Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 129 (6468),
28.06.2019.
OP numurs: 
2019/129.7
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
13.06.2019.
Stājas spēkā: 
29.06.2019.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma 
finansēšanas novēršanas likumā
Izdarīt Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma 
finansēšanas novēršanas likumā (Latvijas Republikas
Saeimas un 
Ministru Kabineta Ziņotājs, 2008, 16. nr.; 2009, 2. nr.; 
Latvijas 
Vēstnesis
, 2009, 196., 205. nr.; 2011, 60.
nr.; 2012, 100. nr.; 
2013, 187., 227. nr.; 2014, 172., 257. nr.; 2015, 124. nr.; 2016, 
31., 115. nr.; 2017, 132., 222. nr.;
2018, 89., 220. nr.) šādus 
grozījumus:
1. Izteikt likuma nosaukumu šādā redakcijā:
"
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un 
proliferācijas finansēšanas novēršanas likums
".
2. Aizstāt visā likumā, izņemot pārejas noteikumus, vārdus 
"Kontroles dienests" (attiecīgā locījumā) ar vārdiem
"Finanšu 
izlūkošanas dienests" (attiecīgā locījumā).
3. Papildināt visu likuma tekstu, izņemot 4. panta trešās 
daļas 3. punktu, 5. panta trešo un ceturto daļu, 6. panta
1.
1
 daļas 1. punktu, 51. panta pirmās daļas 
14.
1
 punktu, otrās daļas 7.
1
 un 8. punktu 
un pārejas noteikumus, pēc
vārda "terorisms" (attiecīgā locījumā) 
ar vārdiem "un proliferācija" (attiecīgā locījumā).
4. 
1. pantā:
papildināt 8. punktu pēc vārdiem "kura faktiski īsteno" ar 
vārdu "galējo";
izslēgt 14. punktu;
aizstāt 15. punktā vārdus "reģistrēta valstī, kurā tā fiziski 
neatrodas (arī tās faktiskā vadība), un kas nav saistīta ar
kādu 
regulētu un uzraudzītu grupu" ar vārdiem "reģistrēta vai 
licencēta valstī, kurā tā fiziski neatrodas (arī tās faktiskā
vadība), un kas nav saistīta ar tādu finanšu grupu, kura ir 
regulēta un pakļauta efektīvai konsolidētai uzraudzībai";
izslēgt 16. punktu;
papildināt 17. punktu pēc vārdiem "aizdomīgs darījums - 
darījums" ar vārdiem "vai darbība".
5. 
3. pantā:
izteikt pirmās daļas 3. punktu šādā redakcijā:
"3) ārpakalpojuma grāmatveži, zvērināti revidenti, zvērinātu 
revidentu komercsabiedrības un nodokļu konsultanti, kā
arī 
jebkura cita persona, kas apņemas sniegt palīdzību nodokļu 
jautājumos (piemēram, konsultācijas vai materiālu
palīdzību) vai 
rīkojas kā starpnieks šādas palīdzības sniegšanā neatkarīgi no 
tās sniegšanas biežuma un atlīdzības
esības;";
papildināt pirmās daļas 6. punktu pēc vārdiem "nekustamo 
īpašumu" ar vārdiem un skaitli "tostarp gadījumos, kad
tās 
rīkojas kā nekustamā īpašuma nomas starpnieki attiecībā uz 
darījumiem, kuriem ikmēneša nomas maksa ir 10
000 
euro
 vai 
lielāka";
papildināt pirmo daļu ar 12. un 13. punktu šādā redakcijā:
"12) personas, kas darbojas mākslas un antikvāro priekšmetu 
apritē, tos ievedot Latvijas Republikā vai izvedot no
tās, 
glabājot vai tirgojot, tostarp tādas personas, kas šajā punktā 
paredzētās darbības veic antikvariātos, izsoļu namos
vai ostās, 
ja darījuma vai vairāku šķietami saistītu darījumu kopējā summa 
ir 10 000 
euro
 vai lielāka;
1
/
19
13) maksātnespējas procesa administratori.";
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Šā panta pirmajā daļā noteiktie likuma 
subjekti saglabā likuma subjekta statusu arī maksātnespējas vai
likvidācijas procesa gaitā.";
aizstāt otrajā daļā vārdus "fizisko personu datu aizsardzības 
politiku" ar vārdiem "fizisko personu datu apstrādes
politiku";
izslēgt ceturto daļu;
papildināt pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija 
regulas (ES) Nr. 
2015/847
 par līdzekļu pārvedumiem
pievienoto 
informāciju un ar ko atceļ regulu (EK) Nr. 
1781/2006
 (turpmāk - 
Regula Nr. 
2015/847
) prasības neattiecas uz
Latvijā veiktiem 
līdzekļu pārvedumiem uz maksājuma saņēmēja maksājumu kontu, ja 
tiek veikts maksājums par Latvijā
iegādātajām precēm vai Latvijā 
saņemtajiem pakalpojumiem un ir izpildīti visi Regulas Nr. 
2015/847
 2. panta 5. punkta
nosacījumi."
6. Papildināt likumu ar 3.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
3.
1
 pants. Citu personu pienākums attiecībā uz 
informācijas sniegšanu par aizdomīgiem darījumiem
Lai novērstu ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un 
terorisma un proliferācijas finansēšanu saistītas darbības,
arī 
šā likuma 3. pantā nenorādītām personām, kā arī valsts 
institūcijām, atvasinātām publiskām personām un to
institūcijām 
ir pienākums sniegt Finanšu izlūkošanas dienestam informāciju par 
katru aizdomīgu darījumu, kā arī to
rīcībā esošo informāciju un 
dokumentus, kas nepieciešami Finanšu izlūkošanas dienestam tā 
pienākumu veikšanai
atbilstoši šā likuma prasībām. Šajā pantā 
norādītajām personām tiek piemēroti likuma subjektiem paredzētie 
tiesiskās
aizsardzības mehānismi."
7. Aizstāt 4. panta ceturtajā daļā vārdus "Noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas novēršanas dienests (turpmāk -
Kontroles 
dienests)" ar vārdiem "Finanšu izlūkošanas dienests".
8. 5. pantā:
izslēgt otrajā daļā vārdus "un noziedzīgā nodarījuma 
izdarīšanas vietā par to ir paredzēta kriminālatbildība";
papildināt pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Masveida iznīcināšanas ieroču izgatavošanas, glabāšanas, 
pārvietošanas, lietošanas vai izplatīšanas (turpmāk
- 
proliferācija) finansēšana ir jebkādā veidā iegūtu finanšu 
līdzekļu vai citas mantas tieša vai netieša vākšana vai
nodošana 
ar mērķi tos izmantot vai zinot, ka tie tiks pilnīgi vai daļēji 
izmantoti, lai finansētu proliferāciju (turpmāk -
proliferācijas 
finansēšana)."
9. Izteikt 5.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
5.
1
 pants. Likuma prasību izpildei 
nepieciešamās informācijas pieejamība likuma subjektiem un
uzraudzības un kontroles institūcijām no Latvijas Republikas 
informācijas sistēmām
(1) Likuma subjektiem un uzraudzības un kontroles institūcijām 
šajā likumā noteikto pienākumu izpildei ir tiesības
pieprasīt un 
saņemt no Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra vestajiem 
reģistriem tiešsaistes formā ierakstus un
ziņas par dalībniekiem 
un patiesajiem labuma guvējiem, kā arī glabāt un citādi apstrādāt 
minēto informāciju, lai
izvērtētu ziņas par klientu un tā 
darījuma partneriem un nepieciešamību ziņot Finanšu izlūkošanas 
dienestam par
aizdomīgu darījumu vai atturēties no aizdomīga 
darījuma veikšanas, kā arī konstatētu, vai klientam nav 
pasludināts
juridiskās personas maksātnespējas process vai 
ierosināts tiesiskās aizsardzības process.
(2) Likuma subjektiem, izņemot šā likuma 41. panta otrajā daļā 
minētos subjektus, šajā likumā noteikto pienākumu
izpildei ir 
tiesības pieprasīt un par maksu Ministru kabineta noteiktajā 
apmērā saņemt no Valsts ieņēmumu dienesta
reģistriem, Sodu 
reģistra, Valsts vienotās datorizētās zemesgrāmatas, 
Transportlīdzekļu un to vadītāju valsts reģistra
un Iedzīvotāju 
reģistra ierakstus un ziņas šā likuma 10.
1
 panta 
pirmās daļas 2. punktā un 41. panta otrās daļas 2., 3.,
4., 5., 
6. un 7. punktā minētajā apjomā, kā arī glabāt un citādi 
apstrādāt minēto informāciju.
(3) Uzraudzības un kontroles institūcijām šajā likumā noteikto 
pienākumu izpildei ir tiesības pieprasīt un par maksu
Ministru 
kabineta noteiktajā apmērā saņemt no Sodu reģistra, kā arī glabāt 
un citādi apstrādāt ziņas par uzraugāmā
likuma subjekta 
dalībniekiem, patiesajiem labuma guvējiem, augstāko vadību un par 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un 
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo 
personu.
2
/
19
(4) Likuma subjekti un uzraudzības un kontroles institūcijas, 
izmantojot Latvijas Republikas informācijas sistēmas
saskaņā ar 
šo likumu, ir atbildīgi par to izmantošanu tikai šajā likumā 
noteikto pienākumu izpildei.
(5) Lai novērstu iespēju likuma subjektiem un uzraudzības un 
kontroles institūcijām izmantot Latvijas Republikas
informācijas 
sistēmas šajā likumā neparedzētiem mērķiem, likuma subjekti un 
uzraudzības un kontroles institūcijas
dokumentē veiktos 
pieprasījumus un saņemto informāciju.
(6) Ministru kabinets nosaka maksas par šā panta otrajā un 
trešajā daļā minētās informācijas saņemšanu apmēru
un iekasēšanas 
kārtību."
10. Papildināt I nodaļu ar 5.
2
 pantu šādā 
redakcijā:
"
5.
2
 pants. Fizisko personu datu apstrādes 
vispārīgie nosacījumi
(1) Fizisko personu datu apstrāde šā likuma mērķa sasniegšanai 
likumā noteiktajā apjomā tiek veikta sabiedrības
interesēs.
(2) Likuma subjekti, uzraudzības un kontroles institūcijas, 
Finanšu izlūkošanas dienests, Latvijas Republikas
Uzņēmumu 
reģistrs un šā likuma 41. pantā minēto reģistru pārziņi datu 
subjektam nesniedz informāciju par šā likuma
ietvaros veikto datu 
apstrādi noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un 
proliferācijas finansēšanas
novēršanas jomā, izņemot publiski 
pieejamos datus."
11. 
7. pantā:
izslēgt pirmās daļas 5. punktā vārdus "neparastu un";
izslēgt pirmās daļas 6. punktā vārdus "neparastiem un";
papildināt pirmo daļu ar 6.
1
 punktu šādā redakcijā:
"6
1
) kārtību, kādā Finanšu izlūkošanas dienestam 
iesniedz sliekšņa deklarāciju;";
izteikt pirmās daļas 10. punktu šādā redakcijā:
"10) neatkarīga audita funkciju, lai pārbaudītu iekšējās 
kontroles sistēmas atbilstību normatīvo aktu prasībām
noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas 
finansēšanas novēršanas jomā un novērtētu tās
darbības 
efektivitāti, ja tas ir atbilstoši, ņemot vērā noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas risku un likuma subjekta saimnieciskās darbības 
apmēru un būtību. Neatkarīga iekšējā un ārējā audita
funkciju 
paredz kredītiestādes, neatkarīga ārējā audita funkciju - 
licencētas maksājumu iestādes un licencētas
elektroniskās naudas 
iestādes, bet neatkarīga iekšējā audita funkciju - finanšu 
iestādes, izņemot kapitālsabiedrības,
kas nodarbojas ar ārvalstu 
valūtas skaidrās naudas pirkšanu un pārdošanu, un personas, kuras 
nodarbojas ar
patērētāju kreditēšanu un kurām Patērētāju tiesību 
aizsardzības centrs izsniedz speciālo atļauju (licenci) 
kreditēšanas
pakalpojumu sniegšanai.";
papildināt 1.
1
 daļu pēc vārdiem "Patērētāju tiesību 
aizsardzības centra" ar vārdiem "biedrības "Latvijas Sertificēto
maksātnespējas procesa administratoru asociācija", Nacionālā 
kultūras mantojuma pārvaldes".
12. Papildināt 8. panta otro daļu pēc skaitļa un vārda "18 
mēnešos" ar vārdu "dokumentējot".
13. 
9. pantā:
izslēgt vārdus "neparasta darījuma pazīmes un";
papildināt panta tekstu pēc vārda "darījumus" ar vārdiem "un 
to pazīmes".
14. 
10. pantā:
aizstāt pirmajā daļā vārdus "kas ir tiesīgi pieņemt lēmumus" 
ar vārdiem "tai skaitā no augstākās vadības, kas ir
tiesīgi 
pieņemt lēmumus";
izteikt otro un 2.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(2) Kredītiestādes, licencētas maksājumu iestādes un 
licencētas elektroniskās naudas iestādes, kā arī
ieguldījumu 
brokeru sabiedrības par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas 
un terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas prasību 
izpildi atbildīgo darbinieku ieceļ gan augstākajā vadībā, kas 
nodrošina noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma 
un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildes 
pārraudzību, gan iekšējās
kontroles struktūrvienībā, kas 
nodrošina noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma 
un proliferācijas
finansēšanas novēršanas prasību praktisko 
izpildi.
(2
1
) Ja ārējos normatīvajos aktos nav noteikts 
citādi, likuma subjektam ir pienākums izstrādāt: 
3
/
19
1) par šā likuma prasību ievērošanu atbildīgā darbinieka (tai 
skaitā no augstākās vadības) novērtēšanas politiku un
dokumentēt 
novērtējumu, kas apliecina, ka attiecīgais darbinieks (tai skaitā 
no augstākās vadības) atbilst normatīvajos
aktos un šā likuma 
subjekta iekšējās politikās un procedūrās noteiktajām prasībām, 
lai nodrošinātu šā likuma
subjekta darbības atbilstību šā likuma 
prasībām;
2) procedūru, kurā nosaka par šā likuma prasību ievērošanu 
atbildīgā darbinieka (tai skaitā no augstākās vadības)
pilnvaru 
un pienākumu sadali noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un 
terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas jomā, un 
kārtību, kādā tiek nodrošināta par šā likuma prasību ievērošanu 
atbildīgā darbinieka (tai skaitā no
augstākās vadības) darbības 
uzraudzība.";
izslēgt ceturto daļu.
15. Papildināt likumu ar 10.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
10.
1
 pants. Prasības augstākās vadības loceklim 
un par šā likuma prasību izpildi atbildīgajam
darbiniekam un 
pretendenta atbilstības izvērtēšana
(1) Par augstākās vadības locekli vai par šā likuma prasību 
ievērošanu atbildīgo darbinieku var būt persona:
1) kurai ir nevainojama reputācija;
2) kura nav sodīta par tīša nozieguma izdarīšanu pret valsti, 
īpašumu vai pārvaldības kārtību, tīša nozieguma
izdarīšanu 
tautsaimniecībā vai valsts institūciju dienestā vai par tāda 
nozieguma izdarīšanu, kas saistīts ar terorismu,
vai kura sodīta 
par šādiem noziegumiem, bet kurai sodāmība ir noņemta vai 
dzēsta;
3) kurai nav piemērota sankcija (izņemot brīdinājumu) par 
normatīvo aktu pārkāpumu noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas 
un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas vai 
starptautisko un nacionālo sankciju jomā vai
kurai ir piemērota 
šāda sankcija, bet no tās piemērošanas dienas ir pagājis vismaz 
viens gads;
4) kura atbilst citām ārējos normatīvajos aktos noteiktajām 
prasībām.
(2) Likuma subjekts, ievērojot uz risku novērtējumu balstītu 
pieeju, var noteikt arī citas šā panta pirmajā daļā
neminētas 
prasības attiecībā uz personu, kura pretendē uz augstākās vadības 
locekļa vai par šā likuma prasību izpildi
atbildīgā darbinieka 
amatu.
(3) Lai sasniegtu šā likuma mērķi, aizsargātu likuma subjekta 
reputāciju, novērstu likuma subjekta iesaistīšanu
nelikumīgās 
darbībās, identificētu un novērstu citus likuma subjektam 
būtiskus riskus, sargātu klienta, darījuma un
gadījuma rakstura 
darījuma noslēpumu, likuma subjekta īpaši pilnvarota persona 
nodrošina atbilstošu procedūru, kādā
tiek izvērtēta personas 
atbilstība augstākās vadības locekļa vai par šā likuma prasību 
ievērošanu atbildīgā darbinieka
amatam, tostarp pārbauda šīs 
personas sniegtās informācijas patiesumu.
(4) Lai izvērtētu personas, kura pretendē uz augstākās vadības 
locekļa vai par šā likuma prasību ievērošanu
atbildīgā darbinieka 
amatu, atbilstību šā panta pirmās daļas 2. punkta prasībai, 
likuma subjekta īpaši pilnvarota
persona no Sodu reģistra 
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā pieprasa, saņem un apstrādā 
personas datus."
16. 
11. pantā:
izslēgt pirmās daļas 5. punktā vārdus "darījums atbilst vismaz 
vienai no neparasta darījuma pazīmju sarakstā
ietvertajām pazīmēm 
vai";
aizstāt pirmās daļas 6. punktā vārdus "nav ticami" ar vārdiem 
"nav patiesi vai atbilstoši";
papildināt pirmo daļu ar 7. punktu šādā redakcijā:
"7) ja darījumā tiek izmantota virtuālā valūta.";
aizstāt trešajā un ceturtajā daļā vārdu "veikta" ar vārdu 
"veicama";
izteikt septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Ja likuma subjekts nespēj veikt šajā likumā noteiktos 
klienta izpētes pasākumus, tad likuma subjekts neuzsāk
darījuma 
attiecības, tai skaitā neatver kontu, nekavējoties izbeidz 
darījuma attiecības un neveic gadījuma rakstura
darījumu ar 
attiecīgo personu vai juridisku veidojumu. Likuma subjekts 
dokumentē un izvērtē katru šādu gadījumu un,
ja rodas aizdomas 
par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma un 
proliferācijas finansēšanu, ziņo Finanšu
izlūkošanas 
dienestam.";
papildināt pantu ar devīto daļu šādā redakcijā:
"(9) Šā likuma 3. panta pirmās daļas 6. punktā minētais likuma 
subjekts klienta izpētes pasākumus veic attiecībā
uz personu, ar 
kuru klients slēdz darījumu par nekustamā īpašuma pirkšanu, 
pārdošanu vai iznomāšanu, un dara to
4
/
19
pirms šāda darījuma 
noslēgšanas."
17. 
Izteikt 11.
1
 panta septīto daļu šādā 
redakcijā:
"(7) Likuma subjekts klienta izpētes pasākumus piemēro, ne 
tikai uzsākot darījuma attiecības, bet arī darījuma
attiecību 
laikā (tostarp esošiem klientiem), ievērojot uz risku novērtējumu 
balstītu pieeju, tai skaitā nekavējoties, ja:
1) mainās būtiski apstākļi saistībā ar klientu;
2) likuma subjektam ir juridisks pienākums noteiktajā termiņā 
sazināties ar klientu, lai pārskatītu jebkuru ar patieso
labuma 
guvēju saistītu būtisku informāciju;
3) likuma subjektam šis pienākums ir noteikts likumā "
Par 
nodokļiem un nodevām
"."
18. Papildināt 
13. panta
 1.
1
 daļas 3. punktu ar 
vārdiem "kā arī juridiskā veidojuma pilnvaroto personu vai 
personas,
kam ir līdzvērtīgs amats".
19. Aizstāt 
14. panta
 tekstā vārdus "kredītiestāde un finanšu 
iestāde" ar vārdiem "likuma subjekts".
20. Izteikt 
15. pantu
 šādā redakcijā:
"
15. pants
. Aizliegums uzturēt anonīmus kontus un anonīmus 
individuālos seifus
Likuma subjektam ir aizliegts atvērt un uzturēt anonīmus 
kontus, kontus ar fiktīviem (personu apliecinošiem
dokumentiem 
neatbilstošiem) vārdiem un anonīmus individuālos seifus."
21. 
18. pantā
:
papildināt otro daļu ar 3. punktu šādā redakcijā:
"3) ja šīs daļas 1. un 2. punktā minētās personas kontroli 
īsteno netieši, par personu, ar kuras starpniecību
kontrole tiek 
īstenota, - vārds, uzvārds, personas kods (ja personai nav 
personas koda, - dzimšanas datums, mēnesis
un gads), bet par 
juridisko personu vai juridisko veidojumu - nosaukums, 
reģistrācijas numurs un juridiskā adrese. Ja
starpniecību īsteno 
ar juridiskā veidojuma starpniecību, noskaidro arī pilnvarotās 
personas vai personas, kam ir
līdzvērtīgs amats, vārdu, uzvārdu, 
personas kodu (ja personai nav personas koda, - dzimšanas datumu, 
mēnesi un
gadu).";
izteikt trešās daļas ievaddaļu šādā redakcijā:
"Likuma subjekts, izmantojot ziņas vai dokumentus no Latvijas 
Republikas Uzņēmumu reģistra, noskaidro klienta
patieso labuma 
guvēju. Papildus, balstoties uz risku novērtējumu, likuma 
subjekts noskaidro klienta patieso labuma
guvēju vienā vai 
vairākos no šādiem veidiem:";
papildināt pantu ar 3.
1
, 3.
2
, 
3.
3
, 3.
4
 un 3.
5
 daļu šādā 
redakcijā:
"(3
1
) Likuma subjekti, kā arī kontroles un 
uzraudzības institūcijas, konstatējot, ka klienta izpētes gaitā 
noskaidrotā
informācija par patieso labuma guvēju neatbilst 
Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra vestajos reģistros 
reģistrētajai
informācijai, nekavējoties, bet ne vēlāk kā triju 
darbdienu laikā paziņo par to Latvijas Republikas Uzņēmumu 
reģistram,
paskaidrojot konstatētās neatbilstības būtību, kā arī 
norādot, ka informācija, iespējams, ir nepatiesa pēc būtības vai 
ka
informācijā konstatēta pārrakstīšanās kļūda.
(3
2
) Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrs, šā 
panta 3.
1
 daļā minētajā kārtībā saņemot paziņojumu, ka 
reģistrētā
informācija par attiecīgās juridiskās personas patieso 
labuma guvēju, iespējams, ir nepatiesa pēc būtības,
nekavējoties, 
bet ne vēlāk kā vienas darbdienas laikā, nepieņemot atsevišķu 
lēmumu, reģistrē brīdinājumu, ka
reģistrētā informācija par 
patieso labuma guvēju, iespējams, ir nepatiesa.
(3
3
) Likuma prasību izpildei informācija par šā 
panta 3.
2
 daļā minētajā kārtībā reģistrētajiem 
brīdinājumiem ir
pieejama likuma subjektiem, kā arī 
tiesībaizsardzības iestādēm, uzraudzības un kontroles 
institūcijām līdz brīdim, kad
persona, kas šā panta 
3.
1
 daļā minētajā kārtībā paziņojumu iesniegusi, to 
atsauc vai arī tiesībaizsardzības iestāde
informē Latvijas 
Republikas Uzņēmumu reģistru, ka nav pamata uzskatīt, ka 
reģistrētā informācija par patieso labuma
guvēju būtu 
nepatiesa.
(3
4
) Ja periodā, kurā reģistrēts brīdinājums, ka 
reģistrētā informācija par patieso labuma guvēju, iespējams, ir
nepatiesa, tiek iesniegts pieteikums izmaiņu reģistrācijai 
informācijā par patieso labuma guvēju, vēsturiskā informācija
par 
brīdinājumu tiek saglabāta.
(3
5
) Ja šā panta 3.
1
 daļā minētajā 
kārtībā iesniegtais paziņojums sniegts labā ticībā, tad 
neatkarīgi no tā, vai fakts,
ka par patieso labuma guvēju 
sniegtās ziņas ir nepatiesas, tiek vai netiek pierādīts 
pirmstiesas kriminālprocesā vai
tiesā, kā arī neatkarīgi no 
klienta un likuma subjekta savstarpējā līguma noteikumiem 
paziņojuma iesniegšana Latvijas
5
/
19
Republikas Uzņēmumu reģistram nav 
uzskatāma par neizpaužamu ziņu izpaušanu un saistībā ar to likuma
subjektiem, kā arī uzraudzības un kontroles institūcijām 
neiestājas juridiskā (tai skaitā civiltiesiskā) atbildība.";
aizstāt ceturtajā daļā vārdus "kopējais kredīta apgrozījums" 
ar vārdiem "kopējā darījuma summa (kredītiestādes,
maksājumu 
iestādes, elektroniskās naudas iestādes un ieguldījumu brokeru 
sabiedrības gadījumā - kopējais kredīta
apgrozījums)";
papildināt pantu ar astoto daļu šādā redakcijā:
"(8) Ja šā panta septītajā daļā noteiktajā kārtībā par patieso 
labuma guvēju uzskatāms maksātnespējas procesa
administrators, 
ciktāl viņš rīkojas sava amata darbības ietvaros, maksātnespējas 
procesa administratora kā patiesā
labuma guvēja statuss netiek 
saistīts ar viņa kā privātpersonas patiesā labuma guvēja 
statusu."
22. 18.
1
 pantā:
izslēgt panta nosaukumā vārdus "juridiskās personas";
papildināt pirmo daļu pēc vārdiem "kļuvusi par juridiskās 
personas" ar vārdiem "vai ārvalsts juridiskās personas vai
juridiskā veidojuma, kas Latvijas Republikā reģistrē filiāli vai 
pārstāvniecību (turpmāk - ārvalsts subjekts)" un pēc
vārdiem 
"paziņot juridiskajai personai" - ar vārdiem "vai ārvalsts 
subjektam";
papildināt otro daļu pēc vārdiem "juridiskajai personai" ar 
vārdiem "vai ārvalsts subjektam";
izteikt trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Juridiskā persona un ārvalsts subjekts pēc savas 
iniciatīvas noskaidro un identificē savus patiesos labuma
guvējus, ja ir saprātīgs pamats apšaubīt šā panta pirmajā un 
otrajā daļā noteiktajā kārtībā iesniegto informāciju vai ja šī
informācija nav iesniegta, bet juridiskajai personai vai ārvalsts 
subjektam ir saprātīgs pamats uzskatīt, ka tam ir
patiesais 
labuma guvējs.";
papildināt ceturto daļu pēc vārdiem "Juridiskā persona" ar 
vārdiem "kā arī ārvalsts subjekts" un pēc vārdiem "pār
juridisko 
personu" - ar vārdiem "vai ārvalsts subjektu";
papildināt pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Pēc juridiskās personas izslēgšanas no attiecīgā Latvijas 
Republikas Uzņēmumu reģistra vestā reģistra šā
panta ceturtajā 
daļā minētās informācijas glabāšana nodrošināma atbilstoši 
attiecīgās juridiskās personas darbību
regulējošā normatīvajā 
aktā noteiktajai kārtībai."
23. 
18.
2
 pantā:
izteikt pirmās daļas otro teikumu šādā redakcijā:
"Īstenotās kontroles dokumentāro pamatojumu, kā arī dokumentu, 
kas apstiprina patieso labuma guvēju
identificējošās informācijas 
atbilstību (notariāli apliecinātu personu apliecinošā dokumenta 
kopiju, ārvalsts iedzīvotāju
reģistra izziņu vai citus minētajiem 
dokumentiem pielīdzināmus dokumentus), un dokumentu, kas pamato
apliecinājumu, ka patieso labuma guvēju noskaidrot nav iespējams, 
iesniedz pēc Latvijas Republikas Uzņēmumu
reģistra pieprasījuma, 
lai tas varētu pārliecināties par iesniegtās informācijas 
ticamību.";
papildināt pirmo daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Par personām, kurām ir personas kods, nenorāda informāciju 
par dzimšanas datumu, mēnesi un gadu, personu
apliecinošā 
dokumenta numuru un izdošanas datumu, valsti un institūciju, kas 
dokumentu izdevusi.";
izteikt otrās daļas otro teikumu šādā redakcijā:
"Ja juridiskā persona ir izmantojusi visus iespējamos 
noskaidrošanas līdzekļus un secinājusi, ka nav iespējams
noskaidrot nevienu fizisko personu 
- 
patieso labuma guvēju šā 
likuma 1. panta 5. punkta izpratnē -, kā arī ir izslēgtas
šaubas, 
ka juridiskajai personai ir patiesais labuma guvējs, pieteicējs 
to apliecina pieteikumā, norādot pamatojumu.";
izslēgt otrās daļas trešo teikumu;
izslēgt ceturto un piekto daļu;
papildināt pantu ar septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Ārvalsts subjekts šā panta prasības izpilda, iesniedzot 
informāciju Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistram (ja
ārvalsts 
subjekta filiāle vai pārstāvniecība ir reģistrēta vai tiek 
reģistrēta Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra
vestajos 
reģistros) vai Valsts ieņēmumu dienestam (ja ārvalsts subjekta 
pārstāvniecība ir reģistrēta vai tiek reģistrēta
kā nerezidenta 
(ārvalsts komersanta) pastāvīgā pārstāvniecība Latvijā nodokļu 
maksātāju reģistrā)."
6
/
19
24. 
18.
3
 pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Lai efektīvi ierobežotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas riskus,
veicinātu uzticēšanos juridisko personu un ārvalsts subjektu 
veiktajiem darījumiem un finanšu sistēmai, un
uzņēmējdarbības 
videi kopumā, mazinātu iespēju izmantot juridiskās personas un 
ārvalsts subjektus prettiesiskām
darbībām (it īpaši korupcijai un 
nodokļu nemaksāšanai), aizsargātu citu personu tiesības un 
nodrošinātu informācijas
pieejamību par darījumu partneru - 
juridisko personu un ārvalsts subjektu - patiesajiem labuma 
guvējiem, ikvienai
personai ir tiesības saņemt informāciju par 
patiesajiem labuma guvējiem no Valsts ieņēmumu dienesta un 
tiešsaistes
formā - no Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra. 
Attiecīgo informāciju sniedz Latvijas Republikas Uzņēmumu
reģistra un Valsts ieņēmumu dienesta darbību regulējošos 
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.";
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Informāciju par nerezidentu (ārvalsts 
komersantu), kas Valsts ieņēmumu dienesta vestajā nodokļu 
maksātāju
reģistrā reģistrējuši pastāvīgās pārstāvniecības, 
patiesajiem labuma guvējiem sniedz Valsts ieņēmumu dienests
atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas 
izsniegšanu no nodokļu maksātāju reģistra.";
papildināt trešo daļu pēc vārdiem "juridiskās personas" ar 
vārdiem "vai ārvalsts subjekta";
papildināt pantu ar ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Informācija par juridisko personu un ārvalsts subjektu 
patiesajiem labuma guvējiem ir pieejama šajā pantā
minētajos 
reģistros ne ilgāk kā 10 gadus pēc tam, kad juridiskā persona vai 
ārvalsts subjekta reģistrētā filiāle vai
pārstāvniecība ir 
izslēgta no attiecīgā reģistra."
25. 20. pantā:
izteikt panta nosaukumu šādā redakcijā:
"
20. pants. Darījuma attiecību un gadījuma rakstura 
darījumu uzraudzība un likuma subjekta atbildība
";
izslēgt pirmās daļas 2. punktā vārdus "neparastiem vai";
papildināt pantu ar trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Likuma subjektam neiestājas juridiskā (tai skaitā 
civiltiesiskā) atbildība par šajā likumā paredzētajos gadījumos
un noteiktajā kārtībā izbeigtajām darījuma attiecībām ar klientu 
vai tā saistību pirmstermiņa izpildes pieprasījumu."
26. Izteikt 22. panta pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Klienta padziļināta izpēte ir uz risku novērtējumu 
balstītas darbības, kas tiek veiktas papildus klienta izpētei un,
ievērojot uz risku novērtējumu balstītu pieeju, ietver vienu vai 
vairākus šādus pasākumus:
1) iegūt un izvērtēt papildinformāciju par klientu un tā 
patieso labuma guvēju, kā arī pārliecināties par iegūtās
papildinformācijas patiesumu;
2) iegūt un izvērtēt papildinformāciju par darījuma attiecību 
paredzamo būtību;
3) iegūt un izvērtēt papildinformāciju par klienta veikto 
darījumu atbilstību norādītajai saimnieciskajai darbībai;
4) iegūt un izvērtēt informāciju par klienta un tā patiesā 
labuma guvēja līdzekļu un labklājības izcelsmi;
5) iegūt un izvērtēt informāciju par paredzamo vai veikto 
darījumu pamatojumu;
6) saņemt augstākās vadības piekrišanu darījuma attiecību 
uzsākšanai vai turpināšanai;
7) veikt darījuma attiecību padziļinātu uzraudzību, palielinot 
piemēroto kontroļu skaitu un biežumu un nosakot
darījuma veidus, 
kuriem nepieciešama atkārtota pārbaude;
8) veikt citus pasākumus, kas nepieciešami, lai pārliecinātos 
par darījuma attiecību vai gadījuma rakstura darījuma
tiesisko un 
ekonomisko būtību.";
izteikt ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Uzraudzības un kontroles institūcija attiecībā uz tās 
uzraugāmajiem un kontrolējamiem likuma subjektiem,
ievērojot 
attiecīgā likuma subjekta darbībai piemītošos noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas 
finansēšanas riskus, papildus šā panta pirmajā daļā un šā likuma 
25.
1
 pantā minētajam var noteikt tās
klientu 
kategorijas, attiecībā uz kurām veicama padziļināta izpēte, 
padziļinātās izpētes minimālo apjomu dažādām
klientu kategorijām 
un prasības šo klientu padziļinātai izpētei un noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas un terorisma
7
/
19
un proliferācijas 
finansēšanas risku pārvaldībai, kā arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas risku 
paaugstinošus faktorus. Šīs daļas pirmajā teikumā minētās papildu 
prasības attiecībā
uz Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas, 
Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas, Patērētāju tiesību
aizsardzības centra, Valsts ieņēmumu dienesta, biedrības 
"Latvijas Sertificēto maksātnespējas procesa administratoru
asociācija" un Nacionālā kultūras mantojuma pārvaldes 
uzraugāmajiem un kontrolējamiem likuma subjektiem var
noteikt 
Ministru kabinets."
27. Izteikt 24. panta pirmās daļas ievaddaļu šādā redakcijā:
"Kredītiestāde un finanšu iestāde, uzsākot 
korespondentattiecības ar kredītiestādi vai finanšu iestādi 
(respondentu),
tostarp uzsākot korespondentattiecības, kas ietver 
maksājumu izpildi ar augsta riska trešās valsts kredītiestādi vai
finanšu iestādi (respondentu), papildus klienta izpētes 
pasākumiem veic šādus pasākumus:".
28. Papildināt 25. pantu ar sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Valsts ieņēmumu dienests sniedz informāciju par Latvijas 
Republikas politiski nozīmīgu personu (izņemot
starptautiskas 
organizācijas vadītāju (direktoru, direktora vietnieku) un valdes 
locekli vai personu, kas šajā organizācijā
ieņem līdzvērtīgu 
amatu), tās laulāto, vecākiem, bērniem, brāļiem vai māsām. 
Ministru kabinets nosaka tās
informācijas apjomu, kuru likuma 
subjekts var saņemt no Valsts ieņēmumu dienesta politiski 
nozīmīgu personu
datubāzes par šīs daļas pirmajā teikumā 
minētajām personām, kā arī šādas informācijas pieprasīšanas, 
izsniegšanas
un glabāšanas kārtību."
29. Papildināt likumu ar 25.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
25.
1
 pants. Darījuma attiecības ar klientu no 
augsta riska trešās valsts
(1) Ja pirms darījuma attiecību uzsākšanas vai arī darījuma 
attiecību vai gadījuma rakstura darījuma laikā tiek
konstatēts, 
ka klients ir no augsta riska trešās valsts, likuma subjekts veic 
šādus padziļinātās klienta izpētes
pasākumus:
1) iegūst un izvērtē papildinformāciju par klientu un tā 
patieso labuma guvēju, kā arī pārliecinās par iegūtās
papildinformācijas patiesumu;
2) iegūst un izvērtē papildinformāciju par darījuma attiecību 
paredzamo būtību;
3) iegūst un izvērtē informāciju par klienta un tā patiesā 
labuma guvēja līdzekļu un labklājības izcelsmi;
4) iegūst un izvērtē informāciju par paredzamo vai veikto 
darījumu pamatojumu;
5) saņem augstākās vadības piekrišanu darījuma attiecību 
uzsākšanai vai turpināšanai;
6) veic darījuma attiecību padziļinātu uzraudzību, palielinot 
piemēroto kontroļu skaitu un biežumu un nosakot
darījuma veidus, 
kuriem nepieciešama atkārtota pārbaude.
(2) Likuma subjekts klientam no augsta riska trešās valsts var 
pieprasīt, lai tas nodrošina, ka pirmais maksājums
darījuma 
attiecību ietvaros tiek veikts ar tāda konta starpniecību, kas uz 
klienta vārda ir atvērts kredītiestādē, uz kuru
attiecas šā 
likuma vai Eiropas Savienības normatīvo aktu prasības par 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma un 
proliferācijas finansēšanas novēršanu.
(3) Papildus šā panta pirmajā daļā minētajiem pasākumiem 
likuma subjekts, ņemot vērā Eiropas Savienības
starptautiskās 
saistības, kā arī novērtējumus, izvērtējumus vai ziņojumus, kurus 
attiecībā uz riskiem, ko rada augsta
riska trešās valstis, 
sagatavojušas starptautiskās organizācijas un standartu 
noteikšanas iestādes noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas un 
terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas jomā, var 
piemērot vienu vai vairākus
papildu risku mazinošus pasākumus 
klientiem, kas veic darījumus, kuros iesaistītas augsta riska 
trešās valstis, un
paziņo par to uzraudzības un kontroles 
institūcijai. Minētie pasākumi ietver vienu vai vairākus šādus 
elementus:
1) piemērot klienta padziļinātās izpētes papildprasības;
2) ieviest pastiprinātas uzraudzības mehānismu attiecībā uz 
darījuma attiecībām vai gadījuma rakstura darījumu ar
klientu no 
augsta riska trešās valsts, tostarp pienākumu sistemātiski ziņot 
par šāda klienta finanšu darījumiem likuma
subjekta ietvaros;
3) ierobežot darījuma attiecības vai gadījuma rakstura 
darījumus ar fiziskajām vai juridiskajām personām vai
juridiskiem 
veidojumiem no augsta riska trešām valstīm.
(4) Papildus šā panta pirmajā daļā minētajiem pasākumiem 
uzraudzības un kontroles institūcijas, ņemot vērā
Eiropas 
Savienības starptautiskās saistības, kā arī novērtējumus, 
izvērtējumus vai ziņojumus, kurus attiecībā uz
riskiem, ko rada 
augsta riska trešās valstis, sagatavojušas starptautiskās 
organizācijas un standartu noteikšanas
iestādes noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas 
finansēšanas novēršanas jomā, var
piemērot vienu vai vairākus 
šādus pasākumus:
8
/
19
1) atteikt klientam no augsta riska trešās valsts meitas 
uzņēmuma, filiāles vai pārstāvniecības izveidošanu;
2) aizliegt likuma subjektiem meitas uzņēmuma, filiāles vai 
pārstāvniecības izveidi augsta riska trešā valstī;
3) uzdot veikt padziļinātu izpēti vai pastiprinātu uzraudzību 
darījumiem vai piemērot pastiprinātas ārējās revīzijas
prasības 
likuma subjektu filiālēm, pārstāvniecībām vai meitas uzņēmumiem, 
kas atrodas augsta riska trešā valstī;
4) piemērot stingrākas ārējās revīzijas prasības finanšu 
grupām attiecībā uz jebkurām filiālēm, pārstāvniecībām vai
meitas 
uzņēmumiem, kas atrodas augsta riska trešā valstī;
5) pieprasīt, lai kredītiestādes un finanšu iestādes pārskata, 
groza un, ja nepieciešams, izbeidz korespondējošas
attiecības ar 
respondentiestādēm no augsta riska trešās valsts.
(5) Uzraudzības un kontroles institūcijai ir pienākums pirms 
šā panta trešās un ceturtās daļas piemērošanas
paziņot Eiropas 
Komisijai par paredzētajiem pasākumiem."
30. 
26. pantā:
izslēgt trešās daļas 3. punktu;
izteikt sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Likuma subjekts, veicot šā likuma 11. panta pirmās daļas 
2. punkta "c" apakšpunktā paredzēto darījumu, ir
tiesīgs veikt 
vienkāršotu klienta izpēti, ja darījums nerada aizdomas par 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju,
terorisma un 
proliferācijas finansēšanu vai mēģinājumu veikt šādas 
darbības."
31. 
27.
1
 pantā:
izteikt pirmās daļas 5. punktu šādā redakcijā:
"5) elektroniskās naudas emitents veic darījuma vai darījuma 
attiecību pietiekamu pārraudzību, lai varētu atklāt
aizdomīgus 
darījumus;";
aizstāt otrajā daļā skaitli un vārdu "50 
euro
" ar 
skaitļiem un vārdiem "50 
euro
, vai arī ja veic attālinātu 
maksājumu
atbilstoši 
Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās 
naudas likuma
 
1. panta
 3.
1
 punktam, ja katrā darījumā 
samaksātā
summa pārsniedz 50 
euro
";
papildināt pantu ar trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Kredītiestādes un finanšu iestādes, kas darbojas kā 
saņēmēji (maksājumu karšu pieņēmēji), ir tiesīgas
pieņemt trešās 
valstīs izsniegtu anonīmo priekšapmaksas karšu maksājumus, ja tās 
atbilst šā panta pirmās daļas 1.
un 2. punkta prasībām."
32. Aizstāt 28. panta otrajā daļā vārdus un skaitļus "šā 
likuma 11. un 11.
1
 panta" ar vārdiem "šajā likumā 
noteikto
klienta izpētes".
33. 
29. pantā:
izteikt pirmās daļas 1. punktu šādā redakcijā:
"1) kredītiestāde un finanšu iestāde, kas izmanto klienta 
izpētes rezultātu atzīšanu un pieņemšanu, nodrošina, ka,
ja 
nepieciešams, nekavējoties iegūs no kredītiestādes un finanšu 
iestādes, pie kuras tā vērsusies, visus klienta
izpētes un 
klienta izpētes datu pārbaudes rezultātus, tostarp pieejamo 
informāciju, kas iegūta, izmantojot
elektroniskos identifikācijas 
līdzekļus, sertifikācijas pakalpojumus 
Elektronisko dokumentu 
likuma
 
1. panta
 10. punkta
izpratnē atbilstoši Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2014. gada 23. jūlija regulai (ES) Nr. 
910/2014
 par 
elektronisko
identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem 
elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ 
direktīvu
1999/93/EK
 vai citus tehnoloģiskos risinājumus Ministru 
kabineta noteiktajā apjomā un kārtībā."
34. Izteikt IV nodaļu šādā redakcijā:
"
IV nodaļa
Ziņošana par aizdomīgiem darījumiem
30. pants. Ziņošanas pienākums
(1) Likuma subjekta pienākums ir nekavējoties ziņot Finanšu 
izlūkošanas dienestam par katru aizdomīgu darījumu.
Ziņošanas 
pienākums attiecas arī uz līdzekļiem, kas rada aizdomas, ka tie 
tieši vai netieši iegūti noziedzīga
nodarījuma rezultātā vai ir 
saistīti ar terorisma un proliferācijas finansēšanu vai šādu 
darbību mēģinājumu, bet vēl nav
iesaistīti darījumā vai tā 
mēģinājumā, kā arī uz gadījumiem, kad bijis pietiekams pamats 
konstatēt aizdomīgu darījumu,
bet nepietiekamas uzmanības vai 
nolaidības dēļ ziņošanas pienākums nav veikts.
9
/
19
(2) Lai Finanšu izlūkošanas dienests varētu veikt savus 
pienākumus atbilstoši šā likuma prasībām, likuma subjekts
pēc 
Finanšu izlūkošanas dienesta rakstveida pieprasījuma sniedz savā 
rīcībā esošo informāciju un dokumentus šādos
termiņos:
1) triju darbdienu laikā pēc attiecīga pieprasījuma 
saņemšanas, ja tas saistīts ar Finanšu izlūkošanas dienesta
rīkojumu par līdzekļu pagaidu iesaldēšanu uz piecām 
darbdienām;
2) septiņu darbdienu laikā pēc attiecīga pieprasījuma 
saņemšanas, ja tas saistīts ar likuma subjekta ziņojumu par
aizdomīgu darījumu vai šā likuma 62. pantā minētās iestādes vai 
institūcijas sniegto informāciju, bet, ja tajā norādīta
steidzamība, - triju darbdienu laikā.
(3) Ja objektīvu iemeslu dēļ likuma subjekts nevar iesniegt 
pieprasīto informāciju un dokumentus šā panta otrajā
daļā 
noteiktajā termiņā, Finanšu izlūkošanas dienests var šo termiņu 
pagarināt.
(4) Likuma subjekts ne vēlāk kā nākamajā darbdienā reģistrē 
Finanšu izlūkošanas dienestam sniegtos ziņojumus
un nodrošina to 
pieejamību uzraudzības un kontroles institūcijām.
(5) Šā panta prasības nav attiecināmas uz nodokļu 
konsultantiem, ārpakalpojuma grāmatvežiem, zvērinātiem
revidentiem, zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, zvērinātiem 
notāriem, zvērinātiem advokātiem un citiem
neatkarīgiem juridisko 
pakalpojumu sniedzējiem gadījumos, kad tie aizstāv vai pārstāv 
klientus pirmstiesas
kriminālprocesā vai tiesas procesā vai 
sniedz konsultācijas par tiesas procesa uzsākšanu vai 
izvairīšanos no tā
(izņemot noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas 
novēršanas jomu).
(6) Finanšu izlūkošanas dienestam nav tiesību izpaust to 
personu datus, kuras sniegušas informāciju par
aizdomīgiem 
darījumiem, izņemot šā likuma 56. panta pirmajā daļā paredzētos 
gadījumus.
31. pants. Ziņojuma par aizdomīgu 
darījumu saturs
(1) Likuma subjekta saņemtā informācija uzskatāma par ziņojumu 
par aizdomīgu darījumu, ja iesniegtā informācija
ietver 
vismaz:
1) klienta identifikācijas datus un šā likuma 37.
2
 
pantā minēto izpētes dokumentu kopijas, ciktāl tās attiecas uz
likuma subjekta ziņojumu par aizdomīgu darījumu;
2) plānotā, pieteiktā, konsultētā, uzsāktā, atliktā, veiktā 
vai apstiprinātā darījuma aprakstu, darbības metodi, kā arī
darījumā iesaistītās personas identifikācijas datus un darījuma 
summu, darījuma veikšanas vai pieteikšanas laiku un
vietu un, ja 
likuma subjekta rīcībā ir darījumu apliecinoši dokumenti, šo 
dokumentu kopijas;
3) pamatojumu, kāpēc likuma subjekts uzskata darījumu par 
aizdomīgu;
4) citas normatīvajos aktos noteiktās ziņas.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā sniedzami ziņojumi 
par aizdomīgiem darījumiem, kā arī apstiprina
ziņojuma 
veidlapu.
31.
1
 pants. Informācijas 
saņemšana un apstrāde
(1) Šā likuma 30. panta pirmajā daļā minētā informācija 
iesniedzama rakstveidā vai elektroniski un uzskatāma par
saņemtu 
ar tās reģistrēšanas brīdi.
(2) Šā likuma 30. panta pirmajā daļā minētais ziņojums tiek 
reģistrēts, ja iesniegtās informācijas saturs atbilst šā
likuma 
31. panta prasībām. Ja iesniegtās informācijas saturā tiek 
konstatēti trūkumi, Finanšu izlūkošanas dienests
informē par to 
likuma subjektu."
35. Papildināt likumu ar IV
1
 nodaļu šādā redakcijā:
"
IV
1
 nodaļa
Sliekšņa deklarācija
31.
2
 pants. Sliekšņa 
deklarācijas iesniegšana
(1) Likuma subjekta pienākums ir iesniegt Finanšu izlūkošanas 
dienestam sliekšņa deklarāciju Ministru kabineta
noteiktajos 
gadījumos un kārtībā.
(2) Likuma subjekts ne vēlāk kā nākamajā darbdienā reģistrē 
Finanšu izlūkošanas dienestam iesniegto sliekšņa
deklarāciju un 
nodrošina tās pieejamību uzraudzības un kontroles 
institūcijām.
(3) Šā panta prasības nav attiecināmas uz nodokļu 
konsultantiem, ārpakalpojuma grāmatvežiem, zvērinātiem
revidentiem, zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, zvērinātiem 
notāriem, zvērinātiem advokātiem un citiem
neatkarīgiem juridisko 
pakalpojumu sniedzējiem gadījumos, kad tie aizstāv vai pārstāv 
klientus pirmstiesas 
10
/
19
kriminālprocesā vai tiesas procesā vai 
sniedz konsultācijas par tiesas procesa uzsākšanu vai 
izvairīšanos no tā
(izņemot noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas 
novēršanas jomu).
(4) Finanšu izlūkošanas dienestam nav tiesību izpaust sliekšņa 
deklarāciju iesniegušo personu datus, izņemot šā
likuma 56. panta 
pirmajā daļā paredzētos gadījumus.
31.
3
 pants. Sliekšņa 
deklarācijas iesniegšanas gadījumi, saturs un kārtība
Ministru kabinets nosaka gadījumus, kad iesniedzama sliekšņa 
deklarācija, sliekšņa deklarācijas iesniegšanas
kārtību un 
saturu, kā arī apstiprina sliekšņa deklarācijas veidlapu."
36. 32.
2
 pantā:
izslēgt ceturtās daļas 2. punktā vārdus "ar rīkojumu par 
līdzekļu pagaidu iesaldēšanas izbeigšanu";
papildināt pantu ar 5.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(5
1
) Finanšu izlūkošanas dienestam ir tiesības, 
pamatojoties uz tā rīcībā esošo informāciju, pēc savas 
iniciatīvas
vai pēc šā likuma 62. panta pirmajā daļā minēto 
ārvalstu pilnvaroto iestāžu vai institūciju lūguma par līdzekļu
iesaldēšanu nekavējoties izdot rīkojumu uz nenoteiktu laiku 
gadījumos, kad rodas aizdomas par starptautisko un
nacionālo 
sankciju apiešanu vai apiešanas mēģinājumu.";
izslēgt septītajā daļā vārdus "pirms termiņa";
papildināt septīto daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Ja Finanšu izlūkošanas dienests ir izdevis rīkojumu par 
līdzekļu iesaldēšanu uz nenoteiktu laiku un sniedzis
informāciju 
pirmstiesas izmeklēšanas iestādēm vai prokuratūrai, Finanšu 
izlūkošanas dienestam ir tiesības ar rīkojumu
atcelt līdzekļu 
iesaldēšanu, pamatojoties uz 
izmeklēšanas iestāžu iesniegto 
informāciju.";
izslēgt astotajā daļā vārdus "uz noteiktu laiku".
37. Izteikt 37. panta otrās daļas 1. punktu šādā redakcijā:
"1) visu klienta izpētes gaitā iegūto informāciju, tai skaitā 
informāciju par klienta iekšzemes un starptautiskajiem
darījumiem, iekšzemes un starptautiskajiem gadījuma rakstura 
darījumiem un šādiem kontiem, klienta identifikācijas
datus 
apliecinošu dokumentu kopijas, klientu izpētes rezultātus, kā arī 
pieejamo informāciju, kas iegūta, izmantojot
elektroniskos 
identifikācijas līdzekļus, sertifikācijas pakalpojumus 
Elektronisko dokumentu likuma
 
1. panta
 10. punkta
izpratnē 
atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija 
regulai (ES) Nr. 
910/2014
 par elektronisko
identifikāciju un 
uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā 
tirgū un ar ko atceļ direktīvu
1999/93/EK
 vai citus tehnoloģiskos 
risinājumus Ministru kabineta noteiktajā apjomā un kārtībā;".
38. 
38. pantā:
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Šā panta pirmajā daļā noteiktais informācijas atklāšanas 
aizliegums neattiecas uz informācijas apmaiņu vienas
grupas 
ietvaros, arī uz gadījumiem, kad informācijas apmaiņa notiek 
starp kredītiestādēm un finanšu iestādēm un starp
kredītiestāžu 
un finanšu iestāžu filiālēm vai meitas uzņēmumiem, kuros tām ir 
kapitāla daļu vairākums, trešās valstīs,
ja tiek īstenota grupas 
mēroga politika un procedūras, tostarp grupā noteiktā 
informācijas apmaiņas politika un
procedūras noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas 
finansēšanas novēršanas nolūkā.";
papildināt pantu ar 2.
2
 daļu šādā redakcijā:
"(2
2
) Šā panta otrā daļa neattiecas uz gadījumiem, 
kad Finanšu izlūkošanas dienests ir aizliedzis likuma
subjektiem 
izpaust attiecīgo informāciju.";
papildināt trešo un ceturto daļu pēc vārdiem "zvērinātiem 
advokātiem" ar vārdiem "maksātnespējas procesa
administratoriem".
39. 
41. pantā:
aizstāt pirmajā daļā skaitli un vārdus "10. panta ceturtās 
daļas" ar skaitļiem un vārdiem "10.
1
 panta pirmās 
daļas 2.
punkta";
papildināt otro daļu pēc vārda "saņemt" ar vārdiem "kā arī 
glabāt un citādi apstrādāt";
aizstāt otrās daļas 6. punktā vārdus "Transportlīdzekļu valsts 
reģistra" ar vārdiem "Transportlīdzekļu un to vadītāju
valsts 
reģistra";
11
/
19
izteikt otrās daļas 7. punktu šādā redakcijā:
"7) Iedzīvotāju reģistra - klienta, tā patieso labuma guvēju 
un pārstāvju, kā arī personas, kura izteikusi vēlmi uzsākt
darījuma attiecības ar kredītiestādi vai apdrošināšanas 
komersantu, tās patieso labuma guvēju un pārstāvju personas
datus 
(vārdu, uzvārdu, personas kodu, ziņas par statusu Iedzīvotāju 
reģistrā un valstisko piederību, personu apliecinoša
dokumenta 
veidu, numuru, derīguma termiņu un personas miršanas datumu, 
personas dzīvesvietas valsti), lai
pārbaudītu minēto personu 
identitāti, kā arī ziņas par šo personu laulātajiem un pirmās 
pakāpes radiniekiem, lai
pārbaudītu viņu identitāti, noteiktu 
savstarpēji saistītus klientus un veiktu šādu klientu noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas 
finansēšanas riska novērtējumu.";
papildināt pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Elektroniskās naudas iestādes un maksājumu pakalpojumu 
sniedzēji, kuri veic uzņēmējdarbību Latvijas
Republikā kādā no 
veidiem, kas nav filiāle, un kuru galvenais birojs atrodas citā 
dalībvalstī, ja tie atbilst Komisijas
2018. gada 7. maija 
Deleģētās regulas Nr. 
2018/1108
, ar ko Eiropas Parlamenta un 
Padomes direktīvu (ES) 
2015/849
papildina ar regulatīvajiem 
tehniskajiem standartiem attiecībā uz kritērijiem centrālo 
kontaktpunktu iecelšanai
elektroniskās naudas emitentiem un 
maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un ar noteikumiem attiecībā uz 
šo
kontaktpunktu funkcijām (turpmāk - Regula Nr. 
2018/1108
) 3. 
panta 1. punkta "a" vai "b" apakšpunktā noteiktajam
kritērijam, 
izveido centrālo kontaktpunktu."
40. 
43. pantā:
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Ja kredītiestāde vai finanšu iestāde šā likuma 28. panta 
otrajā daļā vai citos šajā likumā noteiktajos gadījumos
pēc savas 
iniciatīvas izbeidz darījuma attiecības ar klientu, slēdzot 
attiecīgos klienta kontus, kredītiestāde vai finanšu
iestāde 
tajos esošos naudas līdzekļus saskaņā ar klienta norādījumu 
pārskaita uz šā paša klienta norēķinu kontu citā
kredītiestādē 
vai finanšu iestādē vai uz kontu, no kura naudas līdzekļi 
iepriekš saņemti. Ja klientam nav norēķinu konta
citā 
kredītiestādē vai finanšu iestādē vai nav iespējams veikt 
pārskaitījumu uz kontu, no kura naudas līdzekļi iepriekš
saņemti, 
naudas līdzekļus izmaksā skaidrā naudā, ja kopējā summa 
nepārsniedz 7200 
euro
. Ja pastāv aizdomas par
noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma un proliferācijas 
finansēšanu, kredītiestāde vai finanšu iestāde ziņo
par to 
Finanšu izlūkošanas dienestam atbilstoši šā likuma 30. panta 
noteikumiem. Ja kredītiestādei vai finanšu
iestādei ir pamats 
atturēties no darījuma veikšanas, tā kontos esošos naudas 
līdzekļus nepārskaita un neizmaksā, bet
rīkojas atbilstoši šā 
likuma 32. panta noteikumiem. Ja slēdz pagaidu kontu, kas ticis 
atvērts komercdarbības
dibināšanas nolūkā, naudas līdzekļus šajā 
daļā paredzētajā kārtībā izmaksā personai, kura tos 
iemaksājusi.";
aizstāt trešajā daļā vārdu "pārdodot" ar vārdiem "un pārved 
finanšu instrumentu kontā esošos finanšu instrumentus
uz citu 
kredītiestādi vai finanšu iestādi vai, ja tas nav iespējams vai 
klients to norāda, pārdod";
izslēgt ceturto daļu.
41. Izteikt 44. pantu šādā redakcijā:
"
44. pants. Informācijas apmaiņa starp kredītiestādēm un 
finanšu iestādēm
(1) Šā likuma mērķu īstenošanai kredītiestāde, maksājumu 
iestāde vai elektroniskās naudas iestāde pēc
korespondentbankas 
vai citas maksājuma izpildē iesaistītās maksājumu iestādes vai 
elektroniskās naudas iestādes
pieprasījuma sniedz tai savu 
klientu un to patieso labuma guvēju vai pilnvaroto personu 
identifikācijas un izpētes gaitā
iegūto informāciju un 
dokumentus, kas attiecas uz darījumu, saistībā ar kuru maksājums 
tiek veikts.
(2) Kredītiestādēm un finanšu iestādēm šā likuma mērķu 
īstenošanai ir tiesības tieši vai ar šo iestāžu pilnvarotas
institūcijas starpniecību savstarpēji apmainīties ar savu klientu 
un to patieso labuma guvēju vai pilnvaroto personu
identifikācijas un izpētes gaitā iegūto informāciju un 
dokumentiem, kā arī ar informāciju par personām, ar kurām šajā
likumā noteiktajā kārtībā nav uzsāktas vai ir izbeigtas darījuma 
attiecības.
(3) Kredītiestādēm un finanšu iestādēm vai to pilnvarotām 
institūcijām, tai skaitā grupas ietvaros, šā likuma mērķu
īstenošanai ir tiesības izveidot, uzturēt un elektroniski 
apstrādāt personas datus, izveidot un uzturēt personas datu
apstrādes sistēmas par klientiem un personām, ar kurām šajā 
likumā noteiktajā kārtībā nav uzsāktas vai ir izbeigtas
darījuma 
attiecības, šo personu patiesajiem labuma guvējiem un 
pilnvarotajām personām. Šādos gadījumos uz veikto
personas datu 
apstrādi neattiecas datu subjekta tiesības pieprasīt informāciju 
par datu apstrādi, tai skaitā tās
mērķiem, saņēmējiem, iegūšanas 
avotiem, tiesības piekļūt saviem datiem un pieprasīt to 
grozīšanu, iznīcināšanu,
apstrādes pārtraukšanu vai 
aizliegšanu.
(4) Par šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā minēto ziņu 
sniegšanu attiecīgajai kredītiestādei un finanšu iestādei
neiestājas juridiskā (tai skaitā civiltiesiskā) atbildība. Šā 
panta pirmajā un otrajā daļā noteiktajā kārtībā iegūtās ziņas
uzskatāmas par neizpaužamām.
(5) Kredītiestāde vai finanšu iestāde, kas saņēmusi šā panta 
pirmajā, otrajā vai trešajā daļā minēto informāciju, to
uzglabā 
tik ilgi, kamēr tā uztur darījuma attiecības vai veic gadījuma 
rakstura darījumu ar klientu, bet pēc to
izbeigšanas - saskaņā ar 
šā likuma 37. pantu. Ja saņemta informācija par personām, kas 
informācijas saņemšanas
12
/
19
laikā nav kredītiestādes vai finanšu 
iestādes klienti, kredītiestāde vai finanšu iestāde to glabā 
piecus gadus no tās
saņemšanas dienas un šo termiņu var 
pagarināt, piemērojot šā likuma 37. panta trešajā daļā minēto 
kārtību."
42. 
45. pantā:
izteikt pirmās daļas 4. punktu šādā redakcijā:
"4) zvērinātus revidentus un zvērinātu revidentu 
komercsabiedrības - Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija un
Valsts ieņēmumu dienests daļā par sankciju piemērošanu;";
papildināt pirmo daļu ar 10. punktu šādā redakcijā:
"10) maksātnespējas procesa administratorus - biedrība 
"Latvijas Sertificēto maksātnespējas procesa
administratoru 
asociācija" un Maksātnespējas kontroles dienests daļā par 
sankciju piemērošanu.";
izteikt 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Nacionālā kultūras mantojuma pārvalde 
uzrauga:
1) darījumus ar Valsts kultūras pieminekļu sarakstā 
iekļautajiem valsts nozīmes kultūras pieminekļiem;
2) personas, kas darbojas mākslas un antikvāro priekšmetu 
apritē, tos ievedot Latvijas Republikā vai izvedot no tās,
glabājot vai tirgojot, tostarp tādas personas, kas šajā punktā 
paredzētās darbības veic antikvariātos, izsoļu namos vai
ostās, 
ja darījuma vai vairāku šķietami saistītu darījumu kopējā summa 
ir vismaz 10 000 
euro
.";
izteikt otrās daļas 1. punktu šādā redakcijā:
"1) ārpakalpojuma grāmatvežus, zvērinātus revidentus, 
zvērinātu revidentu komercsabiedrības un nodokļu
konsultantus, kā 
arī jebkuru citu personu, kas sniedz palīdzību nodokļu jautājumos 
(piemēram, konsultācijas vai
materiālu palīdzību) vai rīkojas kā 
starpnieks šādas palīdzības sniegšanā neatkarīgi no tās 
sniegšanas biežuma un
atlīdzības esības;";
papildināt otrās daļas 4. punktu ar vārdiem un skaitli 
"tostarp gadījumos, kad tie rīkojas kā nekustamā īpašuma
nomas 
starpnieki attiecībā uz darījumiem, kuriem ikmēneša nomas maksa 
ir vismaz 10 000 
euro
";
aizstāt otrās daļas 5. punktā skaitli "15 000" ar skaitli "10 
000";
papildināt pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Likuma subjektu uzraudzības un kontroles institūcijas 
uzrauga un kontrolē likuma subjektus arī to
maksātnespējas vai 
likvidācijas procesa gaitā."
43. 
46. pantā:
izslēgt pirmās daļas 4. punktā vārdus "neparastiem un";
papildināt pirmo daļu ar 13. punktu šādā redakcijā:
"13) nodrošināt Finanšu izlūkošanas dienestam piekļuvi 
informācijai par likuma subjektu augstākās vadības
locekļiem un 
par šā likuma prasību ievērošanu atbildīgajiem 
darbiniekiem.";
aizstāt 1.
3
 daļas 4. punktā vārdus "fizisko personu 
datu aizsardzības prasībām" ar vārdiem "fizisko personu datu
apstrādes prasībām";
papildināt otrās daļas ievaddaļu pēc vārdiem "Latvijas 
Zvērinātu advokātu padome" ar vārdiem "biedrība "Latvijas
Sertificēto maksātnespējas procesa administratoru asociācija"" un 
pēc vārdiem "notāru, zvērinātu advokātu" - ar
vārdiem 
"maksātnespējas procesa administratoru".
44. 
47. pantā:
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Uzraudzības un kontroles institūcijai ir 
tiesības veikt šā panta pirmajā daļā paredzētos uzraudzības un
kontroles pasākumus tādām personām, kuras kā likuma subjekti nav 
reģistrējušās, bet pēc uzraudzības un kontroles
institūcijas 
rīcībā esošās informācijas faktiski atbilst likuma subjekta 
statusam.";
izteikt otrās daļas 16. punktu šādā redakcijā:
"16) pasākumus, kas veicami, lai nodrošinātu Regulas Nr. 
2015/847
 piemērošanu;";
izteikt 2.
1
 daļu šādā redakcijā: 
13
/
19
"(2
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var 
prasīt, lai jebkura elektroniskās naudas iestāde vai maksājumu
pakalpojumu sniedzējs, kurš veic uzņēmējdarbību Latvijas 
Republikā kādā no veidiem, kas nav filiāle, kura galvenais
birojs 
atrodas citā dalībvalstī un kura darbību Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija uzrauga, izveido centrālo
kontaktpunktu, ja 
iestājas vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) elektroniskās naudas iestāde vai maksājumu pakalpojumu 
sniedzējs pēc pieprasījuma un savlaicīgi nesniedz
Finanšu un 
kapitāla tirgus komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai 
izvērtētu iestādes atbilstību Regulas Nr.
2018/1108
 3. panta 1. 
punkta "a" vai "b" apakšpunktā noteiktajam kritērijam;
2) elektroniskās naudas iestādes vai maksājumu pakalpojumu 
sniedzēja darbība rada augstu noziedzīgi iegūtu
līdzekļu 
legalizācijas vai terorisma un proliferācijas finansēšanas 
risku.";
papildināt pantu ar 2.
2
 daļu šādā redakcijā:
"(2
2
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var 
prasīt, lai centrālais kontaktpunkts papildus Regulas Nr. 
2018/1108
 4.
un 5. pantā noteiktajiem pienākumiem veic šādas 
funkcijas:
1) sagatavo un iesniedz Finanšu izlūkošanas dienestam 
ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem;
2) atbild uz Finanšu izlūkošanas dienesta pieprasījumiem 
saistībā ar pārstāvētās elektroniskās naudas iestādes un
maksājumu pakalpojumu sniedzēja, kurš veic uzņēmējdarbību 
Latvijas Republikā kādā no veidiem, kas nav filiāle, un
kura 
galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī, darbību un sniedz 
Finanšu izlūkošanas dienestam pieprasīto informāciju,
kas 
saistīta ar šādām iestādēm;
3) veic darījumu uzraudzību, lai noteiktu aizdomīgus 
darījumus, ņemot vērā elektroniskās naudas iestādes un
maksājumu 
pakalpojumu sniedzēja darījumu apjomu un raksturu Latvijas 
Republikā."
45. Papildināt likumu ar 47.
1
 un 47.
2
 
pantu šādā redakcijā:
"
47.
1
 pants. Informācijas glabāšanas pienākums 
un informācijas izpaušana kredītiestāžu un finanšu
iestāžu 
uzraudzības un kontroles institūcijām
(1) Ar kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzību un kontroli 
saistītā informācija uzskatāma par ierobežotas
pieejamības 
informāciju 
Informācijas atklātības likuma
 izpratnē. Ja likumā 
nav noteikts citādi, kredītiestāžu un finanšu
iestāžu uzraudzības 
un kontroles institūcija šādu informāciju var izpaust tikai 
pārskata vai apkopojuma veidā tā, lai
nebūtu iespējams 
identificēt kādu konkrētu kredītiestādi vai finanšu iestādi, šo 
iestāžu klientus vai atsevišķus to
darījumus.
(2) Šajā likumā noteikto kredītiestāžu un finanšu iestāžu 
uzraudzības un kontroles institūciju nodarbinātie, kā arī
zvērināti revidenti un citas personas, kas savu uzdevumu 
veikšanai piesaista kredītiestāžu un finanšu iestāžu
uzraudzības 
un kontroles institūcijas, ir atbildīgas par tās šā panta pirmajā 
daļā minētās informācijas glabāšanu, kuru
šīs personas 
uzzinājušas, veicot savus pienākumus.
(3) Šā panta pirmā un otrā daļa neliedz kredītiestāžu un 
finanšu iestāžu uzraudzības un kontroles institūcijām
atbilstoši 
tām šajā likumā noteiktajai kompetencei apmainīties ar 
ierobežotas pieejamības informāciju savstarpēji vai ar
citas 
dalībvalsts kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzības 
institūcijām un Eiropas Centrālo banku, saglabājot
sniegtajai 
informācijai ierobežotas pieejamības informācijas statusu.
(4) Kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzības un kontroles 
institūcijas šā panta trešajā daļā saņemto informāciju
ir 
tiesīgas izmantot vienīgi uzraudzības funkciju veikšanai:
1) lai pārliecinātos par kredītiestāžu un finanšu iestāžu 
darbības atbilstību šim likumam un citiem tiesību aktiem
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma un 
proliferācijas finansēšanas novēršanas jomā un prudenciālā
regulējuma un kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzības 
(tostarp sankciju piemērošanas) jomā;
2) lai pieņemtu likumā noteiktos lēmumus, tostarp lēmumus par 
uzraudzības pasākumu veikšanu un sankciju
piemērošanu;
3) tiesvedības procesā, kurā tiek apstrīdēti kredītiestāžu un 
finanšu iestāžu uzraudzības institūciju izdotie
administratīvie 
akti vai faktiskā rīcība vai izskatīti strīdi saistībā ar 
publisko tiesību līgumiem;
4) tiesvedībā, kas uzsākta saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kas 
paredzēti Eiropas Savienības tiesību aktos, kuri
pieņemti 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un 
proliferācijas finansēšanas novēršanas jomā vai
prudenciālā 
regulējuma un kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzības 
jomā.
(5) Šā panta pirmā un otrā daļa, neskarot šā likuma 30. panta 
piekto daļu, neliedz uzraudzības un kontroles
institūcijām veikt 
informācijas apmaiņu ar fiziskajām vai juridiskajām personām, 
kuras veic savu profesionālo darbību
atbilstoši šā likuma 3. 
panta pirmās daļas 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12. un 
13. punktam, saglabājot sniegtajai
14
/
19
informācijai ierobežotas 
pieejamības informācijas statusu.
(6) Šā panta pirmā un otrā daļa neliedz uzraudzības un 
kontroles institūcijām atbilstoši to kompetencei sniegt to
rīcībā 
esošo informāciju, saglabājot tai ierobežotas pieejamības 
informācijas statusu, valsts iestādēm, kuru
kompetencē ietilpst 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma vai 
proliferācijas finansēšanas un ar to saistītu
noziedzīgu 
nodarījumu novēršana vai izmeklēšana:
1) procesa virzītājam - atbilstoši 
Kriminālprocesa 
likumam
;
2) operatīvās darbības subjektiem - atbilstoši to darbību 
reglamentējošiem normatīvajiem aktiem;
3) Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam;
4) parlamentārās izmeklēšanas komisijām, revīzijas palātām un 
citām par izmeklēšanu atbildīgām struktūrām, ja
tām normatīvajos 
aktos noteiktajā kārtībā ir piešķirtas pilnvaras izmeklēt vai 
pārbaudīt Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas darbību. Ja 
informācijas izcelsme ir citā dalībvalstī, to neizpauž bez 
nepārprotamas to kompetento iestāžu
piekrišanas, kuras to ir 
izpaudušas, un izpauž vienīgi tādiem nolūkiem, kādiem minētās 
iestādes devušas savu
piekrišanu.
47.
2
 pants
. Informācijas 
apmaiņa un sadarbība starp kredītiestāžu un finanšu iestāžu 
uzraudzības un
kontroles institūcijām
(1) Kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzības institūcijas 
sadarbojas cita ar citu, piemērojot šo likumu un uz tā
pamata 
izdotos normatīvos aktus, tostarp pieprasījumu iesniegušās 
uzraudzības institūcijas uzdevumā pieprasījuma
saņēmēja 
uzraudzības institūcija veic izmeklēšanu un apmainās ar tajā 
iegūto informāciju ar pieprasījumu iesniegušo
uzraudzības 
institūciju.
(2) Kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzības institūcijas 
ir tiesīgas slēgt informācijas apmaiņas līgumus ar
ārvalsts 
kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzības institūcijām, ja šīs 
ārvalsts normatīvie akti par ierobežotas
pieejamības informācijas 
izpaušanu paredz atbildību, kas ir līdzvērtīga Latvijas 
Republikas normatīvajos aktos
noteiktajai atbildībai par minēto 
pārkāpumu. Šāda informācija izmantojama, lai veiktu kredītiestāžu 
un finanšu iestāžu
uzraudzību vai attiecīgajām institūcijām 
likumā noteiktās funkcijas.
(3) Saņemto informāciju kredītiestāžu un finanšu iestāžu 
uzraudzības institūcijas un attiecīgās ārvalsts institūcijas
ir 
tiesīgas izpaust ar kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzības 
institūciju rakstveida piekrišanu un nolūkam, kādam
šī piekrišana 
dota."
46. Izslēgt 48. panta pirmajā daļā vārdus "neparastiem 
vai".
47. 
50. pantā:
izslēgt pirmajā daļā vārdus "neparastu un";
papildināt pirmo daļu pēc vārda "darījumu" ar vārdiem "un 
citas saņemtās informācijas";
aizstāt otrajā daļā vārdus "Kontroles dienesta darbības" ar 
vārdiem "Finanšu izlūkošanas dienests ir vadošā
iestāde, 
kuras".
48. Aizstāt 50.
1
 panta ceturtajā daļā vārdus 
"Nacionālās drošības dienesta priekšnieks" ar vārdiem "Valsts
drošības dienesta priekšnieks".
49. 
51. pantā:
papildināt pirmās daļas 3. punktu ar vārdiem "un uzraudzības 
un kontroles institūcijas";
aizstāt pirmās daļas 12. punktā vārdus "aizdomīgiem vai 
neparastiem darījumiem sniegto ziņojumu kvalitāti" ar
vārdiem 
"aizdomīgiem darījumiem sniegto ziņojumu vai citas iesniegtās 
informācijas kvalitāti";
izslēgt pirmās daļas 13. punktā vārdus "neparastu vai";
aizstāt otrās daļas 11. punktā vārdus "atzinuma sniegšanai" ar 
vārdiem "finanšu izlūkošanas konsultāciju
sniegšanai";
papildināt otro daļu ar 13. un 14. punktu šādā redakcijā:
"13) sniegt uzraudzības un kontroles institūcijām atbilstoši 
to kompetencei ziņas par likuma subjektu ziņojumu
statistiku, 
kvalitāti un izmantošanas efektivitāti;
14) pieprasīt, saņemt, apstrādāt un glabāt no Konsultatīvās 
padomes sastāvā iesaistītajām institūcijām informāciju
par veikto 
stratēģisko analīzi."
15
/
19
50. 55. pantā:
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Finanšu izlūkošanas dienests var sniegt 
informāciju pirmstiesas izmeklēšanas iestādēm, prokuratūrai, 
tiesai,
operatīvās darbības subjektiem vai Valsts ieņēmumu 
dienestam, ja, pēc Finanšu izlūkošanas dienesta ieskata, šo
informāciju attiecīgās institūcijas var izmantot tām normatīvajos 
aktos noteikto uzdevumu veikšanai.";
izslēgt trešajā daļā vārdus "vai neparastu".
51. 
59. pantā:
izteikt 3. punktu šādā redakcijā:
"3) sagatavot un iesniegt Finanšu izlūkošanas dienestam 
ieteikumus par sliekšņa deklarācijas satura grozīšanu;";
izslēgt 5. punktā vārdus "un neparastiem";
izteikt 6. punktu šādā redakcijā:
"6) pieprasīt no Konsultatīvās padomes sastāvā iesaistītajām 
institūcijām informāciju un izskatīt šo institūciju
sniegto 
informāciju par to rīcību noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas jomā, Konsultatīvās padomes ietvaros apmainīties ar 
informāciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas
un 
terorisma un proliferācijas finansēšanas riskiem, tendencēm un 
lietām, kā arī sniegt ieteikumus šo institūciju
rīcības 
pilnveidošanai;";
papildināt pantu ar 7. punktu šādā redakcijā:
"7) informēt Finanšu sektora attīstības padomi par noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas 
finansēšanas globālajām tendencēm un to ietekmi nacionālajā 
līmenī."
52. 
62. pantā:
izslēgt trešās daļas 4. punktu;
aizstāt ceturtajā daļā vārdus "ziņojumus par neparastiem vai 
aizdomīgiem darījumiem" ar vārdiem "ziņojumus par
aizdomīgiem 
darījumiem un sliekšņa deklarācijas";
papildināt pantu ar sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Ja Finanšu izlūkošanas dienests saskaņā ar šā likuma 30. 
pantu saņem ziņojumu, kas attiecas uz citu
dalībvalsti, tas šo 
ziņojumu nekavējoties pārsūta attiecīgās dalībvalsts pilnvarotai 
iestādei, kuras pienākumi pēc
būtības ir līdzīgi šā likuma 50. 
panta pirmajā daļā un 51. pantā minētajiem pienākumiem."
53. 
63. pantā:
izslēgt pirmajā daļā skaitli un vārdu "V nodaļas";
izslēgt otrajā daļā vārdus "neparastu vai".
54. 
77. pantā:
papildināt pirmo daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Šā likuma 78. panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5. un 6. 
punktā noteiktās sankcijas attiecībā uz maksātnespējas
procesa 
administratoriem piemēro Maksātnespējas kontroles dienests pēc 
uzraudzības un kontroles institūcijas -
biedrības "Latvijas 
Sertificēto maksātnespējas procesa administratoru asociācija" - 
ierosinājuma;
papildināt otro daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Finanšu un kapitāla tirgus komisija var piemērot uzraudzības 
pasākumus arī tad, ja ir pamats uzskatīt, ka šā
panta pirmajā 
daļā minētais pārkāpums varētu notikt tuvāko 12 mēnešu laikā no 
lēmuma pieņemšanas dienas un
uzraudzības pasākums samazinās vai 
novērsīs šāda pārkāpuma iespējamību."
55. 
78. pantā:
izslēgt pirmās daļas ievaddaļā vārdus "neparastiem un";
izteikt pirmās daļas 4. punktu šādā redakcijā:
"4) apturēt vai pārtraukt darbību (tai skaitā apturēt vai 
anulēt licenci (sertifikātu) vai anulēt ierakstu attiecīgajā
reģistrā, apturēt saimniecisko darbību, piemērot liegumu izmaiņu 
reģistrācijai komercreģistrā komercsabiedrības
16
/
19
reorganizācijai un 
dalībnieku maiņai) un dot kredītiestādēm vai maksājumu 
pakalpojumu sniedzējiem rīkojumus par
likuma subjekta norēķinu 
operāciju daļēju vai pilnīgu apturēšanu;";
izslēgt trešajā daļā vārdus "neparastiem un".
56. Papildināt 80. pantu pēc vārdiem "soda naudas uzlikšanu" 
ar vārdiem "apstrīdēšana vai".
57. Papildināt likumu ar 83. pantu šādā redakcijā:
"
83. pants. Ziņošana par šā likuma pārkāpumiem (arī 
iespējamiem) uzraudzības un kontroles institūcijai
un aizliegums 
radīt nelabvēlīgas sekas
(1) Šā panta noteikumi attiecināmi uz tādu personu, kura ziņo 
par šā likuma pārkāpumu (arī iespējamu) (turpmāk
šajā pantā - 
pārkāpums) uzraudzības un kontroles institūcijai un nav uzskatāma 
par trauksmes cēlēju 
Trauksmes
celšanas likuma
 izpratnē.
(2) Ikviena persona var ziņot uzraudzības un kontroles 
institūcijai par šā likuma pārkāpumu. Uzraudzības un
kontroles 
institūcija izveido un uztur efektīvu un uzticamu ziņošanas 
sistēmu, kas ietver vismaz šādus elementus:
1) kārtību, kādā tiek saņemti ziņojumi par šā likuma 
pārkāpumiem un kādā veicama ziņojumu apstrāde;
2) tādas fiziskās personas identitātes aizsardzību, kura ziņo 
par šā likuma pārkāpumu vai kura, iespējams, ir
atbildīga par 
pārkāpumu.
(3) Uzraudzības un kontroles institūcija, saņemot ziņojumu par 
šā likuma pārkāpumu, izvērtē to pēc būtības un
pārkāpuma 
konstatēšanas gadījumā piemēro atbildību saskaņā ar normatīvajiem 
aktiem. Ja ziņojuma izskatīšanas
laikā uzraudzības un kontroles 
institūcijai rodas aizdomas par pārkāpumu, kura izskatīšana nav 
šīs institūcijas
kompetencē, ziņojumu pārsūta tālākai 
izskatīšanai pēc piekritības.
(4) Lai atvieglotu ziņošanu par šā likuma pārkāpumiem, 
Ministru kabinets apstiprina ziņojuma veidlapas paraugu un
nosaka 
tajā norādāmo informāciju.
(5) Aizliegts sodīt personu vai citādi tieši vai netieši radīt 
tai nelabvēlīgas sekas sakarā ar to, ka šī persona ir
ziņojusi 
par šā likuma pārkāpumu uzraudzības un kontroles institūcijai. 
Pienākums pierādīt, ka nelabvēlīgās sekas
personai nav radītas 
saistībā ar ziņošanu par šā likuma pārkāpumu, ir pusei, kas šīs 
sekas radījusi. Šajā daļā minētais
ir piemērojams arī attiecībā 
uz tādu personu, kura par šā likuma pārkāpumu ir ziņojusi likuma 
subjektam vai Finanšu
izlūkošanas dienestam."
58. Papildināt pārejas noteikumus ar 38., 39., 40., 41., 42., 
43., 44., 45., 46., 47., 48., 49., 50., 51., 52. un 53.
punktu 
šādā redakcijā:
"38. Grozījumi par šā likuma 1. panta 14. un 16. punkta un 3. 
panta ceturtās daļas izslēgšanu, par vārdu
"neparastu un" 
(attiecīgā skaitlī un locījumā) izslēgšanu 7. panta pirmās daļas 
5. un 6. punktā, 46. panta pirmās daļas
4. punktā, 50. panta 
pirmajā daļā un 78. panta pirmajā un trešajā daļā, vārdu 
"neparasta darījuma pazīmes un"
izslēgšanu 9. pantā, vārdu 
"darījums atbilst vismaz vienai no neparasta darījuma pazīmju 
sarakstā ietvertajām
pazīmēm vai" izslēgšanu 11. panta pirmās 
daļas 5. punktā, vārdu "neparastu vai" (attiecīgā skaitlī un 
locījumā)
izslēgšanu 20. panta pirmās daļas 2. punktā, 48. panta 
pirmajā daļā, 51. panta pirmās daļas 13. punktā un 63. panta
otrajā daļā, 26. panta trešās daļas 3. punkta izslēgšanu, 
27.
1
 panta pirmās daļas 5. punkta izteikšanu jaunā 
redakcijā,
vārdu "aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem sniegto 
ziņojumu kvalitāti" aizstāšanu ar vārdiem "aizdomīgiem
darījumiem 
sniegto ziņojumu vai citas iesniegtās informācijas kvalitāti" 51. 
panta pirmās daļas 12. punktā, vārdu "vai
neparastu" izslēgšanu 
55. panta trešajā daļā, 59. panta 3. punkta izteikšanu jaunā 
redakcijā, vārdu "un neparastiem"
izslēgšanu 59. panta 5. punktā, 
vārdu "ziņojumus par neparastiem vai aizdomīgiem darījumiem" 
aizstāšanu ar vārdiem
"ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem un 
sliekšņa deklarācijas" 62. panta ceturtajā daļā stājas spēkā 
2019. gada
17. decembrī.
39. Grozījumi par šā likuma papildināšanu ar 3.
1
 
pantu un IV
1
 nodaļu, 7. panta pirmās daļas 
papildināšanu ar 6.
1
punktu un 26. panta sestās daļas 
izteikšanu jaunā redakcijā stājas spēkā 2019. gada 17. 
decembrī.
40. Grozījumi par šā likuma 3. panta pirmās daļas 
papildināšanu ar 13. punktu, 38. panta trešās un ceturtās daļas
papildināšanu pēc vārdiem "zvērinātiem advokātiem" ar vārdiem 
"maksātnespējas procesa administratoriem", 45. panta
pirmās daļas 
papildināšanu ar 10. punktu, 46. panta otrās daļas ievaddaļas 
papildināšanu pēc vārdiem "Latvijas
Zvērinātu advokātu padome" ar 
vārdiem "biedrība "Latvijas Sertificēto maksātnespējas procesa 
administratoru
asociācija"" un pēc vārdiem "notāru, zvērinātu 
advokātu" - ar vārdiem "maksātnespējas procesa administratoru", 
77.
panta pirmās daļas papildināšanu ar jaunu teikumu stājas 
spēkā 2020. gada 1. janvārī.
41. Ja juridiskā persona līdz 2019. gada 1. jūlijam nav 
iesniegusi atsevišķu pieteikumu patiesā labuma guvēja
reģistrācijai, kā arī ja informācija par tās patieso labuma 
guvēju ir iesniegta citu normatīvajos aktos noteiktu pienākumu
ietvaros un veids, kādā tiek īstenota juridiskās personas 
kontrole, izriet attiecīgi tikai no sabiedrības ar ierobežotu
atbildību dalībnieka, personālsabiedrības biedra, individuālā 
uzņēmuma vai zemnieka vai zvejnieka saimniecības
īpašnieka vai 
nodibinājuma valdes locekļa statusa, uzskatāms, ka juridiskā 
persona ir paziņojusi tās patieso labuma 
17
/
19
īpašnieka vai 
nodibinājuma valdes locekļa statusa, uzskatāms, ka juridiskā 
persona ir paziņojusi tās patieso labuma
guvēju, un Latvijas 
Republikas Uzņēmumu reģistrs, nepieņemot atsevišķu lēmumu, līdz 
2019. gada 1. jūlijam minētās
personas reģistrē kā patiesos 
labuma guvējus attiecīgajos reģistros.
42. Šo pārejas noteikumu 41. punktā minētajā gadījumā Latvijas 
Republikas Uzņēmumu reģistrs ziņas par patiesā
labuma guvēja 
valstspiederību un pastāvīgās dzīvesvietas valsti reģistrē 
šādi:
1) ja personai ir personas kods, kā patiesā labuma guvēja 
valstspiederība un pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiek
reģistrēta 
Latvija;
2) ja personai nav personas koda, kā patiesā labuma guvēja 
valstspiederība un pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiek
reģistrēta 
tā valsts, kas izdevusi personu apliecinošu dokumentu.
43. Grozījumi par šā likuma 18.
2
 panta ceturtās un 
piektās daļas izslēgšanu stājas spēkā 2019. gada 1. jūlijā.
44. Grozījumi šā likuma 18. panta trešajā daļā attiecībā uz 
Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra vestajos
reģistros 
reģistrētās informācijas par patiesajiem labuma guvējiem obligātu 
izmantošanu klientu izpētes procesā, kā arī
grozījumi šā likuma 
5.
1
 pantā un 18.
3
 pantā par Latvijas 
Republikas Uzņēmumu reģistra informācijas pieejamību stājas
spēkā 
vienlaikus ar grozījumiem likumā "
Par Latvijas Republikas 
Uzņēmumu reģistru
" attiecībā uz bezmaksas
informācijas 
izsniegšanas nodrošināšanu ikvienai personai no Latvijas 
Republikas Uzņēmumu reģistra vestajiem
reģistriem. Uzraudzības un 
kontroles institūcijām šajā likumā noteikto pienākumu izpildei 
informācija no Latvijas
Republikas Uzņēmumu reģistra vestajiem 
reģistriem bez maksas tiek sniegta no 2019. gada 1. jūnija.
45. Šā likuma 18. panta 3.
1
, 3.
2
, 
3.
4
 un 3.
5
 daļa stājas spēkā 2020. gada 1. 
jūlijā. Likuma 18. panta 3.
3
 daļā
noteiktās 
informācijas par reģistrētajiem brīdinājumiem pieejamība likuma 
subjektiem, kā arī tiesībaizsardzības
iestādēm, kontroles un 
uzraudzības institūcijām līdz 2021. gada 1. janvārim tiek 
nodrošināta, tikai saņemot no
minētajām institūcijām atsevišķus 
pieprasījumus par attiecīgās informācijas izsniegšanu.
46. Grozījumi šā likuma 18.
1
 un 18.
2
 
pantā par ārvalsts subjektu pienākumu atklāt to patiesos labuma 
guvējus
stājas spēkā attiecībā uz Latvijas Republikas Uzņēmumu 
reģistra vestajā komercreģistrā reģistrējamo ārvalsts
subjektu 
filiālēm un pārstāvniecību reģistrā, kā arī Valsts ieņēmumu 
dienesta vestajā nodokļu maksātāju reģistrā
reģistrējamām 
pārstāvniecībām stājas spēkā 2020. gada 1. jūlijā.
47. Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra vestajā 
komercreģistrā reģistrētajiem ārvalsts subjektiem ir pienākums
līdz 2021. gada 1. janvārim atklāt to patiesos labuma guvējus. Ja 
līdz minētajam datumam ārvalsts subjekti informāciju
neatklāj, 
Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrs izslēdz to reģistrētās 
filiāles no komercreģistra.
48. Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra vestajā 
pārstāvniecību reģistrā, kā arī Valsts ieņēmumu dienesta
vestajā 
nodokļu maksātāju reģistrā reģistrētajiem ārvalsts subjektiem ir 
pienākums līdz 2021. gada 1. janvārim atklāt to
patiesos labuma 
guvējus. Ja līdz minētajam datumam ārvalsts subjekti informāciju 
neatklāj, Latvijas Republikas
Uzņēmumu reģistrs vai Valsts 
ieņēmumu dienests izslēdz to reģistrētās ārvalstu organizāciju 
pārstāvniecības no
pārstāvniecību reģistra vai to reģistrētās 
nerezidentu (ārvalsts komersantu) pastāvīgās pārstāvniecības no 
nodokļu
maksātāju reģistra.
49. Ja kapitālsabiedrība, kura bija reģistrēta komercreģistrā 
vai par kuras reģistrāciju bija iesniegts pieteikums līdz
šā 
likuma 18.
2
 panta spēkā stāšanās dienai (2017. gada 1. 
decembrim), nav iesniegusi Latvijas Republikas
Uzņēmumu reģistram 
pieteikumu par tās patiesajiem labuma guvējiem un mēneša laikā 
pēc rakstveida brīdinājuma
saņemšanas nav novērsusi minēto 
trūkumu, tās darbību izbeidz, pamatojoties uz Latvijas Republikas 
Uzņēmumu
reģistra lēmumu. Kapitālsabiedrības darbības izbeigšanai 
un likvidācijai piemēro 
Komerclikuma
 normas, kas regulē
kapitālsabiedrības darbības izbeigšanu un likvidāciju gadījumā, 
kad kapitālsabiedrības darbība ir izbeigta, pamatojoties
uz 
Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra lēmumu.
50. Līdz dienai, kad stājas spēkā attiecīgi grozījumi likumā 
"
Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru
" attiecībā
uz 
bezmaksas informācijas izsniegšanas nodrošināšanu ikvienai 
personai no Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra
vestajiem 
reģistriem, ir piemērojami Ministru kabineta 2018. gada 27. marta 
noteikumi Nr. 191 "
Noteikumi par Latvijas
Republikas Uzņēmumu 
reģistra informācijas izsniegšanas un citiem maksas 
pakalpojumiem
", ciktāl tie nav pretrunā ar
šo likumu.
51. Grozījums par šā likuma 25. panta papildināšanu ar sesto 
daļu ir piemērojams ar 2019. gada 1. novembri.
Ministru kabinets 
šā likuma 25. panta sestajā daļā minētos noteikumus izdod līdz 
2019. gada 1. oktobrim.
52. Līdz attiecīgu grozījumu izdarīšanai citos normatīvajos 
aktos tajos lietotais nosaukums "Noziedzīgi iegūtu
līdzekļu 
legalizācijas novēršanas dienests" vai "Kontroles dienests" 
atbilst šajā likumā lietotajam nosaukumam
"Finanšu izlūkošanas 
dienests".
53. Ministru kabinets līdz 2021. gada 1. jūlijam iesniedz 
Saeimai likumprojektu, kas vienādo šā likuma 5.
1
 panta
otrās daļas un 41. panta otrās daļas nosacījumus informācijas 
pieejamības nodrošināšanai šā likuma subjektiem no
Latvijas 
Republikas informācijas sistēmām šā likuma prasību izpildei."
18
/
19
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
59. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 7. punktu šādā redakcijā:
"7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
direktīvas (ES) 
2018/843
, ar ko groza direktīvu (ES)
2015/849
 par 
to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu 
līdzekļu legalizēšanai vai teroristu
finansēšanai, un ar ko groza 
direktīvas 
2009/138/EK
 un 
2013/36/ES
 (Dokuments attiecas uz 
EEZ)."
Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas.
Likums Saeimā pieņemts 2019. gada 13. jūnijā.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
Rīgā 2019. gada 28. jūnijā
19
/
19