijas veic atklātā, nediskriminējošā un pārredzamā veidā, jo
īpaši uzklausot visas ieinteresētās personas un pamatojot 
pieņemtos lēmumus.";
izteikt trešās daļas 2. un 3. punktu šādā redakcijā:
"2) uzraudzīt drošības un aizsardzības pasākumu (tai skaitā 
preventīvo, reaģēšanas un seku likvidēšanas
pasākumu) veikšanu 
dzelzceļa bīstamo kravu apritē;
3) uzraudzīt, kā dzelzceļa sistēmas dalībnieki veic dzelzceļa 
satiksmes negadījumu izmeklēšanu un uzskaiti;";
izteikt trešās daļas 6. un 7. punktu šādā redakcijā:
"6) šā likuma 34.
1
 panta piektajā daļā minētajā 
gadījumā izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt vienotos drošības
sertifikātus;
7) izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt drošības apliecības un 
pārbaudīt, kā drošības apliecības saņēmējs ievēro tajā 
4
/
19
ietvertos 
nosacījumus un normatīvo aktu prasības dzelzceļa transporta 
jomā;";
papildināt trešās daļas 9. punktu ar vārdiem "jo īpaši Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūras izveidotajā tīklā";
izteikt trešās daļas 12. punktu šādā redakcijā:
"12) šā likuma 43.
5
 panta ceturtajā daļā minētajā 
gadījumā izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt atļauju ritekļa 
laišanai
tirgū;";
papildināt trešo daļu ar 15., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 
22., 23., 24., 25. un 26. punktu šādā redakcijā:
"15) veikt drošības rādītāju uzskaiti un novērtēt drošības 
līmeņus;
16) izstrādāt un publicēt gada drošības plānus, kuros 
izklāstīti pasākumi kopīgo drošības mērķu sasniegšanai;
17) saskaņā ar šā likuma 43.
4
 pantu piešķirt 
atļaujas nodot ekspluatācijā vilcienu vadības un signalizācijas
stacionāro lauka iekārtu, energoapgādes un infrastruktūras 
apakšsistēmas, kas veido Eiropas Savienības dzelzceļa
sistēmu;
18) šā likuma 34.
1
 panta ceturtajā daļā minētajā 
gadījumā piedalīties procesā, kas ļauj Eiropas Savienības
Dzelzceļu aģentūrai izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt vienotos 
drošības sertifikātus;
19) saskaņā ar šā likuma 36.
6
 pantu uzraudzīt 
pārvadātājus, manevru darbu veicējus un publiskās lietošanas
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājus;
20) uzraudzīt, kā šā likuma 36.
4
 panta trešajā daļā 
minētās par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības un
pārējie dzelzceļa sistēmas dalībnieki īsteno nepieciešamos riska 
pārvaldības pasākumus;
21) palīdzēt (piemēram, sniedzot nepieciešamo informāciju) 
Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai uzraudzīt
dzelzceļa 
drošības pilnveidošanu Eiropas Savienības mērogā;
22) izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt sertifikātus, kurus 
piešķir par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām;
23) saskaņā ar šā likuma 43.
3
 pantā noteikto 
uzraudzīt, lai savstarpējas izmantojamības komponenti atbilstu
pamatprasībām;
24) šā likuma 43.
5
 panta trešajā daļā minētajā 
gadījumā piedalīties procesā, kas ļauj Eiropas Savienības 
Dzelzceļu
aģentūrai izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt atļaujas 
ritekļa laišanai tirgū, un šā likuma 43.
5
 panta 
piecpadsmitajā daļā
minētajā gadījumā piedalīties procesā, kas 
ļauj Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai izdot, atjaunot, 
grozīt un
atsaukt atļaujas ritekļa tipa laišanai tirgū;
25) pārliecināties, ka riteklim ir piešķirts numurs saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par ritošā sastāva reģistrāciju;
26) pārraudzīt, vai tiesību akti dzelzceļa drošības un 
tehnisko prasību jomā atbilst piemērojamiem Eiropas
Savienības 
normatīvajiem aktiem, un paziņot Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūrai un Eiropas Komisijai par tiesību
aktiem un to 
projektiem, kuros paredzētas nacionālās prasības.";
papildināt pantu ar 3.
1
 un 3.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(3
1
) Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas 
kompetencē esošās funkcijas nevar deleģēt dzelzceļa 
infrastruktūras
pārvaldītājam, pārvadātājam, manevru darbu 
veicējam un citām personām, kā arī jebkuriem subjektiem, kas ir
apakšsistēmas projektēšanas vai būves darbu, atjaunošanas vai 
modernizācijas pasūtītāji.
(3
2
) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija publicē 
un līdz 30. septembrim nosūta Eiropas Savienības Dzelzceļu
aģentūrai gada pārskatu. Pārskatā ietver šādu informāciju:
1) dzelzceļa drošības pilnveidošana, tostarp apkopotie kopīgie 
drošības rādītāji Latvijā;
2) normatīvo aktu izmaiņas attiecībā uz dzelzceļa drošību;
3) drošības sertifikātu un drošības atļauju piešķiršana;
4) dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju, pārvadātāju un 
manevru darbu veicēju uzraudzības rezultāti un pieredze,
tostarp 
pārbaužu un revīziju skaits un rezultāti;
5) šā likuma 35.
2
 panta septītajā daļā minēto par 
tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificēšana;
6) pārvadātāju, manevru darbu veicēju un dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītāju pieredze attiecīgo kopīgo drošības
metožu piemērošanā."; 
5
/
19
papildināt ceturto daļu ar 6. punktu šādā redakcijā:
"6) bez ierobežojumiem veikt visas pārbaudes, revīzijas un 
izmeklēšanas darbības, kas nepieciešamas tai uzticēto
uzdevumu 
veikšanai, un piekļūt visiem atbilstīgajiem dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītāju, pārvadātāju un manevru
darbu 
veicēju, kā arī, ja nepieciešams, jebkura šā likuma 
36.
4
 pantā minētā dzelzceļa sistēmas dalībnieka
dokumentiem, telpām un teritorijām, objektiem un iekārtām.";
papildināt pantu ar 4.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(4
1
) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija ir 
valsts pārvaldes iestāde, kas tiek finansēta no ieņēmumiem par
sniegtajiem maksas pakalpojumiem un citiem pašu ieņēmumiem, 
dāvinājumiem, ziedojumiem, ārvalstu finanšu
palīdzības un no šā 
likuma 10. panta otrās daļas 1. un 2. punktā noteiktajiem 
finansēšanas avotiem. Valsts dzelzceļa
tehniskā inspekcija netiek 
finansēta no valsts budžeta. Maksa par Valsts dzelzceļa tehniskās 
inspekcijas sniegtajiem
pakalpojumiem un ieņēmumu daļa no šā 
likuma 10. panta otrās daļas 1. un 2. punktā noteiktajiem 
finansēšanas
avotiem ieskaitāma Valsts dzelzceļa tehniskās 
inspekcijas kontā Valsts kasē un izmantojama vienīgi inspekcijas
darbības nodrošināšanai.";
papildināt pantu ar septīto, astoto un devīto daļu šādā 
redakcijā:
"(7) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija noslēdz sadarbības 
nolīgumu ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru
saskaņā ar 
regulas (ES) Nr. 
2016/796
 76. pantu.
(8) Papildus šā panta septītajā daļā minētajam nolīgumam 
Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija noslēdz
daudzpusēju nolīgumu 
ar Igaunijas un Lietuvas attiecīgajām institūcijām un Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūru
saskaņā ar regulas (ES) Nr. 
2016/796
 76. pantu.
(9) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija, atbildot uz lūgumiem 
un iesniegumiem, bez kavēšanās, ne vēlāk kā
mēneša laikā, nosūta 
savus informācijas pieprasījumus un visus lēmumus pieņem četru 
mēnešu laikā pēc tam, kad
iesniedzējs ir sniedzis attiecīgo 
informāciju."
11. 33.
1
 pantā:
papildināt pirmo daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Transporta nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas birojā 
ir patstāvīga struktūrvienība, kurā ir vismaz viens
izmeklētājs, 
kas pēc dzelzceļa satiksmes negadījuma spēj veikt atbildīgā 
izmeklētāja funkcijas.";
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Transporta nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas 
birojs organizatoriski, juridiski un savu lēmumu
pieņemšanā ir 
neatkarīgs no dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja, 
pārvadātāja, manevru darbu veicēja un dzelzceļa
tehniskās 
ekspluatācijas kontroles un uzraudzības institūcijas, Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūras, kā arī no
institūcijas, kas 
atbild par dzelzceļa infrastruktūras maksas noteikšanu un 
iekasēšanu, dzelzceļa infrastruktūras
jaudas iedalīšanu vai 
valsts pārvaldes realizēšanu dzelzceļa transporta jomā, no 
atbilstības novērtēšanas institūcijas
un no personām, kuru 
intereses var būt pretrunā ar Transporta nelaimes gadījumu un 
incidentu izmeklēšanas biroja
uzdevumiem.";
papildināt pantu ar 2.
1
 un 2.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(2
1
) Transporta nelaimes gadījumu un incidentu 
izmeklēšanas biroja izmeklētāji, izmeklējot dzelzceļa satiksmes
negadījumu, neprasa un nesaņem nekādus norādījumus un 
neierobežoti kontrolē dzelzceļa satiksmes negadījumu
izmeklēšanas 
norisi.
(2
2
) Izmeklējot dzelzceļa avārijas, Transporta 
nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas birojs apmainās ar
informāciju un sadarbojas ar amatpersonām, kuras ir pilnvarotas 
veikt pirmstiesas kriminālprocesu. Transporta
nelaimes gadījumu 
un incidentu izmeklēšanas birojs var piekļūt lietiskajiem 
pierādījumiem, ja ir saņemta procesa
virzītāja atļauja.";
izteikt trešās daļas 7. punktu šādā redakcijā:
"7) piekļūt Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas, avārijā 
iesaistītā dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja,
pārvadātāja 
vai manevru darbu veicēja un par tehnisko apkopi atbildīgās 
struktūrvienības informācijai un
dokumentācijai;";
papildināt pantu ar 4.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(4
1
) Transporta nelaimes gadījumu un incidentu 
izmeklēšanas birojs veic informācijas apmaiņu ar citu Eiropas
6
/
19
Savienības dalībvalstu attiecīgajām institūcijām par savu darbu 
un lēmumu pieņemšanas principiem un praksi, lai
izstrādātu 
vienotas izmeklēšanas metodes, izveidotu kopīgus drošības 
ieteikumu ievērošanas kontroles principus un
pielāgotos zinātnes 
un tehnikas attīstībai."
12. Papildināt V nodaļu ar 33.
4
 pantu šādā 
redakcijā:
"
33.
4
 pants. Nacionālo prasību 
paziņošana
(1) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija regulas (ES) Nr. 
2016/796
 25., 26. un 27. pantā norādītajā kārtībā paziņo
Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūrai un Eiropas Komisijai Latvijas 
tiesību aktus, kuros:
1) tiek noteikts tiesiskais regulējums, kas attiecas uz 
esošajām drošības metodēm, kuras neaptver kopīgās
drošības 
metodes;
2) tiek noteikts dzelzceļa tīkla ekspluatācijas tiesiskais 
regulējums jomās, kuras vēl neaptver savstarpējas
izmantojamības 
tehniskās specifikācijas;
3) tiesiskais regulējums tiek noteikts kā steidzams preventīvs 
pasākums, jo īpaši pēc dzelzceļa satiksmes
negadījuma;
4) tiek pārskatīts tiesiskais regulējums iepriekš jau 
paziņotos tiesību aktos;
5) tiek noteikts tiesiskais regulējums par prasībām 
personālam, kas veic drošībai kritiskus uzdevumus, ietverot
personāla atlases kritērijus, fiziskās un psiholoģiskās veselības 
stāvokli un profesionālo apmācību, kas vēl nav iekļauts
savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās vai citos 
Eiropas Savienības tiesību aktos;
6) tiek noteikts tiesiskais regulējums jomās, kurās 
savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas neaptver
vai 
pilnībā neaptver konkrētus pamatprasību aspektus, tostarp 
atklātajos jautājumos;
7) saskaņā ar šā likuma 43.
2
 panta astotajā daļā 
paredzēto procedūru tiek noteikta vienas vai vairāku savstarpējas
izmantojamības tehnisko specifikāciju vai to daļu 
nepiemērošana;
8) tiek noteiktas īpašā gadījumā piemērojamās prasības, kas 
nav iekļautas attiecīgajā savstarpējas izmantojamības
tehniskajā 
specifikācijā;
9) tiek noteiktas prasības esošo sistēmu precizēšanai, kuru 
mērķis ir vienīgi izvērtēt ritekļa un dzelzceļa tīkla
tehnisko 
savietojamību;
10) tiek noteikts tiesiskais regulējums attiecībā uz dzelzceļa 
tīkliem un ritekļiem, uz kuriem neattiecas
savstarpējas 
izmantojamības tehniskās specifikācijas.
(2) Informāciju par nacionālajām prasībām, kas paziņotas 
saskaņā ar šā panta pirmo daļu, Valsts dzelzceļa
tehniskā 
inspekcija ievieto savā mājaslapā internetā.
(3) Uz nacionālajām prasībām, kuras paziņotas saskaņā ar šo 
pantu, neattiecas paziņošanas procedūra, kas
noteikta 
normatīvajos aktos par kārtību, kādā valsts pārvaldes iestādes 
sniedz informāciju par tehnisko noteikumu
projektiem."
13. Izteikt VI nodaļas nosaukumu šādā redakcijā:
"
VI nodaļa. Pārvadātāja licence, 
vienotais drošības sertifikāts, drošības apliecība un par 
tehnisko apkopi
atbildīgā struktūrvienība
".
14. Papildināt likumu ar 34.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
34.
1
 pants. Vienotais drošības 
sertifikāts
(1) Tiesības piekļūt publiskās lietošanas dzelzceļa 
infrastruktūrai piešķir tikai tiem pārvadātājiem un manevru darbu
veicējiem, kuri saņēmuši vienoto drošības sertifikātu, ko 
izsniegusi Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra saskaņā ar
regulu (ES) Nr. 
2016/796
 vai Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija 
šā panta piektajā daļā minētajā gadījumā.
(2) Vienotais drošības sertifikāts apliecina, ka tā turētājs 
ir izveidojis savu drošības pārvaldības sistēmu un spēj
droši 
darboties paredzētajā darbības telpā, ko veido tīkls, tīkli vai 
to daļas vienā vai vairākās Eiropas Savienības
dalībvalstīs, kur 
plānota darbība.
(3) Iesniegumu vienotā drošības sertifikāta saņemšanai 
pretendents iesniedz, izmantojot Eiropas Savienības
Dzelzceļu 
aģentūras kontaktpunktu. Iesniegumā norāda attiecīgo pārvadātāja 
vai manevru darbu veicēja darbības veidu
un pārvadātāja vai 
manevru darbu veicēja darbības apjomu, kā arī paredzēto darbības 
telpu. Iesniegumam pievieno
dokumentāciju, tostarp dokumentārus 
pierādījumus, par to, ka pārvadātājs vai manevru darbu veicējs ir 
izveidojis savu
drošības pārvaldības sistēmu saskaņā ar šā likuma 
36.
5
 pantu, atbilst savstarpējas izmantojamības 
tehniskajās
7
/
19
specifikācijās, kopīgajās drošības metodēs un 
kopīgajos drošības mērķos noteiktajām prasībām, citu pretendenta
norādīto normatīvo aktu prasībām un attiecīgā gadījumā arī 
nacionālajām prasībām tā, lai kontrolētu riskus un droši
sniegtu 
pakalpojumus.
(4) Ja darbības telpa atrodas ne tikai Latvijā, bet arī citā 
Eiropas Savienības dalībvalstī, iesniegumu izskata un
vienoto 
drošības sertifikātu izsniedz Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūra saskaņā ar regulas (ES) Nr. 
2016/796
 14.
pantu.
(5) Ja darbības telpa atrodas tikai Latvijā, iesniedzējs 
iesniegumā var lūgt, lai vienoto drošības sertifikātu izsniedz
Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija. Kārtību, kādā izdod, 
atjauno, groza vai atsauc vienoto drošības sertifikātu, kā arī
tā 
izdošanas, atjaunošanas, grozīšanas un atsaukšanas kritērijus un 
procedūras nosaka Komisijas 2018. gada 9.
aprīļa īstenošanas 
regula (ES) 
2018/763
, ar ko nosaka praktisku kārtību vienoto 
drošības sertifikātu izdošanai
dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem 
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu (ES) 
2016/798
 
un atceļ
Komisijas regulu (EK) Nr. 
653/2007
. Kārtību, kādā 
minētās regulas prasības tiek piemērotas Latvijā, nosaka Ministru
kabinets.
(6) Iesniegumu un dokumentu iesniegšana, visas informācijas 
pieprasīšana un aprite, kā arī lēmumu paziņošana
pretendentam 
notiek, izmantojot Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras 
kontaktpunktu.
(7) Izvērtējot iesniegumu vienotā drošības sertifikāta 
saņemšanai, Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija var
apmeklēt 
pretendenta objektu un veikt pārbaudes un revīziju. Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija mēneša laikā pēc
iesnieguma 
saņemšanas informē pretendentu, ka dokumentācija ir pilnīga, vai 
lūdz attiecīgu papildu informāciju.
(8) Pēc tam kad pretendents ir iesniedzis visu prasīto 
informāciju, Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija četru
mēnešu 
laikā izsniedz vienoto drošības sertifikātu vai pieņem lēmumu 
atteikt sertifikāta izsniegšanu un informē par to
pretendentu.
(9) Katru lēmumu par atteikumu izdot vienoto drošības 
sertifikātu atbilstoši pamato. Pretendents mēneša laikā pēc
lēmuma saņemšanas var pieprasīt, lai Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija savu lēmumu pārskata. Valsts dzelzceļa
tehniskā 
inspekcija divu mēnešu laikā no pārskatīšanas pieprasījuma 
saņemšanas dienas apstiprina vai atceļ
pieņemto lēmumu.
(10) Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmumu var 
pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā.
(11) Vienoto drošības sertifikātu, ko izsniegusi Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija, pēc pārvadātāja vai manevru
darbu 
veicēja iesnieguma atjauno ne retāk kā reizi piecos gados. Ja 
būtiski mainījies pārvadātāja vai manevru darbu
veicēja darbības 
veids vai pārvadātāja vai manevru darbu veicēja darbības apjoms, 
sertifikāts pilnībā vai daļēji tiek
atjaunināts.
(12) Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas izsniegtais 
vienotais drošības sertifikāts ir derīgs bez darbības telpas
paplašināšanas ārpus Latvijas līdz tām robežas tuvumā esošajām 
stacijām Igaunijā vai Lietuvā, kurās paredzētas
pārrobežu 
operācijas, ja pretendents iesniegumā norādījis, ka paredzējis 
braukt līdz šīm stacijām, un Valsts dzelzceļa
tehniskā inspekcija 
ir apspriedusies ar iesaistīto valstu attiecīgajām institūcijām 
un saņēmusi apstiprinājumu.
(13) Pārvadātājam var izsniegt vienoto drošības sertifikātu 
šādos publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras
pierobežas 
iecirkņos: valsts robeža-Indra-Daugavpils, valsts 
robeža-Zilupe-Rēzekne, valsts robeža-Kārsava-Rēzekne,
neslēdzot 
līgumu ar trešās valsts pārvadājumu operatoriem, ja atbilstošs 
drošības līmenis ir nodrošināts ar pārvadātāja
un publiskās 
lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja līgumu par 
pakalpojumu saņemšanu šā likuma 5.
1
 panta
septītajā 
daļā minētajā gadījumā.
(14) Ja pārvadātājam vai manevru darbu veicējam ir vienotais 
drošības sertifikāts, kuru izsniegusi Valsts dzelzceļa
tehniskā 
inspekcija, un tas vēlas paplašināt darbības telpu Latvijā, 
iesniegumu iesniedz Valsts dzelzceļa tehniskajai
inspekcijai, 
izmantojot Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras 
kontaktpunktu.
(15) Ja pārvadātājam vai manevru darbu veicējam ir vienotais 
drošības sertifikāts, kuru izsniegusi Valsts dzelzceļa
tehniskā 
inspekcija, un tas vēlas paplašināt darbības telpu ārpus 
Latvijas, iesniegumu iesniedz Eiropas Savienības
Dzelzceļu 
aģentūrai, izmantojot Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras 
kontaktpunktu.
(16) Trešās valsts, kas ir Latvijas kaimiņvalsts, pārvadājumu 
operatoram pārvadātāja vai dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītāja 
uzdevumā un atbildībā ir atļauts nokļūt līdz publiskās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūras iecirkņa valsts
robeža-Indra-Daugavpils, valsts robeža-Zilupe-Rēzekne vai valsts 
robeža-Kārsava-Rēzekne galastacijai, nesaņemot
vienoto drošības 
sertifikātu, ja atbilstošs drošības līmenis ir nodrošināts ar 
pārrobežu nolīgumu starp Latviju un šo trešo
valsti vai 
līgumsaistībām starp trešās valsts pārvadājumu operatoriem un 
pārvadātāju, kam ir vienotais drošības
sertifikāts, vai dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītāju, kam ir drošības apliecība, lai 
darbotos minētajos iecirkņos, ar
noteikumu, ka minēto 
līgumsaistību aspekti, kas saistīti ar drošību, ir atbilstoši 
atspoguļoti drošības pārvaldības
sistēmā.
(17) Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmuma par vienotā 
drošības sertifikāta izdošanu, atjaunošanu,
8
/
19
grozīšanu vai 
atsaukšanu pārskatīšana vai pārsūdzēšana neaptur tā darbību."
15. Izslēgt 35. pantu.
16. Izteikt 35.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
35.
1
 pants. Drošības apliecība
(1) Dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājam un personām, kas 
nodarbojas ar šā likuma 3. panta 5. punktā minēto
komercdarbību, 
jāsaņem drošības apliecība.
(2) Drošības apliecības izdošanas, atjaunošanas, grozīšanas un 
atsaukšanas kritērijus un kārtību nosaka Ministru
kabinets.
(3) Lēmuma par drošības apliecības izdošanu, atjaunošanu, 
grozīšanu vai atsaukšanu pārskatīšana un
pārsūdzēšana neaptur tā 
darbību.
(4) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija četru mēnešu laikā 
pēc tam, kad pretendents iesniedzis visu vajadzīgo
informāciju, 
kā arī pieprasīto papildinformāciju, izdod drošības apliecību vai 
pieņem lēmumu atteikt tās izdošanu un
informē par to 
pretendentu."
17. Papildināt likumu ar 35.
2
 pantu šādā 
redakcijā:
"
35.
2
 pants. Par tehnisko apkopi atbildīgā 
struktūrvienība
(1) Neskarot šā likuma 36.
4
 pantā minēto 
pārvadātāju, manevru darbu veicēju un dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītāju atbildību par vilciena drošu ekspluatāciju, par 
tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība, izveidojot ritekļu
tehniskās apkopes sistēmu, nodrošina to ritekļu drošu 
ekspluatāciju, par kuru tehnisko apkopi tā ir atbildīga. Ritekļu
tehniskās apkopes sistēma nodrošina:
1) ritekļu tehniskās apkopes veikšanu atbilstoši katra ritekļa 
tehniskās apkopes dokumentācijai, spēkā esošajām
nacionālajām 
prasībām un attiecīgajām savstarpējas izmantojamības tehnisko 
specifikāciju prasībām;
2) kopīgajās drošības metodēs minēto riska noteikšanas un 
novērtēšanas metožu īstenošanu, ja nepieciešams,
sadarbojoties ar 
citiem dzelzceļa sistēmas dalībniekiem;
3) to, ka, piemērojot kopīgo drošības metodi pārraudzībai, 
līgumslēdzējas puses īsteno riska kontroles pasākumus,
un šīs 
prasības izpilde ir pierādāma ar noslēgtajiem līgumiem, kurus 
uzrāda pēc Eiropas Savienības Dzelzceļu
aģentūras vai Valsts 
dzelzceļa tehniskās inspekcijas pieprasījuma;
4) tehniskās apkopes darbību izsekojamību.
(2) Tehniskās apkopes sistēmu veido šādas funkcijas:
1) pārvaldības funkcija - uzraudzīt un koordinēt šīs daļas 2., 
3. un 4. punktā minēto tehniskās apkopes funkciju
īstenošanu un 
nodrošināt ritekļa drošu ekspluatāciju dzelzceļa sistēmā;
2) tehniskās apkopes pilnveidošanas funkcija - nodrošināt 
tehniskās apkopes dokumentācijas pārvaldību, tostarp
konfigurācijas pārvaldību, pamatojoties uz konstrukcijas un 
ekspluatācijas datiem, kā arī uz darbības rezultātiem un
gūto 
pieredzi;
3) tehniskās apkopes pārvaldības funkcija - izņemt ritekli no 
aprites tehniskās apkopes veikšanai un atsākt tā
ekspluatāciju 
pēc tehniskās apkopes;
4) tehniskās apkopes veikšanas funkcija - nodrošināt riteklim 
vai tā daļām nepieciešamo tehnisko apkopi, tostarp
izsniegt 
dokumentāciju saistībā ar izmantošanas atļauju pēc tehniskās 
apkopes.
(3) Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība šā panta 
otrās daļas 1. punktā minēto pārvaldības funkciju īsteno
pati. 
Visu vai dažu šā panta otrās daļas 2., 3. un 4. punktā minēto 
tehniskās apkopes funkciju vai to daļu veikšanu tā
var uzticēt 
citiem līgumslēdzējiem.
(4) Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība nodrošina, 
ka visu šā panta otrajā daļā minēto funkciju veikšana
atbilst par 
tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām noteiktajām 
prasībām un to izvērtēšanas kritērijiem. Prasības
par tehnisko 
apkopi atbildīgajām struktūrvienībām un to izvērtēšanas 
kritērijus nosaka Ministru kabinets.
(5) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija neatkarīgi no šā 
panta septītajā daļā minētā gadījuma sertificē par
tehnisko 
apkopi atbildīgo struktūrvienību un piešķir tai par tehnisko 
apkopi atbildīgās struktūrvienības sertifikātu.
Ritekļus, par 
kuru tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām ir 
nepieciešams par tehnisko apkopi atbildīgās
struktūrvienības 
sertifikāts, nosaka Ministru kabinets. Kārtību, kādā Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija izdod,
atjauno, groza vai atsauc 
par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības sertifikātu, tā 
izdošanas, atjaunošanas,
9
/
19
grozīšanas un atsaukšanas prasības, kā 
arī novērtēšanas kritērijus nosaka Ministru kabinets. Šāds 
sertifikāts ir spēkā
visā Eiropas Savienībā, un Latvijā ir spēkā 
attiecīgs citā Eiropas Savienības dalībvalstī izdots 
sertifikāts.
(6) Par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības 
līgumslēdzēji, kas īsteno šā panta otrās daļas 4. punktā minēto
tehniskās apkopes funkciju, atbilstoši to veiktajām darbībām 
piemēro prasības, kas tiek noteiktas par tehnisko apkopi
atbildīgajām struktūrvienībām, tostarp arī to novērtēšanas 
kritērijus.
(7) Par 1520 milimetru sliežu ceļa platuma ritekļu tehnisko 
apkopi atbildīgā struktūrvienība tehniskās apkopes
sistēmas 
īstenošanā piemēro šajā pantā minētās prasības, kas noteiktas par 
1520 milimetru sliežu ceļa platuma
ritekļu tehnisko apkopi 
atbildīgajām struktūrvienībām. Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija par 1520 milimetru sliežu
ceļa platuma ritekļu 
tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificē un piešķir 
tai par tehnisko apkopi atbildīgās
struktūrvienības sertifikātu. 
Kārtību, kādā Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija izdod, 
atjauno, groza vai atsauc par
1520 milimetru sliežu ceļa platuma 
ritekļu tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības sertifikātu, 
kā arī tā izdošanas,
atjaunošanas, grozīšanas un atsaukšanas 
prasības un novērtēšanas kritērijus nosaka Ministru kabinets. 
Šāds
sertifikāts ir spēkā tikai Latvijā.
(8) Ja par tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība ir 
pārvadātājs, manevru darbu veicējs vai dzelzceļa
infrastruktūras 
pārvaldītājs, šā panta piektajā vai septītajā daļā minētajā 
gadījumā par tehnisko apkopi atbildīgās
struktūrvienības 
atbilstību sertifikācijas nosacījumiem pārbauda procedūrā, kurā 
lemj par vienotā drošības sertifikāta
izsniegšanu pārvadātājam 
vai manevru darbu veicējam vai par drošības apliecības 
izsniegšanu dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītājam."
18. 36.
1
 pantā:
izteikt panta nosaukumu šādā redakcijā:
"
36.
1
 pants. Ritošais sastāvs, tā ekspluatācija 
un ritošā sastāva valsts reģistrs
";
izslēgt otro un trešo daļu;
papildināt pantu ar 3.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(3
1
) Ritošā sastāva valsts reģistru nodrošina un 
uztur Valsts dzelzceļa administrācija. Ritošā sastāva valsts
reģistrs ir pieejams Valsts dzelzceļa tehniskajai inspekcijai un 
Transporta nelaimes gadījumu un incidentu
izmeklēšanas birojam. 
Tiesības piekļūt ritošā sastāva valsts reģistram tādā apjomā, 
kāds noteikts normatīvajos aktos
par ritošā sastāva reģistrācijas 
kārtību, ir pārvadātājiem un dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītājiem, kā arī personām vai
organizācijām, kas reģistrē 
ritekli vai kas norādītas ritošā sastāva valsts reģistrā.";
izteikt ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Reģistrējot ritekli ritošā sastāva valsts reģistrā, tam 
piešķir Eiropas ritekļa numuru. Ja 1520 milimetru sliežu
ceļa 
platuma tīklam paredzēto ritošo sastāvu izmanto vai paredz 
izmantot ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī
pārvadājumiem uz 
valstīm un no valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis 
un kurās lieto atšķirīgu
numurēšanas sistēmu, riteklim piešķir 
numuru, kas ir savietojams ar attiecīgajās valstīs izmantojamo 
numurēšanas
sistēmu. Ritekļa turētājs pirms ritekļa izmantošanas 
marķē ritekli ar tam piešķirto numuru."
19. Izslēgt 36.
2
 pantu.
20. Papildināt likumu ar 36.
4
, 36.
5
 un 
36.
6
 pantu šādā redakcijā:
"
36.
4
 pants. Dzelzceļa sistēmas 
dalībnieku loma dzelzceļa drošības pilnveidošanā un 
paaugstināšanā
(1) Lai pilnveidotu un paaugstinātu dzelzceļa drošību, 
dzelzceļa sistēmas dalībnieki un valsts pārvaldes iestādes
Latvijā atbilstoši kompetencei:
1) nodrošina dzelzceļa drošības uzturēšanu kopumā un, kad tas 
ir praktiski iespējams, pastāvīgi to paaugstina,
ņemot vērā 
normatīvos aktus, tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību 
aktus un starptautiskos noteikumus, kā
arī zinātnes un tehnikas 
progresu un piešķirot prioritāti negadījumu novēršanai;
2) piemēro tiesību aktus atklāti un nediskriminējošā veidā, 
veicinot vienotas dzelzceļa transporta sistēmas attīstību;
3) nodrošina sistēmiskas pieejas ievērošanu dzelzceļa drošības 
pilnveidošanas un paaugstināšanas pasākumos.
(2) Pārvadātāji, manevru darbu veicēji un publiskās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji:
1) ir atbildīgi par dzelzceļa sistēmas ekspluatācijas drošību 
un ar to saistīto risku kontroli. Tie atbild katrs par savu
sistēmas daļu tiešajiem lietotājiem, klientiem, attiecīgajiem 
darba ņēmējiem un citiem šā panta trešajā daļā
minētajiem 
dzelzceļa sistēmas dalībniekiem, tostarp atbild arī par materiālu 
un pakalpojumu iegādi;
10
/
19
2) ievieš un īsteno nepieciešamos riska kontroles pasākumus, 
izmantojot kopīgo riska novērtēšanas un
izvērtēšanas metodi, 
attiecīgā gadījumā sadarbojoties savā starpā, kā arī ar citiem 
dzelzceļa sistēmas dalībniekiem;
3) ievieš drošības pārvaldības sistēmas, ņemot vērā riskus, 
kas saistīti ar citu dzelzceļa sistēmas dalībnieku un
trešo 
personu darbību;
4) attiecīgā gadījumā slēdzot līgumu, nodrošina, ka pārējie 
dzelzceļa sistēmas dalībnieki, kuri minēti šā panta
trešajā daļā 
un varētu ietekmēt drošu dzelzceļa sistēmas darbību, īsteno riska 
kontroles pasākumus;
5) piemērojot pārraudzības procesiem kopīgo drošības 
pārraudzības metodi, nodrošina, ka to līgumslēdzēji īsteno
riska 
kontroles pasākumus un šīs prasības izpilde ir pierādāma ar 
noslēgtajiem līgumiem, kurus uzrāda pēc Valsts
dzelzceļa 
tehniskās inspekcijas vai Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras 
pieprasījuma.
(3) Neskarot pārvadātāju, manevru darbu veicēju un publiskās 
lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju
atbildību, kas 
minēta šā panta otrajā daļā, par tehnisko apkopi atbildīgās 
struktūrvienības un visi pārējie dzelzceļa
sistēmas dalībnieki, 
kas varētu ietekmēt dzelzceļa sistēmas drošu darbību, tostarp 
privātās lietošanas dzelzceļa
infrastruktūras pārvaldītāji, 
ražotāji, tehniskās apkopes un remonta nodrošinātāji, ritekļa 
turētāji, pakalpojumu sniedzēji,
faktiskie pārvadātāji, kravas 
nosūtītāji, kravas saņēmēji, iekrāvēji, izkrāvēji un 
piepildītāji, kā arī jebkuri subjekti, kas ir
apakšsistēmas 
projektēšanas vai būves darbu, atjaunošanas vai modernizācijas 
pasūtītāji:
1) īsteno nepieciešamos riska kontroles pasākumus, attiecīgā 
gadījumā sadarbojoties ar pārējiem dzelzceļa
sistēmas 
dalībniekiem;
2) nodrošina apakšsistēmu, piederumu, ierīču un sniegto 
pakalpojumu atbilstību noteiktajām prasībām un
lietošanas 
nosacījumiem tā, lai attiecīgie pārvadātāji, manevru darbu 
veicēji vai dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji tos
varētu 
droši izmantot.
(4) Pārvadātāji, manevru darbu veicēji, publiskās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji un jebkurš šā
panta 
trešajā daļā minētais dzelzceļa sistēmas dalībnieks, kas konstatē 
drošības risku vai tiek informēts par to
saistībā ar defektiem un 
konstrukcijas neatbilstībām vai tehniskā aprīkojuma darbības 
traucējumiem, tostarp
strukturālo apakšsistēmu defektiem, 
atbilstoši kompetencei:
1) veic visas nepieciešamās koriģējošās darbības, lai novērstu 
konstatēto drošības risku;
2) informē par šo risku attiecīgās iesaistītās puses, lai tās 
varētu veikt jebkuru nepieciešamo koriģējošo darbību un
nodrošināt dzelzceļa sistēmas nepārtrauktu atbilstību drošības 
rādītājiem.
(5) Ja starp pārvadātājiem vai manevru darbu veicējiem notiek 
ritekļu apmaiņa, jebkurš iesaistītais dzelzceļa
sistēmas 
dalībnieks apmainās arī ar visu informāciju, kas nepieciešama to 
drošai ekspluatācijai, tostarp informāciju
par attiecīgo ritekļu 
stāvokli un vēsturi, kā arī ar tehniskās apkopes un iekraušanas 
operāciju izsekojamības
dokumentiem un pavadzīmēm.
36.
5
 pants. Drošības pārvaldības 
sistēmas
(1) Pārvadātāji, manevru darbu veicēji un publiskās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji izveido savas
drošības 
pārvaldības sistēmas, lai nodrošinātu to, ka dzelzceļa sistēma 
var sasniegt vismaz kopīgos drošības mērķus,
atbilst savstarpējas 
izmantojamības tehniskajās specifikācijās noteiktajām drošības 
prasībām un ka tiek piemērotas
attiecīgās kopīgās drošības 
metodes un izpildītas nacionālās prasības, kas paziņotas saskaņā 
ar šā likuma 33.
4
 panta
pirmo daļu.
(2) Drošības pārvaldības sistēmu dokumentē visās attiecīgajās 
daļās un apraksta pienākumu sadalījumu
pārvadātāja, manevru darbu 
veicēja vai publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītāja organizatoriskajā
struktūrā. Tajā parāda, kā tiek 
nodrošināta kontrole dažādos vadības līmeņos, kā tiek iesaistīts 
visu līmeņu personāls
un tā pārstāvji un kā tiek nodrošināta 
nepārtraukta drošības pārvaldības sistēmas uzlabošana. Drošības 
pārvaldības
sistēmā skaidri norāda, ka tiks konsekventi 
piemērotas ar cilvēkfaktoru saistītās zināšanas un metodes. 
Izmantojot
drošības pārvaldības sistēmu, pārvadātāji, manevru 
darbu veicēji un publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītāji veicina savstarpējas uzticēšanās, paļāvības un 
mācīšanās kultūru, kas personālu mudina uzlabot drošību,
vienlaikus nodrošinot konfidencialitāti.
(3) Drošības pārvaldības sistēmas pamatelementus nosaka 
Ministru kabinets.
(4) Drošības pārvaldības sistēmu pielāgo veicamās darbības 
veidam un apjomam, darbības telpai un citiem
apstākļiem. Sistēma 
nodrošina visu to risku kontroli, kas saistīti ar pārvadātāja, 
manevru darbu veicēja vai publiskās
lietošanas dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītāja darbību, tostarp tehniskās apkopes 
pakalpojumu sniegšanu, neskarot
šā likuma 35.
2
 pantā 
norādītos par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības 
pienākumus, materiālu sagādi un
līgumslēdzēju pakalpojumu 
izmantošanu. Drošības pārvaldības sistēmā ņem vērā arī riskus, 
kas izriet no darbībām,
kuras veic citi šā likuma 36.
4
 
pantā minētie dzelzceļa sistēmas dalībnieki.
(5) Ikviens publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītājs savā drošības pārvaldības sistēmā ņem vērā
11
/
19
dažādu 
pārvadātāju un manevru darbu veicēju darbības ietekmi uz tīklu un 
nodrošina to, ka visi pārvadātāji un manevru
darbu veicēji spēj 
darboties saskaņā ar savstarpējas izmantojamības tehniskajām 
specifikācijām un nacionālajām
prasībām, kā arī to vienotā 
drošības sertifikāta nosacījumiem.
(6) Drošības pārvaldības sistēmas uzdevums ir koordinēt 
publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja
ārkārtas situāciju procedūras ar visiem pārvadātājiem un manevru 
darbu veicējiem, kuri izmanto tā infrastruktūru, un ar
ārkārtas 
situāciju dienestiem, lai veicinātu ātru glābšanas dienestu 
iesaistīšanos, un ar jebkādu citu pusi, kas varētu
tikt 
iesaistīta ārkārtas situācijā. Attiecīgo pārrobežu dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītāju sadarbība paredz ārkārtas
situāciju 
dienestu koordinēšanu un sagatavotību abās robežas pusēs.
(7) Pārvadātāji, manevru darbu veicēji un publiskās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji katru gadu līdz
31. maijam 
iesniedz Valsts dzelzceļa tehniskajai inspekcijai gada drošības 
pārskatu par iepriekšējo kalendāra gadu.
Drošības pārskatā 
iekļaujamo informāciju nosaka Ministru kabinets.
36.
6
 pants. Pārvadātāju, manevru darbu 
veicēju un publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītāju uzraudzība
(1) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija uzrauga, lai 
pārvadātāji, manevru darbu veicēji un publiskās lietošanas
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji pastāvīgi pildītu 
pienākumu izmantot šā likuma 36.
5
 pantā minēto 
drošības
pārvaldības sistēmu.
(2) Šai nolūkā Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija piemēro 
principus, kas izklāstīti Komisijas 2018. gada 16.
februāra 
deleģētajā regulā (ES) 
2018/761
, ar ko izveido kopīgas drošības 
metodes uzraudzībai, ko valstu drošības
iestādes veic pēc vienotā 
drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas saskaņā ar 
Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu (ES) 
2016/798
, un atceļ 
Komisijas regulu (ES) Nr. 
1077/2012
, nodrošinot, ka uzraudzības 
darbībās
jo īpaši pārbauda, kā pārvadātāji, manevru darbu veicēji 
un publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji
piemēro:
1) drošības pārvaldības sistēmu, lai pārraudzītu tās 
efektivitāti;
2) drošības pārvaldības sistēmas atsevišķus vai daļējus 
elementus, tostarp ekspluatācijas darbības, tehniskās
apkopes un 
materiālu nodrošinājumu un līgumslēdzēju iesaisti, lai 
pārraudzītu šo elementu efektivitāti;
3) attiecīgās kopīgās drošības metodes.
(3) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija pārbauda, kā par 
tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības piemēro
kopīgās 
drošības metodes.
(4) Pārvadātāji un manevru darbu veicēji vismaz divus mēnešus 
pirms jebkuras jaunas darbības uzsākšanas informē
Valsts 
dzelzceļa tehnisko inspekciju, lai tā varētu ieplānot uzraudzības 
darbības. Pārvadātāji un manevru darbu veicēji
sniedz Valsts 
dzelzceļa tehniskajai inspekcijai informāciju arī par iesaistīto 
personālu un ritekļu tipiem.
(5) Vienotā drošības sertifikāta turētājs nekavējoties informē 
Valsts dzelzceļa tehnisko inspekciju par jebkādām
būtiskām 
izmaiņām šā panta ceturtajā daļā minētajā informācijā.
(6) Pārraudzību par to, kā tiek ievēroti piemērojamo normatīvo 
aktu un tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību
aktu 
noteikumi par vilces līdzekļu vadītāju (mašīnistu) darba, 
vadīšanas un atpūtas laiku, nodrošina Valsts dzelzceļa
tehniskā 
inspekcija.
(7) Ja Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija konstatē, ka 
Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras izdotā vienotā
drošības 
sertifikāta turētājs vairs neatbilst sertifikācijas nosacījumiem, 
tā pieprasa, lai Eiropas Savienības Dzelzceļu
aģentūra minēto 
sertifikātu ierobežo vai atsauc.
(8) Ja Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija pati ir izdevusi 
vienoto drošības sertifikātu saskaņā ar šā likuma 34.
1
panta piekto daļu un konstatē, ka vienotā drošības sertifikāta 
turētājs vairs neatbilst sertifikācijas nosacījumiem, tā,
pamatojot savu lēmumu, ierobežo vai atsauc sertifikātu un informē 
par to Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru.
(9) Vienotā drošības sertifikāta turētājam, kura sertifikātu 
Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija ir ierobežojusi vai
atsaukusi, ir tiesības saskaņā ar šā likuma 34.
1
 panta 
devīto un desmito daļu prasīt attiecīgā lēmuma pārskatīšanu un
to 
pārsūdzēt.
(10) Ja Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija uzraudzības laikā 
konstatē nopietnu drošības risku, tā jebkurā laikā
var piemērot 
pagaidu drošības pasākumus, tostarp nekavējoties ierobežot vai 
apturēt attiecīgās darbības. Ja vienoto
drošības sertifikātu 
izdevusi Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra, Valsts dzelzceļa 
tehniskā inspekcija nekavējoties
par to informē Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūru un iesniedz pierādījumus, kas 
pamato tās lēmumu.
(11) Ja Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra ir lūgusi Valsts 
dzelzceļa tehnisko inspekciju pagaidu drošības
pasākumus atcelt 
vai pielāgot, Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija sadarbojas ar 
Eiropas Savienības Dzelzceļu
aģentūru, lai panāktu savstarpēji 
pieņemamu risinājumu, ja nepieciešams, šajā procesā iesaistot arī 
vienotā drošības
12
/
19
sertifikāta turētāju. Ja vienošanās netiek 
panākta, Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmums par 
pagaidu
pasākumu piemērošanu paliek spēkā.
(12) Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmumu par pagaidu 
drošības pasākumiem var pārsūdzēt tiesā.
Lēmuma pārsūdzēšana 
neaptur tā darbību, un pagaidu drošības pasākumus piemēro līdz 
brīdim, kad tiesvedības
process ir pabeigts ar galīgo nolēmumu 
lietā.
(13) Ja pagaidu drošības pasākumi tiek piemēroti ilgāk nekā 
trīs mēnešus, Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija var
rīkoties 
atbilstoši šā panta septītās vai astotās daļas prasībām.
(14) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija uzrauga vilcienu 
vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu,
energoapgādes 
un infrastruktūras apakšsistēmas un pieprasa, lai tās atbilstu 
pamatprasībām. Pārrobežu dzelzceļa
infrastruktūras uzraudzības 
darbības Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija veic, sadarbojoties 
ar citu Eiropas
Savienības dalībvalstu attiecīgajām uzraudzības 
iestādēm. Ja Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija konstatē, ka
publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs vairs 
neatbilst drošības apliecības nosacījumiem, tā minēto
drošības 
apliecību ierobežo vai atsauc, savu lēmumu pamatojot.
(15) Neskarot šā likuma 36.
4
 panta otrajā daļā 
minētos dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju, pārvadātāju un
manevru darbu veicēju pienākumus, Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija, uzraugot publiskās lietošanas dzelzceļa
infrastruktūras pārvaldītāju, pārvadātāju un manevru darbu 
veicēju drošības pārvaldības sistēmu efektivitāti, var ņemt
vērā 
citu šā likuma 36.
4
 panta trešajā daļā minēto 
dzelzceļa sistēmas dalībnieku, tostarp mācību centru, veiktspējas
ietekmi uz drošību.
(16) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija sadarbojas ar citu 
Eiropas Savienības dalībvalstu attiecīgajām
uzraudzības iestādēm, 
koordinējot uzraudzības darbības attiecībā uz vienotā drošības 
sertifikāta turētāju, kam
darbības telpa ir Latvija, lai 
nodrošinātu jebkādas būtiskas informācijas par konkrēto vienotā 
drošības sertifikāta
turētāju, jo īpaši par zināmiem riskiem un 
drošības rādītājiem, koplietošanu. Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija
informē citu Eiropas Savienības dalībvalstu attiecīgās 
uzraudzības iestādes un Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru,
ja 
atklāj, ka vienotā drošības sertifikāta turētājs neveic 
nepieciešamos riska kontroles pasākumus. Minētā sadarbība
nodrošina to, ka uzraudzība ir pietiekami plaša un tiek novērsta 
pārbaužu un revīziju dublēšanās. Valsts dzelzceļa
tehniskā 
inspekcija sadarbībā ar citu Eiropas Savienības dalībvalstu 
attiecīgajām uzraudzības iestādēm var izstrādāt
kopīgu 
uzraudzības plānu, lai nodrošinātu periodisku revīziju un citu 
pārbaužu veikšanu, ņemot vērā pārvadājumu veidu
un apjomu katrā 
attiecīgajā Eiropas Savienības dalībvalstī.
(17) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija sagatavo 
paziņojumus, lai publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītājus un vienotā drošības sertifikāta turētājus brīdinātu 
par to, ka tie neievēro šā panta otrās daļas prasības."
21. 37. pantā:
papildināt septītās daļas pirmo teikumu pēc vārda 
"pārvadātājs" ar vārdiem "manevru darbu veicējs";
papildināt pantu ar astoto daļu šādā redakcijā:
"(8) Ja pasažieru vai kravu pārrobežu pārvadājumi notiek uz 
citu Eiropas Savienības dalībvalsti tālāk par 15
kilometriem no 
Latvijas valsts robežas, darba koplīgumā vai darba līgumā ietver 
arī noteikumus, kas ietverti Nolīgumā
starp Eiropas Dzelzceļa 
kopienu (
CER
) un Eiropas Transporta darbinieku federāciju 
(
ETF
) par dažiem to mobilo
darbinieku izmantošanas 
nosacījumu aspektiem, kuri sniedz savstarpējas izmantojamības 
pārrobežu pakalpojumus,
vai labvēlīgākus darbinieku tiesiskā 
stāvokļa noteikumus."
22. 37.
1
 pantā:
papildināt pirmo daļu pēc vārda "pārvadātāja" ar vārdiem 
"manevru darbu veicēja";
papildināt ceturtās daļas pirmo teikumu pēc vārda 
"pārvadātājs" ar vārdiem "manevru darbu veicējs".
23. 40. pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Dzelzceļa satiksmes negadījums ir dzelzceļa satiksmē 
notikusi smaga dzelzceļa avārija, nopietns negadījums,
dzelzceļa 
satiksmes drošības pārkāpums vai starpgadījums.";
papildināt pantu ar 1.
2
 daļu šādā redakcijā:
"(1
2
) Starpgadījums ir jebkāds cits notikums, kas 
nav dzelzceļa satiksmes drošības pārkāpums, nopietns
negadījums 
vai smaga dzelzceļa avārija un kam ir vai var būt ietekme uz 
dzelzceļa satiksmes drošību."
24. 41. pantā:
papildināt otro daļu pēc vārda "pārvaldītājam" ar vārdiem 
"manevru darbu veicējam"; 
13
/
19
papildināt otro daļu pēc vārda "pārvaldītājam" ar vārdiem 
"manevru darbu veicējam";
papildināt pantu ar trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Pēc smagas dzelzceļa avārijas vai nopietna negadījuma 
attiecīgi pārvadātājs vai manevru darbu veicējs sniedz
palīdzību 
cietušajiem saistībā ar sūdzību procedūrām saskaņā ar tieši 
piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību
aktiem, jo īpaši regulu 
(EK) Nr. 
1371/2007
, neskarot citu personu pienākumus. Sniedzot 
šādu palīdzību, izmanto
jebkurus saziņas līdzekļus, kā arī 
nodrošina psiholoģisku atbalstu dzelzceļa satiksmes negadījumā 
cietušajiem un
viņu ģimenēm."
25. Izslēgt 42. panta trešo daļu.
26. Izslēgt 43. pantu.
27. Papildināt likumu ar VII
1
 nodaļu šādā 
redakcijā:
"
VII
1
 nodaļa. 
Prasības Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējas 
izmantojamības
nodrošināšanai
43.
1
 pants. Savstarpējas 
izmantojamības mērķis
(1) Šīs nodaļas noteikumus ievēro, lai nodrošinātu dzelzceļa 
sistēmas savstarpēju izmantojamību tā, ka būtu
ievērotas Eiropas 
Savienības prasības dzelzceļa drošības jomā, lai varētu noteikt 
optimālu tehniskās harmonizācijas
līmeni, kas ļautu veicināt, 
uzlabot un attīstīt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus Eiropas 
Savienībā un ar trešajām
valstīm, kā arī sekmēt vienotas Eiropas 
dzelzceļa telpas un pakāpeniskas iekšējā tirgus izveides 
pabeigšanu. Minētie
noteikumi attiecas uz Eiropas Savienības 
dzelzceļa sistēmas daļu projektēšanu, būvi, nodošanu 
ekspluatācijā, lieliem
pārveidošanas darbiem, izmantošanu un 
tehnisko apkopi, kā arī uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas
izmantošanu, tehniskajā apkopē iesaistītā personāla profesionālo 
kvalifikāciju un tam piemērojamiem veselības un
drošības 
nosacījumiem.
(2) Savstarpēja izmantojamība paredz prasības attiecībā uz 
apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības
komponentiem, saskarnēm 
un procedūrām, kā arī vispārējās savietojamības nosacījumiem, kas 
nepieciešami, lai
panāktu Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas 
savstarpēju izmantojamību.
(3) Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas ļauj 
saglabāt esošās dzelzceļa sistēmas savietojamību,
paredzot īpašus 
gadījumus katrai savstarpējas izmantojamības tehniskajai 
specifikācijai gan attiecībā uz tīklu, gan
ritekļiem, gan arī 
gabarītu, sliežu ceļa platumu vai attālumu starp sliežu ceļiem un 
ritekļiem, kas kursē no trešajām
valstīm vai uz tām.
43.
2
 pants. 
Apakšsistēmas
(1) Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmu veido strukturālās un 
funkcionālās apakšsistēmas.
(2) Strukturālās apakšsistēmas ir:
1) infrastruktūras apakšsistēma;
2) energoapgādes apakšsistēma;
3) vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu 
apakšsistēma;
4) vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu 
apakšsistēma;
5) ritošā sastāva apakšsistēma.
(3) Funkcionālās apakšsistēmas ir:
1) satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma;
2) tehniskās apkopes apakšsistēma;
3) telemātikas lietojumprogrammu pasažieru un kravu 
pārvadājumiem apakšsistēma.
(4) Uz katru apakšsistēmu attiecas viena savstarpējas 
izmantojamības tehniskā specifikācija. Ja nepieciešams, uz
apakšsistēmu var attiecināt vairākas savstarpējas izmantojamības 
tehniskās specifikācijas un viena savstarpējas
izmantojamības 
tehniskā specifikācija var attiekties uz vairākām 
apakšsistēmām.
(5) Stacionārās apakšsistēmas atbilst savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām un nacionālajām
prasībām, kas ir spēkā brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums 
izsniegt atļauju stacionārās apakšsistēmas nodošanai
ekspluatācijā. Ritekļi atbilst savstarpējas izmantojamības 
tehniskajām specifikācijām un nacionālajām prasībām, kas ir
spēkā 
brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums izsniegt atļauju ritekļa 
laišanai tirgū. Stacionāro apakšsistēmu un ritekļu
14
/
19
atbilstību 
pastāvīgi nodrošina visā to izmantošanas laikā.
(6) Mobilās apakšsistēmas, kas ir ritošā sastāva apakšsistēmas 
un vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu
apakšsistēmas, pretendents laiž tirgū tikai tad, ja apakšsistēmas 
ir projektētas, būvētas un uzstādītas atbilstoši
pamatprasībām, 
to atbilstība ir novērtēta un par to sastādītas attiecīgas 
deklarācijas.
(7) Strukturālās apakšsistēmas atļauts nodot ekspluatācijā 
Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmā, ja tās projektē,
būvē vai 
ražo un uzstāda atbilstoši pamatprasībām un attiecīgo 
savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju
prasībām, to 
atbilstība ir novērtēta un par to sastādītas attiecīgas 
deklarācijas.
(8) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Valsts dzelzceļa 
tehniskā inspekcija pieņem lēmumu atļaut
pretendentam nepiemērot 
vienu vai vairākas savstarpējas izmantojamības tehniskās 
specifikācijas vai to daļas.
(9) Prasības apakšsistēmu laišanai tirgū un to atbilstības 
novērtēšanai nosaka Ministru kabinets.
43.
3
 pants. Savstarpējas 
izmantojamības komponenti
(1) Savstarpējas izmantojamības komponentus drīkst laist tirgū 
lietošanai Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmā
tikai tad, ja tie 
ļauj panākt Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju 
izmantojamību un atbilst
pamatprasībām, ja tos lieto paredzētajā 
izmantošanas telpā, pienācīgi uzstāda un veic to tehnisko apkopi.
Savstarpējas izmantojamības komponentus atļauts piedāvāt tirgū 
lietošanai ārpus Eiropas Savienības dzelzceļa
sistēmas, kā arī 
izmantošanai citiem mērķiem.
(2) Prasības savstarpējas izmantojamības komponentu laišanai 
tirgū un atbilstības novērtēšanai nosaka Ministru
kabinets.
43.
4
 pants. Atļauja nodot 
ekspluatācijā stacionāras iekārtas
(1) Vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka 
iekārtu, energoapgādes un infrastruktūras apakšsistēmas
nodod 
ekspluatācijā tikai tad, ja tās ir projektētas, būvētas un 
uzstādītas atbilstoši pamatprasībām un ir saņemta
attiecīga 
atļauja saskaņā ar šā panta trešo daļu.
(2) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija atļauj nodot 
ekspluatācijā energoapgādes, infrastruktūras un vilcienu
vadības 
un signalizācijas apakšsistēmas, kas atrodas vai tiek 
ekspluatētas Latvijas teritorijā.
(3) Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija sniedz sīki 
izstrādātus norādījumus par to, kā saņemt šajā pantā minētās
atļaujas. Pretendentam bez maksas dara pieejamu dokumentu ar 
norādījumiem pieteikuma iesniegšanai, kurā
izklāstītas un 
izskaidrotas prasības minēto atļauju saņemšanai un norādīti 
iesniedzamie dokumenti. Valsts dzelzceļa
tehniskā inspekcija 
sadarbojas ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru šādas 
informācijas izplatīšanā. Kārtību, kādā
Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija izsniedz, aptur un atsauc atļaujas nodot ekspluatācijā 
stacionārās iekārtas,
nosaka Ministru kabinets.
(4) Lai nodrošinātu Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības 
sistēmas (
ERTMS
) saskaņotu ieviešanu un savstarpēju
izmantojamību Eiropas Savienībā attiecībā uz vilcienu vadības un 
signalizācijas stacionārajām lauka apakšsistēmām,
kurās izmanto 
Eiropas vilcienu kontroles sistēmu (
ETCS
) vai dzelzceļa 
globālās mobilo komunikāciju sistēmas
(
GSMR
) aprīkojumu, 
pretendents iesniedz Valsts dzelzceļa tehniskajai inspekcijai 
pozitīvu Eiropas Savienības
Dzelzceļu aģentūras lēmumu, kas 
pieņemts saskaņā ar regulas (ES) Nr. 
2016/796
 22. pantu, un 
dokumentus, kas
apliecina atbilstību regulas (ES) Nr. 
2016/796
 
30. panta 2. punktā minētās procedūras rezultātam, ja pēc 
pozitīva
lēmuma saņemšanas ir mainīts publiskā iepirkuma 
specifikāciju projekts vai paredzēto tehnisko risinājumu 
apraksts.
(5) Mēneša laikā pēc pretendenta pieprasījuma saņemšanas 
Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija informē
pretendentu, ka 
dokumentācija ir pilnīga, vai lūdz papildu informāciju, nosakot 
samērīgu termiņu tās iesniegšanai.
Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija pārbauda dokumentācijas pilnīgumu, atbilstību un 
konsekvenci un attiecībā uz
ERTMS
 stacionārajām lauka 
iekārtām - atbilstību šā panta ceturtajā daļā minētajiem Eiropas 
Savienības Dzelzceļu
aģentūras lēmumiem. Pēc visas pieprasītās 
informācijas saņemšanas un pārbaudes Valsts dzelzceļa tehniskā
inspekcija četru mēnešu laikā izsniedz atļauju stacionāro iekārtu 
nodošanai ekspluatācijā vai pieņem lēmumu atteikt
atļaujas 
izsniegšanu un informē par to pretendentu.
(6) Lēmumu par atteikumu piešķirt atļauju stacionārās iekārtas 
nodošanai ekspluatācijā Valsts dzelzceļa tehniskā
inspekcija 
atbilstoši pamato. Pretendents mēneša laikā pēc lēmuma saņemšanas 
var pieprasīt, lai Valsts dzelzceļa
tehniskā inspekcija savu 
lēmumu pārskata. Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija divu mēnešu 
laikā no pārskatīšanas
pieprasījuma saņemšanas dienas apstiprina 
vai atceļ pieņemto lēmumu. Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas
lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 
noteiktajā kārtībā. Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas
lēmuma 
pārskatīšana un pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
43.
5
 pants
. Atļauja laist 
tirgū ritekli
(1) Pretendents ritekli laiž tirgū tikai pēc tam, kad ir 
saņemta atļauja ritekļa laišanai tirgū, ko izsniegusi Eiropas
Savienības Dzelzceļu aģentūra saskaņā ar regulu (ES) Nr. 
2016/796
 
vai Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija šā panta
15
/
19
ceturtajā daļā 
minētajā gadījumā.
(2) Lai saņemtu atļauju ritekļa laišanai tirgū, pretendents 
iesniedz attiecīgu iesniegumu, izmantojot Eiropas
Savienības 
Dzelzceļu aģentūras kontaktpunktu. Iesniegumā norāda ritekļa 
izmantošanas telpu, kas ir tīkls, tīkli vai to
daļas vienā vai 
vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kurās ritekli paredzēts 
izmantot, un iesniegumam pievieno
dokumentārus pierādījumus tam, 
ka ir pārbaudīta ritekļa un izmantošanas telpas tīkla tehniskā 
savietojamība.
(3) Ja izmantošanas telpa aptver tīklu vai tīklus ne tikai 
Latvijā, bet arī citā Eiropas Savienības dalībvalstī,
iesniegumu 
izskata un atļauju ritekļa laišanai tirgū izsniedz Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūra saskaņā ar regulas
(ES) Nr. 
2016/796
 20. pantu.
(4) Ja izmantošanas telpa aptver tīklu vai tīklus tikai 
Latvijā, iesniedzējs iesniegumā var lūgt, lai atļauju ritekļa
laišanai tirgū izsniedz Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija. 
Kārtību, kādā izdod, atjauno, groza vai atsauc atļauju
ritekļa 
vai ritekļa tipa laišanai tirgū, atļaujas izdošanas, 
atjaunošanas, grozīšanas un atsaukšanas kritērijus un
piešķiršanas procedūras nosaka Komisijas 2018. gada 4. aprīļa 
īstenošanas regula (ES) 
2018/545
, ar ko saskaņā ar
Eiropas 
Parlamenta un Padomes direktīvu (ES) 
2016/797
 nosaka dzelzceļa 
ritekļa atļaujas un dzelzceļa ritekļa tipa
atļaujas piešķiršanas 
procesa praktisko kārtību. Kārtību, kādā minētās regulas prasības 
tiek piemērotas Latvijā,
nosaka Ministru kabinets.
(5) Iesniegumu un dokumentu iesniegšana, visas informācijas 
pieprasīšana, aprite un lēmumu paziņošana
pretendentam notiek, 
izmantojot Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras 
kontaktpunktu.
(6) Mēneša laikā pēc iesnieguma saņemšanas Valsts dzelzceļa 
tehniskā inspekcija informē iesniedzēju, ka
dokumentācija ir 
pilnīga, vai lūdz attiecīgu papildu informāciju.
(7) Lai iegūtu dokumentārus pierādījumus par tehnisko 
savietojamību, izvērtējot iesniegumu par atļaujas
saņemšanu 
ritekļa laišanai tirgū vai tad, ja rodas pamatotas šaubas, Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija var pieprasīt
veikt ritekļa 
pārbaudes tīklā. Šādā gadījumā Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija pretendentam izsniedz pagaidu
atļauju izmantot ritekli 
praktiskām pārbaudēm tīklā. Dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītājs, apspriežoties ar
pretendentu, veic visas 
nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu to, ka jebkādas 
praktiskās pārbaudes var notikt triju
mēnešu laikā pēc 
pretendenta pieprasījuma saņemšanas. Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija veic pasākumus, lai
šīs pārbaudes notiktu.
(8) Pēc tam kad pretendents iesniedzis visu prasīto 
informāciju, Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija četru mēnešu
laikā izsniedz atļauju ritekļa laišanai tirgū vai pieņem lēmumu 
atteikt atļaujas izsniegšanu un informē par to
pretendentu.
(9) Lēmumu par atteikumu izsniegt atļauju ritekļa laišanai 
tirgū Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija atbilstoši
pamato. 
Pretendents mēneša laikā pēc lēmuma saņemšanas var pieprasīt, lai 
Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija
savu lēmumu pārskata. Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija divu mēnešu laikā no pārskatīšanas 
pieprasījuma
saņemšanas dienas apstiprina vai atceļ pieņemto 
lēmumu.
(10) Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmumu var 
pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā. 
Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmuma pārskatīšana un 
pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
(11) Ja ritekļa izmantošanas telpa aptver tikai Latvijas 
teritoriju un ja nav piemērota viena vai vairākas savstarpējas
izmantojamības tehniskās specifikācijas vai to daļas, Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija atļauju ritekļa laišanai tirgū
izsniedz tikai pēc šā likuma 43.
2
 panta astotajā daļā 
minētās procedūras piemērošanas.
(12) Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas izsniegtā atļauja 
ritekļa laišanai tirgū ir derīga bez izmantošanas telpas
paplašināšanas ārpus Latvijas līdz robežas tuvumā esošajām 
stacijām Igaunijā vai Lietuvā, ja pretendents iesniegumā
norādījis, ka paredzējis braukt līdz šīm stacijām, un Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija ir apspriedusies ar iesaistīto
valstu attiecīgajām institūcijām un saņēmusi attiecīgu 
apstiprinājumu.
(13) Ja pretendentam ir atļauja ritekļa laišanai tirgū, kuru 
izsniegusi Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija, un tas
vēlas 
paplašināt izmantošanas telpu Latvijā, pretendents iesniedz 
iesniegumu Valsts dzelzceļa tehniskajai inspekcijai,
izmantojot 
Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras kontaktpunktu.
(14) Ja pretendentam ir atļauja ritekļa laišanai tirgū, kuru 
izsniegusi Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija, un tas
vēlas 
paplašināt izmantošanas telpu ārpus Latvijas, pretendents 
iesniedz iesniegumu Eiropas Savienības Dzelzceļu
aģentūrai, 
izmantojot Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras 
kontaktpunktu.
(15) Ja pretendents to pieprasa, Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūra vai Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija
vienlaikus ar 
atļauju ritekļa laišanai tirgū izsniedz ar to pašu ritekļa 
izmantošanas telpu saistītu atļauju ritekļa tipa
laišanai tirgū. 
Iesnieguma iesniegšana, lai saņemtu atļauju ritekļa tipam, visas 
informācijas pieprasīšana un aprite, kā
arī lēmumu paziņošana 
pretendentam notiek, izmantojot Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūras kontaktpunktu.
(16) Šo pantu nepiemēro trešo valstu lokomotīvēm vai 
pašgājējiem vilcieniem, kas iebrauc pa publiskās lietošanas
dzelzceļa infrastruktūru iecirknī valsts robeža-Indra-Daugavpils, 
valsts robeža-Zilupe-Rēzekne vai valsts robeža-
Kārsava-Rēzekne 
līdz stacijai, kas paredzēta pārrobežu operācijām, ja šādu 
ritekļu atbilstību pamatprasībām, ievērojot 
16
/
19
šā likuma 
34.
1
 panta piecpadsmitās daļas nosacījumus, nodrošina 
iesaistītais pārvadātājs vai manevru darbu veicējs,
izmantojot 
savu drošības pārvaldības sistēmu.
(17) Ja ritekļa turētājs ir Latvijas fiziskā vai juridiskā 
persona, par atļauju laist tirgū 1520 milimetru sliežu ceļa
platuma kravas vagonus un pasažieru vagonus, kuri tiek lietoti 
kopīgi ar trešajām valstīm un kuriem izsniegta ritekļa
atļauja 
kādā no šīm trešajām valstīm, lemj Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija. Šajā gadījumā nepiemēro šā panta
pirmo, otro, trešo, 
ceturto, piekto, sesto, septīto, astoto, devīto, desmito, 
vienpadsmito, divpadsmito, trīspadsmito,
četrpadsmito un 
piecpadsmito daļu. Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija
izdod, aptur, atjauno, groza vai 
atsauc atļauju 1520 milimetru sliežu ceļa platuma kravas vagonu 
un pasažieru vagonu
laišanai tirgū.
(18) Ja ritekļa turētājs nav Latvijas fiziskā vai juridiskā 
persona, 1520 milimetru sliežu ceļa platuma kravas vagoniem
un 
pasažieru vagoniem, kuri tiek lietoti kopīgi ar trešajām valstīm 
un kuriem izsniegta ritekļa atļauja kādā no šīm
trešajām valstīm, 
šo pantu nepiemēro, ja minēto ritekļu atbilstību pamatprasībām 
nodrošina iesaistītais pārvadātājs vai
manevru darbu veicējs, 
izmantojot savu drošības pārvaldības sistēmu.
43.
6
 pants.
 
Ritekļa reģistrācija pirms tā 
izmantošanas
(1) Pirms ritekli izmanto pirmo reizi un pēc tam, kad saskaņā 
ar šā likuma 43.
5
 pantu ir piešķirta atļauja tā 
laišanai
tirgū, ritekli reģistrē šā likuma 36.
1
 panta 
3.
1
 daļā minētajā ritošā sastāva valsts reģistrā.
(2) Ja ritekļa izmantošanas telpa aptver tikai Latvijas 
teritoriju, to reģistrē Latvijā.
(3) Ja ritekļa izmantošanas telpa aptver ne tikai Latvijas 
teritoriju, bet arī citas Eiropas Savienības dalībvalstis, to
reģistrē Latvijā vai citā attiecīgajā dalībvalstī.
(4) Lai pārbaudītu ritekļa un tīkla tehnisko savietojamību, 
atļaujā ritekļa laišanai tirgū norādītās parametru vērtības
izmanto apvienojumā ar parametru vērtībām, kas norādītas 
dzelzceļa infrastruktūras reģistrā.
43.
7
 pants. Eiropas 
Savienības dzelzceļa sistēmas dalībnieku pienākumi pirms atļauto 
ritekļu
izmantošanas
(1) Pirms iesaistītais pārvadātājs vai manevru darbu veicējs 
izmanto ritekli tajā izmantošanas telpā, kas norādīta
atļaujā tā 
laišanai tirgū, tas pārbauda:
1) vai riteklim ir atļauja laišanai tirgū saskaņā ar šā likuma 
43.
5
 pantu un vai tas ir reģistrēts saskaņā ar šā 
likuma
43.
6
 pantu, izņemot gadījumu, kad riteklim 
atļauja pirmo reizi piešķirta trešajā valstī un tā izmantošanai 
Latvijā nav
nepieciešama atļauja laišanai tirgū saskaņā ar šā 
likuma 43.
5
 panta sešpadsmitās vai astoņpadsmitās 
daļas
nosacījumiem un pārvadātājam vai manevru darbu veicējam 
kādā trešās valsts ritekļu reģistrā ir pieejami attiecīgie
ritekļa dati, vismaz ritekļa turētāja dati, par tehnisko apkopi 
atbildīgās struktūrvienības dati un dati par ritekļa
izmantošanas 
ierobežojumiem;
2) vai riteklis ir savietojams ar maršrutu, pamatojoties uz 
infrastruktūras reģistru, attiecīgajām savstarpējas
izmantojamības tehniskajām specifikācijām vai jebkuru citu 
attiecīgu informāciju, ko bez maksas mēneša laikā no
pieprasījuma 
saņemšanas dienas sniedz dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs, 
ja šāda reģistra nav vai tas ir nepilnīgs;
3) vai riteklis ir pienācīgi integrēts vilciena sastāvā, kurā 
to paredzēts ekspluatēt, ņemot vērā šā likuma 36.
5
 
pantā
minēto drošības pārvaldības sistēmu un savstarpējas 
izmantojamības tehniskās specifikācijas par satiksmes
nodrošināšanu un vadību.
(2) Piemērojot šā panta pirmo daļu, pārvadātājs vai manevru 
darbu veicējs var veikt pārbaudes sadarbībā ar
dzelzceļa 
infrastruktūras pārvaldītāju. Dzelzceļa infrastruktūras 
pārvaldītājs, apspriežoties ar pārvadātāju vai manevru
darbu 
veicēju, nodrošina, ka jebkādas pārbaudes var notikt triju mēnešu 
laikā pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma
saņemšanas.
(3) Pirms katra ritekļa izmantošanas tīklā nosaka par tā 
tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību un šo
struktūrvienību 
saskaņā ar šā likuma 43.
6
 pantu reģistrē ritošā 
sastāva valsts reģistrā.
43.
8
 pants.
 
Ritekļa vai ritekļa tipa 
neatbilstība pamatprasībām
(1) Ja pārvadātājs vai manevru darbu veicējs ekspluatācijas 
laikā konstatē, ka tā izmantotais riteklis neatbilst kādai
no 
piemērojamām pamatprasībām, tas veic ritekļa atbilstības 
nodrošināšanai nepieciešamos korektīvos pasākumus.
Turklāt tas 
var informēt Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru, Valsts 
dzelzceļa tehnisko inspekciju un jebkuras citas
iesaistītās 
valsts attiecīgās institūcijas par veiktajiem pasākumiem. Ja 
pārvadātājam vai manevru darbu veicējam ir
pierādījumi, ka 
neatbilstība bija jau laikā, kad tika izdota atļauja ritekļa 
laišanai tirgū, tas informē Eiropas Savienības
Dzelzceļu 
aģentūru, Valsts dzelzceļa tehnisko inspekciju un jebkuras citas 
iesaistītās valsts attiecīgās institūcijas.
17
/
19
(2) Ja Valsts dzelzceļa tehniskajai inspekcijai, veicot šā 
likuma 36.
6
 pantā paredzēto uzraudzību vai citādi 
kļuvis
zināms, ka riteklis vai ritekļa tips, kura laišanai tirgū 
atļauju devusi Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra vai Valsts
dzelzceļa tehniskā inspekcija un kuru izmanto paredzētajiem 
mērķiem, neatbilst kādai no piemērojamām
pamatprasībām, Valsts 
dzelzceļa tehniskā inspekcija informē pārvadātāju vai manevru 
darbu veicēju, kurš izmanto
ritekli vai ritekļa tipu, un 
pieprasa, lai tas veic ritekļa atbilstības nodrošināšanai 
nepieciešamos korektīvos pasākumus.
(3) Ja šā panta pirmajā un otrajā daļā minētajos gadījumos 
pārvadātāja vai manevru darbu veicēja veiktie korektīvie
pasākumi 
nenodrošina atbilstību piemērojamām pamatprasībām un šāda 
neatbilstība rada nopietnu drošības risku,
Valsts dzelzceļa 
tehniskā inspekcija saskaņā ar šā likuma 36.
6
 panta 
desmito daļu var piemērot pagaidu drošības
pasākumus atbilstoši 
saviem uzraudzības uzdevumiem. Valsts dzelzceļa tehniskā 
inspekcija vai Eiropas Savienības
Dzelzceļu aģentūra saskaņā ar 
regulu (ES) Nr. 
2016/796
 var piemērot ritekļa tipa atļaujas 
pagaidu apturēšanu. Valsts
dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmumu 
var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā 
kārtībā. Valsts
dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmuma 
pārskatīšana un pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
(4) Šā panta trešajā daļā minētajos gadījumos Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūra vai Valsts dzelzceļa
tehniskā 
inspekcija, kas izsniegusi atļauju, pēc tam, kad ir pārskatīta 
jebkādu nopietna drošības riska novēršanai
veikto pasākumu 
efektivitāte, var pieņemt lēmumu par atļaujas atsaukšanu vai 
grozīšanu, ja ir pierādīts, ka atļaujas
izsniegšanas laikā nebija 
ievērota kāda pamatprasība. Minētajā nolūkā lēmums par atļaujas 
ritekļa vai ritekļa tipa
laišanai tirgū atsaukšanu vai grozīšanu 
tiek paziņots turētājam, norādot minētā lēmuma pamatojumu. 
Atļaujas turētājs
mēneša laikā pēc Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūras vai Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmuma
saņemšanas var lūgt lēmuma pārskatīšanu. Minētajā gadījumā lēmumu 
par atļaujas atsaukšanu uz laiku aptur.
Eiropas Savienības 
Dzelzceļu aģentūra vai Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija 
mēneša laikā pēc lūguma
saņemšanas dienas apstiprina vai atceļ 
savu lēmumu. Ja Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra un Valsts 
dzelzceļa
tehniskā inspekcija nepanāk vienošanos par vajadzību 
ierobežot vai atsaukt atļauju, izmanto procedūru, kas paredzēta
regulā (ES) Nr. 
2016/796
. Ja šādas procedūras rezultātā ritekļa 
atļauja nav ne jāierobežo, ne jāatsauc, atceļ šā panta
trešajā 
daļā minētos pagaidu drošības pasākumus.
(5) Ja Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras lēmums tiek 
apstiprināts, ritekļa atļaujas turētājs var to pārsūdzēt
regulā 
(ES) Nr. 
2016/796
 noteiktajā kārtībā. Ja Valsts dzelzceļa 
tehniskās inspekcijas lēmums tiek apstiprināts, ritekļa
atļaujas 
turētājs divu mēnešu laikā pēc minētā lēmuma paziņošanas var 
lūgt, lai Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija
to pārskata. 
Valsts dzelzceļa tehniskās inspekcijas lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
noteiktajā kārtībā.
(6) Ja Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija pieņem lēmumu 
atsaukt atļauju ritekļa laišanai tirgū, tā par savu
lēmumu 
informē Valsts dzelzceļa administrāciju. Valsts dzelzceļa 
administrācija izdara attiecīgu ierakstu ritošā
sastāva valsts 
reģistrā.
(7) Ja Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija pieņem lēmumu 
atsaukt atļauju ritekļa tipa laišanai tirgū, tā par savu
lēmumu 
informē Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru. Valsts dzelzceļa 
tehniskā inspekcija informē pārvadātājus un
manevru darbu 
veicējus, kuri Latvijā izmanto tāda paša tipa ritekļus kā tie, 
attiecībā uz kuriem Valsts dzelzceļa
tehniskā inspekcija vai 
Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra pieņēmusi lēmumu atsaukt 
atļauju ritekļa vai ritekļa tipa
laišanai tirgū. Pārvadātāji un 
manevru darbu veicēji vispirms pārbauda, vai pastāv tāda pati 
neatbilstība, piemērojot šajā
pantā paredzēto procedūru.
(8) Ja ir atsaukta atļauja ritekļa laišanai tirgū, attiecīgo 
ritekli vairs neizmanto un tā izmantošanas telpa netiek
paplašināta. Ja ir atsaukta atļauja ritekļa tipa laišanai tirgū, 
ritekļi, kas būvēti saskaņā ar to, netiek laisti tirgū vai, ja 
tie
jau ir laisti tirgū, tiek atsaukti. Šādu ritekli vai ritekļa 
tipu var laist tirgū tikai ar jaunu atļauju, kas izsniegta 
saskaņā ar
šā likuma 43.
5
 panta prasībām.
(9) Ja šā panta pirmajā un otrajā daļā paredzētajos gadījumos 
neatbilstība pamatprasībām skar tikai daļu no
attiecīgā ritekļa 
izmantošanas telpas un šāda neatbilstība pastāvēja jau laikā, kad 
tika izsniegta atļauja to laist tirgū,
atļauju groza, lai tajā 
nebūtu iekļautas attiecīgās izmantošanas telpas daļas."
28. Pārejas noteikumos:
izteikt 47. punktu šādā redakcijā:
"47. 2020. un 2021. gadā finansējums Transporta nelaimes 
gadījumu un incidentu izmeklēšanas birojam nedrīkst
būt mazāks 
par finansējumu, kāds attiecīgi piešķirts 2015. gadam, bet 
finansējums vēsturiskā mantojuma dzelzceļam
nedrīkst būt mazāks 
par 2015. gadam piešķirto finansējumu, kas reizināts ar 
koeficientu 1,15.";
papildināt pārejas noteikumus ar 55., 56., 57. un 58. punktu 
šādā redakcijā:
"55. 2020. un 2021. gadā finansējums Valsts dzelzceļa 
tehniskajai inspekcijai nedrīkst būt mazāks par attiecīgi
2015. 
gadam piešķirto finansējumu, kas reizināts ar koeficientu 
1,78.
56. Šā likuma grozījumi, kas paredz 1. panta 15. un 22. 
punkta, 3. panta 5. punkta, 33. panta pirmās daļas, trešās
daļas 
6., 7. un 12. punkta, 33.
1
 panta otrās daļas un trešās 
daļas 7. punkta, VI nodaļas nosaukuma, 35.
1
 panta, 
36.
1
panta nosaukuma un ceturtās daļas un 40. panta 
pirmās daļas izteikšanu jaunā redakcijā, 1. panta 1. punkta, 35. 
18
/
19
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
panta nosaukuma un ceturtās daļas un 40. panta 
pirmās daļas izteikšanu jaunā redakcijā, 1. panta 1. punkta, 35.
panta, 36.
1
 panta otrās un trešās daļas, 
36.
2
 panta, 42. panta trešās daļas un 43. panta 
izslēgšanu, grozījumi 1. panta
20. punktā, 4. panta pirmās daļas 
8. punktā, 7.
1
 panta piektajā daļā, 27.
2
 
panta ceturtajā un piektajā daļā, 33.
1
 panta
pirmajā 
daļā, 37. panta septītajā daļā, 37.
1
 panta pirmajā un 
ceturtajā daļā un 41. panta otrajā daļā un grozījumi, kas
paredz 
likuma papildināšanu ar 1. panta 50., 51., 52., 53., 54., 55., 
56., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66.,
67., 68., 
69., 70., 71., 72., 73. un 74. punktu, 3. panta 8. un 9. punktu, 
3.
1
 pantu, 5.
1
 panta sesto, septīto un 
astoto
daļu, 33. panta trešās daļas 15., 16., 17., 18., 19., 20., 
21., 22., 23., 24., 25. un 26. punktu, 3.
1
 un 
3.
2
 daļu, ceturtās
daļas 6. punktu un devīto daļu, 
33.
1
 panta 2.
1
, 2.
2
 un 
4.
1
 daļu, 33.
4
 pantu, 34.
1
 
pantu, 35.
2
 pantu, 36.
1
 panta 
3.
1
 daļu,
36.
4
, 36.
5
 un 
36.
6
 pantu, 37. panta astoto daļu, 40. panta 
1.
2
 daļu, 41. panta trešo daļu un VII
1
 
nodaļu, stājas spēkā
2020. gada 16. jūnijā.
57. Ministru kabinets līdz 2020. gada 15. jūnijam izdod šā 
likuma 3.
1
 panta ceturtajā daļā, 34.
1
 panta 
piektajā daļā,
35.
1
 panta otrajā daļā, 35.
2
 
panta ceturtajā, piektajā un septītajā daļā, 36.
5
 
panta trešajā un septītajā daļā, 43.
2
 panta
astotajā 
un devītajā daļā, 43.
3
 panta otrajā daļā, 
43.
4
 panta trešajā daļā un 43.
5
 panta 
ceturtajā un septiņpadsmitajā
daļā paredzētos noteikumus.
58. Ministru kabinets izstrādā un līdz 2020. gada 30. jūnijam 
izdod šā likuma 5.
1
 panta septītajā daļā minētos
noteikumus."
29. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 10. un 11. punktu šādā redakcijā:
"10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija 
direktīvas (ES) 
2016/797
 par dzelzceļa sistēmas
savstarpēju 
izmantojamību Eiropas Savienībā;
11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija 
direktīvas (ES) 
2016/798
 par dzelzceļa drošību."
Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas.
Likums Saeimā pieņemts 2020. gada 13. februārī.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2020. gada 26. februārī
19
/
19