Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 19,
26.01.2018.
OP numurs: 
2018/19.1
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
38
Pieņemts: 
16.01.2018.
Stājas spēkā: 
27.01.2018.
Attēlotā redakcija:
 07.05.2022. - ...
Grozījumi:
Ministru kabineta 05.11.2019. noteikumi 
Nr.508 / LV, 227, 08.11.2019. / Stājas spēkā 09.11.2019.
Ministru kabineta 20.10.2020. noteikumi 
Nr.642 / LV, 205, 22.10.2020. / Stājas spēkā 23.10.2020.
Ministru kabineta 01.12.2020. noteikumi 
Nr.712 / LV, 236, 07.12.2020. / Stājas spēkā 08.12.2020.
Ministru kabineta 06.07.2021. noteikumi 
Nr.482 / LV, 129, 08.07.2021. / Stājas spēkā 09.07.2021.
Ministru kabineta 03.05.2022. noteikumi 
Nr.270 / LV, 87, 06.05.2022. / Stājas spēkā 07.05.2022.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 38
Rīgā 2018. gada 16. janvārī (prot. Nr. 3 5. §)
Izdoti saskaņā ar 
Eiropas Savienības struktūrfondu
un Kohēzijas fonda 2014.–2020. gada plānošanas perioda
Darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība" 4.1.1. specifiskā atbalsta
mērķa "Veicināt efektīvu energoresursu izmantošanu, enerģijas patēriņa
samazināšanu un pāreju uz AER apstrādes rūpniecības nozarē" otrās projektu
iesniegumu atlases kārtas īstenošanas noteikumi
1
/
59
vadības likuma
 
20. panta
 13. punktu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. kārtību, kādā īsteno darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība" 4.1.1. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt efektīvu energoresursu
izmantošanu, enerģijas patēriņa samazināšanu un pāreju uz AER apstrādes rūpniecības nozarē" (turpmāk – specifiskais atbalsts) otro projektu
iesniegumu atlases kārtu (turpmāk – otrā projektu iesniegumu atlases kārta);
1.2. specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas mērķi;
1.3. specifiskā atbalsta otrajai projektu iesniegumu atlases kārtai pieejamo finansējumu;
1.4. prasības Kohēzijas fonda projekta (turpmāk – projekts) iesniedzējam;
1.5. atbalstāmo darbību un izmaksu attiecināmības nosacījumus;
1.6. līguma par projekta īstenošanu (turpmāk – līgums) vienpusēja uzteikuma nosacījumus.
2. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas īstenošanas mērķis ir veicināt efektīvu energoresursu izmantošanu, enerģijas patēriņa
samazināšanu un pāreju uz atjaunojamiem energoresursiem apstrādes rūpniecības nozarē.
3. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas mērķa grupa ir sīkie (mikro), mazie, vidējie un lielie komersanti, kas veic saimniecisko
darbību apstrādes rūpniecības nozarēs.
4. Specifiskā atbalsta otro projektu iesniegumu atlases kārtu īsteno atklātas projektu iesniegumu atlases veidā.
5. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas īstenošanai pieejamais kopējais attiecināmais finansējums, lai slēgtu civiltiesiskos
līgumus, ir 20 405 814 
euro
, tai skaitā Kohēzijas fonda finansējums – 6 012 122 
euro
 un privātais finansējums – 14 393 692 
euro
.
2
/
59
(MK 
03.05.2022.
 noteikumu Nr. 270 redakcijā)
6. Atbalsts specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros tiek sniegts granta veidā.
7. Otrās atlases kārtas ietvaros vienam finansējuma saņēmējam un tā saistītajiem uzņēmumiem maksimāli pieejamais Kohēzijas fonda finansējuma
apmērs ir 1 000 000 
euro
. Saistītie uzņēmumi atbilst Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regulas (ES) Nr. 
651/2014
, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst
par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (turpmāk – Komisijas regula Nr. 
651/2014
), I pielikuma 3. panta 3. punktā noteiktajai
definīcijai.
(Grozīts ar MK 
05.11.2019.
 noteikumiem Nr. 508)
8. 
(Svītrots ar MK 
20.10.2020.
 noteikumiem Nr. 642)
9. Specifiskā atbalsta un otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros sasniedzamie rezultāta un iznākuma rādītāji un to vērtības:
9.1. līdz 2023. gada 31. decembrim specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros sasniedzamie rezultāta rādītāji:
9.1.1. enerģijas intensitāte apstrādes rūpniecībā – 263,9 kg naftas ekvivalenta uz 1 000 
euro
;
9.1.2. atjaunojamo energoresursu īpatsvars apstrādes rūpniecības enerģijas patēriņā – 51 %;
9.2. līdz 2023. gada 31. decembrim specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros sasniedzamie iznākuma rādītāji:
9.2.1. atbalstu saņēmušo komersantu skaits – 17;
9.2.2. enerģijas ietaupījums atbalstu saņēmušiem komersantiem – 27 819 MWh/gadā;
9.2.3. no atjaunojamiem energoresursiem ražotā papildjauda – 0,6 MW;
9.2.4. aprēķinātais siltumnīcefekta gāzu samazinājums gadā – 6 205 CO
2
 ekvivalenta tonnas;
9.3. finanšu rādītājs specifiskā atbalsta ietvaros – līdz 2018. gada 31. decembrim sertificēti izdevumi 5 745 006 
euro
 apmērā.
(Grozīts ar MK 
05.11.2019.
 noteikumiem Nr. 508)
3
/
59
10. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros atbildīgās iestādes funkcijas pilda Ekonomikas ministrija.
II. Projekta iesniedzējam un projekta iesniegumam noteiktās prasības
11. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros projekta iesniedzējs ir Latvijas Republikā reģistrēts sīkais (mikro), mazais,
vidējais vai lielais komersants, un viena no tā darbības nozarēm ir apstrādes rūpniecība (Saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā
(turpmāk – NACE) 
2. 
redakcijas C sadaļa).
12. Projekta īstenošanas vieta šo noteikumu izpratnē ir pašvaldības noteiktais funkcionālais zonējums Latvijas Republikas pašvaldības teritorijā, kurā
pieļaujama rūpnieciskās ražošanas objektu atjaunošana un būvniecība un kurā projekta iesniedzējs veic un pēc noslēguma maksājuma veikšanas turpina
saimniecisko darbību apstrādes rūpniecības nozarē.
13. Projekta iesniegumā iekļautajā rūpnieciskās ražošanas ēkā, ēku kompleksā vai ražošanas teritorijā vismaz gadu pirms projekta iesnieguma
iesniegšanas sadarbības iestādē ir uzstādītas ražošanas iekārtas un ar tām vismaz vienu gadu ir veikts nepārtraukts ražošanas process.
14. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros projekta iesniedzējs var iesniegt vairākus projektu iesniegumus. Vienā projekta
iesniegumā var iekļaut ieguldījumus vairākās rūpnieciskās ražošanas ēkās, inženierbūvēs vai inženiersistēmās, kuras:
14.1. atrodas vienā rūpnieciskās apbūves teritorijā;
14.2. ir nepieciešamas vienota ražošanas procesa nodrošināšanai.
15. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros ieguldījumus veic rūpnieciskās ražošanas ēkās, inženierbūvēs, ražošanas
iekārtās un inženiersistēmās.
16. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros par ražošanas telpām uzskatāmas telpas, kas atrodas rūpnieciskās ražošanas
ēkā un ir nepieciešamas ražošanas vajadzībām un ražošanas procesam, ieskaitot telpas, kuras norādītas normatīvajā aktā, kas nosaka darba aizsardzības
prasības darba vietās.
4
/
59
17. Projekta iesniedzējam ir īpašuma, ilgtermiņa nomas vai lietojuma tiesības, vai apbūves tiesība uz nekustamo īpašumu, tai skaitā zemi, inženierbūvi
un rūpnieciskās ražošanas ēku, kurā tiks veiktas projektā paredzētās darbības, uz termiņu, kas nav īsāks par pieciem gadiem pēc noslēguma maksājuma
veikšanas. Īpašuma, nomas un lietojuma tiesības un apbūves tiesību nostiprina zemesgrāmatā līdz pirmā maksājuma pieprasījuma iesniegšanai sadarbības
iestādē.
18. Ja projekta iesniedzējs ir sīkais (mikro), mazais vai vidējais komersants, projekta iesniegumam pievieno rūpnieciskās ražošanas ēkas
energosertifikāta kopiju, pārskatu par ēkas energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu vērtībām un ražošanas procesa novērtējumu saskaņā ar šo
noteikumu 
1. pielikumu
 vai rūpnieciskā energoaudita kopiju, kurš veikts saskaņā ar 
Energoefektivitātes likuma
 
9. panta
 prasībām, pārskatu par ēkas
energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu vērtībām un ražošanas procesa novērtējumu saskaņā ar šo noteikumu 
2. pielikumu
.
19. Ja projekta iesniedzējs ir lielais komersants, projekta iesniegumam pievieno rūpniecisko energoauditu (kopiju), kurš veikts saskaņā ar
Energoefektivitātes likuma
 
10. panta
 prasībām, pārskatu par ēkas energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu vērtībām un ražošanas procesa
novērtējumu saskaņā ar šo noteikumu 
2. pielikumu
.
20. Ja projekta iesniedzēja uzņēmumā darbojas sertificēta energopārvaldības vai papildināta vides pārvaldības sistēma, projekta iesniedzējs sadarbības
iestādē iesniedz energopārvaldības sistēmas vai papildinātās vides pārvaldības sistēmas sertifikāta kopiju un aizpildītu šo noteikumu 
1. pielikumu
 vai
rūpnieciskā energoaudita kopiju.
21. Projekta iesniedzējs nevar pretendēt uz finansējumu, ja:
21.1. tas atbilst 
Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2014.–2020. gada plānošanas perioda vadības likuma
 
23. pantā
 noteiktajiem
izslēgšanas kritērijiem;
21.2. uz to attiecas kāds no Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 1. panta 4. punktā noteiktajiem nosacījumiem, tostarp projekta iesniedzējs ir grūtībās
nonācis uzņēmums atbilstoši Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 2. panta 18. punkta nosacījumiem.
22. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros atbalstu nesniedz darbībām un nozarēm, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un
Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 
1300/2013
 par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 
1084/2006
 2. panta 2. punktā,
Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 1. panta 2. un 3. punktā un Komisijas 2013. gada 18. decembra Regulas (ES) Nr. 
1407/2013
 par Līguma par Eiropas
Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu 
de minimis
 atbalstam (Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, 2013. gada 24. decembris, Nr. L 352/1)
(turpmāk – Komisijas regula Nr. 
1407/2013
) 1. panta 1. punktā.
5
/
59
III. Atbalstāmās darbības
23. Finansējumu piešķir šādām darbībām:
23.1. rūpnieciskās ražošanas ēku energoefektivitāti paaugstinošu pārbūves vai atjaunošanas darbu veikšana;
23.2. energoefektivitātes paaugstināšana esošajās ražošanas tehnoloģiskajās iekārtās un ražošanas tehnoloģisko procesu nodrošinošo
blakusprocesu iekārtās;
23.3. energoefektīvāku ražošanas tehnoloģisko iekārtu un ražošanas tehnoloģisko procesu nodrošinošo blakusprocesu iekārtu iegāde, lai aizstātu
esošās ražošanas tehnoloģiskās iekārtas un ražošanas tehnoloģisko procesu nodrošinošo blakusprocesu iekārtas;
23.4. sekundāro energoresursu atgūšana no ražošanas tehnoloģiskajiem procesiem;
23.5. rūpnieciskās ražošanas ēkas inženiersistēmu atjaunošana, pārbūve vai izveide;
23.6. ieguldījumi atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanai;
23.7. projekta tehniskās dokumentācijas sagatavošana;
23.8. projekta vadības un uzraudzības nodrošināšana.
24. Finansējumu nepiešķir ieguldījumiem, kas norādīti Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 38. panta 2. punktā.
IV. Attiecināmās un neattiecināmās izmaksas
25. Projekta attiecināmās izmaksas ir:
25.1. tehniskās dokumentācijas sagatavošanas izmaksas:
6
/
59
25.1.
1. 
rūpnieciskās ražošanas ēkas energosertifikāta un tā pielikuma "Pārskats par ēkas energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu
vērtībām un ražošanas procesa novērtējums" sagatavošana (sīkajiem (mikro), mazajiem un vidējiem komersantiem);
25.1.2. ietekmes sākotnējā izvērtējuma un ietekmes uz vidi novērtējuma un tā izstrādes izmaksas, projekta iesniegumu pamatojošās
dokumentācijas sagatavošanas izmaksas;
25.1.3. būvprojekta, būvprojekta minimālā sastāvā un vienkāršotās atjaunošanas vai pārbūves projekta izstrādes izmaksas;
25.2. projekta autoruzraudzības un būvuzraudzības izmaksas;
25.3. projekta vadības personāla atlīdzības izmaksas, kas radušās uz darba līguma vai uzņēmuma (pakalpojuma) līguma pamata, tai skaitā valsts
sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas no apliekamajām attiecināmajām izmaksām, ņemot vērā, ka:
25.3.1. tās nepārsniedz 56 580 
euro
 gadā, ja attiecināmās izmaksas ir pieci miljoni 
euro
 vai lielākas;
25.3.2. tās nepārsniedz 24 426 
euro
 gadā, pieskaitot 0,64 % no attiecināmajām izmaksām, neieskaitot projekta vadības personāla izmaksas, ja
attiecināmās izmaksas ir mazākas par pieciem miljoniem 
euro
;
25.3.3. attiecināma ir ne mazāka kā 30 % noslodze, personāla iesaisti projektā nodrošinot saskaņā ar daļlaika attiecināmības principu.
Nosacījums attiecināms, ja izmaksas radušās uz darba līguma pamata;
25.4. rūpnieciskās ražošanas ēku energoefektivitāti paaugstinošas pārbūves vai vienkāršotās atjaunošanas darbu izmaksas:
25.4.1. būvdarbu izmaksas ēkas norobežojošajās konstrukcijās;
25.4.2. ēkas inženiersistēmu atjaunošanas, pārbūves vai izveides izmaksas;
25.4.3. būvlaukuma teritorijas sakārtošanas izmaksas;
25.5. izmaksas par energoefektīva apgaismojuma uzstādīšanu iekštelpās;
25.6. energoefektivitāti paaugstinošu papildu ieguldījumu izmaksas esošajās ražošanas tehnoloģiskajās iekārtās un ražošanas tehnoloģisko procesu
nodrošinošo blakusprocesu iekārtās;
25.7. energoefektīvāku ražošanas tehnoloģisko iekārtu iegādes izmaksas un ražošanas tehnoloģisko procesu nodrošinošo blakusprocesu iekārtu
iegādes izmaksas, kas aizstāj esošās ražošanas tehnoloģiskās iekārtas un ražošanas tehnoloģisko procesu nodrošinošo blakusprocesu iekārtas;
7
/
59
25.8. sekundāro energoresursu atgūšanai no ražošanas tehnoloģiskajiem procesiem paredzēto iekārtu iegādes izmaksas;
25.9. tādu atjaunojamos energoresursus izmantojošu siltumenerģijas, aukstumenerģijas un elektroenerģijas ražošanas avotu iegāde un uzstādīšana
pašpatēriņa nodrošināšanai, kam iespējams aprēķināt enerģijas ietaupījumu augstāka energoefektivitātes līmeņa sasniegšanai atbilstoši Komisijas
regulas Nr.  
651/2014
 38. panta 3. punktam;
25.9.
1
 saules enerģiju izmantojošu siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanas avotu iegāde un uzstādīšana pašpatēriņam, ja uzstādīšanas
izmaksas nepārsniedz 10 % no šajā punktā minēto siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanas avotu iegādes izmaksām. Saules enerģiju
izmantojošu siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanas avotu iegādei un uzstādīšanai projekta attiecināmās izmaksas sedz atbilstoši Komisijas
regulai Nr.  
1407/2013
;
25.10. iekšējo un ārējo lokālo siltumtīklu un lokālo aukstumtīklu rekonstrukcijas izmaksas;
25.11. iekārtu uzstādīšanas un pieslēgšanas izmaksas;
25.12. energopārvaldības sistēmas ieviešanas un rūpnieciskā energoaudita izstrādes izmaksas sīkajiem (mikro), mazajiem un vidējiem
komersantiem.
(Grozīts ar MK 
20.10.2020.
 noteikumiem Nr. 642; MK 
06.07.2021.
 noteikumiem Nr. 482)
26. Pievienotās vērtības nodokļa izmaksas šo noteikumu 
25. punktā
 minētajām izmaksu pozīcijām ir attiecināmas, ja tās nav atgūstamas nodokļu
politiku reglamentējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
27. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros radušās projektu izmaksas ir attiecināmas, ja tās:
27.1. izmanto tikai finansējuma saņēmēja projekta īstenošanas vajadzībām;
27.2. iekļauj finansējuma saņēmēja aktīvos kā amortizējamos ilgtermiņa ieguldījumus, tie paliek attiecīgajā reģionā un tos nenodod lietošanā trešajām
personām vismaz piecus gadus pēc noslēguma maksājuma veikšanas;
27.3. radušās, ievērojot drošas finanšu vadības principu, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES, Euratom) Nr. 
966/2012
 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam
budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 
1605/2002
 atcelšanu 30. pantu.
8
/
59
28. Šo noteikumu 25.1.3. un 25.2. apakšpunktā minēto attiecināmo izmaksu kopsumma nepārsniedz 10 % no būvdarbu līguma summas.
29. Šo noteikumu 25.1., 25.2. un 25.3. apakšpunktā minēto attiecināmo izmaksu kopsumma nepārsniedz 20 % no projekta kopējām attiecināmajām
izmaksām.
(MK 
20.10.2020.
 noteikumu Nr. 642 redakcijā)
30. Ja projekta ietvaros plānots veikt rūpnieciskās ražošanas ēkas energoefektivitāti paaugstinošas pārbūves vai vienkāršotās atjaunošanas darbus tādā
rūpnieciskās ražošanas ēkā, kurā atrodas arī projekta iesniedzēja administratīvās telpas, un darbus nav iespējams veikt, nenodalot administratīvās telpas
no kopējās rūpnieciskās ražošanas ēkas, visas ar rūpnieciskās ražošanas ēkas energoefektivitātes paaugstināšanu saistītās izmaksas ir attiecināmas, ja
administratīvo telpu platība nepārsniedz 10 % no rūpnieciskās ražošanas ēkas kopējās platības.
31. Šo noteikumu 25.9. apakšpunktā norādītās izmaksas ir attiecināmas, ja ir veikts augstas efektivitātes sistēmu izmantošanas novērtējums saskaņā
ar 
Ēku energoefektivitātes likumu
, ja šāds novērtējums ir nepieciešams.
32. Projektā darbus var sākt ar dienu, kad sadarbības iestādē ir saņemts projekta iesniegums. Darbu sākums atbilst Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 2.
panta 23. punkta nosacījumiem. Ja projekta iesniedzējs darbu uzsācis pirms projekta iesnieguma iesniegšanas sadarbības iestādē (izņemot darbības, kuru
rezultātā radušās šo noteikumu 25.1., 25.3., 25.9.
1
 un 25.12. apakšpunktā minētās izmaksas, kas ir attiecināmas, sākot ar 2017. gada 1. oktobri), visas ar
projektu saistītās izmaksas ir neattiecināmas.
(Grozīts ar MK 
06.07.2021.
 noteikumiem Nr. 482)
33. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros neattiecināmas ir šādas izmaksas:
33.1. lietotu iekārtu iegādes izmaksas;
33.2. līzinga maksājumi;
33.3. izmaksas, kas šo noteikumu 
25. punktā
 nav noteiktas kā attiecināmas izmaksas vai pārsniedz šo noteikumu 
28.
, 
29. 
un 
30. punktā
 minētos
izmaksu ierobežojumus;
33.4. nodokļu un nodevu maksājumi, izņemot šo noteikumu 
25.3
. apakšpunktā un 
26. punktā
 minēto gadījumu;
33.5. teritorijas labiekārtošanas un apzaļumošanas izmaksas, izņemot šo noteikumu 25.4.3. apakšpunktā minēto gadījumu;
9
/
59
33.6. jebkāda veida pārvietojamās tehnikas un transportlīdzekļu iegādes izmaksas;
33.7. izmaksas, kas radušās, pamatojoties uz noslēgtu darba līgumu, izņemot šo noteikumu 25.3. apakšpunktā minētās izmaksas;
33.8. projekta izmaksas, kas nav tieši saistītas ar projekta ietvaros veiktajām darbībām, nav izmērāmas, samērīgas, pamatotas ar izdevumus
apliecinošiem dokumentiem un nav ievēroti saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi;
33.9. šo noteikumu 25.1., 25.3., 25.9.
1
 un 25.12. apakšpunktā minētās izmaksas, ja tās ir radušās pirms 2017. gada 1. oktobra;
33.10. lielajiem komersantiem neattiecināmas ir energopārvaldības sistēmas ieviešanas, rūpnieciskā energoaudita izstrādes izmaksas un šo
noteikumu 25.1.1. apakšpunktā minētās izmaksas.
(Grozīts ar MK 
06.07.2021.
 noteikumiem Nr. 482)
34. Attiecināmajās izmaksās iekļauj tikai tos ieguldījumus, par kuriem projekta starpposma vai noslēguma pārskata iesniegšanas dienā ir pilnībā
samaksāts un kuri atrodas finansējuma saņēmēja bilancē.
V. Projekta īstenošanas un finansējuma saņemšanas nosacījumi
35. Projekta iesniegumā minētās darbības īstenojamas 36 mēnešu laikā pēc tam, kad ar sadarbības iestādi noslēgts līgums par projekta īstenošanu, bet
ne ilgāk kā līdz 2021. gada 31. decembrim.
(MK 
20.10.2020.
 noteikumu Nr. 642 redakcijā)
35.
1
 Maksimāli pieļaujamā Kohēzijas fonda atbalsta intensitāte tiek aprēķināta no papildu ieguldījumu izmaksām, kas nepieciešamas, lai sasniegtu
augstāku energoefektivitātes līmeni. Attiecināmajām izmaksām, kuras atbilst:
35.
1
 1. Komisijas regulas Nr.  
651/2014
 38. panta 3. punkta "a" apakšpunktam, piemēro 30 % atbalsta intensitāti;
35.
1
 2. Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 38. panta 3. punkta "b" apakšpunktam, atbalsta intensitāti diferencē atkarībā no uzņēmuma lieluma. Lielajiem
uzņēmumiem piemēro 45 %, vidējiem – 55 %, sīkajiem (mikro) un mazajiem uzņēmumiem – 65 % atbalsta intensitāti no attiecināmajām izmaksām.
(MK 
20.10.2020.
 noteikumu Nr. 642 redakcijā)
10
/
59
35.
2
 Maksimāli pieļaujamā Kohēzijas fonda atbalsta intensitāte šo noteikumu 25.1., 25.3., 25.9.
1
 un 25.12. apakšpunktā minētajām izmaksām, kuras
atbilst Komisijas regulai Nr.  
1407/2013
, ir 30 % no attiecināmajām izmaksām.
(MK 
06.07.2021.
 noteikumu Nr. 482 redakcijā)
36. Īstenojot projektu, finansējuma saņēmējs nodrošina, ka:
36.1. plānotais enerģijas ietaupījums pēc energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu īstenošanas ir ne mazāks kā 15 % gadā no pārskatā par
ēkas energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu vērtībām un ražošanas procesa novērtējumā vai rūpnieciskajā energoauditā aprēķinātā
enerģijas patēriņa pirms energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu īstenošanas konkrētajā ražošanas procesā, ražošanas tehnoloģisko procesu
nodrošinošajā blakusprocesā vai tādas rūpnieciskās ražošanas ēkas siltumenerģijas patēriņā, kurā tiek veikti ieguldījumi;
36.2. plānotais siltumenerģijas patēriņš rūpnieciskās ražošanas ēkas apkurei pēc energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu īstenošanas
nepārsniedz 110 kWh/m
2
 gadā, ja projekta ietvaros plānots veikt šo noteikumu 25.4. apakšpunktā minētās darbības;
36.3. rūpnieciskās ražošanas ēku vismaz piecus gadus pēc noslēguma maksājuma veikšanas izmanto ražošanas vajadzībām apstrādes rūpniecības
nozarē;
36.4. tiek nodrošināts, ka līdz noslēguma maksājuma pieprasījuma iesniegšanai sadarbības iestādē ir uzstādīti un darbojas elektroenerģijas,
siltumenerģijas un aukstumenerģijas skaitītāji, lai nodrošinātu projekta rezultātu monitoringu;
36.5. piecus gadus pēc noslēguma maksājuma veikšanas katru gadu līdz 31. janvārim sadarbības iestādē Kohēzijas politikas fondu vadības
informācijas sistēmā 2014.–2020. gada plānošanas periodam elektroniski tiek iesniegts pārskats par enerģijas patēriņu rūpnieciskās ražošanas ēkā
vai konkrētajā ražošanas procesā, vai ražošanas tehnoloģisko procesu nodrošinošajā blakusprocesā pārskata gadā saskaņā ar šo noteikumu 
3.
pielikumu
;
36.6. projekta īstenošanai nepieciešamās iepirkumu procedūras tiek veiktas saskaņā ar normatīvo aktu prasībām iepirkumu procedūras jomā.
Atbalstāma ir arī vides prasību integrācija preču, pakalpojumu un būvdarbu iepirkumos (zaļais publiskais iepirkums);
36.7. vismaz piecus gadus pēc noslēguma maksājuma veikšanas projektā veiktie ieguldījumi un radītie pamatlīdzekļi tiek izmantoti projektā
paredzētajam mērķim;
36.8. vismaz piecus gadus pēc noslēguma maksājuma veikšanas tiek nodrošināta veikto ieguldījumu ilgtspēja un projektā sasniegto rezultātu
uzturēšana;
11
/
59
36.9. tiek uzkrāta informācija par darba vietām, kas veicina vides kvalitātes saglabāšanu vai atjaunošanu, jeb zaļajām darba vietām, un preču,
pakalpojumu un būvdarbu iepirkumiem, kur integrētas prasības, kas iekļautas normatīvajā aktā par prasībām zaļajam publiskajam iepirkumam un to
piemērošanas kārtību;
36.10. tiek iegādātas un uzstādītas tādas sadedzināšanas, aukstumenerģijas un elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kas nodrošina normatīvajā aktā
par kārtību, kādā novērš, ierobežo un kontrolē gaisu piesārņojošo vielu emisiju no sadedzināšanas iekārtām, noteikto gaisu piesārņojošo vielu
emisijas robežvērtību izpildi.
(Grozīts ar MK 
05.11.2019.
 noteikumiem Nr. 508; MK 
20.10.2020.
 noteikumiem Nr. 642)
37. Sadarbības iestāde var lemt par vienpusēju līguma izbeigšanu līgumā noteiktajos gadījumos, kā arī:
37.1. ja finansējuma saņēmējs projektā plānoto darbību īstenošanu nav uzsācis 12 mēnešu laikā pēc līguma noslēgšanas;
37.2. ja finansējuma saņēmējs projekta īstenošanas laikā apzināti ir sniedzis sadarbības iestādei nepatiesu informāciju;
37.3. pēc rūpnieciskās ražošanas ēkā veiktas energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu īstenošanas un atjaunojamo energoresursu
izmantošanas finansējuma saņēmējs nav izpildījis kādu no šo noteikumu 
36. punktā
 minētajiem nosacījumiem;
37.4. ja finansējuma saņēmējs neievēro projektā noteiktos termiņus vai ir iestājušies citi apstākļi, kas negatīvi ietekmē vai var ietekmēt specifiskā
atbalsta un atlases kārtas īstenošanu vai šo noteikumu 
9. punktā
 norādīto rezultāta un iznākuma rādītāju sasniegšanu.
38. Finansējuma saņēmējs nodrošina informācijas un publicitātes pasākumus atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra
Regulas (ES) Nr. 
1303/2013
, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas
Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu,
Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 
1083/2006
, XII 
pielikuma
 2.2.
apakšpunktam un normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda ieviešanā 2014.–2020.gada plānošanas
periodā nodrošināma komunikācijas un vizuālās identitātes prasību ievērošana.
39. Pēc līguma noslēgšanas sadarbības iestāde, pamatojoties uz finansējuma saņēmēja rakstisku avansa pieprasījumu atbilstoši normatīvajam aktam
par valsts budžeta līdzekļu plānošanu Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda projektu īstenošanai un maksājumu veikšanu 2014.–2020. gada
plānošanas periodā, nodrošina finansējuma saņēmējam avansa un starpposma maksājumus, kuru kopsumma nepārsniedz 90 % no projektam piešķirtā
Kohēzijas fonda finansējuma. Avansa maksājums nepārsniedz 40 % no projektam piešķirtā Kohēzijas fonda finansējuma.
40. Ja projekta īstenošanas laikā rodas neattiecināmie izdevumi vai sadārdzinās izmaksas, finansējuma saņēmējs tās sedz no paša rīcībā esošajiem 
12
/
59
līdzekļiem, kas nav saistīti ar publisku atbalstu.
41. Ja projekta faktiski apgūtais finansējuma apjoms pēc noslēguma maksājuma pieprasījuma apstiprināšanas ir mazāks, nekā minēts projekta
iesniegumā, finansējuma saņēmējs nodrošina, ka faktiski sasniegtie rādītāji nav mazāki par sākotnēji projekta iesniegumā plānotajiem rādītājiem.
VI. Ar valsts atbalsta saņemšanu saistītie nosacījumi
42. Finansējumu šo noteikumu 25.2., 25.4., 25.5., 25.6., 25.7., 25.8., 25.9., 25.10. un 25.11. apakšpunktā minēto izmaksu segšanai, kas radušās pēc
pieteikuma iesniegšanas sadarbības iestādē un veido projekta ietvaros radīto pamatlīdzekļu vērtību, sniedz saskaņā ar Komisijas regulas Nr.  
651/2014
38. pantu.
(MK 
06.07.2021.
 noteikumu Nr. 482 redakcijā)
43. Finansējumu šo noteikumu 25.1., 25.3., 25.9.
1
 un 25.12. apakšpunktā minēto izmaksu segšanai, kas radušās ne agrāk kā no 2017. gada 1. oktobra,
sniedz saskaņā ar Komisijas regulu Nr.  
1407/2013
.
(MK 
06.07.2021.
 noteikumu Nr. 482 redakcijā)
44. Šo noteikumu 
42.
 punktā minētās attiecināmās izmaksas specifiskā atbalsta un otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros ir papildu
ieguldījumu izmaksas saskaņā ar Komisijas regulas Nr.  
651/2014
 38. panta 3. punktu.
(MK 
06.07.2021.
 noteikumu Nr. 482 redakcijā)
45. Sīkie (mikro), mazie un vidējie komersanti ir komersanti, kas atbilst Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 I pielikumā noteiktajam.
46. Lielie komersanti atbilst Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 2. panta 24. punkta nosacījumiem.
47. Vienam 
de minimis
 atbalsta saņēmējam viena vienota komersanta līmenī 
de minimis
 atbalsta apmērs kopā ar attiecīgajā fiskālajā gadā un
iepriekšējos divos fiskālajos gados piešķirto 
de minimis
 atbalstu nepārsniedz Komisijas regulas Nr. 
1407/2013
 3. panta 2. punktā noteikto maksimālo 
de
minimis
 atbalsta apmēru. Komersantu apvienošanās, iegādes vai sadalīšanās gadījumā ņem vērā Komisijas regulas Nr. 
1407/2013
 3. panta 8. un 9. punktā
minētos nosacījumus. Viens vienots komersants atbilst Komisijas regulas Nr. 
1407/2013
 2. panta 2. punkta nosacījumiem.
13
/
59
48. Šo noteikumu ietvaros atbalsts netiek sniegts šo noteikumu 
22. punktā
 minēto nozaru komersantiem. Ja finansējuma saņēmējs darbojas šo
noteikumu 
22. punktā
 minētajās nozarēs, atbalstu drīkst piešķirt tikai tad, ja tiek nodalītas atbalstāmās darbības un finanšu plūsmas, nodrošinot, ka
darbības šo noteikumu 
22. punktā
 minētajās nozarēs negūst labumu no piešķirtā atbalsta pasākuma ietvaros.
49. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros atbalstu var apvienot ar atbalstu vienām un tām pašām attiecināmajām
izmaksām, kas sniegts citā valsts atbalsta programmā vai projektā, tajā skaitā pašvaldības atbalstu vai 
de minimis
 atbalstu saskaņā ar Komisijas regulu Nr.
1407/2013
, nepārsniedzot maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti, kas noteikta Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 38. panta 4., 5. un 6. punktā. Visas
attiecināmās izmaksas, kas pārsniedz Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 38. panta 4., 5. un 6. punktā noteikto maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti,
finansējuma saņēmējs sedz no paša rīcībā esošajiem līdzekļiem, kas nav saistīti ar publisko atbalstu.
50. Specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros attiecināmās izmaksas var apvienot ar citu valsts atbalstu, ievērojot Komisijas
regulas Nr. 
651/2014
 8. panta 4. punktā noteikto un nepārsniedzot maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti, kas noteikta Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 38.
panta 4., 5. un 6. punktā.
51. Ja par vienām un tām pašām projekta attiecināmajām izmaksām tiek sniegts atbalsts vairāku valsts atbalsta programmu ietvaros, projekta
iesniedzējs darbus projektā var uzsākt tikai pēc tam, kad visās valsts atbalsta sniedzēju iestādēs, kurās šim pašam projektam projekta iesniedzējs ir
pieteicies vai plāno pieteikties, ir saņemts projekta iesniegums par projekta īstenošanu, kurā sniegta visa informācija par plānoto un piešķirto atbalstu tam
pašam projektam (tai skaitā par tām pašām attiecināmajām izmaksām), norādot atbalsta piešķiršanas datumu (tai skaitā plānoto atbalsta piešķiršanas
datumu), atbalsta sniedzēju, atbalsta pasākumu un plānoto vai piešķirto atbalsta summu.
(MK 
03.05.2022.
 noteikumu Nr. 270 redakcijā)
52. Sadarbības iestāde, atbildīgā iestāde un finansējuma saņēmējs nodrošina ar projektu saistīto dokumentu glabāšanu 10 gadus, skaitot no pēdējā
atbalsta piešķiršanas dienas, atbilstoši Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 12. panta 1. punktam un Komisijas regulas Nr. 
1407/2013
 6. panta 4. punktam.
52.
1
 Par atbalsta piešķiršanas dienu uzskatāma diena, kad sadarbības iestāde pieņēmusi lēmumu par projekta iesnieguma apstiprināšanu vai sniegusi
atzinumu par lēmumā noteikto nosacījumu izpildi, ja iepriekš pieņemts lēmums par projekta iesnieguma apstiprināšanu ar nosacījumu.
(MK 
05.11.2019.
 noteikumu Nr. 508 redakcijā)
53. Sadarbības iestāde nodrošina informācijas publicēšanu atbilstoši Komisijas regulas Nr. 
651/2014
 9. panta 1. un 4. punktam.
14
/
59
Ministru prezidents,
veselības ministra pienākumu izpildītājs 
Māris Kučinskis
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
54. Ja atbalsts specifiskā atbalsta un atlases kārtas ietvaros tiek piešķirts saskaņā ar Komisijas regulu Nr. 
1407/2013
, sadarbības iestāde pārliecinās par
finansējuma saņēmējam piešķirto 
de minimis
 atbalstu atbilstoši Komisijas regulas Nr. 
1407/2013
 6. panta 3. punktam un informē finansējuma saņēmēju par
iespējamo atbalsta summu atbilstoši Komisijas regulas Nr. 
1407/2013
 6. panta 1. punktam.
55. Ja atbalsts specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros tiek piešķirts saskaņā ar Komisijas regulu Nr. 
1407/2013
, piemēro
atbalsta stāšanās spēkā un piemērošanas periodu atbilstoši Komisijas regulas Nr. 
1407/2013
 8. pantam.
56. Ja atbalsts specifiskā atbalsta otrās projektu iesniegumu atlases kārtas ietvaros tiek piešķirts saskaņā ar Komisijas regulas Nr.  
651/2014
  38. pantu,
sadarbības iestāde, pieņemot lēmumu par projekta iesnieguma apstiprināšanu vai sniedzot atzinumu par lēmumā noteikto nosacījumu izpildi, sniedz atbalstu
saskaņā ar Komisijas regulu Nr. 
651/2014
.
(MK 
06.07.2021.
 noteikumu Nr. 482 redakcijā)
57. Ja tiek konstatēts Komisijas regulas Nr. 
1407/2013
 prasību pārkāpums, finansējuma saņēmējam ir pienākums atmaksāt valsts atbalsta sniedzējam
visu projekta ietvaros saņemto 
de minimis
 atbalstu kopā ar procentiem, kuru likmi publicē Eiropas Komisija saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa
Regulas (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 
2015/1589
, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību
108. panta
 piemērošanai (turpmāk – Komisijas regula Nr. 794/2004), 10. pantu, tiem pieskaitot 100 bāzes punktus, no dienas, kad valsts atbalsts tika
izmaksāts finansējuma saņēmējam, līdz tā atgūšanas dienai, ievērojot Komisijas regulas Nr. 794/2004 11. pantā noteikto procentu likmes piemērošanas
metodi.
(MK 
20.10.2020.
 noteikumu Nr. 642 redakcijā)
58. Ja tiek konstatēts Komisijas regulas Nr.  
651/2014
 prasību pārkāpums, finansējuma saņēmējam ir pienākums atmaksāt valsts atbalsta sniedzējam
visu projekta ietvaros saņemto nelikumīgo valsts atbalstu kopā ar procentiem, kuru likmi publicē Eiropas Komisija saskaņā ar Komisijas regulas
Nr. 794/2004 10. pantu, tiem pieskaitot 100 bāzes punktus, no dienas, kad valsts atbalsts tika izmaksāts finansējuma saņēmējam, līdz tā atgūšanas dienai,
ievērojot Komisijas regulas Nr. 794/2004 11. pantā noteikto procentu likmes piemērošanas metodi.
(MK 
20.10.2020.
 noteikumu Nr. 642 redakcijā)
15
/
59
_________________________________________________________________________________
(nosaukums)
Ēkas adrese _______________________________________________________________
Ēkas kadastra numurs XXXX XXX XXXX
Ēkas kadastra apzīmējums XXXX XXX XXXX XXX
Ēkas klasifikācija __________________________________________________________
Ēkas fasādes fotogrāfija
1. pielikums
Ministru kabineta
2018. gada 16. janvāra
noteikumiem Nr. 38
Pārskats par ēkas energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu vērtībām un ražošanas procesa
novērtējums (aizpilda, ja netiek iesniegts ražošanas uzņēmuma energoaudits)
16
/
59
Pārskatā par ēkas energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu vērtībām un ražošanas procesa novērtējumu (turpmāk – pārskats) pieļaujamas
atkāpes, ja informācija pieejama citā formā vai datu salikumā (piemēram, izdrukas no aprēķina programmatūras) vai atbilst precīzākam ēkas
energoefektivitātes novērtējuma aprakstam vai ja pārskats tiek sagatavots par inženierbūvi.
Informācija par pārskata izstrādi un apstiprināšanu
- Pārskatu izstrādā un paraksta neatkarīgs eksperts energoefektivitātes jomā un apstiprina komersanta (turpmāk – projekta iesniedzējs) atbildīgā
amatpersona, lai apliecinātu, ka eksperta sniegtā informācija atbilst aktuālajai projekta iesniedzēja situācijai un ir pareiza.
- Ja projekta iesniedzējs ir ieviesis sertificētu energopārvaldības sistēmu (ISO 50001:2012) vai papildinātu vides pārvaldības sistēmu (ISO 14001:2015)
un ēkai/ēkām ir izsniegts neatkarīga eksperta parakstīts ēkas energosertifikāts, pārskatu var izstrādāt par enerģijas sistēmas pārvaldību atbildīgais projekta
iesniedzēja darbinieks. Sagatavoto pārskatu apstiprina projekta iesniedzēja atbildīgā amatpersona.
1. Vispārīga informācija par komersantu
1.1. Informācija par komersantu
1.1.1.
Nosaukums
 
1.1.2.
Reģistrācijas numurs
 
1.1.3.
Juridiskā adrese
 
1.1.4.
Pamatdarbības nozare (NACE 2. red.)
 
1.1.5.
Kontaktpersona
 
1.1.6.
Kontaktinformācija (tālrunis, e-pasts)
 
1.1.7.
Atbildīgā komersanta amatpersona, kas apstiprina pārskatu (vārds,
uzvārds, amats uzņēmumā)
 
1.2. Informācija par pārskatu
1.2.1.
Objekta apsekošanas datums
 
1.2.2.
Ēkas energosertifikāta numurs
 
2. Energoefektivitātes novērtējuma robežas
17
/
59
2.1. Energoefektivitātes novērtējuma robežas
Vienības nosaukums (ēka, tās
daļa vai zona u. c.)*
Vienību parametri (m,
m
2
, m
3
 u. c.)
Energonesēju sadalījums un
īss apraksts (energoresursi,
enerģijas veids –
siltumenerģija apkurei,
karstajam ūdenim,
aukstumenerģija,
elektroenerģija, enerģijas
uzskaites veids, skaitītāju
daudzums u. tml.)
Energonesējs
Novērtētais
saražotās/patērētās enerģijas
apjoms
siltumenerģija,
kWh
elektroenerģija,
kWh
kWh gadā
% no kopējā
Ēka (1. ražošanas cehs)
 
 
 
 
 
 
Ēka (2. ražošanas cehs)
 
 
 
 
 
 
Ēka (ražošanas cehs)
 
 
 
 
 
 
Katlumāja
 
 
 
 
 
 
Uzņēmuma teritorija
(siltumtīkli, aukstumtīkli,
teritorijas apgaismojums,
teritorijas transports, cits
ražošanas procesam
nepieciešamais enerģijas
patēriņa veids, kas nenotiek
ēkā vai inženierbūvē)
 
 
 
 
 
 
Energosertifikātā novērtētā
ēka/ražošanas process
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
100 %
Neatkarīgā eksperta piezīmes par enerģijas sadalījumu
 
 
 
Piezīmes.
1. * Eksperta vienību sadalījums atbilstoši konkrētā ražošanas procesa specifikai un loģiskajam sadalījumam.
2. Tabulā norāda:
• enerģijas bilanci;
• vērtības, kas atrodas energoresursu uzskaites robežās un raksturo, kur tiek patērēta enerģija.
2.2. Citi nosacījumi, kas ietekmē energoefektivitātes novērtējumu*
18
/
59
 
Piezīme.
1. * Aizpilda, ja ēkā ir platības, kas atslēgtas no apkures, platības ar nevienmērīgu enerģijas patēriņu un ar dažādām enerģijas apgādes sistēmām, norādot
parametrus (piemēram, m
2
, temperatūru), kas ietekmē energoefektivitātes novērtējumu.
2.3. Siltumenerģijas ražošanas iekārtas
Iekārtas
nosaukums,
modelis
Ražošanas
gads
Kurināmā
veids
Kurināmā
patēriņš vidēji
gadā (norādīt
arī
mērvienību)
Sezonālais
lietderības
koeficients
(noteikts pēc
zemākās
siltumspējas)
Nominālā
jauda, kW
Vidējā
svērtā
jauda, kW
Darba
stundas,
gadā
Saražotās
enerģijas
daudzums,
kWh/gadā
Patērētais
elektroenerģijas
daudzums, ar
kuru iekārta tiek
darbināta,
kWh/gadā
Pārbaudes akts
pievienots
(jā/nē)
datums
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2.4. Elektroenerģijas ražošanas iekārtas
Iekārtas
nosaukums,
modelis
Ražošanas
gads
Kurināmā
veids
Kurināmā
patēriņš vidēji
gadā (norādīt
mērvienību)
Sezonālais
lietderības
koeficients (noteikts
pēc zemākās
siltumspējas)
Nominālā
jauda, kW
Vidējā
svērtā
jauda, kW
Darba
stundas,
gadā
Saražotās
enerģijas
daudzums,
kWh/gadā
Patērētais
elektroenerģijas
daudzums, ar
kuru iekārta tiek
darbināta,
kWh/gadā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
3. Enerģijas patēriņa uzskaite un sadalījums
3.1. Energoresursu patēriņa uzskaite
19
/
59
Energonesējiem, kam uzskaite nenotiek regulāri katru mēnesi, var norādīt tikai gada patēriņu.
3.1.1. Siltumenerģija no siltuma piegādātāja, MWh
Gads
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidēji
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Cita informācija
 – eksperts norāda, kā ir iegūtas vērtības, – vai norādītas izmērītās vai aprēķinātās vērtības.
______________________________________________________________________________________________
3.1.2. Kurināmie
Kurināmā veids _____________________________________________ , kurināmā zemākā siltumspēja _________ kWh/kg
Apkures katla vidējais lietderības koeficients, kas noteikts pēc kurināmā zemākās siltumspējas _________
Pārvades siltuma zudumi _________ (%, ja apkures katls atrodas ārpus ēkas kondicionētās zonas robežas)
Patēriņš uzskaitītajās mērvienībās _________ (kg, m
3
, l)
Gads
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
20
/
59
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidēji
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Konversijas koeficients no m
3
 vai l uz kg _________
Cita informācija
 – eksperts norāda, kā ir iegūtas vērtības, – vai norādītas izmērītās vai aprēķinātās vērtības.
______________________________________________________________________________________________
Kurināmā patēriņš, pārrēķināts MWh
Gads
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidēji
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ja izmantoti vairāki kurināmā veidi, informāciju sniedz par katru kurināmā veidu atsevišķi, kā arī summāro tabulu par kurināmā patēriņu, pārrēķinātu
MWh.
Cita informācija
 – eksperts norāda, kā ir iegūtas vērtības, – vai norādītas izmērītās vai aprēķinātās vērtības.
______________________________________________________________________________________________
3.1.3. Elektroenerģija, MWh
Gads
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
21
/
59
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidēji
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Cita informācija
 – eksperts norāda, kā ir iegūtas vērtības, – vai norādītas izmērītās vai aprēķinātās vērtības.
______________________________________________________________________________________________
3.1.4. Citi atsevišķi uzskaitītie dati
Aizpilda, ja ir atsevišķa uzskaite 3.3.1.–3.3.6. apakšpunktā minētajām sistēmām.
___________________________ (nosaukums un mērvienība)
Gads
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidēji
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Cita informācija
 – eksperts norāda, kā ir iegūtas vērtības, – vai norādītas izmērītās vai aprēķinātās vērtības.
______________________________________________________________________________________________
3.2. Ražošanas enerģijas patēriņa sadalījums
3.2.1. Energoresursu vidējais patēriņš pa mēnešiem un kopā gadā, MWh
Izmanto vidējos patēriņa datus par vismaz pēdējiem diviem gadiem. Norāda visus energonesējus, to sadalījumu pa sistēmām un mērķiem.
Energonesējs
Gads
Sistēma vai
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
22
/
59
Energonesējs
Gads
mērķis*
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Piezīme. * 3.3.7. apakšpunkta sadalījuma uzskaite.
Cita informācija
 – eksperts norāda, kā ir iegūtas vērtības, – vai norādītas izmērītās vai aprēķinātās vērtības.
______________________________________________________________________________________________
Skaidrojums par vērtībām, kuras iegūtas, pamatojoties uz uzskaitītā patēriņa sadalījumu pa sistēmām, vai kuras aprēķinātas vai pieņemtas standartos
noteiktā kārtībā.
 
3.3. Enerģijas patēriņa sadalījums
Enerģijas patēriņa
sadalījums
Izmērītais novērtējums*
Apkures
izmērītais
rādītājs ar
klimata
korekciju
(kWh gadā)
Apkures
izmērītais
rādītājs ar
klimata
korekciju
(kWh/m
2
gadā)
Aprēķinātais novērtējums**
siltumenerģija,
vidējais (kWh)
elektroenerģija,
vidējais (kWh)
kopējais,
vidējais
(kWh
gadā)
īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
siltumenerģija,
vidējais (kWh)
elektroenerģija,
vidējais (kWh)
kopējais,
vidējais
(kWh
gadā)
Īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
 
1
2
1 + 2 = 3
4 =
3/kopējā
platība
5
6
7
8
7 + 8 = 9
10 =
9/kopējā
platība
Ēkas enerģijas patēriņš
3.3.1. Apkurei
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.2. Karstā ūdens
 
 
 
 
 
 
 
 
23
/
59
sagatavošanai
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.3. Dzesēšanai
(un gaisa
sausināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.4. Mehāniskajai
ventilācijai (un gaisa
mitrināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.5.
Apgaismojumam
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.6. Papildu
enerģija
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.7. Pārējais
patēriņš
 
 
 
 
 
 
 
 
Ražošanas patēriņš
3.3.8.
Tehnoloģiskās
ūdens sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.9. Tvaika
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.10. Saspiestā
gaisa/gaisa
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.11. Hidrauliskās
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.12. Dzesēšanas
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.13.
Elektromehāniskās
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.14. Citas
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.15. 
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3.16.
Paskaidrojums par
enerģijas patēriņa
sadalījumu
 
24
/
59
Piezīmes.
1. * Norāda vidējos patēriņa datus par vismaz pēdējiem diviem gadiem. Ja izmērītās enerģijas korekcija pārsniedz 10 % pret izmērītajiem vidējiem datiem,
iesniedz detalizētu skaidrojošu aprēķinu, ko norāda 3.3.16. apakšpunktā.
2. * Izmērītās energoefektivitātes novērtēšanas rezultātu un aprēķinātās energoefektivitātes novērtēšanas rezultātu salīdzinājums pa pozīcijām, ja ir vienādi
iekštelpu temperatūras nosacījumi (atšķiras mazāk par 10 % un ne vairāk kā par 10 kWh/m
2
 gadā).
4. Pamatinformācija par ēku
4.1. Informācija par ražošanas ēku
Klimatiskie dati
Meteoroloģisko datu vieta ____________________________________
Apkures perioda ilgums _________ dienas
Ārgaisa aprēķina temperatūra apkures periodā ____ °C
Saules starojums apkures periodā
debess pusēm: ziemeļiem _________, austrumiem _________, dienvidiem _________, rietumiem _________,W/m2
horizontālai virsmai _____________,W/m2
4.1.1.
Konstruktīvais risinājums
 
4.1.2.
Gads, kad ēka nodota ekspluatācijā
 
4.1.3.
Kopējā aprēķina platība (m
2
)
 
4.1.4.
Stāvi
4.1.4.1. pagrabs
(ir/nav)
4.1.4.2. tipveida stāvi
(ir/nav)
4.1.4.3. tehniskie stāvi
(ir/nav)
4.1.4.4. jumta stāvs
(ir/nav)
4.1.5.
Ražošanas telpu platība (m
2
)
 
4.1.6.
Biroju telpu platība (m
2
)
 
4.1.7.
Noliktavu platība (m
2
)
 
4.1.8.
Ēkas ārējie izmēri (ja ēkai ir neregulāra forma, pievieno skici)
garums (m)
 
platums (m)
 
augstums (m)
 
25
/
59
4.1.9.
Iepriekš veiktie energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi
Nr.
p.k.
Gads
Pasākums
Enerģijas ietaupījums no konkrētā pasākuma
kWh, gadā
%
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
4.1.10.
Cita informācija
 
4.2. Informācija par aprēķina zonām un telpu grupām*
Informācija norādāma par katru ēkas zonu, ja nepieciešams, sadalot apakšzonās
Nr.
p.k.
Zonas
apzīmējums
(un
nosaukums)
Iekļautās
telpas/telpu
grupas
nosaukums
Aprēķina
platība
Zonas
aprēķina
platība
Vidējais
augstums
Zonas
vidējais
augstums
Zonas
aprēķina
tilpums
Iekštelpu
temperatūra
Aprēķina parametri apkures periodā*
temperatūra
perioda
ilgums
faktiskā
apmaiņa
Zonas
faktiskā
gaisa
apmaiņa
vidējā
svērtā**
āra
gaisa
m
2
m
2
m
m
m
3
°C
°C
°C
dienas
1/h
1/h
1.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
26
/
59
3.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
 
Vidēji
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1. * Norāda aprēķinātās energoefektivitātes noteikšanai izmantotos periodu parametrus.
2. **Aprēķina pēc iekštelpu tilpuma, m
3
.
4.3. Informācija par zonām un telpu grupām ēkās ar izbūvētu dzesēšanas sistēmu
Nr.
p.k.
Zonas
apzīmējums
(un
nosaukums)
Iekļautās
telpas/telpu
grupas
nosaukums
Aprēķina
platība
Zonas
aprēķina
platība
Vidējais
augstums
Zonas
vidējais
augstums
Zonas
aprēķina
tilpums
Iekštelpu
temperatūra
Aprēķina parametri apkures periodā*
temperatūra
perioda
ilgums
faktiskā
apmaiņa
Zonas
faktiskā
gaisa
apmaiņa
vidējā
svērtā**
āra
gaisa
m
2
m
2
m
m
m
3
°C
°C
°C
dienas
1/h
1/h
1.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
3.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
27
/
59
Kopā
 
 
 
 
 
Vidēji
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1. * Norāda aprēķinātās energoefektivitātes noteikšanai izmantotos periodu parametrus.
2. **Aprēķina pēc iekštelpu tilpuma, m
3
.
5. Ēkas norobežojošās konstrukcijas
5.1. Informācija par katru ārējo norobežojošo konstrukciju veidu, kas aptver kopējā aprēķina platībā iekļautās apkurināmās telpas
Nr.
p.k.
Zonas
apzīmējums (un
nosaukums)
Norobežojošā
konstrukcija
Materiāls(-i)
Biezums
(mm)
Laukums
(m
2
)
Būvelementa siltuma
caurlaidības
koeficients (U),
W/(m
2
 K)
Temperatūru starpība
starp būvkonstrukcijas
siltajām un aukstajām
pusēm (K)
Būvkonstrukciju
siltuma zudumu
koeficients (W/K)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Nr.
p.k.
Zonas
apzīmējums (un
nosaukums)
Termiskie tilti
Nosaukumi
Garums vai skaits
(m vai gab.)
Termisko tiltu
siltuma caurlaidības
koeficients (ψ vai χ),
W/(m K) vai W/K
Temperatūru starpība
starp būvkonstrukcijas
siltajām un aukstajām
pusēm (K)
Būvkonstrukciju
siltuma zudumu
koeficients (W/K)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
28
/
59
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ēkas norobežojošo konstrukciju siltuma zudumu koeficients HT un normatīvais
siltuma zudumu koeficients H
TR
H
T
 (faktiskais) (W/K)
 
H
TR
 (normatīvais)* (W/K)
 
Neatkarīgā eksperta piezīmes,
papildinformācija
 
Piezīme.
* Aprēķināts saskaņā ar Ministru kabineta 2015. gada 30. jūnija noteikumiem Nr. 339 "
Noteikumi par Latvijas būvnormatīvu LBN 002-15 "Ēku norobežojošo
konstrukciju siltumtehnika"
".
6. Ēkas tehniskās sistēmas un enerģijas sadalījums
6.1. Ventilācijas sistēmas ēkas zonās*
6.1.1. Aprēķina parametri
Norādīt pa aprēķina zonām, ja nepieciešams, atsevišķi nodalīt ventilācijas režīmus un apakšzonas, ņemot vērā uzstādīto ventilācijas iekārtu faktiskās
darbības robežas.
Nr.
p.k.
Zonas apzīmējums
(un nosaukums)
Ventilācijas sistēmas
veids (dabiskā,
mehāniskā)
Aprēķina
tilpums, m
3
Gaisa apmaiņas
intensitāte (iekļaujot
infiltrāciju), 1/h
Enerģijas
atgūšanas
vidējais rādītājs
periodā, %
Gaisa
plūsmas
piegādes
temperatūra,
°C**
Darbības
ilgums
periodā, h
Ventilācijas
siltuma
zudumu
koeficients,
W/K**
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Cita informācija
 
Piezīmes.
29
/
59
1. * Ja ēka, zona vai zonas daļa tiek ekspluatēta dažādos temperatūras un ventilācijas režīmos, norāda katru režīmu atsevišķi, uzrādot režīma parametrus.
2. ** Ievērojot rekuperāciju.
6.1.2. Gaisa kondicionēšanas un ventilācijas sistēma(-as)
Nr.
p.k.
Iekārtas nosaukums, modelis
Ražošanas
gads
Vidējā svērtā elektriskā
jauda, kW
Darbības laiks gadā,
h
Patērētais
elektroenerģijas
daudzums gadā, kWh
Saražotās enerģijas
daudzums gadā, kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Pievienots gaisa kondicionēšanas un/vai ventilācijas sistēmas pārbaudes akts
Pārbaudes akta sagatavotājs ___________________________
Pārbaudes akta datums _______________________________
 
Cita informācija
 – eksperts norāda, kā ir iegūtas vērtības, – vai norādītas izmērītās vai aprēķinātās vērtības.
______________________________________________________________________________________________
6.2. Aprēķinātie siltuma ieguvumi ēkā apkures periodā*
Norādīt pa zonām, ja nepieciešams, sadalot apakšzonās.
Nr.
p.k.
Zonas
apzīmējums (un
nosaukums)
Iekšējie siltuma ieguvumi, kWh/m
2
Saules
siltuma
ieguvumi
(kWh/m
2
)
Ieguvumu
izmantošanas
koeficients
Kopējie siltuma
ieguvumi
metaboliskais
siltums no
iedzīvotājiem
izkliedētais
siltums no
ierīcēm
no
apgaismojuma
ierīcēm
no karstā
ūdens
sistēmām
no/uz gaisa
kondicionēšanas
un ventilācijas
sistēmām
no/uz
procesiem un
priekšmetiem
kWh/m
2
kWh
gadā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
30
/
59
Kopējie siltuma ieguvumi
 
 
Cita informācija
 
Piezīme.
* Kopējie aprēķinātie siltuma ieguvumi attiecīgajā periodā.
6.3. Siltumenerģijas pārvade ēkā
6.3.1.
Siltumenerģijas piegādes sistēma*
 
centralizēta siltumapgāde
 
 
atkarīgā pieslēguma shēma
 
neatkarīgā pieslēguma shēma
 
lokāla siltumapgāde
 
individuāla siltumapgāde
6.3.2.
Informācija par ēkas energobilancē esošajiem
siltumpārvades tīkliem
 
6.3.3.
Apkures sistēma
 
vienas caurules
 
divu cauruļu
 
cita tipa (norādīt)
6.3.4.
Siltumenerģijas piegādes regulēšana, kontrole un
uzskaite zonās
 
6.3.5.
Cauruļvadu garums kondicionētās zonās
 
6.3.6.
Sildelementu un cauruļu tehniskais stāvoklis
 
6.3.7.
Siltumenerģijas zudumi cauruļvados, %
 
6.3.8.
Siltumenerģijas zudumi cauruļvados, kWh
 
6.3.9.
Siltuma akumulācija (ir, nav, tehniskie parametri)
 
6.3.10.
Siltuma akumulācijas siltumenerģijas zudumi, %
 
6.3.11.
Siltuma akumulācijas siltumenerģijas zudumi, kWh
 
6.3.12.
Cita informācija
 
Piezīme.
* Ja sistēmas atšķiras dažādās ēkas zonās, var norādīt atsevišķā tabulā katrai zonai.
6.4. Karstā ūdens sadales sistēma
31
/
59
6.4.1.
Karstā ūdens piegādes vidējā temperatūra
(°C)
 
 
6.4.2.
Aukstā ūdens ieplūdes temperatūra (°C)
 
 
6.4.3.
Karstā ūdens sagatavošana
 
 
sagatavošana siltummezglā
 
 
centralizēta apgāde
 
 
individuālā
6.4.4.
Karstā ūdens sadales sistēmas tips
 
 
bez cirkulācijas
 
 
ar cirkulāciju
6.4.5.
Cauruļvadu garums
 
_________ kondicionētās zonās, _________ ārpus kondicionētās zonas
6.4.6.
Cauruļu tehniskais stāvoklis
 
 
6.4.7.
Siltuma akumulācija (ir, nav, tehniskie
parametri)
 
6.4.8.
Cita informācija
 
7. Energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi, kurus plānots īstenot projekta ietvaros
7.1. Ēkas ārējās norobežojošās konstrukcijas, inženiertehniskās sistēmas, citi energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi
Nr.
p.k.
Energoefektivitātes
paaugstināšanas pasākums un
sasniedzamais(-ie) rādītājs(-i)*
Enerģijas ietaupījums gadā
Primārās enerģijas ietaupījums
% no kopējā novērtētā enerģijas
patēriņa
kWh
MWh
kWh/m
2
%
koeficients**
MWh gadā
 
Siltumenerģija, kopā
 
 
 
 
 
 
 
1.
 
 
 
 
 
 
 
 
2.
 
 
 
 
 
 
 
 
3.
 
 
 
 
 
 
 
 
Elektroenerģija, kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1. *Energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumā sasniedzamie rādītāji (norobežojošo konstrukciju siltuma caurlaidības koeficientu 
U
  un termisko tiltu
siltuma caurlaidības koeficientu vērtības, izmaiņas ventilācijas sistēmā u. c. izmaiņas).
32
/
59
2. **Koeficients saskaņā ar Ministru kabineta 2013. gada 25. jūnija noteikumiem Nr. 348 "
Ēkas energoefektivitātes aprēķina metode
".
Cita informācija
 – norāda izmantoto koeficientu aprēķina metodi, ja notiek energoresursu aizvietošana utt.
 
8. Ēkas norobežojošās konstrukcijas un tehniskās sistēmas pēc energoefektivitātes pasākumu veikšanas
8.1. Informācija par katru ārējo norobežojošo konstrukciju veidu, kas aptver kopējā aprēķina platībā iekļautās apkurināmās telpas
Nr.
p.k.
Zonas
apzīmējums (un
nosaukums)
Norobežojošā
konstrukcija
Materiāls(-i)
Biezums
(mm)
Laukums
(m
2
)
Būvelementa siltuma
caurlaidības
koeficients (U),
W/(m
2
 K)
Temperatūru starpība
starp būvkonstrukcijas
siltajām un aukstajām
pusēm (K)
Būvkonstrukciju
siltuma zudumu
koeficients (W/K)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Nr.
p.k.
Zonas
apzīmējums (un
nosaukums)
Termiskie tilti
Nosaukumi
Garums vai skaits
(m vai gab.)
Termisko tiltu
siltuma caurlaidības
koeficients (ψ vai χ),
W/(m K) vai W/K
Temperatūru starpība
starp būvkonstrukcijas
siltajām un aukstajām
pusēm (K)
Būvkonstrukciju
siltuma zudumu
koeficients (W/K)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ēkas norobežojošo konstrukciju siltuma zudumu koeficients HT un normatīvais
siltuma zudumu koeficients H
TR
H
T
 (faktiskais) (W/K)
 
H
TR
 (normatīvais)* (W/K)
 
Piezīme.
* Aprēķināts saskaņā ar Ministru kabineta 2015. gada 30. jūnija noteikumiem Nr. 339 "
Noteikumi par Latvijas būvnormatīvu LBN 002-15 "Ēku norobežojošo
konstrukciju siltumtehnika"
".
33
/
59
8.2. Ventilācija ēkas zonās – sasniedzamie rādītāji pēc energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu veikšanas
8.2.1. Aprēķina parametri*
Nr.
p.k.
Zonas apzīmējums
(un nosaukums)
Ventilācijas
sistēmas veids
(dabiskā,
mehāniskā)
Aprēķina
tilpums
(m
3
)
Gaisa apmaiņas
intensitāte
(iekļaujot
infiltrāciju) (1/h)
Gaisa plūsmas
piegādes
temperatūra
(°C)**
Darbības
ilgums periodā
(h)
Enerģijas
atgūšanas vidējais
rādītājs periodā (%)
Ventilācijas
siltuma zudumu
koeficients
(W/K)**
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Cita informācija
 
Piezīmes.
1. * Ja ēka, zona vai zonas daļa tiek ekspluatēta dažādos temperatūras un ventilācijas režīmos, norāda katru režīmu atsevišķi, uzrādot režīma parametrus.
2. ** Ievērojot rekuperāciju.
8.2.2. Ventilācija un gaisa kondicionēšana – dati par uzstādāmajām iekārtām
Nr.
p.k.
Iekārtas nosaukums,
modelis
Vidējā svērtā
elektriskā jauda, kW
Iekārtas
ražība, m
3
/h
Siltuma atgūšanas
efektivitāte, %
Plānotais darba
stundu skaits,
h/gadā
Plānotais patērētās
enerģijas daudzums,
kWh/gadā
Plānotais saražotās
enerģijas daudzums,
kWh/gadā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
8.3. Aprēķinātie siltuma ieguvumi ēkā*
Nr.
p.k.
Zonas apzīmējums
(un nosaukums)
Iekšējie siltuma ieguvumi, kWh/m
2
Saules
siltuma
ieguvumi,
Ieguvumu
izmantošanas
Kopējie siltuma
ieguvumi*
metaboliskais
izkliedētais
no
no karstā
no/uz gaisa
kondicionēšanas
no/uz
kWh 
34
/
59
p.k.
(un nosaukums)
siltums no
iedzīvotājiem
siltums no
ierīcēm
apgaismojuma
ierīcēm
ūdens
sistēmām
kondicionēšanas
un ventilācijas
sistēmām
procesiem un
priekšmetiem
ieguvumi,
kWh/m
2
izmantošanas
koeficients
kWh/m
2
kWh
gadā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopējie siltuma ieguvumi
 
 
Cita informācija
 
Piezīme.
* Kopējie aprēķinātie siltuma ieguvumi attiecīgajā periodā.
9. Apgaismojuma tehniskā informācija un enerģijas patēriņš
Nr.
p.k.
Telpa vai
telpu
grupa*
Esošā situācija
Prognoze
Starpība
gaismekļi**
telpas
vai telpu
grupas
platība
gaismekļa
jauda, W
kopējā
jauda,
W/m
2
stundas
gadā, h
elektroenerģijas
patēriņš gadā,
kWh
gaismekļi*
kopējā
jauda,
W/m
2
stundas
gadā, h
elektroenerģijas
patēriņš gadā,
kWh
elektroenerģijas
patēriņš gadā,
kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1. *Ja projekta ietvaros nav plānotas darbības, kas saistītas ar apgaismojuma nomaiņu, datus norāda pa telpu grupām.
2. ** Norāda spuldžu tipu, kopējo spuldžu skaitu. Identificē detalizēti, ja ēkai plānota apgaismojuma nomaiņa.
10. Energoefektivitātes rādītāji un izmaiņu prognoze pēc energoefektivitātes uzlabošanas priekšlikumu īstenošanas
35
/
59
Nr.
p.k.
Enerģijas patēriņa
sadalījums*
Esošā situācija (aprēķinātie dati no 6.
daļas)
Prognoze pēc energoefektivitātes
pasākumu īstenošanas (saskaņā ar 7.
daļu)
Starpība – enerģijas
samazinājums**
(gadā)
Starpība – CO
2
emisijas
samazinājums**
(kgCO
2
 gadā)
kopējais
patēriņš
(kWh gadā)
īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
CO
2
 emisija
(kgCO
2
gadā)
kopējais
patēriņš
(kWh gadā)
īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
CO
2
 emisija
(kgCO
2
gadā)
kWh
MWh
%
 
10.1.
Apkurei
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
10.2.
Karstā ūdens
sagatavošanai
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
10.3.
Dzesēšanai (un gaisa
sausināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
10.4.
Mehāniskajai ventilācijai
(un gaisa mitrināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
10.5.
Apgaismojumam
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
10.6.
Papildu enerģija
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
10.7.
Pārējais patēriņš***
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Cita informācija
 – eksperts norāda, kādi koeficienti ir izmantoti CO
2
 rādītāju ietaupījuma aprēķinam
 
Aizvietotā enerģija no fosilajiem energoresursiem
 
 
Aizvietotās
enerģijas
daudzums (kWh
gadā)
Īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
Primārās
enerģijas
koeficients
Primārās
enerģijas
daudzums
(kWh/gadā)
CO
2
koeficients
Primārās
enerģijas
samazinājums,
MWh gadā
CO
2
 emisiju
samazinājums
(t/gadā)
10.8.
CO
2
 emisijas ietaupījumi,
aizstājot ar fosilajiem
energoresursiem saražoto
enerģiju pret enerģiju, kas
saražota no atjaunojamiem
 
 
 
 
 
 
 
36
/
59
energoresursiem
Pavisam kopā
 
Cita informācija
 – eksperts norāda, kādi koeficienti ir izmantoti primārās enerģijas un CO
2
 rādītāju ietaupījuma aprēķinam.
Piezīmes.
1. * Datiem precīzi jāsakrīt ar aprēķinātajiem datiem šīm pozīcijām, kas norādīti citās šī pārskata nodaļās.
2. ** Kopsummā ietaupāmais enerģijas apjoms un CO
2
 emisijas samazinājums nevar pārsniegt sākotnēji aprēķinātos rādītājus pirms energoefektivitātes
paaugstināšanas priekšlikumiem.
3. *** Norāda pārējos patērētājus, kas nav atsevišķi detalizējami.
11. Energoefektivitātes rādītāja korekcija apkurei*
 (ja ēkas vidējais telpu augstums lielāks par 3,5 m)
Ēkas vidējais apkurināmo telpu augstums
Novērtētais enerģijas patēriņš apkurei
Pieļaujamais enerģijas patēriņa līmenis
apkurei*
m
kWh/m
2
 gadā
kWh/m
2
 gadā
 
 
 
 
 
 
Piezīme.
* Aprēķina saskaņā ar Ministru kabineta 2013. gada 9. jūlija noteikumu Nr. 383 "
Noteikumi par ēku energosertifikāciju
" 
15.
3
 punktu
12. Pamatinformācija par ražošanas tehnoloģisko procesu
12.1. Ražošanas procesa anotācija
 
37
/
59
12.2. Informācija par ražošanas procesa noslogotību
Darbības stundu skaits diennaktī
 
Darbības diennakšu skaits nedēļā
 
 
Darbības nedēļu skaits gadā
 
Darbības mēnešu skaits gadā
 
 
Piezīme. Var norādīt dažādus laikus dažādiem ražošanas procesiem.
13. Ražošanas iekārtu apraksts un enerģijas patēriņa dati
13.1. Ražošanas tehnoloģiskās iekārtas (dati par iekārtu elektroenerģijas patēriņu)*
Nr.
p.k.
Iekārtas nosaukums, tips (tipu dala
atsevišķi)
Ražošanas
gads
Nominālā
jauda, kW
Vidējā svērtā
jauda**, kW
Darba stundu
skaits gadā, h
Enerģijas
patēriņš, kWh
Daļa no kopējā
elektroenerģijas
patēriņa, %
Izmērītais
enerģijas patēriņš
gadā, kWh
1.
 
 
 
 
 
 
 
 
2.
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
Piezīmes.
1. * Norāda visas iekārtas, kurās tiek patērēta un saražota enerģija.
2. ** Norāda iekārtas patērēto jaudu.
13.2. Tehnoloģiskās iekārtas (dati par iekārtām, kurās tiek patērēti citi energonesēji)
Nr.
p.k.
Iekārtas
nosaukums,
tips
Izmantotais
energonesējs
Ražošanas
gads
Energonesēja
patēriņš gadā
(norādīt apjomu
un mērvienību)
Nominālā
jauda, kW
Vidējā
svērtā
jauda*, kW
Darba stundu
skaits gadā, h
Iekārtas
lietderības
koeficients
Daļa no
kopējā
energonesēja
patēriņa, %
Energonesēja
patēriņš gadā,
kWh
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
Piezīme. * Norāda iekārtas patērēto jaudu.
13.3. Saražotās produkcijas daudzums*
38
/
59
Produkts
Mērvienība
Gads
I**
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
 
201__
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
201__
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidēji
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1. *Aizpilda, ja tiek veikti pasākumi energoefektivitātes uzlabošanai ražošanas procesos.
2. **Ja nav uzskaites pa mēnešiem, norāda ikgadējo saražotās produkcijas daudzumu.
13.4. Citi nosacījumi, kas ietekmē ražošanas iekārtu energoefektivitātes novērtējumu
 
14. Enerģijas patēriņa uzskaite un sadalījums rūpnieciskajā procesā
14.1. Siltumenerģijas patēriņš ražošanas procesa nodrošināšanai
Gads
 
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
Kopējais
enerģijas
patēriņš, kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopējais vidējais (kWh gadā)
 
Aprēķinātie dati (aizpilda, ja nav skaitītāju)
 
Kopējais
enerģijas
patēriņš, kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Eksperta izmantotās metodes
apraksts
Obligāta prasība ir pievienot eksperta izmantotās metodes aprakstu – kā eksperts iegūst aprēķinātos datus
14.2. Siltumenerģijas patēriņš karstā ūdens sagatavošanai
39
/
59
Gads
 
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
Kopējais
enerģijas
patēriņš, kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopējais vidējais (kWh gadā)
 
Aprēķinātie dati (aizpilda, ja nav skaitītāju)
 
Kopējais
enerģijas
patēriņš, kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Eksperta izmantotās metodes
apraksts
Obligāta prasība ir pievienot eksperta izmantotās metodes aprakstu – kā eksperts iegūst aprēķinātos datus
14.3. Elektroenerģijas patēriņš ražošanas procesa nodrošināšanai
Gads
 
I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII
Kopā
 
Kopējais
enerģijas
patēriņš, kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopējais vidējais (kWh gadā)
 
Aprēķinātie dati (aizpilda, ja nav skaitītāju)
 
Kopējais
enerģijas
patēriņš, kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Eksperta izmantotās metodes
apraksts
Obligāta prasība ir pievienot eksperta izmantotās metodes aprakstu – kā eksperts iegūst aprēķinātos datus
15. Tehnoloģiskās iekārtas pirms un pēc energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu veikšanas*
Nr.
p.k.
Pirms energoefektivitātes pasākumiem
Pēc energoefektivitātes pasākumiem
Starpība –
energopatēriņš
iekārtas
nosaukums,
tips
vidējā
svērtā
jauda, kW
lietderības
koeficients
darba
stundas
gadā
energopatēriņš,
kWh
iekārtas
nosaukums,
tips
vidējā
svērtā
jauda, kW
darba
stundas
gadā
energopatēriņš,
kWh
lietderības
koeficients
kWh
%
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
40
/
59
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
 
Piezīme. * Nenorāda iekārtas, kuru darbību un energoresursu patēriņu projekta īstenošana neietekmē.
Cita informācija
16. Energoefektivitātes rādītāji un izmaiņu prognoze pēc ražošanas tehnoloģiskā procesa energoefektivitātes uzlabošanas priekšlikumu
īstenošanas
Nr.
p.k.
Enerģijas patēriņa
sadalījums
Esošā situācija (aprēķinātie dati no 3.
nodaļas)
Prognoze pēc energoefektivitātes
pasākumu īstenošanas
Starpība – enerģijas
samazinājums (gadā)
Starpība – CO
2
emisijas
samazinājums,
(kgCO
2
 gadā)
kopējais
patēriņš
(kWh gadā)
īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
CO
2
 emisija
(kgCO
2
gadā)
kopējais
patēriņš
(kWh gadā)
īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
CO
2
 emisija
(kgCO
2
gadā)
kWh
MWh
%
Ēkas enerģijas patēriņš
16.1.
Apkurei
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.2.
Karstā ūdens
sagatavošanai
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.3.
Dzesēšanai (un gaisa
sausināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.4.
Mehāniskajai ventilācijai
(un gaisa mitrināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.5.
Apgaismojumam
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.6.
Papildu enerģija
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.7.
Pārējais patēriņš
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ražošanas patēriņš
16.8.
Tehnoloģiskās ūdens
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.9.
Tvaika sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
41
/
59
16.10.
Saspiestā gaisa/gaisa
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.11.
Hidrauliskās sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.12.
Dzesēšanas sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.13.
Elektromehāniskās
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.14.
Citas sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
16.15. Paskaidrojums par enerģijas patēriņa sadalījumu
17. Informācija par projekta ietvaros sasniedzamajiem iznākuma rādītājiem*
No atjaunojamajiem energoresursiem saražotais enerģijas daudzums
 
MWh/gadā
 
Kopējais enerģijas ietaupījums
 
MWh/gadā
 
Primārās enerģijas ietaupījums
 
MWh/gadā
 
No atjaunojamajiem energoresursiem ražotā papildjauda
 
MW
 
Aprēķinātais siltumnīcefekta gāzu samazinājums gadā
 
t/gadā
 
Piezīme. 
*
 Atbilstoši šo noteikumu 
9. punktā
 noteiktajam.
Nosakot veicamos pasākumus, ēkas energosertifikāta pārskata autors sadarbojas ar projekta iesnieguma iesniedzēju, sertificētu arhitektu vai
būvinženieri, tādējādi paredzot vienādus pasākumus abos dokumentos.
Neatkarīgs eksperts ēku
energoefektivitātes jomā
 
 
 
 
 
(vārds, uzvārds)
 
(paraksts)
 
(datums)
 
 
(reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu ēku energoefektivitātes jomā reģistrā vai sertificēšanas institūcijas lēmumā/projekta iesniedzēja atbildīgā
darbinieka amats*)
 
(kontaktinformācija – tālrunis, e-pasts, adrese)
 
(uzņēmums, uzņēmuma reģistrācijas numurs (nenorāda, ja neatkarīgs eksperts ēku energoefektivitātes jomā ēkas energosertifikātu sagatavojis kā
42
/
59
pašnodarbināta persona**))
 
(projekta iesniedzēja atbildīgā amatpersona, kas apliecina pārskatā sniegtās informācijas pareizību)
Piezīmes.
1. * Ja pārskats tiek gatavots projekta pieteicējam, kurā darbojas energopārvaldības sistēma vai papildināta vides pārvaldības sistēma.
2. ** Neaizpilda, ja pārskats tiek gatavots projekta pieteicējam, kurā darbojas energopārvaldības sistēma vai papildināta vides pārvaldības sistēma.
18. Papildus pievienojamā informācija
1. Ēkas un (vai) ražošanas iekārtas(-u) skice
2. Ēkas un (vai) ražošanas iekārtas(-u) apsekošanas fotodokumentācija vai termogrammas
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
43
/
59
_________________________________________________________________________________
(nosaukums)
Ēkas adrese _______________________________________________________________
Ēkas kadastra numurs XXXX XXX XXXX
Ēkas kadastra apzīmējums XXXX XXX XXXX XXX
Ēkas klasifikācija __________________________________________________________
Ēkas fasādes fotogrāfija
2. pielikums
Ministru kabineta
2018. gada 16. janvāra
noteikumiem Nr. 38
Pārskats par ēkas energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu vērtībām un ražošanas procesa
novērtējums (aizpilda, ja tiek iesniegts ražošanas uzņēmuma energoaudits)
44
/
59
Pārskatā par ēkas energosertifikāta aprēķinos izmantotajām ievaddatu vērtībām un ražošanas procesa novērtējumu (turpmāk – pārskats) pieļaujamas
atkāpes, ja informācija pieejama citā formā vai datu salikumā (piemēram, izdrukas no aprēķina programmatūras) vai atbilst precīzākam ēkas
energoefektivitātes novērtējuma aprakstam.
1. Vispārīga informācija par komersantu
1.1. Informācija par komersantu
1.1.1.
Nosaukums
 
1.1.2.
Reģistrācijas numurs
 
1.1.3.
Juridiskā adrese
 
1.1.4.
Pamatdarbības nozare (NACE 2. red.)
 
1.1.5.
Kontaktpersona
 
1.1.6.
Kontaktinformācija (tālrunis, e-pasts)
 
1.1.7.
Atbildīgā komersanta amatpersona, kas apstiprina pārskatu (vārds,
uzvārds, amats uzņēmumā)
 
1.2. Informācija par pārskatu
1.2.1.
Objekta apsekošanas datums
 
1.2.2.
Ēkas energosertifikāta numurs
 
2. Energoefektivitātes novērtējuma robežas
2.1. Energoefektivitātes novērtējuma robežas*
Vienības nosaukums (ēka, tās
daļa vai zona u. c.)**
Vienību parametri (m,
m
2
, m
3
 u. c.)
Energonesēju sadalījums un
īss apraksts (energoresursi,
enerģijas veids –
siltumenerģija apkurei,
karstajam ūdenim,
elektroenerģija, enerģijas
Energonesējs
Novērtētais
saražotās/patērētās enerģijas
apjoms
Siltumenerģija,
elektroenerģija,
kWh gadā
% no kopējā 
45
/
59
elektroenerģija, enerģijas
uzskaites veids, skaitītāju
daudzums u. tml.)
kWh
kWh
kWh gadā
% no kopējā
Ēka (1. ražošanas cehs)
 
 
 
 
 
 
Ēka (2. ražošanas cehs)
 
 
 
 
 
 
Ēka (ražošanas cehs)
 
 
 
 
 
 
Katlumāja
 
 
 
 
 
 
Uzņēmuma teritorija
(siltumtīkli, teritorijas
apgaismojums, teritorijas
transports, cits ražošanas
procesam nepieciešamais
enerģijas patēriņa veids, kas
nenotiek ēkā vai inženierbūvē)
 
 
 
 
 
 
Energosertifikātā novērtētā
ēka/ražošanas process
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
100 %
Neatkarīgā eksperta piezīmes par enerģijas sadalījumu
 
 
 
Piezīmes.
1. *Tabulā norāda enerģijas bilanci, iekļaujot vērtības, kas atrodas energoresursu uzskaites robežās, un raksturo, kur tiek patērēta enerģija.
2. ** Eksperta vienību sadalījums atbilstoši konkrētā ražošanas procesa specifikai un loģiskajam sadalījumam.
2.2. Citi nosacījumi, kas ietekmē energoefektivitātes novērtējumu*
 
Piezīme.
* Aizpilda, ja ēkā ir platības, kas atslēgtas no apkures, platības ar nevienmērīgu enerģijas patēriņu un ar dažādām enerģijas apgādes sistēmām, norādot
parametrus (piemēram, m
2
, temperatūru), kas ietekmē energoefektivitātes novērtējumu.
3. Enerģijas patēriņa sadalījums
46
/
59
Enerģijas patēriņa
sadalījums
Izmērītais novērtējums*
Apkures
izmērītais
rādītājs ar
klimata
korekciju
(kWh gadā)
Apkures
izmērītais
rādītājs ar
klimata
korekciju
(kWh/m
2
gadā)
Aprēķinātais novērtējums**
siltumenerģija,
vidējais (kWh)
elektroenerģija,
vidējais (kWh)
kopējais,
vidējais
(kWh
gadā)
īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
siltumenerģija,
vidējais (kWh)
elektroenerģija,
vidējais (kWh)
kopējais,
vidējais
(kWh
gadā)
Īpatnējais
(kWh/m
2
gadā)
 
1
2
1 + 2 = 3
4 =
3/kopējā
platība
5
6
7
8
7 + 8 = 9
10 =
9/kopējā
platība
Ēkas enerģijas patēriņš
3.1. Apkurei
 
 
 
 
 
 
 
 
3.2. Karstā ūdens
sagatavošanai
 
 
 
 
 
 
 
 
3.3. Dzesēšanai (un
gaisa sausināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
3.4. Mehāniskajai
ventilācijai (un gaisa
mitrināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
3.5.
Apgaismojumam
 
 
 
 
 
 
 
 
3.6. Papildu enerģija
 
 
 
 
 
 
 
 
3.7. Pārējais
patēriņš
 
 
 
 
 
 
 
 
Ražošanas patēriņš
3.8. Tehnoloģiskās
ūdens sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.9. Tvaika
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.10. Saspiestā
gaisa/gaisa
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.11. Hidrauliskās
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.12. Dzesēšanas
 
 
 
 
 
 
 
 
47
/
59
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.13.
Elektromehāniskās
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.14. Citas sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
3.15. 
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
3.16. Paskaidrojums
par enerģijas
patēriņa sadalījumu
 
Piezīmes.
1. * Norāda vidējos patēriņa datus par vismaz pēdējiem diviem gadiem. Ja izmērītās enerģijas korekcija pārsniedz 10 % pret izmērītajiem vidējiem datiem,
iesniedz detalizētu skaidrojošu aprēķinu, ko norāda 3.16. apakšpunktā.
2. ** Izmērītās energoefektivitātes novērtēšanas rezultātu un aprēķinātās energoefektivitātes novērtēšanas rezultātu salīdzinājums pa pozīcijām, ja ir vienādi
iekštelpu temperatūras nosacījumi (atšķiras mazāk nekā par 10 % un ne vairāk kā par 10 kWh/m
2
 gadā).
4. Energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi, kurus plānots īstenot projekta ietvaros
4.1. Ēkas ārējās norobežojošās konstrukcijas, inženiertehniskās sistēmas, citi energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi
Nr.
p.k.
Energoefektivitātes paaugstināšanas
pasākums un sasniedzamais(-ie)
rādītājs(-i)*
Enerģijas ietaupījums gadā
Primārās enerģijas ietaupījums
% no kopējā novērtētā
enerģijas patēriņa
kWh
MWh
kWh/m
2
%
koeficients**
MWh gadā
 
Siltumenerģija, kopā
 
 
 
 
 
 
 
1.
 
 
 
 
 
 
 
 
2.
 
 
 
 
 
 
 
 
3.
 
 
 
 
 
 
 
 
Elektroenerģija, kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1. *Energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumā sasniedzamie rādītāji (norobežojošo konstrukciju siltuma caurlaidības koeficientu 
U
 un termisko tiltu
siltuma caurlaidības koeficientu vērtības, izmaiņas ventilācijas sistēmā u. c. izmaiņas).
2. **Koeficients saskaņā ar Ministru kabineta 2013. gada 25. jūnija noteikumiem Nr. 348 "
Ēkas energoefektivitātes aprēķina metode
".
48
/
59
Cita informācija
 – norāda izmantoto koeficientu aprēķina metodi, ja notiek energoresursu aizvietošana utt.
 
5. Tehnoloģiskās iekārtas pirms un pēc energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu veikšanas*
Nr.
p. k.
Pirms energoefektivitātes pasākumiem
Pēc energoefektivitātes pasākumiem
Starpība –
energopatēriņš
iekārtas
nosaukums,
tips
vidējā
svērtā
jauda, kW
lietderības
koeficients
darba
stundas
gadā
energopatēriņš,
kWh
iekārtas
nosaukums,
tips
vidējā
svērtā
jauda, kW
darba
stundas
gadā
energopatēriņš,
kWh
lietderības
koeficients
kWh
%
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā
 
 
 
 
Piezīme. * Nenorāda iekārtas, kuru darbību un energoresursu patēriņu projekta īstenošana neietekmē.
Cita informācija
 
6. Energoefektivitātes rādītāji un izmaiņu prognoze pēc energoefektivitātes uzlabošanas priekšlikumu īstenošanas
Nr.
p.k.
Enerģijas patēriņa
sadalījums
Esošā situācija (aprēķinātie dati no 3.
nodaļas)
Prognoze pēc energoefektivitātes
pasākumu īstenošanas
Starpība – enerģijas
samazinājums (gadā)
Starpība – CO
2
emisijas
samazinājums,
kgCO
2
 gadā
kopējais
patēriņš,
kWh gadā
Īpatnējais,
kWh/m
2
gadā
CO
2
 emisija,
kgCO
2
 gadā
kopējais
patēriņš,
kWh gadā
Īpatnējais,
kWh/m
2
gadā
CO
2
 emisija,
kgCO
2
 gadā
kWh
MWh
%
Ēkas enerģijas patēriņš
49
/
59
6.1.
Apkurei
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.2.
Karstā ūdens
sagatavošanai
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.3.
Dzesēšanai (un gaisa
sausināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.4.
Mehāniskajai ventilācijai
(un gaisa mitrināšanai)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.5.
Apgaismojumam
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.6.
Papildu enerģija
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.7.
Pārējais patēriņš
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ražošanas patēriņš
6.8.
Tehnoloģiskās ūdens
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.9.
Tvaika sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.10.
Saspiestā gaisa/gaisa
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.11.
Hidrauliskās sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.12.
Dzesēšanas sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.13.
Elektromehāniskās
sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.14.
Citas sistēmas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.15.
Kopā
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6.16. Paskaidrojums par enerģijas patēriņa sadalījumu
7. Informācija par projekta ietvaros sasniedzamajiem iznākuma rādītājiem*
No atjaunojamajiem energoresursiem saražotais enerģijas daudzums
 
MWh/gadā
Kopējais enerģijas ietaupījums
 
MWh/gadā
Primārās enerģijas ietaupījums
 
MWh/gadā
No atjaunojamajiem energoresursiem ražotā papildjauda
 
MW
Aprēķinātais siltumnīcefekta gāzu samazinājums gadā
 
t/gadā
Nosakot veicamos pasākumus, ēkas energosertifikāta pārskata autors sadarbojas ar projekta iesnieguma iesniedzēju, sertificētu arhitektu vai
būvinženieri, tādējādi paredzot vienādus pasākumus abos dokumentos.
50
/
59
Neatkarīgs eksperts ēku energoefektivitātes
jomā/projekta iesniedzēja atbildīgais
darbinieks par enerģijas sistēmas pārvaldību*
 
 
 
 
 
(vārds, uzvārds)
 
(paraksts)
 
(datums)
 
 
(reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu ēku energoefektivitātes jomā reģistrā vai sertificēšanas institūcijas lēmumā/projekta iesniedzēja atbildīgā
darbinieka amats*)
 
(kontaktinformācija – tālrunis, e-pasts, adrese)
 
(uzņēmums, uzņēmuma reģistrācijas numurs (nenorāda, ja neatkarīgs eksperts ēku energoefektivitātes jomā ēkas energosertifikātu sagatavojis kā
pašnodarbināta persona**))
 
(projekta iesniedzēja atbildīgā amatpersona, kas apliecina pārskatā sniegtās informācijas pareizību)
Piezīmes.
1. * Ja pārskats tiek gatavots projekta pieteicējam, kurā darbojas energopārvaldības sistēma vai papildināta vides pārvaldības sistēma.
2. ** Neaizpilda, ja pārskats tiek gatavots projekta pieteicējam, kurā darbojas energopārvaldības sistēma vai papildināta vides pārvaldības sistēma.
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
51
/
59
1. Informācija par projektu un finansējuma saņēmēju
Projekta nosaukums
 
Projekta līguma numurs
 
Projekta pabeigšanas gads
 
Finansējuma saņēmēja nosaukums
 
2. Informācija par ēkām un tehnoloģijām, kurās veiktas projekta darbības
 (finansējuma saņēmējs aizpilda tās sadaļas, kuras atbilst projekta ietvaros
īstenotajām darbībām)
2.1. Ēka
 (informācija par ražošanas ēku, kurā projekta ietvaros veikti energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi)
Nr.
p.k.
Adrese
Ēkas kadastra numurs
Ēkas klasifikācija
Gads, kad ēka nodota
ekspluatācijā
Atjaunošana pabeigta
(datums)
Kopējā apsildāmā
platība (m
2
)*
2.1.1.
 
 
 
 
 
 
2.1.2.
 
 
 
 
 
 
...
 
 
 
 
 
 
Piezīme. *Ēkas energosertifikāta 6. punktā norādītā platība.
2.2. Ražošanas tehnoloģiskās iekārtas
 (informācija par iekārtu, ar kuru projekta ietvaros tika nomainīta esošā iekārta)
Nr.
p.k.
Iekārtas
nosaukums, tips
Adrese
Uzstādītā jauda,
MW
Vidējā svērtā
jauda, MW
Ražošanas gads
Darba stundu
skaits pārskata
Darba stundu
skaits gadā
3. pielikums
Ministru kabineta
2018. gada 16. janvāra
noteikumiem Nr. 38
(Pielikums MK 
05.11.2019.
 noteikumu Nr. 508 redakcijā, kas grozīta ar MK 
20.10.2020.
 noteikumiem Nr. 642)
Pārskats par enerģijas patēriņu pēc energoefektivitātes pasākumu veikšanas ražošanas ēkā vai
konkrētajā ražošanas procesā par 20____. gadu
52
/
59
p.k.
(tipu daļa atsevišķi)
MW
jauda, MW
gadā
(plānotais)
2.2.1.
 
 
 
 
 
 
 
2.2.2.
 
 
 
 
 
 
 
…
 
 
 
 
 
 
 
3. Informācija par enerģijas patēriņu ēkās un iekārtās, kurās ir veiktas projekta darbības
 (norādīt pēc faktiski uzstādītajiem skaitītājiem. Ja projekta
darbības ir veiktas vairākās ražošanas ēkās un/vai vairākās iekārtās, dati ir jāsniedz par katru ēku un/vai iekārtu atsevišķi. Informācijai ir jāsakrīt ar 2.1. un
2.2. tabulā sniegto informāciju)
3.1. Enerģijas patēriņš ēkās, kurās veiktas investīcijas
 (ja projekta ietvaros veiktas investīcijas vairākās ēkās, 3.1. sadaļu aizpilda par katru ēku)
3.1.1. Siltumenerģijas patēriņš apkurei
Ēkā siltumapgādei un karstā ūdens sagatavošanai izmantotā energoresursa veids __________________
CO
2
 emisijas faktors ____________________________________
Ēkas kadastra numurs ____________________________________
 
Janvāris
Februāris
Marts
Aprīlis
Maijs
Jūnijs
Jūlijs
Augusts
Septembris
Oktobris
Novembris
Decembris
Kopā
Rādītāji pārskata
gadā
Kopējais enerģijas
patēriņš, MWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Īpatnējais
enerģijas patēriņš,
kWh/m
2
*
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
CO
2
 emisijas
apjoms, t***
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidējie rādītāji
20____.–20____.
gadā (pirms
projekta)**
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
Īpatnējais enerģijas patēriņš, kWh/m
2
 
CO
2
 emisijas apjoms, t***
 
Starpība
(samazinājums vai
pieaugums)
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
Īpatnējais enerģijas patēriņš, kWh/m
2
 
CO
2
 emisijas apjoms, t***
 
Piezīmes.
1. * Kopējais enerģijas patēriņš kWh/kopējā apsildāmā platība (m
2
).
53
/
59
2. ** Informācijai jāsakrīt ar projekta iesniegumā norādītajiem datiem.
3. ***Aprēķina, reizinot kopējo siltumenerģijas patēriņu apkurei ar CO
2
 emisijas faktoru.
3.1.2. Siltumenerģijas patēriņš karstā ūdens sagatavošanai
CO
2
 emisijas faktors ____________________________________
Ēkas kadastra numurs ____________________________________
 
Janvāris
Februāris
Marts
Aprīlis
Maijs
Jūnijs
Jūlijs
Augusts
Septembris
Oktobris
Novembris
Decembris
Kopā
Rādītāji pārskata
gadā
Kopējais enerģijas
patēriņš, MWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Īpatnējais
enerģijas patēriņš,
kWh/m
2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
CO
2
 emisijas
apjoms, t**
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidējie rādītāji
20____.–20____.
gadā (pirms
projekta)*
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
Īpatnējais enerģijas patēriņš, kWh/m
2
 
CO
2
 emisijas apjoms, t**
 
Starpība
(samazinājums vai
pieaugums)
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
Īpatnējais enerģijas patēriņš, kWh/m
2
 
CO
2
 emisijas apjoms, t**
 
Piezīmes.
1. * Informācijai jāsakrīt ar projekta iesniegumā norādītajiem datiem.
2. **Aprēķina, reizinot kopējo siltumenerģijas patēriņu karstajam ūdenim ar CO
2
 emisijas faktoru.
3.1.3. Elektroenerģijas patēriņš
Ēkā elektroapgādei izmantotā energoresursa veids __________________
CO
2
 emisijas faktors ____________________________________
Ēkas kadastra numurs ____________________________________
54
/
59
 
Janvāris
Februāris
Marts
Aprīlis
Maijs
Jūnijs
Jūlijs
Augusts
Septembris
Oktobris
Novembris
Decembris
Kopā
Rādītāji pārskata
gadā
Kopējais enerģijas
patēriņš, MWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Īpatnējais
enerģijas patēriņš,
kWh/m
2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
CO
2
 emisijas
apjoms, t**
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidējie rādītāji
20____.–20____.
gadā (pirms
projekta)*
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
Īpatnējais enerģijas patēriņš, kWh/m
2
 
CO
2
 emisijas apjoms, t**
 
Starpība
(samazinājums vai
pieaugums)
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
Īpatnējais enerģijas patēriņš, kWh/m
2
 
CO
2
 emisijas apjoms, t**
 
Piezīmes.
1. * Informācijai jāsakrīt ar projekta iesniegumā norādītajiem datiem.
2. **Aprēķina, reizinot kopējo elektroenerģijas patēriņu ar CO
2
 emisijas faktoru.
3.2. Enerģijas patēriņš ražošanas tehnoloģiskajās iekārtās
 (ja projekta ietvaros veiktas investīcijas vairākās iekārtās, 3.2. sadaļu aizpilda par katru
iekārtu)
3.2.1. Siltumenerģijas patēriņš ražošanas tehnoloģijām, kurās veiktas projekta darbības
Ražošanas tehnoloģiju siltumapgādei izmantotā energoresursa veids __________________
CO
2
 emisijas faktors ____________________________________
Iekārtas nosaukums un tips ____________________________________
 
Janvāris
Februāris
Marts
Aprīlis
Maijs
Jūnijs
Jūlijs
Augusts
Septembris
Oktobris
Novembris
Decembris
Kopā
Rādītāji pārskata
gadā
Kopējais enerģijas
patēriņš, MWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
CO
2
 emisijas
apjoms, t**
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidējie rādītāji
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
55
/
59
20____.–20____.
gadā (pirms
projekta)*
CO
2
 emisijas apjoms, t**
 
Starpība
(samazinājums vai
pieaugums)
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
CO
2
 emisijas apjoms, t**
 
Piezīmes.
1. * Informācijai jāsakrīt ar projekta iesniegumā norādītajiem datiem.
2. **Aprēķina, reizinot kopējo siltumenerģijas patēriņu ražošanas tehnoloģijās ar CO
2
 emisijas faktoru.
3.2.2. Elektroenerģijas patēriņš ražošanas tehnoloģijām, kurās veiktas projekta darbības
Ražošanas tehnoloģiju elektroapgādei izmantotā energoresursa veids __________________
CO
2
 emisijas faktors ____________________________________
Iekārtas nosaukums un tips ____________________________________
 
Janvāris
Februāris
Marts
Aprīlis
Maijs
Jūnijs
Jūlijs
Augusts
Septembris
Oktobris
Novembris
Decembris
Kopā
Rādītāji pārskata
gadā
Kopējais enerģijas
patēriņš, MWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
CO
2
 emisijas
apjoms, t**
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidējie rādītāji
20____.–20____.
gadā (pirms
projekta)*
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
CO
2
 emisijas apjoms, t**
 
Starpība
(samazinājums vai
pieaugums)
Kopējais enerģijas patēriņš, MWh
 
CO
2
 emisijas apjoms, t**
 
Piezīmes.
1. * Informācijai jāsakrīt ar projekta iesniegumā norādītajiem datiem.
2. **Aprēķina, reizinot kopējo elektroenerģijas patēriņu ar CO
2
 emisijas faktoru.
3.2.3. Saražotās produkcijas daudzums
 
Janvāris
Februāris
Marts
Aprīlis
Maijs
Jūnijs
Jūlijs
Augusts
Septembris
Oktobris
Novembris
Decembris
Vidēji
Kopā
56
/
59
 
Janvāris
Februāris
Marts
Aprīlis
Maijs
Jūnijs
Jūlijs
Augusts
Septembris
Oktobris
Novembris
Decembris
mēnesī
Kopā
Rādītāji pārskata
gadā
Kopējais
produkcijas
daudzums
(norāda
mērvienību)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Vidējie rādītāji
20____.–20____.
gadā (pirms
projekta)*
Kopējais produkcijas daudzums (norāda mērvienību)
 
Starpība
(samazinājums
vai pieaugums)
Kopējais produkcijas daudzums (norāda mērvienību)
 
Piezīme. * Informācijai jāsakrīt ar projekta iesniegumā norādītajiem datiem.
4. Investīcijas atjaunojamo energoresursu (AER) izmantošanai
 (informācija par izmantotajiem AER ražošanas procesā vai ēkā. Aizpilda, ja projekta
ietvaros ir veikta pāreja uz AER)
AER veids
Uzstādītā papildjauda, MW*
% no kopējā enerģijas patēriņa**
…
 
 
…
 
 
…
 
 
Piezīmes.
1. *Ar uzstādīto papildjaudu saprot gan pārejas rezultātā no fosilajiem uz atjaunojamajiem energoresursiem uzstādīto siltumavota jaudu, gan uzstādīto
papildjaudu.
2. ** Kopējais enerģijas patēriņš ietver siltumenerģijas un elektroenerģijas patēriņu. To aprēķina, izmantojot šādu formulu:
 
No AER saražotais enerģijas daudzums
× 100 %
 
 
Kopējā enerģijas patēriņa summa pārskata gadā
 
5. Kopsavilkums par projekta ietvaros sasniegtajiem iznākuma rādītājiem*
No atjaunojamajiem energoresursiem saražotais enerģijas daudzums**
 
MWh/gadā
Kopējais enerģijas patēriņš
 
MWh/gadā
Kopējais enerģijas ietaupījums
 
MWh/gadā
Primārās enerģijas ietaupījums
 
MWh/gadā
57
/
59
No atjaunojamajiem energoresursiem ražotā papildjauda**
 
MW
Aprēķinātais siltumnīcefekta gāzu samazinājums gadā
 
t/gadā
Piezīmes.
1. *Atbilstoši šo noteikumu 
9. punktā
 noteiktajam.
2. **Aizpilda, ja projekta ietvaros tika īstenota pāreja uz atjaunojamajiem energoresursiem vai tika uzstādīta papildjauda.
6. Papildinformācija
 – cita informācija, kas ir noderīga, lai izvērtētu projekta progresu
 
 
 
 
 
7. Pārskatu sagatavoja
Vārds, uzvārds
 
Amats uzņēmumā* vai sertifikāta numurs**
 
Kontaktinformācija (tālrunis, e-pasts, adrese)
 
Pārskata sagatavošanas datums
 
Piezīmes.
1. * Ja pārskata ziņojumu aizpilda projekta iesniedzēja darbinieks, kas atbildīgs par enerģijas datu uzskaiti un pārvaldību.
2. ** Ja pārskata ziņojumu aizpilda neatkarīgs eksperts energoefektivitātes jomā.
8. Pārskatu apstiprināja
Vārds, uzvārds
 
Amats uzņēmumā
 
Kontaktinformācija (tālrunis, e-pasts, adrese)
 
Paraksts
 
Datums
 
58
/
59
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
59
/
59