Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 29,
11.02.2020.
OP numurs: 
2020/29.7
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
30.01.2020.
Stājas spēkā: 
12.02.2020.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Uzņēmumu ienākuma 
nodokļa likumā
Izdarīt 
Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā
 (Latvijas Vēstnesis, 
2017, 156. nr.; 2018, 249. nr.; 2019, 62., 118. nr.)
šādus 
grozījumus:
1. Papildināt 2. pantu ar 3.
1
 daļu šādā 
redakcijā:
"(3
1
) Neatkarīgi no šā panta otrās daļas 5. un 6. 
punkta noteikumiem privātie pensiju fondi, ieguldījumu fondi un
alternatīvie ieguldījumu fondi maksā uzņēmumu ienākuma nodokli 
atbilstoši šā likuma 4. panta otrās daļas 2. punkta
"k" 
apakšpunktam un piektajai daļai, ja attiecībā uz tiem piemērojama 
šā likuma 7.
1
 panta divpadsmitā daļa."
2. 
4. pantā:
papildināt otrās daļas 2. punktu ar "h", "i", "j" un "k" 
apakšpunktu šādā redakcijā:
"h) reorganizācijas procesā citai personai nodoto aktīvu 
vērtību saskaņā ar šā likuma 18. pantu,
i) tā aktīva vērtību, kuru Latvijas nodokļa maksātājs nodod tā 
pastāvīgajai pārstāvniecībai ārvalstī saimnieciskās
darbības 
veikšanai, ja aktīva nodošanas rezultātā Latvija zaudē tiesības 
uzlikt nodokli nodotajam aktīvam,
j) tā aktīva vērtību, kuru ārvalsts nodokļa maksātāja 
pastāvīgā pārstāvniecība Latvijā nodod tā galvenajam
uzņēmumam 
vai citai pastāvīgajai pārstāvniecībai ārvalstī saimnieciskās 
darbības veikšanai, ja aktīva nodošanas
rezultātā Latvija zaudē 
tiesības uzlikt nodokli nodotajam aktīvam,
k) hibrīdneatbilstības rezultātu saskaņā ar šā likuma 
7.
1
 pantu.";
aizstāt piektajā daļā tekstu "un "f"" ar tekstu ""f", "i", "j" 
un "k"";
papildināt pantu ar 8.
1
 un 8.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(8
1
) Šā panta otrās daļas 2. punkta "g" 
apakšpunkts tiek piemērots arī tiem nodokļa maksātājiem, kuri 
beidz
maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli, izņemot gadījumu, kad 
notikusi reorganizācija, kuras rezultātā atbilstoši šā
likuma 18. 
pantam iegūstošā sabiedrība saņemtos aktīvus saimnieciskās 
darbības nodrošināšanai turpina lietot Latvijā.
Ja nodokļa 
maksātājs beidz maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli, neveicot 
likvidāciju, tā likvidācijas kvotai tiek
pielīdzināta arī 
uzkrājumiem novirzītā peļņas daļa, kā arī grāmatvedības uzskaitē 
ārpusbilances posteņos uzskaitītā
peļņas daļa un šī summa veido 
ar nodokli apliekamo bāzi.
(8
2
) Piemērojot šā panta otrās daļas 2. punkta "i" 
apakšpunktu gadījumā, kad nodotā aktīva uzskaites vērtība
neatbilst tā tirgus vērtībai, apliekamajā bāzē iekļauj aktīva 
tirgus vērtību. Ja nodokļa maksātājs nodod aktīvu, kurš
grāmatvedības uzskaitē ir uzskaitīts kā pamatlīdzeklis, un 
nodokļa maksātāja un tā pastāvīgās pārstāvniecības
darījumu 
uzskaite tiek veikta dalīti, šā aktīva vērtību ar uzņēmumu 
ienākuma nodokli apliekamajā bāzē iekļauj
pakāpeniski tādā 
apmērā, kādā laikposmā pēc aktīva nodošanas tā vērtības 
samazinājums ir attiecināts uz pastāvīgo
pārstāvniecību. Minēto 
aktīvu ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliekamajā bāzē saskaņā ar 
šā panta otrās daļas 1.
punkta "a" vai "b" apakšpunktu iekļauj 
tajā taksācijas periodā, kurā nodokļa maksātājs veic peļņas 
sadali.";
papildināt pantu ar 11.
1
 un 11.
2
 daļu 
šādā redakcijā:
"(11
1
) Šā panta otrās daļas 2. punkta "i" 
apakšpunktu un trīspadsmito daļu neattiecina uz aktīviem, kuri 
nodoti uz
laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešu periodu, ja tie tiek 
nodoti:
1
/
7
1) vērtspapīru finansēšanai;
2) kā nodrošinājums;
3) lai izpildītu kapitāla pietiekamības (prudenciālais 
kapitāls) prasības;
4) likviditātes pārvaldībai.
(11
2
) Šā panta otrās daļas 2. punkts neietver 
nodokļa maksātāja ārvalsts pastāvīgās pārstāvniecības nosacīti
sadalīto peļņu, ja nodokļa maksātāja un tā pastāvīgās 
pārstāvniecības darījumu uzskaite tiek veikta dalīti un pastāvīgā
pārstāvniecība ārvalstī maksā nodokli par gūto ienākumu vai ja no 
tās ienākuma ārvalstī ir ieturēts nodoklis.";
papildināt pantu ar 13.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(13
1
) Piemērojot šā panta otrās daļas 2. punkta 
"j" apakšpunktu gadījumā, kad pastāvīgā pārstāvniecība pārceļ
saimnieciskās darbības veidu uz galveno uzņēmumu vai uz citu 
galvenā uzņēmuma pastāvīgo pārstāvniecību ārpus
Latvijas, ar 
uzņēmumu ienākuma nodokli apliekamajā bāzē iekļauj pārvesto 
aktīvu tirgus vērtību to nodošanas brīdī, no
kuras atņemta uz 
šiem aktīviem attiecināmo kopā ar aktīviem nodoto saistību 
(izņemot uzkrātās saistības, kas
attiecināmas uz nākotnes 
izdevumiem) summa."
3. 
5. pantā:
papildināt pirmo daļu ar 4. punktu šādā redakcijā:
"4) atlīdzības par Latvijā esoša nekustamā īpašuma izīrēšanu 
vai iznomāšanu - pieci procenti no atlīdzības
summas.";
papildināt otro daļu pēc vārdiem "notiek atsavināšana" ar 
vārdiem un skaitli "(izņemot līdzdalības atsavināšanu šā
likuma 
18. pantā minētā reorganizācijas procesa ietvaros)";
izteikt ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Nodokļa maksātājs, kas ir Eiropas Savienības dalībvalsts 
rezidents vai tādas valsts rezidents, ar kuru Latvijai ir
noslēgta un stājusies spēkā konvencija par nodokļu dubultās 
uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu, un kas
guvis šā 
panta pirmās daļas 1., 2. un 4. punktā minēto ienākumu, ir 
tiesīgs iesniegt Valsts ieņēmumu dienestam
pārskatu, kā arī 
dokumentus, kas pierāda ar gūto ieņēmumu saistīto izdevumu 
apmēru, aprēķinātajam ar uzņēmumu
ienākuma nodokli apliekamajam 
ienākumam piemērojot 20 procentu nodokļa likmi. Minētā pārskata 
aizpildīšanas
kārtību nosaka Ministru kabinets.";
papildināt pantu ar 7.
1
 un 7.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(7
1
) Pienākums ieturēt un ieskaitīt valsts budžetā 
nodokli no šā panta pirmās daļas 2. un 4. punktā, kā arī sestajā
daļā minētajām izmaksām, kuras saņem nerezidents kā ieguldījumu 
fonda vai alternatīvo ieguldījumu fonda dalībnieks,
ir 
ieguldījumu pārvaldes sabiedrībai vai alternatīvo ieguldījumu 
fonda pārvaldniekam, kas veic norēķinu ar nerezidentu.
(7
2
) Šā panta pirmās daļas 2. un 4. punkts nav 
piemērojams maksājumiem, ko veic ieguldījumu fonds vai 
alternatīvo
ieguldījumu fonds tā dalībniekam - privātajam pensiju 
fondam, ieguldījumu fondam vai alternatīvajam ieguldījumu fondam
-, kas reģistrēts un tiek uzraudzīts saskaņā ar attiecīgās 
Eiropas Savienības dalībvalsts vai valsts, ar kuru Latvijai ir
noslēgta un stājusies spēkā konvencija par nodokļu dubultās 
uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu,
normatīvajiem 
aktiem."
4. 
6.
1
 pantā:
papildināt pirmo daļu pēc vārda "maksātājam" ar vārdiem "pašam 
vai";
aizstāt pirmajā daļā vārdu "neīstiem" ar vārdiem "mākslīgi 
veidotiem";
aizstāt septītajā daļā vārdu "neīstu" ar vārdiem "mākslīgi 
veidotu";
papildināt devīto daļu ar vārdiem "vai arī uz ārvalstu 
sabiedrību, kuras mākslīgi veidotus darījumus audita laikā ir
konstatējusi nodokļu administrācija".
5. Papildināt likumu ar 7.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
7.
1
 pants. Hibrīdneatbilstības
(1) Piemērojot šo pantu, ar hibrīdneatbilstību saprot 
situāciju, kad rezultāts nodokļa maksātāja darbībām ar saistītu
uzņēmumu, darbībām starp saistītiem uzņēmumiem, uzņēmuma darbībām 
attiecībā uz pastāvīgo pārstāvniecību ārpus
Latvijas, darbībām 
starp divām vai vairākām viena un tā paša uzņēmuma pastāvīgajām 
pārstāvniecībām vai rezultāts
2
/
7
dalībai strukturētā pasākumā ir 
atskaitījums bez iekļaušanas vai dubults atskaitījums.
(2) Piemērojot šā panta pirmo daļu, ar atskaitījumu bez 
iekļaušanas saprot maksājuma (arī domājamā maksājuma
starp 
galveno uzņēmumu un pastāvīgo pārstāvniecību vai starp divām vai 
vairākām pastāvīgajām pārstāvniecībām)
atskaitīšanu jebkurā 
jurisdikcijā, kas minēto maksājumu uzskata par veiktu (maksātāja 
jurisdikcija), neveicot tā
iekļaušanu ar nodokli apliekamajā 
ienākumā saņēmēja jurisdikcijā (jurisdikcija, kurā minētais 
maksājums ir saņemts
vai tiek uzskatīts par saņemtu).
(3) Atskaitījums bez iekļaušanas rodas šādās situācijās:
1) no finanšu instrumenta izrietošs maksājums maksātāja 
jurisdikcijā, aprēķinot ar nodokli apliekamo ienākumu, ir
atskaitīts, bet nav ietverts apliekamajā ienākumā saņēmēja 
jurisdikcijā un netiek ietverts 12 mēnešu laikā pēc
maksātāja 
jurisdikcijas taksācijas perioda (Latvijā - pārskata perioda) 
beigām, un finanšu instruments šajās
jurisdikcijās tiek definēts 
atšķirīgi;
2) maksājums hibrīdajai vienībai tiek atšķirīgi attiecināts 
saņēmēja jurisdikcijā, kurā hibrīdā vienība ir izveidota vai
reģistrēta, un jebkuras tādas personas jurisdikcijā, kurai ir 
dalība minētajā hibrīdajā vienībā;
3) maksājums vienībai, kurai ir viena vai vairākas pastāvīgās 
pārstāvniecības, tiek atšķirīgi attiecināts uz galveno
uzņēmumu 
un pastāvīgo pārstāvniecību vai uz šīs vienības divām vai 
vairākām pastāvīgajām pārstāvniecībām saskaņā
ar to jurisdikciju 
tiesību aktiem, kurās vienība (pastāvīgā pārstāvniecība) 
darbojas;
4) maksājums tiek veikts neatzītai pastāvīgajai 
pārstāvniecībai;
5) no hibrīdās vienības saņemts maksājums netiek uzskatīts par 
tās veiktu maksājumu saskaņā ar saņēmēja
jurisdikcijas tiesību 
aktiem, bet maksātāja jurisdikcija atļauj to atskaitīt no cita 
ienākuma, kas nav dubultas
iekļaušanas ienākums;
6) domājamais maksājums starp galveno uzņēmumu un pastāvīgo 
pārstāvniecību vai starp divām vai vairākām
pastāvīgajām 
pārstāvniecībām netiek par tādu atzīts saskaņā ar saņēmēja 
jurisdikcijas tiesību aktiem, bet maksātāja
jurisdikcija atļauj 
to atskaitīt no cita ienākuma, kas nav dubultas iekļaušanas 
ienākums.
(4) Piemērojot šā panta trešās daļas 1. punktu, no finanšu 
instrumenta izrietošs maksājums neradīs atskaitījumu
bez 
iekļaušanas, ja maksājumu ir veicis finanšu tirgotājs saskaņā ar 
tirgus hibrīdo pārvešanu, ar nosacījumu, ka
maksātāja 
jurisdikcijā finanšu tirgotājam apliekamajā ienākumā ir jāietver 
visi ienākumi, kas saņemti saistībā ar
pārvesto finanšu 
instrumentu.
(5) Piemērojot šā panta pirmo daļu, ar dubultu atskaitījumu, 
kas rada hibrīdneatbilstību, saprot viena un tā paša
maksājuma, 
izdevumu vai zaudējumu atskaitīšanu to izcelsmes jurisdikcijā 
(maksātāja jurisdikcija) un citā jurisdikcijā
(investora 
jurisdikcija). Ja maksājumu veikusi hibrīdā vienība vai pastāvīgā 
pārstāvniecība, par maksātāja jurisdikciju
uzskatāma 
jurisdikcija, kurā ir izveidota vai atrodas hibrīdā vienība vai 
pastāvīgā pārstāvniecība.
(6) Šā panta piemērošanai:
1) atskaitījums ir summa, kuru uzskata par atskaitāmu no 
apliekamā ienākuma saskaņā ar maksātāja vai investora
jurisdikcijas tiesību aktiem;
2) iekļaušana ir summa, ko ņem vērā, nosakot apliekamo 
ienākumu saskaņā ar saņēmēja jurisdikcijas tiesību
aktiem. No 
finanšu instrumenta izrietošs maksājums netiks uzskatīts par 
iekļautu, ciktāl šis maksājums kvalificējas
jebkādai nodokļu 
atlaidei vienīgi atkarībā no veida, kā minētais maksājums 
raksturots saskaņā ar saņēmēja
jurisdikcijas tiesību aktiem;
3) nodokļa atlaide ir atbrīvojums no nodokļa, nodokļa likmes 
samazinājums vai jebkāda nodokļu atmaksa vai
ieskaits (izņemot 
ieskaitu par nodokļiem, ko ietur ienākuma izmaksas brīdī);
4) dubultas iekļaušanas ienākums ir jebkura ienākuma daļa, kas 
ir iekļauta apliekamajā ienākumā saskaņā ar abu
to jurisdikciju 
tiesību aktiem, kurās radusies hibrīdneatbilstība;
5) persona ir fiziskā persona vai vienība;
6) hibrīdā vienība ir jebkura vienība vai pasākums, kuru 
uzskata par ar nodokļiem apliekamu vienību saskaņā ar
vienas 
jurisdikcijas tiesību aktiem un kuras ienākumu vai izdevumus 
uzskata par vienas vai vairāku citu personu
ienākumu vai 
izdevumiem saskaņā ar citas jurisdikcijas tiesību aktiem;
7) finanšu instruments ir:
a) jebkurš instruments, ciktāl tas rada finansējuma vai pašu 
kapitāla atdevi, kam uzliek nodokli saskaņā ar
noteikumiem par 
nodokļu uzlikšanu aizņēmumam, pašu kapitālam vai atvasinātajiem 
finanšu instrumentiem saskaņā
ar saņēmēja vai maksātāja 
jurisdikcijas tiesību aktiem,
b) hibrīdā pārvešana ir jebkurš pasākums finanšu instrumenta 
pārvešanai, ja ar pārvesto finanšu instrumentu
3
/
7
saistītā peļņa 
nodokļu vajadzībām tiek uzskatīta par tādu peļņu, ko vienlaikus 
gūst vairāk nekā viena no minētā
pasākuma pusēm;
8) finanšu tirgotājs ir persona, kas iesaistīta finanšu 
instrumentu regulāras pirkšanas un pārdošanas
uzņēmējdarbības 
darījumos savā labā peļņas gūšanas nolūkos;
9) tirgus hibrīdā pārvešana ir jebkura hibrīdā pārvešana, kurā 
iesaistījies finanšu tirgotājs, veicot savu parasto
uzņēmējdarbību, kas nav strukturēta pasākuma daļa;
10) neatzīta pastāvīgā pārstāvniecība ir jebkurš pasākums, ko 
saskaņā ar galvenā uzņēmuma jurisdikcijas tiesību
aktiem uzskata 
par tādu, kas rada pastāvīgo pārstāvniecību, un ko neuzskata par 
pastāvīgo pārstāvniecību saskaņā ar
otras jurisdikcijas tiesību 
aktiem;
11) strukturēts pasākums ir pasākums, kas saistīts ar 
hibrīdneatbilstību, ja hibrīdneatbilstības sekas ir paredzētas
pasākuma noteikumos, vai pasākums, kas domāts, lai radītu 
hibrīdneatbilstību, ja vien nodokļa maksātājs vai ar to
saistīts 
uzņēmums pamatoti nav varējis paredzēt hibrīdneatbilstības 
rašanos un nav izmantojis nodokļu priekšrocību,
kas izriet no 
hibrīdneatbilstības;
12) saistīti uzņēmumi ir:
a) vienība, kurā nodokļa maksātājam ir tieša vai netieša 
līdzdalība vai pieder vismaz 50 procentu no kapitāla vai
balsstiesībām, vai ir tiesības saņemt vismaz 50 procentus no 
vienības peļņas,
b) persona, kurai ir tieša vai netieša līdzdalība vai pieder 
vismaz 50 procentu no nodokļa maksātāja kapitāla vai
balsstiesībām, vai ir tiesības saņemt vismaz 50 procentus no 
nodokļa maksātāja peļņas,
c) vienība, kas grāmatvedības uzskaites vajadzībām ir daļa no 
tā paša koncerna, kurā ietilpst nodokļa maksātājs,
uzņēmums, kura 
pārvaldībā nodokļa maksātājam ir būtiska ietekme, vai uzņēmums, 
kuram ir būtiska ietekme nodokļa
maksātāja pārvaldībā,
d) nodokļa maksātājs un vienība, ja personas tieša vai netieša 
līdzdalība nodokļa maksātājā un vienas vai vairāku
vienību 
kapitālā vai balsstiesībās ir vismaz 50 procentu,
e) piemērojot šā punkta "a", "b", "c" un "d" apakšpunktu, tiek 
uzskatīts, ka personai, kas veic kopīgu (saskaņotu)
darbību ar 
citu personu attiecībā uz vienības balsstiesībām vai īpašuma 
tiesībām tās kapitālā, pieder visas tās pašas
balsstiesības vai 
īpašuma tiesības šajā vienībā, kas tajā pieder šai otrai 
personai;
13) vienība atkarībā no apstākļiem ietver nodokļa maksātāju un 
ārvalsts sabiedrību saskaņā ar šā likuma 6.
1
 panta
ceturto daļu.
(7) Ja hibrīdneatbilstības sekas ir dubults atskaitījums, 
tad:
1) ja Latvijas Republika ir investora jurisdikcija, nodokļa 
maksātājs palielina ar nodokli apliekamo bāzi par
atskaitījuma 
summu, kas arī ārvalstī ir atskaitīta no apliekamā ienākuma;
2) ja Latvijas Republika ir izmaksātāja jurisdikcija, bet 
nodokļa uzlikšanas vajadzībām investora jurisdikcijā par
atskaitījuma summu nav palielināta ar nodokli apliekamā bāze, 
nodokļa maksātājs palielina ar nodokli apliekamo bāzi
par 
atskaitījuma summu;
3) nodokļa maksātājam ir tiesības par jebkuru šādu 
atskaitījumu samazināt dubultās iekļaušanas ienākumu, kas
rodas 
taksācijas vai pēctaksācijas periodā.
(8) Ja hibrīdneatbilstības sekas ir atskaitījums bez 
iekļaušanas:
1) un ja Latvijas Republika ir izmaksātāja jurisdikcija, tad 
nodokļa maksātājs palielina ar nodokli apliekamo bāzi par
atskaitījuma summu, kas ārvalstī nodokļa uzlikšanas vajadzībām 
nav atbilstoši ņemta vērā apliekamā ienākuma
noteikšanai;
2) un ja Latvijas Republika ir saņēmēja jurisdikcija un 
ārvalstī par atskaitījuma summu nav palielināta ar nodokli
apliekamā bāze, tad nodokļa maksātājs palielina ar nodokli 
apliekamo bāzi par ienākuma summu, kas netika ņemta
vērā, 
aprēķinot ar nodokli apliekamo ienākumu;
3) tad nodokļa maksātājam ir tiesības nepiemērot šīs daļas 2. 
punktu attiecībā uz hibrīdneatbilstībām, kas rada
atskaitījumu 
bez iekļaušanas atbilstoši šā panta trešās daļas 2., 3., 4. un 6. 
punktam.
(9) Nodokļa maksātāja ar nodokli apliekamo bāzi palielina par 
jebkuru maksājumu, ja tas tieši vai netieši rada citas
personas 
ieņēmumus, no kuriem tiek veikti atskaitāmi izdevumi, radot 
hibrīdneatbilstību, - veicot darījumu vai darījumu
sēriju starp 
saistītiem uzņēmumiem vai tam daļēji iesaistoties strukturētā 
pasākumā, izņemot gadījumu, kad viena no
darījumā vai darījumu 
sērijā iesaistītajām jurisdikcijām ir veikusi līdzvērtīgu 
korekciju, novēršot šo hibrīdneatbilstību.
(10) Ja hibrīdneatbilstība ietver neatzītas ārvalsts 
pastāvīgās pārstāvniecības ienākumu, kas vispārējā gadījumā
4
/
7
netiek iekļauts nodokļa maksātāja ar nodokli apliekamajā bāzē, 
tad nodokļa maksātājs iekļauj apliekamajā bāzē
ienākumu, kas 
vispārējā gadījumā tiktu attiecināts uz šo pastāvīgo 
pārstāvniecību. Šī norma nav piemērojama, ja starp
Latviju un 
ārvalsti, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, kurā atrodas 
pastāvīgā pārstāvniecība, ir stājies spēkā
līgums par nodokļu 
dubultās uzlikšanas novēršanu, saskaņā ar kuru šis ienākums ir 
atbrīvots no nodokļa uzlikšanas
Latvijā.
(11) Ja hibrīdā pārvešana ir paredzēta, lai attiecībā uz 
ienākumu, kas izriet no pārvesta finanšu instrumenta, radītu
izmaksas brīdī ieturama nodokļa atlaidi vairāk nekā vienai no 
darījumā iesaistītajām pusēm, nodokļa maksātājs ir
tiesīgs 
piemērot nodokļa atlaidi apjomā, kas ir proporcionāls nodokļa 
maksātāja neto apliekamajam ienākumam,
attiecībā uz šo maksājumu.
(12) Ja viena vai vairākas saistītas nerezidentu vienības, 
kurām kopumā hibrīdajā vienībā, kas ir izveidota vai atrodas
Latvijā, ir iegūta tieša vai netieša līdzdalība vismaz 50 
procentu balsstiesību, kapitāla daļu vai tiesību uz peļņas daļu
apjomā, atrodas ārvalstī vai ārvalstīs, kuras hibrīdo vienību 
uzskata par apliekamu personu, šādu hibrīdo vienību
uzskata par 
Latvijas rezidentu un tai uzliek nodokli par tās ienākumu, ciktāl 
minētajam ienākumam netiek uzlikts
nodoklis citādā veidā saskaņā 
ar Latvijas vai kādas citas jurisdikcijas tiesību aktiem. Šo daļu 
nepiemēro kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumam, kas ir ieguldījumu 
fonds vai instruments, kam ir liels dalībnieku skaits, 
diversificēts
ieguldījumu portfelis un uz ko attiecas investoru 
aizsardzības regulējums valstī, kurā tas ir izveidots vai 
atrodas.
(13) Ja nodokļa maksātāja, kurš nodokļu vajadzībām tiek 
uzskatīts par rezidentu gan Latvijā, gan ārvalstī,
maksājumi, 
izdevumi vai zaudējumi ir atskaitāmi no apliekamā ienākuma arī 
ārvalstī, tad Latvijas nodokļa maksātāja ar
nodokli apliekamā 
bāze ir palielināma par šo maksājumu, izdevumu vai zaudējumu 
summu tiktāl, ciktāl ārvalsts atļauj
dubulto atskaitījumu 
kompensēt ar ienākumu, kas nav dubultās iekļaušanas ienākums. Ja 
abas valstis ir Eiropas
Savienības dalībvalstis un atbilstoši 
starp tām noslēgtajam līgumam par nodokļu dubultās uzlikšanas 
novēršanu, kas ir
stājies spēkā, Latvijā nodokļa maksātāju 
neuzskata par tās rezidentu, tad nodokļa maksātāja ar nodokli 
apliekamo
bāzi palielina par attiecīgajiem maksājumiem, 
izdevumiem vai zaudējumiem."
6. 
8. pantā:
papildināt pantu ar 2.
1
 un 2.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(2
1
) Šā panta otrās daļas 2. punktu piemēro:
1) avansa, galvojuma naudas vai rokasnaudas maksājumiem, ja 
darījums nav uzsākts 12 mēnešu laikā no mēneša,
kurā veikts 
maksājums, iekļaujot tos pārskata gada pēdējā mēneša ar nodokli 
apliekamajā bāzē. Ja minētais darījums
netiek uzsākts 36 mēnešu 
laikā no mēneša, kurā veikts avansa, galvojuma naudas vai 
rokasnaudas maksājums,
nodokļa maksātājam nav tiesību samazināt 
nodokļa bāzē iekļautā maksājuma apmēru, precizējot attiecīgā 
taksācijas
perioda deklarāciju;
2) nodokļu revīzijas (audita) laikā konstatētiem ieņēmumiem, 
kurus nodokļa maksātājs nebija uzrādījis
grāmatvedības uzskaitē, 
kā arī nodokļu revīzijas (audita) laikā konstatētu nepamatotu 
ieņēmumu samazinājuma
summām.
(2
2
) Piemērojot šo pantu, šā panta otrās daļas 3. 
punkts nav attiecināms uz:
1) valstij vai pašvaldībai piederošā publiskajā infrastruktūrā 
veiktu ieguldījumu, ja vienlaikus ir izpildīti šādi
nosacījumi:
a) ir noslēgts līgums par ieguldījumu veikšanu,
b) nodokļa maksātāja veiktie ieguldījumi tiek uzskaitīti 
valsts iestādes, valsts kapitālsabiedrības vai pašvaldības
grāmatvedības uzskaitē, un ar nodokļa maksātāju parakstīts 
pieņemšanas un nodošanas akts,
c) ieguldījuma saņēmējam nav noteikts pretpienākums, un tas 
neveic darbības, kuras uzskatāmas par atlīdzību,
d) ieguldījumi tiek veikti publiskajā infrastruktūrā, kura 
piesaistīta nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības
veikšanas 
vietai un ir nepieciešama šīs saimnieciskās darbības 
nodrošināšanai;
2) valstij vai pašvaldībai piederoša ceļa uzturēšanas 
ieguldījumu, ja vienlaikus ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) ir noslēgts līgums par ieguldījumu veikšanu,
b) tiek veikta tāda ceļa uzturēšana, kurš piesaistīts nodokļa 
maksātāja saimnieciskās darbības veikšanas vietai un
ir 
nepieciešams šīs saimnieciskās darbības nodrošināšanai,
c) ieguldījuma saņēmējam nav noteikts pretpienākums, un tas 
neveic darbības, kuras uzskatāmas par atlīdzību.";
izslēgt ceturtās daļas 2. un 4. punktu;
papildināt piektās daļas 2. punktu ar vārdiem "vai sabiedriskā 
transporta izmantošana, vērtējot pēc ceļā pavadītā
5
/
7
laika un 
sabiedriskā transporta kursēšanas grafika, nav lietderīga 
salīdzinājumā ar darba devēja nodrošināto transporta
pakalpojumu";
papildināt piekto daļu ar 7. un 8. punktu šādā redakcijā:
"7) darbinieka vai viņa laulātā, vai ar to radniecībā esošas 
personas līdz trešajai pakāpei 
Civillikuma
 izpratnē nāves
gadījumā piešķirtais bēru pabalsts;
8) izmaksas papildu balvas nodrošināšanai čeku loterijas 
izlozēm, kuras nodokļa maksātājs veic saskaņā ar 
Čeku
loterijas 
likuma
 
9. pantu
.";
papildināt devīto daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Nodokļa aprēķināšanas vajadzībām nosakot reprezentatīva 
automobiļa iegādes vērtības apmēru, ņem vērā arī 12
mēnešu 
periodā pēc automobiļa iegādes šim automobilim veikto uzlabojumu 
izmaksas.";
papildināt pantu ar četrpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(14) Piemērojot šā panta ceturtās daļas 3. punktu, personāla 
ilgtspējas pasākumu izdevumos iekļauj pārskata
gadā grāmatvedībā 
izmaksās iekļauto sociālās infrastruktūras aktīvu vērtības 
samazinājumu, kā arī šo aktīvu atlikušo
vērtību, ja aktīvs tiek 
norakstīts."
7. Papildināt 10. panta piekto daļu ar 7. punktu šādā 
redakcijā:
"7) aizņēmumiem, kas saņemti nacionālās nozīmes ilgtermiņa 
publiskās infrastruktūras projekta finansēšanai
Latvijā."
8. Papildināt 13. panta trešo daļu ar vārdiem un skaitli "kā 
arī uz tādas personas akcijām (izņemot publiskajā
apgrozībā 
esošās akcijas), kuras aktīvu vērtību pārskata gadā, kurā notiek 
atsavināšana, vai iepriekšējā pārskata gadā
vairāk nekā 50 
procentu apmērā veido Latvijā esošs nekustamais īpašums, ja 
ienākuma daļa neveido ar iedzīvotāju
ienākuma nodokli apliekamu 
objektu".
9. 
15. pantā:
izteikt ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Nodokļa maksātājs ir tiesīgs samazināt taksācijas periodā 
ar nodokli apliekamajā bāzē iekļauto dividenžu
apmēru tādā 
apjomā, kādā nodokļa maksātājs taksācijas periodā saņēmis 
ārvalsts pastāvīgās pārstāvniecības
ienākumu, ja pastāvīgā 
pārstāvniecība ārvalstī maksā nodokli par gūto ienākumu vai no 
saņemtā ienākuma ārvalstī ir
ieturēts nodoklis.";
papildināt pantu ar 4.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(4
1
) Šā panta ceturto daļu piemēro, ja nodokļa 
maksātāja ārvalsts pastāvīgās pārstāvniecības aktīvus un pasīvus
un ar tās darbību saistītos ieņēmumus un izdevumus uzņēmumu 
ienākuma nodokļa vajadzībām uzskaita dalīti."
10. 
16. pantā:
izslēgt trešajā daļā vārdus "Latvijā reģistrēto";
papildināt pantu ar ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Nodokļa maksātājs pārskata gada pēdējā mēneša uzņēmumu 
ienākuma nodokļa deklarācijā iekļauj informāciju
par šā likuma 4. 
panta 8.
2
 daļā minēto aktīvu summu."
11. 
17. pantā:
papildināt piekto daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Piemaksai, kas radusies minētā precizējuma rezultātā, 
nepiemēro likumā "
Par nodokļiem un nodevām
" noteikto
nokavējuma 
naudu.";
papildināt pantu ar 8.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(8
1
) Piemērojot šā panta astoto daļu, nodokļa 
piemaksai, kas veidojas pastāvīgajai pārstāvniecībai pēc 
labojumiem
deklarācijā par taksācijas periodu, kurš attiecas uz 
pārskata gada pēdējo mēnesi, nepiemēro likumā "
Par nodokļiem
un 
nodevām
" noteikto nokavējuma naudu, ja labojumi veikti, 
precizējot peļņas vai zaudējumu aprēķinu un bilanci, un
labotā 
deklarācija iesniegta Valsts ieņēmumu dienestam četru mēnešu 
laikā pēc pārskata gada pēdējā mēneša.
Minētais nav attiecināms 
uz gadījumiem, kad pastāvīgā pārstāvniecība beidz saimniecisko 
darbību Latvijā.";
6
/
7
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
izteikt devītās daļas otro teikumu šādā redakcijā:
"Pastāvīgās pārstāvniecības bilanci un peļņas vai zaudējumu 
aprēķinu iesniedz ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc
pārskata gada 
beigām.";
papildināt divpadsmitās daļas 
3. punktu
 ar vārdiem un skaitli 
"ne mazāk kā 100 
euro
 apmērā";
papildināt divpadsmito daļu ar 4. punktu šādā redakcijā:
"4) sabiedrībai uzsākts maksātnespējas process.";
papildināt pantu ar divdesmito daļu šādā redakcijā:
"(20) Neatkarīgi no tā, vai nodokļa maksātājs beidz maksāt 
nodokli likvidācijas procesa ietvaros (izņemot
reorganizāciju) 
vai neveicot likvidāciju, šā likuma prasības attiecībā uz 
aktīviem, kuri nav aplikti ar nodokli, tiek
piemērotas tā, it kā 
nodokļa maksātājs beigtu pastāvēt, veicot likvidāciju."
12. 
18. pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Taksācijas periodā, kurā pabeigta reorganizācija, ar 
nodokli apliekamajā bāzē iekļauj pārvesto aktīvu tirgus
vērtību 
to atsavināšanas brīdī, no kuras atņemta uz šiem aktīviem 
attiecināmo saistību vērtība, izņemot uzkrātās
saistības, kas 
attiecināmas uz nākotnes izdevumiem un reorganizācijas procesā 
kopā ar aktīviem ir nodotas
iegūstošajam uzņēmumam.";
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Šā panta pirmā daļa nav attiecināma uz 
reorganizācijas procesā - saimnieciskās darbības veida vai veidu
nodošanas procesā, apvienošanas vai sadalīšanas procesā - 
pārvestajiem aktīviem, ja šos aktīvus saimnieciskās
darbības 
veikšanai Latvijā turpina lietot cits uzņēmumu ienākuma nodokļa 
maksātājs.";
aizstāt trešajā daļā vārdus "pirmās un" ar vārdiem un skaitli 
"pirmās, 1.
1
 un".
13. Izslēgt 19. panta trešajā daļā vārdus "Latvijā 
reģistrētu".
14. Pārejas noteikumos:
papildināt pārejas noteikumus ar 23.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"23.
1
 Piemērojot šo pārejas noteikumu 23. punktu, 
uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaidi ir tiesības piemērot tikai
tai 
uzņēmumu ienākuma nodokļa daļai, kas taksācijas periodā 
aprēķināta par peļņas daļu, kura, ievērojot noslēgtajos
līgumos 
par ieguldījumu veikšanu minētos nosacījumus, gūta no 
saimnieciskās darbības, attiecībā uz kuru brīvostas
vai speciālās 
ekonomiskās zonas pārvalde izsniegusi atļauju piemērot tiešo 
nodokļu atvieglojumus.";
papildināt pārejas noteikumus ar 42., 43. un 44. punktu šādā 
redakcijā:
"42. Šā likuma 2. panta 3.
1
 daļa un 7.
1
 
panta divpadsmitā daļa stājas spēkā 2022. gada 1. janvārī.
43. Šā likuma 8. panta piektās daļas 8. punkts piemērojams, 
sākot ar pārskata gadu, kas sākas 2019. gada 1.
janvārī.
44. Šā likuma 8. panta četrpadsmitā daļa piemērojama aktīviem, 
kas iegādāti, sākot ar 2020. gada 1. janvāri."
Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas.
Likums Saeimā pieņemts 2020. gada 30. janvārī.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2020. gada 11. februārī
7
/
7