Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 94,
17.05.2022.
OP numurs: 
2022/94.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
28.04.2022.
Stājas spēkā: 
31.05.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Ieguldījumu brokeru sabiedrību likums
I nodaļa
Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
atbilstība grupas kapitāla kritērijam
 — ieguldījumu brokeru sabiedrības grupas mātesuzņēmuma kapitāla
atbilstība Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra regulas (ES) 
2019/2033
 par
prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza regulas (ES) Nr. 
1093/2010
, (ES) Nr.
575/2013
, (ES) Nr. 
600/2014
 un (ES) Nr. 
806/2014
 (turpmāk — Regula Nr. 
2019/2033
) 8. panta prasībām;
2) 
augstākā vadība
 — tādas personas (darbinieki), kuru amata stāvoklis dod tām iespēju būtiski ietekmēt
iestādes darbības virzību, bet kuras nav valdes vai padomes locekļi;
3) 
ārvalsts
 — valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
4) 
dalībvalsts
 — Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
5) 
grupas uzraudzības institūcija
 — institūcija, kas uzrauga Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru
sabiedrības un tās ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras ir Eiropas Savienības mātes ieguldījumu
pārvaldītājsabiedrību vai Eiropas Savienības mātes jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību kontrolē, atbilstību
grupas kapitāla kritērijam;
6) 
ieguldījumu brokeru sabiedrība
 — kapitālsabiedrība, kas regulāri un profesionāli sniedz ieguldījumu
pakalpojumus;
7) 
ieguldījumu pakalpojumi
 — ieguldījumu pakalpojumi un darbības 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3.
panta
 ceturtās daļas izpratnē;
8) 
ieguldījumu blakuspakalpojumi
 — ieguldījumu blakuspakalpojumi 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3.
panta
 piektās daļas izpratnē;
9) 
jaukta pārvaldītājsabiedrība
 — mātes sabiedrība, kura nav finanšu pārvaldītājsabiedrība, ieguldījumu
pārvaldītājsabiedrība, kredītiestāde, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība
Finanšu konglomerātu likuma
 izpratnē un kurai ir vismaz viena meitas sabiedrība, kas ir ieguldījumu brokeru
sabiedrība;
10) 
kontrole
 — attiecības starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu, kas aprakstītas grāmatvedības
standartos, kuri ieguldījumu brokeru sabiedrībai piemērojami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2002. gada 19. jūlija regulu (EK) Nr. 
1606/2002
 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu
(turpmāk — Regula Nr. 
1606/2002
), vai līdzīgas attiecības starp fizisko vai juridisko personu un uzņēmumu;
1
/
50
11) 
Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība
 — Latvijas Republikā licencēta ieguldījumu
brokeru sabiedrība, kurai ir meitas sabiedrība — ieguldījumu brokeru sabiedrība, cita finanšu iestāde vai
kredītiestāde — vai kurai ir dalība ieguldījumu brokeru sabiedrībā, citā finanšu iestādē vai kredītiestādē, bet
kura pati nav citas Latvijas Republikā licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes meitas
sabiedrība vai Latvijas Republikā licencētas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība;
12) 
mātes sabiedrība
 — komercsabiedrība, kura kontrolē citu komercsabiedrību;
13) 
meitas sabiedrība
 — komercsabiedrība, kuru kontrolē cita komercsabiedrība;
14) 
mītnes dalībvalsts
 — dalībvalsts, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība reģistrēta un saņēmusi licenci
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai;
15) 
sākotnējais kapitāls
 — ieguldījumu brokeru sabiedrības licences saņemšanai nepieciešamais kapitāla
apjoms un veids saskaņā ar šā likuma 
6. pantu
;
16) 
uzņēmēja dalībvalsts
 — dalībvalsts, kas nav mītnes dalībvalsts, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir
filiāle vai kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu
blakuspakalpojumus, vai dalībvalsts, kurā regulētā tirgus organizētājs veic atbilstošus pasākumus, lai
veicinātu šajā valstī esošo tirgus dalībnieku piekļuvi tirdzniecībai tās sistēmā no attāluma;
17) 
uzraudzības institūcija
 — institūcija, kura izveidota uz likuma pamata un uzrauga ieguldījumu brokeru
sabiedrības. Finanšu un kapitāla tirgus komisija (turpmāk — Komisija) uzskatāma par uzraudzības institūciju
Latvijas Republikā.
(2) Likumā lietotie termini "Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība", "Eiropas Savienības mātes
ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība", "Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība", "finanšu iestāde",
"ieguldījumu brokeru sabiedrību grupa", "ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība" atbilst Regulas Nr. 
2019/2033
 4. pantā
lietotajiem terminiem, termins "kredītiestāde" atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija regulas
(ES) Nr. 
575/2013
 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar
ko groza regulu (ES) Nr. 
648/2012
 (turpmāk — Regula Nr. 
575/2013
) 4. pantā lietotajam terminam, termins "atvasināti
instrumenti" atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija regulā (ES) Nr. 
600/2014
 par finanšu
instrumentu tirgiem un ar ko groza regulu (ES) Nr. 
648/2012
 (turpmāk — Regula Nr. 
600/2014
) lietotajam terminam.
(3) Likumā lietotie termini "būtiska līdzdalība", "ciešas attiecības", "filiāle", "grupa", "piesaistītais aģents" atbilst
Finanšu instrumentu tirgus likumā
 lietotajiem terminiem, termini "sistēmiskais risks" un "konsolidētās uzraudzības
institūcija" atbilst 
Kredītiestāžu likumā
 lietotajiem terminiem, termins "jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība" atbilst
Finanšu konglomerātu likumā
 lietotajam terminam.
2. pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir radīt tiesiskus priekšnoteikumus ieguldījumu brokeru sabiedrību darbībai, lai ieguldījumu
brokeru sabiedrības tiktu pārvaldītas un uzraudzītas pienācīgi un klientu interesēs.
3. pants. Likuma darbība
(1) Šis likums nosaka prasības, kas attiecas uz:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrību licencēšanu, ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu Latvijas Republikā un Eiropas Savienībā;
2) būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā;
3) vispārīgiem noteikumiem par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu;
4) ziņošanu par iespējamiem un faktiskiem pārkāpumiem;
5) ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzību;
6) iekšējo modeļu pieeju, papildu pašu kapitālu un tā norādi, īpašām likviditātes prasībām un informācijas
2
/
50
atklāšanu;
7) ieguldījumu brokeru sabiedrību grupu uzraudzību;
8) ieguldījumu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktas darbības
pārvaldītājsabiedrībām;
9) atbildību par normatīvo aktu pārkāpumiem;
10) ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības atjaunošanu un noregulējumu, maksātnespējas procesu un
likvidāciju;
11) ierobežotas pieejamības informāciju.
(2) Šo likumu piemēro Latvijas Republikā licencētām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un dalībvalstīs licencētām
ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ja tās sniedz ieguldījumu pakalpojumus Latvijā, ārvalstu ieguldījumu brokeru
sabiedrību filiālēm, kuras saņēmušas atļauju filiāles darbībai, kā arī ieguldījumu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām
finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktas darbības pārvaldītājsabiedrībām tiktāl, ciktāl citos normatīvajos aktos nav
noteikts citādi.
(3) Šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 3., 9., 14. un 15. punktu, 
32. 
un 
36. pantu
, VII nodaļu, 
41.
, 
42.
, 
43.
, 
44.
, 
45.
,
46.
, 
47.
, 
48.
, 
49.
, 
50.
, 
53.
, 
54.
, 
55. 
un 
56. pantu
, IX un X nodaļu, 
68.
, 
70. 
un 
73. pantu
, XI un XIV nodaļu nepiemēro
Regulas Nr. 
2019/2033
 1. panta 2. un 5. punktā minētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Šīm ieguldījumu brokeru
sabiedrībām piemēro 
Kredītiestāžu likumā
 un uz tā pamata Komisijas izdotajos normatīvajos noteikumos paredzētās
prudenciālās prasības. Atbilstība šīm prasībām tiek uzraudzīta saskaņā ar Regulas Nr. 
2019/2033
 1. panta 2. punktu.
(4) Šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 3., 9., 14. un 15. punktu, 
32. 
un 
36. pantu
, VII nodaļu, 
41.
, 
42.
, 
43.
, 
44.
, 
45.
,
46.
, 
47.
, 
48.
, 
49.
, 
50.
, 
53.
, 
54.
, 
55. 
un 
56. pantu
, IX un X nodaļu, 
68.
, 
70. 
un 
73. pantu
, XI un XIV nodaļu nepiemēro
ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras saņēmušas kredītiestādes licenci atbilstoši 
Kredītiestāžu likuma
 
11.
2
 pantam
.
(5) Šā likuma prasības netiek piemērotas komercsabiedrībām, kuras sniedz tikai 
Finanšu instrumentu tirgus
likuma
 
3. panta
 piektās daļas 2., 3., 4., 5. un 6. punktā minētos ieguldījumu blakuspakalpojumus.
II nodaļa
Ieguldījumu brokeru sabiedrību licencēšana
4. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga uzsākt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu tikai pēc tam, kad
Komisijā saņēmusi licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai (turpmāk — licence). Komisija licenci izsniedz uz
nenoteiktu laiku.
(2) 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3. panta
 piektās daļas 1. punktā minētos ieguldījumu blakuspakalpojumus ir
tiesības sniegt tikai tad, ja saņemta licence. Licencē norāda, kurus ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga sniegt.
(3) Dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā šā likuma 
17. pantā
 noteiktajā kārtībā.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nedrīkst veikt komercdarbību, kas nav saistīta ar ieguldījumu pakalpojumu,
ieguldījumu blakuspakalpojumu, citu finanšu pakalpojumu sniegšanu vai apdrošināšanas brokera — juridiskās
personas — profesionālo darbību.
(5) Tikai kapitālsabiedrībai, kas saņēmusi licenci, ir tiesības firmā izmantot vārdkopu "ieguldījumu brokeru
sabiedrība" vai tās saīsinājumu "IBS".
5. pants. Vispārīgās prasības licences saņemšanai
3
/
50
Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga saņemt licenci, ja tās:
1) sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma 
6. panta
 prasībām;
2) valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļi atbilst šā likuma prasībām;
3) akcionāri vai dalībnieki atbilst šā likuma prasībām;
4) valdes priekšsēdētājs un vismaz vēl viens valdes loceklis ir kompetenti ieguldījumu jautājumos;
5) galvenais birojs atrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā ir tās juridiskā adrese.
6. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējais kapitāls
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura vēlas saņemt licenci, nodrošina, lai tās sākotnējais kapitāls būtu vismaz:
1) 750 000 
euro
, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas sniegt ieguldījumu pakalpojumus, no kuriem vismaz
viens ir 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3. panta
 ceturtās daļas 3. vai 6. punktā minētais ieguldījumu
pakalpojums;
2) 750 000 
euro
, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas sniegt 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3. panta
ceturtās daļas 9. punktā minēto ieguldījumu pakalpojumu un veikt darījumus savā vārdā;
3) 150 000 
euro
, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas sniegt pakalpojumus, kas nav norādīti šīs daļas 
1.
, 
2.
un 
4. punktā
;
4) 75 000 
euro
, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas sniegt kādu no 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3.
panta
 ceturtās daļas 1., 2., 4., 5. vai 7. punktā minētajiem ieguldījumu pakalpojumiem un ja šai sabiedrībai nav
tiesību turēt klientu naudu vai klientiem piederošus finanšu instrumentus.
(2) Kapitāla elementus, kas veido sākotnējo kapitālu, nosaka saskaņā ar Regulas Nr. 
2019/2033
 9. pantu.
7. pants. Prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem vai dalībniekiem
Ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāri vai dalībnieki, kuriem ir būtiska līdzdalība, var būt tikai personas:
1) kurām ir nevainojama reputācija;
2) kurām ir finansiālā stabilitāte un kuru finanšu līdzekļu ieguves tiesiskumu iespējams dokumentāri pierādīt.
Izvērtējot akcionāru vai dalībnieku finansiālo stabilitāti, ja persona nav kredītiestāde vai apdrošināšanas
sabiedrība, ņem vērā to, vai personai ir pietiekams brīvais kapitāls;
3) kuras iespējams identificēt.
8. pants. Prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības amatpersonām
(1) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētāju, valdes locekli, iekšējā audita dienesta vadītāju,
risku direktoru, par darbības atbilstības kontroli atbildīgo personu, sabiedrības kontrolieri, par noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu, ārvalsts
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vai ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles citā dalībvalstī vadītāju var būt
persona:
1) kura ir kompetenta finanšu vadības jautājumos. Par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgā persona var būt arī persona, kura ir kompetenta
uzņēmuma vadības jautājumos;
2) kurai ir nepieciešamā izglītība un triju gadu attiecīga profesionālā darba pieredze atbilstoša lieluma
komercsabiedrībā, organizācijā vai iestādē;
4
/
50
3) kurai ir nevainojama reputācija.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētājam, valdes locekļiem, iekšējā audita dienesta vadītājam,
risku direktoram, par darbības atbilstības kontroli atbildīgajai personai, sabiedrības kontrolierim, par noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgajai personai,
ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vadītājam vai ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vadītājam citā
dalībvalstī nepieciešama augstākā izglītība.
(3) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētāju, valdes locekli, iekšējā audita dienesta vadītāju,
risku direktoru, par darbības atbilstības kontroli atbildīgo personu, sabiedrības kontrolieri, par noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu, ārvalsts
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vadītāju vai ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vadītāju citā dalībvalstī
nevar būt persona:
1) kura ir sodīta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu pret valsti, pret īpašumu vai pārvaldības kārtību vai
par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu tautsaimniecībā vai valsts institūciju dienestā, vai par tāda
nozieguma izdarīšanu, kas saistīts ar terorismu;
2) kura notiesāta vai kurai piemērots prokurora priekšraksts par sodu par šīs daļas 
1. punktā
 minētā tīša
noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, atbrīvojot no soda, vai pret kuru kriminālprocess izbeigts uz nereabilitējoša
pamata, — kamēr nav pagājis gads pēc attiecīgā lēmuma stāšanās spēkā;
3) kurai atņemtas tiesības veikt komercdarbību.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes pienākums ir nekavējoties atsaukt no amata šā panta pirmajā daļā
minētās personas, ja tās neatbilst šā panta pirmās daļas prasībām vai uz tām var attiecināt šā panta trešajā daļā
noteikto.
(5) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes priekšsēdētāju un padomes locekli var būt persona, kura atbilst
šā panta pirmās daļas prasībām. Par ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes priekšsēdētāju vai padomes locekli
nevar būt persona, uz kuru var attiecināt šā panta trešajā daļā noteikto.
(6) Akcionāru vai dalībnieku sapulcei ir pienākums nekavējoties atsaukt no amata šā panta piektajā daļā minētās
personas, ja tās neatbilst šā panta pirmās daļas prasībām vai uz tām var attiecināt šā panta trešajā daļā noteikto. Ja
padome nav izveidota, tad dalībnieku sapulcei ir pienākums nekavējoties atsaukt no amata šā panta pirmajā daļā
minētās personas, ja tās neatbilst šā panta pirmās daļas prasībām vai uz tām var attiecināt šā panta trešajā daļā
noteikto.
(7) Komisija neizsniedz licenci ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kamēr nav informēta par akcionāru vai dalībnieku
identitāti, par fiziskajām vai juridiskajām personām, kurām ir būtiska līdzdalība, un par minētās līdzdalības apmēru.
(8) Komisija nosaka iesniedzamos dokumentus un kārtību, kādā novērtē, vai ieguldījumu brokeru sabiedrības
padomes un valdes locekļi, iekšējā audita dienesta vadītājs, risku direktors, par darbības atbilstības kontroli atbildīgā
persona, sabiedrības kontrolieris, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgā persona un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vadītājs
vai ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vadītājs citā dalībvalstī atbilst šā likuma prasībām. Komisija nosaka
kārtību, kādā ieguldījumu brokeru sabiedrība novērtē personas, kuras pilda pamatfunkcijas.
9. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes un padomes locekļa ieņemamo valdes un padomes
locekļa amata vietu kopējais skaits
(1) Nosakot, cik valdes un padomes locekļa amata vietu ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes vai padomes (ja
tāda ir izveidota) loceklis drīkst ieņemt vienlaikus, tiek ņemti vērā individuāli apstākļi, kā arī ieguldījumu brokeru
sabiedrības darbības veids, apjoms un sarežģītība.
(2) Lieluma, iekšējās organizācijas un darbības veida, apjoma un sarežģītības ziņā nozīmīgas ieguldījumu brokeru
sabiedrības valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) loceklis, izņemot gadījumus, kad tas pārstāv Latvijas Republiku,
vienlaikus neieņem vairāk kā:
1) vienu valdes locekļa amata vietu un divas padomes locekļa amata vietas;
2) četras padomes locekļa amata vietas.
5
/
50
(3) Šā panta izpratnē par vienu valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļa amata vietu tiek uzskatītas valdes
un padomes locekļa amata vietas:
1) vienas konsolidācijas grupas ietvaros;
2) iestādēs, kuras ietilpst vienā un tajā pašā Regulas Nr. 
575/2013
 113. panta 7. punkta nosacījumiem
atbilstošā institucionālās aizsardzības shēmā;
3) sabiedrībās (tai skaitā tādās, kas nav finanšu iestādes), kurās ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir būtiska
līdzdalība.
(4) Šā panta izpratnē par valdes vai padomes (ja tāda ir izveidota) locekļa amata vietu netiek uzskatītas valdes vai
padomes locekļa amata vietas biedrībās, nodibinājumos un citās organizācijās, kuru darbībai nav peļņas gūšanas
rakstura.
(5) Komisija ir tiesīga atļaut ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes vai padomes (ja tāda ir izveidota) loceklim
ieņemt vienu papildu padomes locekļa amata vietu.
(6) Komisija regulāri sniedz Eiropas Banku iestādei informāciju par saskaņā ar šā panta piekto daļu dotajām
atļaujām.
10. pants. Dokumenti, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz licences saņemšanai
(1) Lai saņemtu licenci, ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz Komisijai iesniegumu, kurā norāda, kādus
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus tā vēlas sniegt.
(2) Vienlaikus ar iesniegumu ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz šādus dokumentus:
1) informāciju par valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļiem atbilstoši Komisijas 2016. gada 14. jūlija
deleģētajai regulai (ES) 
2017/1943
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par informāciju un prasībām atļauju piešķiršanai
ieguldījumu brokeru sabiedrībām (turpmāk — Regula Nr. 
2017/1943
);
2) bilanci un kapitāla pietiekamības aprēķinu par stāvokli iepriekšējā mēneša pēdējā dienā, kas sagatavoti
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ieguldījumu brokeru sabiedrību pārskatu un kapitāla pietiekamības
aprēķina sagatavošanu, kā arī zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības (turpmāk —
zvērināts revidents) revidētu finanšu pārskatu, izziņu no kredītiestādes, dokumentus, kas apliecina izmaiņas
kapitālā kārtējā gadā un citus sākotnējā kapitāla prasību izpildi apliecinošus dokumentus;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai un kvalitatīvai ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanai nepieciešamās ieguldījumu brokeru sabiedrības iekšējās kontroles sistēmas
politiku un procedūru aprakstus:
a) ieguldījumu brokeru sabiedrības organizatoriskās struktūras aprakstu ar skaidri norādītiem valdes un
padomes (ja tāda ir izveidota) locekļu pienākumiem un pilnvarām, kā arī precīzi noteiktiem un sadalītiem
struktūrvienību uzdevumiem un ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus sniedzošo
struktūrvienību vadītāju un darbinieku pienākumiem. Ja paredzēta filiāļu izveide, ieguldījumu brokeru
sabiedrība iesniedz arī filiāļu organizatoriskās struktūras un ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu
blakuspakalpojumus sniedzošo filiāļu vadītāju un darbinieku pienākumu aprakstu,
b) grāmatvedības politikas un grāmatvedības uzskaites, tai skaitā finanšu instrumentu un ar finanšu
instrumentu darījumiem saistīto naudas līdzekļu uzskaites, organizācijas galvenos principus,
c) vadības informācijas sistēmas aprakstu,
d) informācijas sistēmas aizsardzības noteikumus, tai skaitā finanšu instrumentu un ar finanšu instrumentu
darījumiem saistīto naudas līdzekļu uzskaites datubāzes aizsardzības noteikumus,
e) iekšējā audita sistēmas aprakstu,
f) noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas iekšējās
6
/
50
kontroles procedūru aprakstu, kas ietver arī klientu identificēšanas un saimnieciskās darbības pārzināšanas
kārtības aprakstu,
g) būtisku darbības risku pārvaldīšanas politiku un procedūru aprakstus,
h) sabiedrības darbības atbilstības politikas un procedūras aprakstus;
4) darbības plānu vismaz turpmākajiem trim darbības gadiem, kas izvērsti atspoguļo ieguldījumu brokeru
sabiedrības darbības stratēģiju, finansiālās prognozes (tai skaitā bilances, peļņas vai zaudējumu aprēķina
projektu, kapitāla pietiekamības aprēķina projektu, prognozēto pastāvīgo izmaksu summu gadā), tirgus izpētes
aprakstus, citu informāciju, kuru ieguldījumu brokeru sabiedrība uzskata par nepieciešamu un kura ļauj gūt
skaidru un patiesu priekšstatu par plānoto darbību;
5) to ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas un kontroles procedūras
aprakstu, kuru sniegšanai ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas saņemt licenci;
6) to darījumu identificēšanas procedūras aprakstu, kas veikti, izmantojot iekšējo informāciju vai nolūkā veikt
tirgus manipulācijas;
7) interešu konflikta novēršanas politikas aprakstu;
8) rīkojumu izpildes politikas aprakstu;
9) ziņas par ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem vai dalībniekiem:
a) fiziskajām personām — pases vai cita likumā noteikta personu identificējoša dokumenta tās lapas
kopiju, kurā norādīti personu identificējošie dati (vārds, uzvārds, pilsonība, personas kods (ja tāds ir) vai
dzimšanas gads un datums),
b) juridiskajām personām — firmu, juridisko adresi, reģistrācijas numuru un vietu. Ārvalstī reģistrētas
juridiskās personas iesniedz arī reģistrācijas dokumentu kopijas,
c) ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru vai dalībnieku tieši un netieši iegūtās būtiskās līdzdalības
apmēru;
10) dokumentu, kurā apraksta un skaidro, kā ieguldījumu brokeru sabiedrības stratēģijā saskaņā ar 
Finanšu
instrumentu tirgus likuma
 
126.
3
 pantu
 iekļauj akcionāra tiesību izmantošanu, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība
paredz sniegt portfeļa pārvaldības pakalpojumus, portfelī ietverot tādas akciju sabiedrības akcijas, kuras
juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuras akcijas ir iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, ja tā neplāno veikt finanšu instrumentu turēšanu, neiesniedz finanšu
instrumentu un ar finanšu instrumentu darījumiem saistīto naudas līdzekļu uzskaites kārtību reglamentējošos
noteikumus un finanšu instrumentu un ar finanšu instrumentu darījumiem saistīto naudas līdzekļu uzskaites
datubāzes aizsardzības noteikumus.
(4) Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība precizē iesniegtos dokumentus un informāciju.
(5) Ja līdz lēmuma pieņemšanai par licences izsniegšanu notiek izmaiņas šā panta otrajā daļā norādītajā
informācijā vai dokumentos tiek izdarīti grozījumi, ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākums ir nekavējoties iesniegt
Komisijai jauno informāciju vai attiecīgo dokumentu pilnu tekstu ar izdarītajiem grozījumiem.
11. pants. Papildu prasības informācijas sagatavošanai
(1) Papildu prasības šā likuma 
10. pantā
 noteiktās informācijas sagatavošanai nosaka Regula Nr. 
2017/1943
.
(2) Standarta veidlapas, veidnes un procedūras šā likuma 
10. pantā
 noteiktās informācijas sniegšanai nosaka
Komisijas 2017. gada 19. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/1945
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz paziņojumiem, ko iesniedz atļaujas pieprasītāji un pilnvarotās ieguldījumu brokeru sabiedrības un ko tām
iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
.
7
/
50
12. pants. Licences piešķiršanas kārtība
(1) Komisija izskata ieguldījumu brokeru sabiedrības iesniegumu licences saņemšanai un pieņem lēmumu sešu
mēnešu laikā pēc visu lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un atbilstoši normatīvo aktu prasībām
sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas.
(2) Komisija neizsniedz licenci ieguldījumu brokeru sabiedrībai, ja:
1) dibinot ieguldījumu brokeru sabiedrību, nav ievērots šis likums un citi normatīvie akti;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrības ciešas attiecības ar trešajām personām apdraud vai var apdraudēt tās
finansiālo stabilitāti vai ierobežo Komisijas tiesības veikt tai likumā noteiktās uzraudzības funkcijas;
3) ārvalsts likumi un citi normatīvie akti, kas attiecas uz personām, kurām ir ciešas attiecības ar ieguldījumu
brokeru sabiedrību, ierobežo Komisijas tiesības veikt tai likumā noteiktās uzraudzības funkcijas;
4) ieguldījumu brokeru sabiedrības iesniegtajos dokumentos ir nepatiesas vai nepilnīgas ziņas;
5) ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļi neatbilst likumā un
Komisijas normatīvajos noteikumos noteiktajām prasībām, kā arī tad, ja Komisija nav guvusi pietiekamu
pārliecību, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļiem ir
nevainojama reputācija, pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze un ka viņi atvēl pietiekami daudz laika,
lai veiktu ieguldījumu brokeru sabiedrībā viņiem paredzētās funkcijas, vai ja ir objektīvs un pierādāms iemesls
uzskatīt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības valde un padome (ja tāda ir izveidota) var apdraudēt tās efektīvu,
pareizu un piesardzīgu pārvaldību, kā arī neņemt pienācīgi vērā savu klientu intereses un tirgus integritāti;
6) nav iespējams pārliecināties par to personu identitāti, reputāciju vai brīvā kapitāla pietiekamību, kurām
ieguldījumu brokeru sabiedrībā ir būtiska līdzdalība, vai ja Komisija konstatē, ka finanšu līdzekļi, kurus iegulda
ieguldījumu brokeru sabiedrības kapitālā, iegūti aizdomīgos darījumos, vai dokumentāri nav pierādīta šo
finanšu līdzekļu tiesiska ieguve;
7) Komisija konstatē, ka to personu ietekme, kuras ieguvušas būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru
sabiedrībā, nenodrošinās tās finansiāli stabilu, piesardzīgu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību
regulējošiem normatīvajiem aktiem atbilstošu vadību.
(3) Šķēršļi, kas var kavēt šā panta otrās daļas 2. un 3. punktā minēto Komisijas uzraudzības pienākumu efektīvu
izpildi, noteikti Regulas Nr. 
2017/1943
 10. pantā.
(4) Ja Komisija pieņēmusi lēmumu par atteikumu izsniegt licenci, atkārtoti iesniegumu licences saņemšanai var
iesniegt pēc visu atteikumā minēto trūkumu novēršanas.
(5) Komisija konsultējas ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju pirms licences izsniegšanas tādai
ieguldījumu brokeru sabiedrībai:
1) kura ir dalībvalstī licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes, regulētā tirgus organizētāja vai
apdrošināšanas sabiedrības meitas sabiedrība;
2) kura ir meitas sabiedrība tādai mātes sabiedrībai, kuras cita meitas sabiedrība ir dalībvalstī licencēta
ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai apdrošināšanas sabiedrība;
3) kuru kontrolē persona, kas kontrolē arī citu dalībvalstī licencētu ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestādi
vai apdrošināšanas sabiedrību.
(6) Komisija pirms licences izsniegšanas, kā arī licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzības gaitā no
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasa un novērtē informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrības
akcionāru piemērotību un valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļu reputāciju un pieredzi, ja šīs personas ir
iesaistītas citu tās grupas komercsabiedrību pārvaldē, kurā tiks iekļauta attiecīgā ieguldījumu brokeru sabiedrība.
(7) Standarta veidlapas, veidnes un konsultāciju procedūras šā panta piektajā daļā minētajiem gadījumiem nosaka
Komisijas 2017. gada 7. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/981
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām apspriešanās veikšanai ar citām kompetentajām
iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
.
8
/
50
(8) Komisija par licences izsniegšanu ieguldījumu brokeru sabiedrībai informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.
13. pants. Paziņojums par izmaiņām pēc licences saņemšanas
(1) Septiņu dienu laikā pēc izmaiņām ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes vai padomes (ja tāda ir izveidota)
sastāvā ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz Komisijai paziņojumu par notikušajām izmaiņām. Vienlaikus ar
paziņojumu ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz par jauno valdes vai padomes (ja tāda ir izveidota) locekli šā
likuma 
10. panta
 otrās daļas 1. punktā minēto informāciju.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība paziņo Komisijai par visām būtiskajām izmaiņām, kas saistītas ar tai
izsniegtajā licencē noteikto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu.
14. pants. Licencē noteikto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu maiņa
(1) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas, lai tai izsniegtajā licencē norādītie ieguldījumu pakalpojumi vai
ieguldījumu blakuspakalpojumi tiktu papildināti ar jauniem ieguldījumu pakalpojumiem vai ieguldījumu
blakuspakalpojumiem, vai vēlas atteikties no kāda licencē norādīta ieguldījumu pakalpojuma vai ieguldījumu
blakuspakalpojuma sniegšanas, tā iesniedz Komisijai attiecīgu iesniegumu.
(2) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas uzsākt jaunu ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu, tā vienlaikus ar iesniegumu iesniedz:
1) papildinājumus darbības plānā;
2) to ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu procedūras aprakstu, kuru sniegšanu
ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas uzsākt;
3) grozījumus ieguldījumu brokeru sabiedrības politiku un procedūru aprakstos, ja šādi grozījumi izdarāmi
sakarā ar jaunu ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu;
4) kapitāla pietiekamības aprēķinu, ja saistībā ar jaunu ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu ieguldījumu brokeru sabiedrībai nepieciešams lielāks sākotnējais
kapitāls.
(3) Komisija viena mēneša laikā pēc visu lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un atbilstoši
normatīvo aktu prasībām sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas izskata ieguldījumu brokeru sabiedrības
iesniegumu par licencē norādīto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu maiņu.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura ir zaudējusi tiesības uz finanšu instrumentu turēšanu kā ieguldījumu
blakuspakalpojuma sniegšanu, rīkojas ar saviem klientiem piederošo mantu, ievērojot šā likuma
 XIII nodaļas
prasības.
15. pants. Licences pārreģistrācija
(1) Ja tiek mainīta ieguldījumu brokeru sabiedrības firma, Komisija pārreģistrē licenci.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniegumu par licences pārreģistrāciju iesniedz Komisijai piecu darbdienu laikā
pēc firmas pārreģistrācijas.
(3) Komisija licenci pārreģistrē piecu darbdienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas.
16. pants. Licences anulēšanas kārtība
(1) Komisija var anulēt ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegto licenci šādos gadījumos:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav uzsākusi darbību 12 mēnešu laikā kopš licences izsniegšanas dienas;
2) tiek konstatēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība sniegusi nepatiesas ziņas licences saņemšanai;
9
/
50
3) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav sniegusi tās licencē norādītos ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus ilgāk par sešiem mēnešiem;
4) ieguldījumu brokeru sabiedrība Komisijas noteiktajā termiņā nav novērsusi Komisijas konstatētos normatīvo
aktu pārkāpumus;
5) ieguldījumu brokeru sabiedrība pati uzsākusi likvidācijas procesu, vai likumā noteiktajā kārtībā tiek uzsākta
ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidācijas procedūra;
6) tiesā ir iesniegts ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas procesa pieteikums, vai tiesa
pasludinājusi ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas procesu;
7) ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniegusi rakstveida iesniegumu par licences anulēšanu;
8) tiek konstatēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība vairs neatbilst šajā likumā un citos normatīvajos aktos
noteiktajām prasībām licences saņemšanai;
9) ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem ar būtisku līdzdalību iestājies tiem piederošo akciju
balsstiesību izmantošanas aizliegums, un tas ilgst vairāk nekā sešus mēnešus.
(2) Komisija par ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegtās licences anulēšanu informē Eiropas Vērtspapīru un
tirgu iestādi.
(3) Komisija īsteno šajā likumā noteikto ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzību līdz brīdim, kad ieguldījumu
brokeru sabiedrība pilnībā nokārtojusi saistības pret saviem klientiem.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai ir anulēta licence, rīkojas ar saviem klientiem piederošo mantu, ievērojot
šā likuma
 XIII nodaļas
 prasības.
(5) Ja Komisija ir anulējusi ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegto licenci šā panta pirmās daļas 2., 4. un 9.
punktā noteiktajos gadījumos, informāciju par anulēšanu publicē Komisijas tīmekļvietnē un saglabā piecus gadus.
III nodaļa
Ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšana
Eiropas Savienības iekšējā tirgū
17. pants. Kārtība, kādā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība uzsāk ieguldījumu
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā
(1) Dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība Latvijas Republikā ir tiesīga sniegt tikai tos ieguldījumu
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, kuru sniegšanai ieguldījumu brokeru sabiedrība saņēmusi licenci
mītnes dalībvalstī.
(2) Dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle drīkst uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā tikai pēc tam, kad:
1) Komisija ir saņēmusi no mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijas paziņojumu, kas ietver:
a) apstiprinājumu, ka attiecīgajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir spēkā esoša licence ieguldījumu
pakalpojumu sniegšanai,
b) filiāles darbības programmu,
c) filiāles adresi,
d) filiāles vadītāja vārdu, uzvārdu, pilsonību, personas kodu (ja tāds ir) vai dzimšanas gadu un datumu,
e) informāciju par ieguldītāju aizsardzības sistēmu, kuras dalībniece ir attiecīgā ieguldījumu brokeru
10
/
50
sabiedrība,
f) mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijas rakstveida apliecinājumu, ka tā pirms iekšējo pārbaužu
uzsākšanas laikus informēs Komisiju par pārbaudēm ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālēs Latvijas
Republikā un netraucēs Komisijas pārstāvjiem piedalīties šajās pārbaudēs, kā arī pēc pārbaudes beigšanas
nekavējoties iesniegs Komisijai ziņojumu par veiktās pārbaudes rezultātiem;
2) Komisija ir informējusi mītnes dalībvalsts uzraudzības institūciju, ka ir gatava uzsākt ieguldījumu brokeru
sabiedrības filiāles uzraudzību, vai ir pagājuši divi mēneši kopš dienas, kad Komisija ir saņēmusi no mītnes
dalībvalsts uzraudzības institūcijas šā panta otrās daļas 1. punktā minēto paziņojumu.
(3) Dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākums ir 30 dienas iepriekš informēt mītnes
dalībvalsts uzraudzības institūciju un Komisiju par jebkuriem grozījumiem šā panta otrās daļas 1. punktā minētajā
informācijā, kā arī par nodomu pārtraukt filiāles darbību.
(4) Dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, neatverot filiāli, ja Komisija ir saņēmusi attiecīgu paziņojumu no šīs
ieguldījumu brokeru sabiedrības mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijas un ir nosūtījusi šai institūcijai
apstiprinājumu par paziņojuma saņemšanu.
(5) Ja citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, uzsākot ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, plāno izmantot tās mītnes dalībvalstī reģistrētu piesaistīto aģentu,
ieguldījumu brokeru sabiedrības mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcija viena mēneša laikā pēc informācijas
saņemšanas paziņo Komisijai to piesaistīto aģentu identificējošus datus, kuru ieguldījumu brokeru sabiedrība plāno
izmantot ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai Latvijas Republikā. Komisija publisko piesaistīto aģentu sarakstu.
(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto ārpus savas mītnes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu, šādu
piesaistīto aģentu pielīdzina filiālei un uz to attiecas normatīvajos aktos ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālei
noteiktās prasības.
(7) Ja citā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, uzsākot ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu Latvijas Republikā, plāno izmantot tās mītnes dalībvalstī reģistrētu piesaistīto aģentu, kredītiestādes
mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcija viena mēneša laikā pēc informācijas saņemšanas paziņo Komisijai to
piesaistīto aģentu identificējošus datus, kuru kredītiestāde plāno izmantot ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai
Latvijā. Komisija savā tīmekļvietnē publisko piesaistīto aģentu sarakstu.
(8) Ja kredītiestāde izmanto ārpus savas mītnes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu, šādu piesaistīto aģentu
pielīdzina filiālei un uz to attiecas normatīvajos aktos kredītiestādes filiālei noteiktās prasības.
18. pants. Kārtība, kādā Latvijas Republikā licencēta ieguldījumu brokeru sabiedrība uzsāk ieguldījumu
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu citā dalībvalstī
(1) Latvijas Republikā licencēta ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga sniegt citā dalībvalstī tikai tos ieguldījumu
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, kuru sniegšanai tā saņēmusi licenci.
(2) Latvijas Republikā licencēta ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu citā dalībvalstī, atverot filiāli vai bez filiāles atvēršanas.
(3) Latvijas Republikā licencēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas vēlas uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu kādā no dalībvalstīm, iesniedz Komisijai iesniegumu. Iesniegumā tā norāda
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, kurus paredzēts sniegt, dalībvalsti, kurā paredzēts
sniegt šos ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, kā arī veidu, kādā paredzēts tos sniegt
(atverot filiāli vai bez filiāles atvēršanas, vai izmantojot piesaistītos aģentus). Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība plāno
izmantot piesaistītos aģentus, tā iesniedz Komisijai šos aģentus identificējošus datus. Pēc uzņēmējas dalībvalsts
uzraudzības iestādes lūguma Komisija tai sniedz tos piesaistītos aģentus identificējošus datus, kurus ieguldījumu
brokeru sabiedrība plāno izmantot minētajā dalībvalstī.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas vēlas uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu kādā no dalībvalstīm, atverot filiāli, iesniegumā norāda filiāles adresi un informāciju par filiāles vadītāju
atbilstoši Regulai Nr. 
2017/1943
. Iesniegumam ieguldījumu brokeru sabiedrība pievieno dokumentus, kas dod patiesu
un skaidru priekšstatu par plānoto filiāles darbību, sniedzamajiem ieguldījumu pakalpojumiem un ieguldījumu
blakuspakalpojumiem, tiem atbilstošu filiāles struktūru un darba organizāciju, kā arī informāciju par to, vai attiecīgā
filiāle plāno izmantot piesaistītos aģentus, un, ja plāno, — piesaistītos aģentus identificējošus datus.
11
/
50
(5) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība plāno izmantot citā dalībvalstī reģistrētus piesaistītos aģentus, iesniegumā
norāda piesaistītos aģentus identificējošus datus, kā arī aprakstu par plānoto šo aģentu izmantošanu un
organizatorisko struktūru, tostarp ziņošanas kanāliem, norādot, kāda ir šo aģentu iesaiste ieguldījumu brokeru
sabiedrības korporatīvajā struktūrā.
(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto ārpus savas mītnes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu, šādu
piesaistīto aģentu pielīdzina filiālei un uz to attiecas normatīvajos aktos ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālei
noteiktās prasības.
(7) Iesniegumu par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu citā
dalībvalstī, neatverot filiāli, Komisija izskata viena mēneša laikā pēc visu nepieciešamo atbilstoši šā likuma prasībām
sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas un lēmumu paziņo attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijai un
ieguldījumu brokeru sabiedrībai. Komisija pieņem lēmumu neatļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai uzsākt ieguldījumu
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu kādā no dalībvalstīm, neatverot filiāli, ja ieguldījumu
brokeru sabiedrības pārvaldes struktūra vai finansiālā situācija neatbilst plānotajai darbībai.
(8) Iesniegumu par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu citā
dalībvalstī, atverot filiāli, Komisija izskata triju mēnešu laikā pēc visu nepieciešamo atbilstoši šā likuma prasībām
sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas un lēmumu paziņo attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijai un
ieguldījumu brokeru sabiedrībai. Komisija triju mēnešu laikā pēc visu nepieciešamo atbilstoši šā likuma prasībām
sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu neatļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai uzsākt
ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu kādā no dalībvalstīm, atverot filiāli vai
izmantojot piesaistītos aģentus, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldes struktūra vai finansiālā situācija
neatbilst plānotajai darbībai. Komisija lēmumu paziņo attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijai un ieguldījumu
brokeru sabiedrībai.
(9) Vienlaikus ar šā panta septītajā daļā minēto lēmumu Komisija nosūta attiecīgās dalībvalsts uzraudzības
institūcijai ieguldījumu brokeru sabiedrības iesniegto informāciju un informāciju par Latvijas Republikā spēkā esošo
ieguldītāju aizsardzības sistēmu un maksimālajiem kompensācijas apmēriem.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība rakstveidā informē Komisiju un attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju
par grozījumu izdarīšanu šā panta trešajā, ceturtajā un piektajā daļā minētajā informācijā, kā arī par nodomu pārtraukt
filiāles darbību ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms grozījumu izdarīšanas vai plānotās filiāles darbības pārtraukšanas.
(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrība drīkst uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu dalībvalstī, neatverot filiāli, pēc tam, kad Komisija šā panta septītajā daļā noteiktajā kārtībā ir informējusi
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(12) Ieguldījumu brokeru sabiedrība drīkst uzsākt filiāles darbību, ja Komisija ir saņēmusi attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūcijas paziņojumu, ka tā ir gatava uzsākt ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles uzraudzību, vai ir
pagājuši divi mēneši kopš dienas, kad Komisija nosūtījusi attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijai šā panta
septītajā daļā minēto paziņojumu.
19. pants. Papildu prasības ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai Eiropas Savienības iekšējā tirgū
(1) Detalizētāku informāciju, kas paziņojama šā likuma 
17. 
un 
18. pantā
 minētajiem subjektiem, nosaka Komisijas
2016. gada 29. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/1018
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar kuriem precizē
informāciju, kas ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tirgus operatoriem un kredītiestādēm ir jāpaziņo.
(2) Šā likuma 
17. 
un 
18. pantā
 minētās informācijas apmaiņai nepieciešamās veidlapas, veidnes un procedūras
nosaka Komisijas 2017. gada 14. decembra īstenošanas regula (ES) Nr. 
2017/2382
, ar ko nosaka īstenošanas
tehniskos standartus attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām informācijas nodošanai saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
.
IV nodaļa
Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības
20. pants. Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un
12
/
50
ieguldījumu blakuspakalpojumus
(1) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas Latvijas Republikā plāno sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai
ieguldījumu blakuspakalpojumus klientiem ar privāta klienta statusu vai klientiem, kam saskaņā ar 
Finanšu
instrumentu tirgus likuma
 
124.
1
 panta
 piekto daļu piešķirts profesionāla klienta statuss, ir pienākums izveidot filiāli un
saņemt Komisijas atļauju filiāles darbībai.
(2) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga saņemt atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus līdz ar
ieguldījumu blakuspakalpojumiem vai bez tiem tikai tad, ja:
1) tās uzraudzības institūcija iepriekš ir izsniegusi atļauju attiecīgos ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus sniegt attiecīgajā ārvalstī, ja šādu pakalpojumu sniegšana tiek uzraudzīta, kā arī ārvalsts
uzraudzības institūcijas uzraudzības ietvaros tiek nodrošināts, ka ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība
pienācīgi ņem vērā Finanšu darījumu darba grupas ieteikumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un
terorisma un proliferācijas finansēšanas apkarošanas jomā;
2) Komisija un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzības institūcija ir noslēgušas sadarbības
nolīgumu, kas regulē informācijas apmaiņu, lai saglabātu tirgus integritāti un aizsargātu ieguldītājus;
3) ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma 
6. panta
 prasībām;
4) par ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāli atbildīgā persona vai personas atbilst šā likuma 
8. 
un 
9.
panta
 prasībām un Komisijas normatīvajos noteikumos paredzētajām prasībām;
5) Latvijas Republika un attiecīgā ārvalsts ir noslēgušas nolīgumu, kas pilnībā atbilst Ekonomiskās sadarbības
un attīstības organizācijas Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktajiem
standartiem un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp jebkādus
daudzpusējus nolīgumus nodokļu jomā, ja tādi pastāv;
6) ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tādas ieguldītāju aizsardzības sistēmas dalībnieks, kura ir atzīta
attiecīgajā ārvalstī un ir līdzvērtīga Latvijas Republikas ieguldītāju aizsardzības sistēmai.
(3) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas plāno iegūt atļauju ar filiāles starpniecību sniegt ieguldījumu
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus Latvijas Republikas teritorijā, iesniedz Komisijai:
1) tās ārvalsts uzraudzības institūcijas nosaukumu, kas ir atbildīga par ārvalsts ieguldījumu brokeru
sabiedrības uzraudzību attiecīgajā ārvalstī. Ja par uzraudzību ir atbildīgas vairākas ārvalsts uzraudzības
institūcijas, iesniedz informāciju par šo ārvalsts uzraudzības institūciju kompetences jomām;
2) visu atbilstošo informāciju par ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrību (nosaukums, juridiskā forma, juridiskā
adrese un faktiskā adrese, valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļi, akcionāri), tās darbības
programmu, norādot ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, ko tā gatavojas sniegt, tās
filiāles organizatorisko struktūru, tostarp jebkādu būtisku darbības funkciju aprakstu, ja šādas darbības plānots
uzticēt trešajām personām;
3) informāciju par tām ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības personām, kas ir atbildīgas par filiāles
vadīšanu, un dokumentus, kas pierāda šo personu atbilstību šā likuma 
8. 
un 
9. panta
 prasībām un Komisijas
normatīvajos noteikumos paredzētajām prasībām;
4) informāciju, kas apliecina, ka ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma
6. panta
 prasībām.
(4) Komisija izskata ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības iesniegumu atļaujas saņemšanai un sešu mēnešu
laikā pēc visu lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un atbilstoši normatīvo aktu prasībām
sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu.
(5) Šā panta pirmajā daļā minēto atļauju Komisija izsniedz tikai tad, ja:
1) ir izpildīti visi šā panta otrās daļas nosacījumi;
2) Komisija ir guvusi pārliecību par to, ka ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība atbilst šā likuma 
31. panta
pirmās daļas un 
34. panta
 pirmās, otrās, trešās, ceturtās, piektās un sestās daļas, 
Finanšu instrumentu tirgus
13
/
50
likuma
 
124.
2
 panta
, 
125.
1
 panta
 sestās daļas, 
126. panta
 pirmās daļas, 
126.
2
, 
127.
, 
128. panta
, 
128.
1
 panta
pirmās daļas, 
128.
2
, 
128.
3
, 
129.
, 
129.
1
, 
132.
1
, 
133.
4
, 
133.
5
, 
133.
6
, 
133.
7
, 
133.
8
 panta
 un Regulas Nr. 
600/2014
3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25. un 26. panta
prasībām.
(6) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles darbības atbilstību šā likuma prasībām uzrauga Komisija.
(7) Papildu prasības ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālei ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai nosaka
Komisijas 2016. gada 25. aprīļa deleģētā regula (ES) 
2017/565
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2014/65/ES
 attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības
nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (turpmāk — Regula Nr. 
2017/565
).
(8) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle, kura saņēmusi atļauju šajā pantā noteiktajā kārtībā, reizi gadā
iesniedz Komisijai:
1) informāciju par filiāles sniegto ieguldījumu pakalpojumu apmēru un risku pārvaldīšanas politiku un procedūru;
2) filiālei, kas sniedz 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3. panta
 ceturtās daļas 3. punktā noteikto ieguldījumu
pakalpojumu, — informāciju par ikmēneša minimālo, vidējo un maksimālo riska darījumu ar Eiropas Savienībā
reģistrētiem darījumu partneriem apmēru, kā arī par minēto ieguldījumu pakalpojumu apgrozījumu un aktīvu
kopējo vērtību;
3) filiālei, kas sniedz 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3. panta
 ceturtās daļas 6. punktā noteikto ieguldījumu
pakalpojumu, — informāciju par to finanšu instrumentu kopējo vērtību, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā
reģistrētie darījumu partneri un kuri sākotnēji izvietoti vai izvietoti ar neizvietoto instrumentu izpirkšanas
garantiju iepriekšējo 12 mēnešu laikā;
4) detalizētu informāciju par filiāles klientiem pieejamiem ieguldītāju aizsardzības pasākumiem atbilstoši šā
panta otrās daļas 6. punkta nosacījumiem;
5) organizatorisko struktūru un informāciju atbilstoši šā panta trešās daļas 3. punkta nosacījumiem;
6) citu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu, lai varētu uzraudzīt filiāles darbību.
(9) Komisija reizi gadā vai pēc pieprasījuma iesniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei to ārvalstu ieguldījumu
brokeru sabiedrību filiāļu sarakstu, kuras saņēmušas atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus, kā arī šādu informāciju:
1) filiāļu sniegto ieguldījumu pakalpojumu apmērs;
2) filiāļu sniegto ieguldījumu pakalpojumu apgrozījums un kopējā aktīvu vērtība;
3) tās ārvalsts grupas nosaukums, kurā ietilpst attiecīgā ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle.
(10) Šā panta astotajā un devītajā daļā noteiktās informācijas formu nosaka tieši piemērojamie Eiropas Savienības
tiesību akti.
21. pants. Ārvalsts grupas ieguldījumu brokeru sabiedrība
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas ietilpst ārvalsts grupā, kuras aktīvu kopējā vērtība Eiropas Savienībā ir
vismaz 40 miljardi 
euro
, var saņemt licenci, veikt reģistrāciju komercreģistrā un darboties Latvijas Republikā tikai tad,
ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir vienīgā ārvalsts grupas kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība
Eiropas Savienībā;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir reģistrēta mātes sabiedrība Eiropas Savienībā;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir mātes sabiedrība Eiropas Savienībā reģistrētai kredītiestādei vai
ieguldījumu brokeru sabiedrībai.
(2) Ārvalsts grupas aktīvu kopējo vērtību Eiropas Savienībā veido šāda summa:
14
/
50
1) katras ārvalsts grupas kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības aktīvu vērtības kopsumma Eiropas
Savienībā, pamatojoties uz konsolidēto finanšu pārskatu datiem vai, ja nav pieejami konsolidēti dati,
pamatojoties uz individuālo finanšu pārskatu;
2) aktīvu vērtības kopsumma katrai ārvalsts grupas filiālei, kura ir saņēmusi atļauju darboties Eiropas
Savienībā kā kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība.
(3) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība ietilpst ārvalsts grupā un šajā grupā ietilpst arī dalībvalsts kredītiestāde vai
ieguldījumu brokeru sabiedrība, ārvalsts grupai ir pienākums veidot vienu mātes sabiedrību Eiropas Savienībā.
Komisija var atļaut veidot otru mātes sabiedrību Eiropas Savienībā, ja tā veic ieguldījumu brokeru sabiedrības
konsolidētu uzraudzību atbilstoši šā likuma
 X 
un
 XI nodaļai
 un ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:
1) vienas mātes sabiedrības izveide Eiropas Savienībā nenodrošinātu prasību nodalīt darbības, kā to paredz
tās ārvalsts normatīvie akti vai uzraudzības institūcija, kurā atrodas galvenā ārvalsts grupas mātesuzņēmuma
vadība;
2) vienas mātes sabiedrības izveide Eiropas Savienībā mazinātu noregulējuma efektivitāti salīdzinājumā ar
divu mātes sabiedrību izveidi Eiropas Savienībā.
(4) Šā panta trešajā daļā minētajā gadījumā ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrība var būt dalībvalstī
reģistrēta kredītiestāde vai pārvaldītājsabiedrība, kurai piešķirta atļauja atbilstoši šā likuma 
66. panta
 otrās daļas
prasībām. Mātes sabiedrība var būt ieguldījumu brokeru sabiedrība, ja ārvalsts grupā neietilpst neviena dalībvalsts
kredītiestāde vai Komisija atļauj veidot otru mātes sabiedrību Eiropas Savienībā saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu
sniegšanu.
(5) Komisija sniedz Eiropas Banku iestādei šādu informāciju par ārvalsts grupu, kas darbojas Latvijas Republikas
teritorijā:
1) nosaukums un kopējā aktīvu vērtība — par kredītiestādi un ieguldījumu brokeru sabiedrību, kura pieder pie
kādas ārvalsts grupas;
2) nosaukums, kopējā aktīvu vērtība un darbības veids — par filiāli, kura Latvijas Republikā darbojas kā
kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība;
3) nosaukums — par kredītiestādi un ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrību, kura licencēta Latvijas
Republikā, kā arī tās ārvalsts grupas nosaukums, pie kuras tā pieder.
(6) Komisija sadarbojas ar attiecīgajā ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē ietilpstošās ārvalsts grupas
ārvalsts uzraudzības institūciju, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un Eiropas Banku iestādi, lai nodrošinātu, ka
visām ārvalsts grupas darbībām Eiropas Savienībā tiek piemērota visaptveroša uzraudzība saskaņā ar šo likumu,
Finanšu instrumentu tirgus likumu
, Regulu Nr. 
575/2013
, Regulu Nr. 
600/2014
 un Regulu Nr. 
2019/2033
.
22. pants. Ieguldījumu pakalpojumu sniegšana pēc klienta iniciatīvas
(1) Ja privātais klients vai profesionālais klients, kas atrodas Latvijas Republikā, pēc paša iniciatīvas ierosina
ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības ieguldījumu pakalpojuma sniegšanu, šā likuma 
20. pantā
 paredzēto prasību
iegūt atļauju nepiemēro tam pakalpojumam, kuru ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz minētajai personai.
(2) Šāda klienta iniciatīva nedod konkrētajai ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrībai tiesības pārdot šim klientam
jaunus ieguldījumu produktus vai sniegt jaunus ieguldījumu pakalpojumus citādi, kā vien izmantojot filiāli.
(3) Neskarot grupas iekšējās attiecības, gadījumā, ja ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība, tostarp ar tādas
personas starpniecību, kura rīkojas tās vārdā vai kurai ir ciešas attiecības ar tādu ārvalsts ieguldījumu brokeru
sabiedrību vai jebkuru citu personu, kas rīkojas tādas personas vārdā, piesaista klientus vai potenciālos klientus
Latvijā, to neuzskata par pakalpojumu, kas sniegts pēc klienta iniciatīvas.
23. pants. Atļaujas anulēšana
Komisija var anulēt šā likuma 
20. pantā
 minēto atļauju, ja ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība:
15
/
50
1) nav uzsākusi darbību 12 mēnešu laikā no atļaujas izsniegšanas dienas;
2) nepārprotami atsakās no atļaujas;
3) nav veikusi atļaujā norādīto darbību ilgāk par sešiem mēnešiem, ja vien Komisija nav izsniegusi atļauju,
kurā paredzēti īpaši atļaujas izmantošanas nosacījumi;
4) ir sniegusi nepatiesas ziņas vai rīkojusies nelikumīgi, lai saņemtu atļauju;
5) vairs neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām atļaujas saņemšanai.
V nodaļa
Būtiska līdzdalība
24. pants. Tiesības iegūt būtisku līdzdalību
(1) Tiešu vai netiešu būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā ir tiesīga iegūt tikai persona vai vairākas uz
vienošanās pamata saskaņoti darbojošās personas (turpmāk šajā nodaļā — persona), kas atbilst šajā likumā
ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem vai dalībniekiem noteiktajām prasībām un nodrošina šā likuma 
27. panta
pirmajā daļā noteikto kritēriju izpildi, turklāt šai personai jābūt finansiāli stabilai.
(2) Komisijai ir tiesības pieprasīt informāciju par personām, kuras pretendē uz būtisku līdzdalību (būtisku līdzdalību
faktiski ieguvušajām vai aizdomās par šādas līdzdalības iegūšanu turamajām personām), tostarp par juridisko
(reģistrēto) personu īpašniekiem (patiesajiem labuma guvējiem) — fiziskajām personām —, lai izvērtētu šo personu
atbilstību šā likuma 
27. panta
 pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(3) Komisijai ir tiesības identificēt uz būtisku līdzdalību pretendējošo (būtisku līdzdalību faktiski ieguvušo vai
aizdomās par šādas līdzdalības iegūšanu turamo) juridisko (reģistrēto) personu dibinātājus (akcionārus vai
dalībniekus) un īpašniekus (patiesos labuma guvējus), līdz ir iegūta informācija par īpašniekiem (patiesajiem labuma
guvējiem) — fiziskajām personām. Lai šīs personas tiktu identificētas, minētajām juridiskajām personām ir pienākums
sniegt Komisijai tās pieprasīto informāciju, ja šī informācija nav pieejama publiskajos reģistros, no kuriem Komisija ir
tiesīga šādu informāciju saņemt.
(4) Ja personas, kuras tiek turētas aizdomās par būtiskas līdzdalības iegūšanu ieguldījumu brokeru sabiedrībā,
nesniedz vai atsakās sniegt šā panta otrajā vai trešajā daļā minēto informāciju un kopā to līdzdalība aptver 10 un
vairāk procentu no ieguldījumu brokeru sabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita, šie akcionāri
vai dalībnieki nevar izmantot visas no tiem piederošām akcijām vai daļām izrietošās balsstiesības. Komisija
nekavējoties par šo faktu un akciju vai daļu balsstiesību izmantošanas ierobežojumu apmēru informē attiecīgos
akcionārus vai dalībniekus un ieguldījumu brokeru sabiedrību.
25. pants. Netieši iegūta līdzdalība
Nosakot personas netieši iegūtās līdzdalības apmēru, ņem vērā šādas personas (turpmāk — konkrētā persona)
iegūtās balsstiesības:
1) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot trešā persona, ar kuru konkrētā persona ir noslēgusi vienošanos,
uzliekot par pienākumu saskaņot balsstiesību izmantošanas un rīcības politiku ilgtermiņā attiecībā uz konkrētā
emitenta pārvaldi;
2) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot trešā persona saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar konkrēto
personu un paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu;
3) balsstiesības, kas izriet no akcijām, kuras konkrētā persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja tā var
izmantot balsstiesības un ir paudusi savu nodomu tās izmantot;
4) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot konkrētā persona neierobežotā laikposmā;
5) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot konkrētās personas kontrolētā komercsabiedrība vai kuras šāda
komercsabiedrība var izmantot saskaņā ar šā panta 1., 2., 3. un 4. punktu;
16
/
50
6) balsstiesības, kuras izriet no akcijām, kas nodotas turējumā konkrētajai personai un ko tā var izmantot pēc
saviem ieskatiem, ja nav saņemti īpaši norādījumi;
7) balsstiesības, kuras izriet no trešās personas vārdā un konkrētās personas labā turētām akcijām;
8) balsstiesības, kuras konkrētā persona var izmantot kā pilnvarnieks tad, kad tā ir tiesīga izmantot
balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņemti īpaši norādījumi.
26. pants. Paziņošanas pienākums, iegūstot vai palielinot būtisku līdzdalību
(1) Ja persona vēlas iegūt būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā, tā par to iepriekš rakstveidā paziņo
Komisijai. Paziņojumā norāda iegūstamo līdzdalības apmēru procentos no attiecīgās kapitālsabiedrības pamatkapitāla
vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita un tam pievieno Komisijas normatīvajos noteikumos paredzēto informāciju, kas
nepieciešama, lai izvērtētu personas atbilstību šā likuma 
27. panta
 pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem. Paziņojumam
pievienojamās informācijas saraksts publicējams Komisijas tīmekļvietnē.
(2) Ja persona vēlas palielināt būtisku līdzdalību, sasniedzot vai pārsniedzot 20, 33 vai 50 procentus no
ieguldījumu brokeru sabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita, vai ja attiecīgā kapitālsabiedrība
kļūst par šīs personas meitas sabiedrību, šī persona par to iepriekš rakstveidā paziņo Komisijai. Paziņojumā norāda
iegūstamo līdzdalības apmēru procentos no attiecīgās kapitālsabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju vai
daļu skaita un tam pievieno Komisijas normatīvajos noteikumos paredzēto informāciju, kas nepieciešama, lai
izvērtētu personas atbilstību šā likuma 
27. panta
 pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem. Paziņojumam pievienojamās
informācijas saraksts publicējams Komisijas tīmekļvietnē.
(3) Komisija divu darbdienu laikā no dienas, kad saņemts šā panta pirmajā vai otrajā daļā minētais paziņojums, vai
divu darbdienu laikā pēc Komisijas pieprasītās papildu informācijas saņemšanas dienas rakstveidā informē personu
par paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu un par vērtēšanas perioda beigu datumu.
(4) Komisijai šā likuma 
27. panta
 pirmajā daļā noteiktajā vērtēšanas periodā, bet ne vēlāk kā vērtēšanas perioda
piecdesmitajā darbdienā ir tiesības pieprasīt papildu informāciju par šajā pantā minētajām personām, lai izvērtētu šo
personu atbilstību šā likuma 
27. panta
 pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
27. pants. Komisijas tiesības un pienākumi
(1) Komisija ne vēlāk kā 60 darbdienu laikā no dienas, kad personai nosūtīta šā likuma 
26. panta
 trešajā daļā
minētā informācija par paziņojuma saņemšanu, izvērtē personas brīvā kapitāla pietiekamību ieguldījumu brokeru
sabiedrības balsstiesīgo akciju vai daļu iegādei, finansiālo stabilitāti un plānotās līdzdalības iegūšanas finansiālo
pamatotību, lai nodrošinātu tās ieguldījumu brokeru sabiedrības noturīgu un rūpīgu pārvaldību, kurā plānots iegūt
līdzdalību, kā arī personas iespējamo ietekmi uz ieguldījumu brokeru sabiedrības vadību un darbību. Izvērtēšanas
procesā Komisija ņem vērā arī šādus kritērijus:
1) personas nevainojama reputācija un atbilstība ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem vai dalībniekiem
noteiktajām prasībām;
2) tās personas nevainojama reputācija un profesionālā pieredze, kura pēc plānotās līdzdalības iegūšanas
vadīs ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību;
3) to personu (valdes, padomes (ja tāda ir izveidota) un augstākās vadības) nevainojama reputācija un
zināšanu un profesionālās pieredzes atbilstība šā likuma prasībām, kuras pēc plānotās līdzdalības iegūšanas
vadīs ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību;
4) personas finanšu stabilitāte, it īpaši saistībā ar veiktās vai plānotās saimnieciskās darbības veidu
ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kurā plānots iegūt līdzdalību;
5) vai ieguldījumu brokeru sabiedrība spēs pildīt šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktās prasības, un
vai tās uzņēmumu grupas struktūra, kuras sastāvā ieguldījumu brokeru sabiedrība iekļausies, neierobežo
Komisijas iespējas veikt tai likumā noteiktās uzraudzības funkcijas, nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu
starp uzraudzības institūcijām un noteikt uzraudzības pilnvaru sadalījumu starp uzraudzības institūcijām;
6) vai nepastāv pamatotas šaubas, ka saistībā ar plānoto līdzdalības iegūšanu ir veikta nelikumīgi iegūtu
17
/
50
līdzekļu legalizēšana un terorisma un proliferācijas finansēšana vai mēģināts veikt šādas darbības vai ka
plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku.
(2) Nosakot, vai ir izpildīti šā panta pirmajā daļā minētie kritēriji, Komisija neņem vērā tādas balsstiesīgās akcijas
vai daļas, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrības drīkst turēt, jo ir parakstījušās uz emitētajiem finanšu instrumentiem
vai to piedāvājumu, sniedzot 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3. panta
 ceturtās daļas 6. punktā minēto pakalpojumu,
ar noteikumu, ka balsstiesības netiek īstenotas vai citādi izmantotas, lai iesaistītos emitenta pārvaldībā, un ka viena
gada laikā pēc līdzdalības iegūšanas ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde šīs balsstiesīgās akcijas vai
daļas atsavina.
(3) Ja Komisija saskaņā ar šā panta ceturto un piekto daļu ir pārtraukusi vērtēšanas periodu, šo pārtraukuma laiku
vērtēšanas periodā neieskaita.
(4) Pieprasot šā likuma 
26. panta
 ceturtajā daļā minēto papildu informāciju, Komisijai ir tiesības vienu reizi
pārtraukt vērtēšanas periodu līdz dienai, kad šī informācija tiek saņemta, bet ne ilgāk kā uz 20 darbdienām. Komisijai
ir tiesības pagarināt minēto vērtēšanas perioda pārtraukumu līdz 30 darbdienām, ja persona, kura vēlas iegūt, ir
ieguvusi, vēlas palielināt vai ir palielinājusi savu būtisko līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā, nav pakļauta
ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestāžu, apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību, alternatīvo
ieguldījumu fondu pārvaldnieku vai ieguldījumu pārvaldes sabiedrību darbības uzraudzībai vai šīs personas mītnes
(reģistrācijas) vieta ir ārvalstī.
(5) Ja personu, kura vēlas iegūt būtisku līdzdalību, vienlaikus citā dalībvalstī izvērtē atbilstoši šā likuma 
66.
pantam
 līdzīgiem noteikumiem saistībā ar atļaujas piešķiršanu, Komisijai ir tiesības pārtraukt vērtēšanas periodu līdz
dienai, kad attiecīgā institūcija, kas veic konsolidēto uzraudzību, pabeidz izvērtēšanu.
(6) Komisija šā panta pirmajā daļā minētajā termiņā pieņem lēmumu, ar kuru aizliedz personai iegūt vai palielināt
būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā, ja:
1) persona neatbilst šā panta pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem;
2) persona nesniedz vai atsakās sniegt Komisijai šajā likumā noteikto informāciju vai Komisijas pieprasīto
papildu informāciju;
3) no personas neatkarīgu apstākļu dēļ tai nav iespējams sniegt šajā likumā noteikto informāciju vai Komisijas
pieprasīto papildu informāciju.
(7) Komisija divu darbdienu laikā, nepārsniedzot šā panta pirmajā daļā noteikto vērtēšanas periodu, pēc šā panta
sestajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas nosūta to personai, kurai aizliedz iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību
ieguldījumu brokeru sabiedrībā.
(8) Ja Komisija šā panta septītajā daļā minētajā termiņā nenosūta personai lēmumu, ar kuru aizliedz šai personai
iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā, uzskatāms, ka tā piekrīt personas būtiskas
līdzdalības iegūšanai vai palielināšanai ieguldījumu brokeru sabiedrībā.
(9) Šā panta sestās daļas 3. punkta noteikumi nav attiecināmi uz juridisko (reģistrēto) personu, ja tās akcijas tiek
kotētas kādā dalībvalsts regulētajā tirgū vai Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas dalībvalstī
reģistrētajā regulētajā tirgū un šī juridiskā (reģistrētā) persona Komisijai sniedz ziņas par saviem akcionāriem, kuriem
tajā ir būtiska līdzdalība.
(10) Ja Komisija ir piekritusi, ka persona iegūst vai palielina būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā, šī
persona savu būtisko līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā iegūst vai palielina sešu mēnešu laikā no dienas, kad
nosūtīta šā likuma 
26. panta
 trešajā daļā minētā informācija par paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu. Ja
līdz minētā termiņa beigām persona nav ieguvusi vai palielinājusi būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā,
Komisijas piekrišana tās būtiskas līdzdalības iegūšanai vai palielināšanai ieguldījumu brokeru sabiedrībā zaudē
spēku. Pēc personas motivēta rakstveida lūguma Komisija var lemt par minētā termiņa pagarināšanu.
(11) Izvērtējot šā likuma 
26. panta
 pirmajā un otrajā daļā minētos paziņojumus, Komisija konsultējas ar attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības institūcijām, ja būtiskas līdzdalības ieguvējs ieguldījumu brokeru sabiedrībā ir citā dalībvalstī
reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks, ieguldījumu
pārvaldes sabiedrība, apdrošināšanas sabiedrība vai pārapdrošināšanas sabiedrība, citā dalībvalstī reģistrētas
ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes, alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieka, ieguldījumu pārvaldes
sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības vai pārapdrošināšanas sabiedrības mātes sabiedrība vai persona, kas
kontrolē citā dalībvalstī reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestādi, alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldnieku, ieguldījumu pārvaldes sabiedrību, apdrošināšanas sabiedrību vai pārapdrošināšanas sabiedrību, un ja,
18
/
50
attiecīgajai personai iegūstot vai palielinot būtisku līdzdalību, ieguldījumu brokeru sabiedrība kļūst par šīs personas
meitas sabiedrību vai nonāk tās kontrolē.
(12) Komisija savā izvērtējumā norāda ikvienu atbildīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pausto viedokli par
potenciālo šā panta astotajā daļā minēto līdzdalības ieguvēju vai iebildumu pret to.
(13) Ja būtisku līdzdalību ieguvušo personu ietekme uz ieguldījumu brokeru sabiedrību apdraud vai var apdraudēt
tās finansiāli stabilu, piesardzīgu un normatīvajiem aktiem atbilstošu vadību un darbību, Komisija pieprasa
nekavējoties pārtraukt šādu ietekmi, kā arī, ja tas nepieciešams, atsaukt attiecīgās kapitālsabiedrības valdi vai
padomi, vai kādu valdes vai padomes (ja tāda ir izveidota) locekli vai aizliedz izmantot attiecīgajām būtisku līdzdalību
ieguvušajām personām visu tām piederošo akciju vai daļu balsstiesības.
(14) Šā panta sestajā un trīspadsmitajā daļā minētā Komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšana neaptur tā
darbību.
(15) Veidlapas un veidnes šā likuma 
26. pantā
 noteiktās informācijas iesniegšanai, kā arī šā panta devītajā daļā
minēto dalībvalstu uzraudzības institūciju konsultāciju procedūras reglamentē Komisijas 2017. gada 13. jūnija
īstenošanas regula (ES) 
2017/1944
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz standarta veidlapām,
veidnēm un procedūrām apspriešanas procesam attiecīgo kompetento iestāžu starpā saistībā ar paziņojumu par
plānotu būtiskas līdzdalības iegādi ieguldījumu sabiedrībā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvām
2004/39/EK
 un 
2014/65/ES
.
(16) Ja Komisija ir saņēmusi paziņojumus par būtiskas līdzdalības iegūšanu vai palielināšanu ieguldījumu brokeru
sabiedrībā no diviem vai vairākiem potenciālajiem līdzdalības ieguvējiem, šos paziņojumus izskata nediskriminējošā
veidā.
28. pants. Paziņošanas pienākums, samazinot un izbeidzot būtisku līdzdalību
(1) Ja persona vēlas izbeigt būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā, tā par šādu lēmumu iepriekš
rakstveidā paziņo Komisijai. Paziņojumā persona norāda tai paliekošo attiecīgās kapitālsabiedrības pamatkapitāla
daļu vai balsstiesīgo akciju vai daļu apmēru procentos.
(2) Ja persona vēlas samazināt būtisku līdzdalību zem 20, 33 vai 50 procentiem no ieguldījumu brokeru
sabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita vai ja attiecīgā kapitālsabiedrība pārstāj būt šīs
personas meitas sabiedrība, persona par šādu lēmumu iepriekš rakstveidā paziņo Komisijai.
29. pants. Kapitālsabiedrības pienākumi
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nekavējoties, tiklīdz tas kļuvis zināms, rakstveidā paziņo Komisijai par ikvienas
personas būtiskas līdzdalības iegūšanu, palielināšanu vai samazināšanu. Paziņojumā norāda attiecīgās personas
līdzdalības apmēru procentos no pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita vai informāciju par būtiskas
līdzdalības izbeigšanu.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība katru gadu līdz 31. janvārim iesniedz Komisijai to akcionāru vai dalībnieku
sarakstu, kuriem iepriekšējā gada 31. decembrī ir bijusi būtiska līdzdalība attiecīgajā kapitālsabiedrībā, norādot
informāciju par akcionāriem vai dalībniekiem un savstarpēji saistītām akcionāru vai dalībnieku grupām un līdzdalības
apmēru procentos no attiecīgās kapitālsabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita.
30. pants. Neziņošanas sekas
(1) Ja persona nav izpildījusi šā likuma 
26. panta
 prasības, Komisija piemēro šā likuma 
24. panta
 ceturtajā daļā
minētos tiesību ierobežojumus.
(2) Ja persona, neievērojot Komisijas aizliegumu, iegūst vai palielina būtisku līdzdalību, tai nav tiesību izmantot
visu tai piederošo akciju vai daļu balsstiesības, bet akcionāru vai dalībnieku sapulces lēmumi, kas pieņemti,
izmantojot šo akciju vai daļu balsstiesības, atzīstami par spēkā neesošiem 
Komerclikumā
 noteiktajā kārtībā.
VI nodaļa
19
/
50
Ieguldījumu pakalpojumu sniegšana
31. pants. Vispārīgās prasības attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība saskaņā ar tai izsniegto licenci tās darbības laikā izpilda un ievēro šādas
prasības:
1) nodrošina kapitāla pietiekamības atbilstību Regulas Nr. 
575/2013
 vai Regulas Nr. 
2019/2033
 un šā likuma
prasībām, kā arī to, lai tiktu ievērotas citas ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību regulējošās prasības;
2) izveido tādas iekšējās kontroles sistēmas, administratīvās un grāmatvedības procedūras, kā arī visus
savus darījumus reģistrē un sistēmas un procesus dokumentē tādā veidā, lai Komisija jebkurā laikā varētu
izvērtēt tās darbības atbilstību šā likuma un Regulas Nr. 
2019/2033
 prasībām;
3) izstrādā savas darbības raksturam, apjomam un sarežģītībai piemērotu visaptverošu, pamatotu un efektīvu
stratēģiju un procedūras, lai pastāvīgi novērtētu un nodrošinātu kapitāla un likvīdo aktīvu apmēru, elementus
un struktūru, ko tā uzskata par pietiekamu to risku būtībai un līmenim, kurus tā var radīt citiem un kuriem tā
pati ir vai var tikt pakļauta. Ieguldījumu brokeru sabiedrība regulāri pārskata minēto stratēģiju un procedūras, lai
nodrošinātu, ka tās aizvien ir visaptverošas un samērīgas ar ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības
raksturu, apjomu un sarežģītību. Kapitāla un likviditātes pietiekamības novērtēšanas procesa izveides
prasības nosaka Komisija;
4) nodrošina, lai tās valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļi ir personas, kurām ir nevainojama
reputācija;
5) nodrošina, lai tās valdes priekšsēdētājs un vismaz vēl viens valdes loceklis ir personas, kuras ir
kompetentas ieguldījumu jautājumos;
6) nodrošina darbības iekšējo uzraudzību un auditu, tai skaitā nosaka kārtību, kādā ieguldījumu brokeru
sabiedrības darbinieki var saņemt ieguldījumu pakalpojumus šajā ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kā arī citās
ieguldījumu brokeru sabiedrībās vai kredītiestādēs;
7) nodrošina ar finanšu instrumentiem veicamo darījumu izpildi, klientu finanšu instrumentu kontu un attiecīgo
darījumu noslēpumu atbilstoši likuma prasībām;
8) saskaņā ar šā likuma prasībām, Komisijas normatīvajiem noteikumiem un ieguldījumu brokeru sabiedrības
iekšējās kārtības noteikumiem veic datu apstrādes, glabāšanas un pārraides drošības pasākumus;
9) izveido saprātīgus drošības mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu drošību un
autentifikāciju, līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanas un neatļautas piekļuves risku un nepieļautu
informācijas noplūdi, vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti;
10) nodrošina klienta un pašas ieguldījumu brokeru sabiedrības finanšu instrumentu pastāvīgu šķirtu turēšanu;
11) nodrošina klienta un pašas ieguldījumu brokeru sabiedrības naudas līdzekļu pastāvīgu šķirtu turēšanu;
12) nodrošina ar finanšu instrumentiem veikto darījumu un citu sniegto pakalpojumu un veikto darījumu
attaisnojuma dokumentu uzglabāšanu piecus gadus, kā arī citu Komisijas normatīvajos noteikumos un Regulā
Nr. 
2017/565
 izvirzīto prasību izpildi attiecībā uz attaisnojuma dokumentu aizpildīšanu un glabāšanu. Komisija
ir tiesīga pagarināt šajā punktā noteikto termiņu līdz septiņiem gadiem;
13) nodrošina attaisnojuma dokumentu uzglabāšanas prasību ievērošanu arī attiecībā uz telefonsarunu vai
elektroniskās saziņas ierakstiem, kas saistīti ar darījumiem, kuri veikti savā vārdā, un pakalpojumu sniegšanu,
kas saistīta ar klientu rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi. Šādas telefonsarunas un elektroniskā saziņa
ietver arī tādu saziņu, kuras mērķis ir vienoties par darījumiem, kas tiktu noslēgti savā vārdā vai sniedzot
tādus pakalpojumus, kuri ietver klientu rīkojumu saņemšanu, nodošanu tālāk un izpildi, pat ja šīs saziņas
rezultātā minētie darījumi netiek noslēgti. Lai nodrošinātu attaisnojuma dokumentu uzglabāšanas prasības
izpildi attiecībā uz telefonsarunu vai elektroniskās saziņas ierakstiem, ieguldījumu brokeru sabiedrība:
a) veic visas saprātīgās darbības, lai reģistrētu attiecīgo telefonisko un elektronisko saziņu, kura veikta,
kuras materiāli nosūtīti vai saņemti, izmantojot ierīces, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošinājusi
darbiniekam vai līgumslēdzējam vai kuru lietošanu darbiniekam vai līgumslēdzējam akceptējusi vai atļāvusi
20
/
50
ieguldījumu brokeru sabiedrība,
b) dara zināmu klientiem, ka telefoniska vai elektroniska saziņa starp ieguldījumu brokeru sabiedrību un
klientu, kuras rezultātā tiek noslēgti vai var tikt noslēgti darījumi, tiks ierakstīta. Šādu paziņojumu var
izdarīt vienreiz — pirms ieguldījumu pakalpojuma sniegšanas klientam,
c) neveic ieguldījumu pakalpojumus un darbības telefoniski saistībā ar klientiem, kuriem iepriekš nav
paziņots par telefonsarunu ierakstīšanu, ja šādi ieguldījumu pakalpojumi un darbības attiecas uz klientu
rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi,
d) var izvietot klientu rīkojumus, izmantojot citus saziņas kanālus un vienlaikus nodrošinot, ka šāda saziņa
notiek saglabājamā formā. Ar klientu klātienē notikušu attiecīgo sarunu var fiksēt, izmantojot rakstveida
protokolu vai piezīmes. Šādus rīkojumus uzskata par līdzvērtīgiem rīkojumiem, kas saņemti pa telefonu,
e) veic visus saprātīgos pasākumus, lai nepieļautu, ka darbinieks vai līgumslēdzējs veic telefonisku vai
elektronisku saziņu ar klientiem, izmantojot privātās ierīces, tādējādi liedzot ieguldījumu brokeru sabiedrībai
iespēju šo saziņu ierakstīt vai tās materiālus kopēt;
14) izveido tās darbības raksturam, apjomam un sarežģītībai piemērotas visaptverošas un efektīvas iekšējās
kontroles sistēmas un nodrošina darbības, kas aptver šādus pamatelementus:
a) ieguldījumu brokeru sabiedrības lielumam un darbības riskiem atbilstošu organizatorisko struktūru ar
skaidri noteiktu, nepārprotamu un sistemātisku pienākumu, pilnvaru un atbildības sadalījumu starp
ieguldījumu brokeru sabiedrības struktūrvienībām un atbildīgajiem darbiniekiem attiecībā uz darījumu
veikšanu un kontroli,
b) ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai piemītošo un varbūtējo risku identificēšanas, pārvaldīšanas,
uzraudzības un ziņošanas sistēmu,
c) iekšējās kontroles procedūras,
d) atalgojuma politiku un praksi, kas nodrošina piesardzīgu un efektīvu risku pārvaldīšanu un veicina to, bet
neveicina risku uzņemšanos virs ieguldījumu brokeru sabiedrības noteiktā pieļaujamā risku līmeņa, kā arī
nodrošina vienlīdzīgu darba samaksu vīriešiem un sievietēm par tādu pašu darbu vai vienādas vērtības
darbu;
15) nepārtraukti un sistemātiski sniedz ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus,
izmantojot atbilstošas sistēmas, līdzekļus un procedūras;
16) nodrošina visus nepieciešamos un samērīgos administratīvos un organizatoriskos pasākumus, lai novērstu
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
127. pantā
 minēto interešu konfliktu negatīvo ietekmi uz klientu interesēm;
17) izveido atbilstošu organizatorisko struktūru ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanai un ievēro šo pakalpojumu sniegšanā iesaistīto darbinieku prasmju, zināšanu un kompetences
kritērijus;
18) izstrādā politiku attiecībā uz piedāvātajiem vai sniegtajiem pakalpojumiem, produktiem un operācijām
(darījumiem), ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu un klientus, kuriem minētie pakalpojumi,
produkti un operācijas (darījumi) tiek piedāvāti vai sniegti, tostarp paredzot atbilstošu stresa testu veikšanu;
19) izstrādā to atbildīgo amatpersonu un darbinieku atalgojuma politiku, kuri tiešā veidā piedalās ieguldījumu
pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanā klientiem, lai veicinātu piesardzīgu un atbildīgu
iestādes darbību, godīgu attieksmi pret klientu un novērstu interešu konfliktu attiecībās ar klientu, ņemot vērā
Regulas Nr. 
2017/565
 prasības;
20) regulāri izvērtē ieguldījumu brokeru sabiedrības stratēģisko mērķu piemērotību un īstenošanu, sniedzot
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, iekšējās kontroles sistēmas pasākumu
efektivitāti, kā arī politiku attiecībā uz ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas
atbilstību un, ja nepieciešams, veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu nepilnības.
(2) Šā panta pirmās daļas 6., 12., 16., 17., 18., 19. un 20. punktu piemēro arī ieguldījumu brokeru sabiedrībām,
kuras pārdod strukturētos noguldījumus vai konsultē klientus par tiem.
21
/
50
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir tiesības ieguldījumu pakalpojumu sniegšanā izmantot piesaistīto aģentu
starpniecību, ievērojot 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 prasības.
(4) Komisija nosaka prasības attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldības sistēmas un tās elementu
izveidi un darbību, kā arī atalgojuma politiku un praksi.
(5) Komisija nosaka prasības attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības risku pārvaldīšanu un rīcības plāniem
ārkārtas situācijām, likviditātes atjaunošanai un darbības nepārtrauktības nodrošināšanai.
(6) Komisija, ievērojot Regulu Nr. 
2019/2033
, var noteikt tajā paredzētajās jomās stingrākas prasības nekā
minētajā regulā noteiktās.
(7) Papildu prasības ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai nosaka Regula Nr. 
2017/565
.
32. pants. Neliela un savstarpēji nesaistīta ieguldījumu brokeru sabiedrība
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas ir uzskatāma par nelielu un savstarpēji nesaistītu ieguldījumu brokeru
sabiedrību atbilstoši Regulas Nr. 
2019/2033
 12. pantam (turpmāk — neliela ieguldījumu brokeru sabiedrība),
nepiemēro šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 14. punkta, 
36. 
un 
37. panta
 prasības. Neliela ieguldījumu brokeru
sabiedrība nodrošina tās darbības raksturam, apjomam un sarežģītībai piemērotas visaptverošas un efektīvas
procedūras un atbilstošus likvīdos aktīvus, kā arī regulāri pārskata minētās procedūras saistībā ar veikto operāciju
(darījumu) apjomu un sarežģītību.
(2) Neliela ieguldījumu brokeru sabiedrība uzrauga Regulas Nr. 
2019/2033
 15. pantā noteikto ar klientiem saistītā
riska, ar tirgu saistītā riska, ar ieguldījumu brokeru sabiedrību saistītā riska, kā arī likviditātes riska ietekmi uz pašu
kapitālu. Likviditātes risku uzrauga gan vienas dienas, gan vairāku atbilstošu periodu ietvaros, nodrošinot pietiekamus
likvīdos aktīvus.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, konstatējot atbilstību nelielas ieguldījumu brokeru sabiedrības kritērijiem, piecu
darbdienu laikā pēc atbilstības konstatēšanas informē Komisiju un nodrošina šā panta pirmās un otrās daļas prasību
izpildi pēc sešiem mēnešiem, ja turpina atbilst nelielas ieguldījumu brokeru sabiedrības kritērijiem visā sešu mēnešu
periodā.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, konstatējot neatbilstību nelielas ieguldījumu brokeru sabiedrības kritērijiem,
piecu darbdienu laikā pēc neatbilstības konstatēšanas informē Komisiju un nodrošina šā likuma 
31. panta
 pirmās
daļas 14. punkta prasību izpildi 12 mēnešu laikā no neatbilstības konstatēšanas dienas. Komisijas noteiktās prasības
attiecībā uz atalgojuma politiku saistībā ar atalgojuma mainīgās daļas piešķiršanu un izmaksu par sniegtajiem
pakalpojumiem vai darbības rezultātiem ieguldījumu brokeru sabiedrība piemēro, sākot ar nākamo pārskata gadu.
(5) Neliela ieguldījumu brokeru sabiedrība nepiemēro šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 3. punkta prasības.
33. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības riska darījumi
Ieguldījumu brokeru sabiedrība dokumentē datus par riska darījumiem ar saviem akcionāriem vai dalībniekiem,
kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrībā ir būtiska līdzdalība, un šo akcionāru vai dalībnieku — fizisko personu —
laulātajiem, vecākiem un bērniem, ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļiem
un šo personu laulātajiem, vecākiem un bērniem, kā arī ar komercsabiedrībām, kurās minētajām personām ir būtiska
līdzdalība vai būtiska ietekme vai kurās minētās personas ieņem augstākās vadības amatus vai ir valdes vai
padomes (ja tāda ir izveidota) locekļi. Ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz minēto informāciju Komisijai pēc
pieprasījuma.
34. pants. Ārpakalpojumi
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, nodrošinot pienācīgu prasmi un rūpību un ievērojot 
Finanšu instrumentu tirgus
likuma
 F
1
 sadaļā noteikto kārtību, ir tiesības deleģēt ārpakalpojumu sniedzējam šādu ārpakalpojumu veikšanu:
1) grāmatvedības kārtošanu;
2) informācijas tehnoloģiju vai sistēmu pārvaldību vai attīstību;
22
/
50
3) iekšējās kontroles organizēšanu;
4) ieguldījumu pakalpojuma un ieguldījumu blakuspakalpojuma vai kāda būtiska tā elementa sniegšanu.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība iekšējā audita dienesta pienākumus kā ārpakalpojumu var deleģēt vienīgi
zvērinātam revidentam, kas vienlaikus neveic ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskata un konsolidētā gada
pārskata pārbaudi, vai ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrībai — dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei,
apdrošināšanas sabiedrībai vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai.
(3) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība portfeļa pārvaldības pakalpojumu, ko tā sniedz privātam klientam, deleģē
ārvalstī reģistrētam ārpakalpojumu sniedzējam, tad papildus 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 F
1
 sadaļā noteiktajam
tā nodrošina šādu prasību izpildi:
1) ārpakalpojuma sniedzējs savā mītnes valstī ir saņēmis licenci šāda pakalpojuma sniegšanai vai ir reģistrēts
kā tā sniedzējs un ir pakļauts finanšu stāvokļa uzraudzībai;
2) starp Komisiju un pakalpojuma sniedzēja uzraudzības iestādi ir noslēgts atbilstošs informācijas apmaiņas
līgums saskaņā ar 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
145. pantu
.
(4) Komisija ir tiesīga atļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai portfeļa pārvaldības pakalpojumu, ko tā sniedz
privātam klientam, deleģēt ārvalstī reģistrētam ārpakalpojumu sniedzējam, nepiemērojot šā panta otrās daļas
nosacījumus, ja ir ievērotas šā panta piektajā daļā minētās politikas nostādnes.
(5) Komisija apstiprina un publisko savā tīmekļvietnē politiku par ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesībām portfeļa
pārvaldības pakalpojumu, ko tā sniedz privātam klientam, deleģēt ārvalstī reģistrētam ārpakalpojumu sniedzējam.
Šajā politikā ietverama vismaz šāda informācija:
1) piemēri gadījumiem, kādos Komisija pieļauj attiecīgā pakalpojuma deleģēšanu ārvalstī reģistrētam
ārpakalpojumu sniedzējam, ja nav izpildīta viena vai abas šā panta trešās daļas prasības;
2) pamatojums, kādēļ šīs daļas 
1. punktā
 minētajos gadījumos uzskatāms, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība
spēs nodrošināt šajā likumā ārpakalpojumu sniegšanai izvirzītās prasības.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nedrīkst:
1) deleģēt saskaņā ar ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību regulējošiem normatīvajiem aktiem vai
sabiedrības statūtiem noteiktos ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldes institūciju pienākumus;
2) licencē atļauto ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu pilnībā nodot
ārpakalpojumu sniedzējiem.
(7) Atbilstoši 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
142.
2
 pantā
 noteiktajiem ārpakalpojumu sniegšanas ierobežošanas
nosacījumiem Komisija ir tiesīga aizliegt ieguldījumu brokeru sabiedrībai saņemt plānoto ārpakalpojumu.
(8) Komisija ievieto savā tīmekļvietnē to ārvalstu uzraudzības institūciju sarakstu, ar kurām noslēgusi informācijas
apmaiņas līgumu.
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus
ar citas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes starpniecību, ievērojot 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
128.
1
 panta
 astoto, devīto un desmito daļu.
35. pants. Ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas ierobežošana
Komisija ir tiesīga līdz šajā pantā minēto apstākļu izbeigšanās brīdim ierobežot ieguldījumu brokeru sabiedrības
tiesības sniegt vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un turēt finanšu instrumentus, ja:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav pildījusi šajā likumā, 
Finanšu instrumentu tirgus likumā
 un citos
normatīvajos aktos noteiktās prasības;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav pildījusi Komisijas izdotos administratīvos aktus vai citu tādu iestāžu
izdotus administratīvos aktus, kuras nodrošina šā likuma un saskaņā ar to izdoto Komisijas normatīvo
23
/
50
noteikumu izpildi;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrība veic darbību, kas apdraud vai varētu apdraudēt šīs ieguldījumu brokeru
sabiedrības finansiālo stabilitāti, maksātspēju vai reputāciju vai arī finanšu instrumentu tirgus stabilitāti.
36. pants. Prasības attiecībā uz atalgojuma politiku un praksi komercdarbības atbalsta saņemšanas
gadījumā
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura saņem komercdarbības atbalstu 
Komercdarbības atbalsta kontroles
likuma
 izpratnē (turpmāk — komercdarbības atbalsts), pārskata savu atalgojuma politiku un praksi, nosakot
atalgojuma ierobežojumus, lai nodrošinātu efektīvu risku pārvaldīšanu un ilgtermiņa attīstību.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura saņem komercdarbības atbalstu, nosaka procentuālus ierobežojumus
savu neto ieņēmumu apmēram, kuru drīkst izmantot atalgojuma mainīgās daļas piešķiršanai un izmaksai, lai
nodrošinātu stabilai ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai atbilstoša pašu kapitāla apmēra uzturēšanu un
savlaicīgu komercdarbības atbalsta izbeigšanu.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura saņem komercdarbības atbalstu, tās padomes un valdes locekļiem
neizmaksā atalgojuma mainīgo daļu.
37. pants. Ar atalgojuma politiku un praksi saistītās informācijas apkopošana
(1) Komisija apkopo ar atalgojuma politiku un praksi saistīto informāciju, ko ieguldījumu brokeru sabiedrības
publisko saskaņā ar Regulas Nr. 
2019/2033
 51. panta "c" un "d" punkta prasībām, kā arī informāciju, ko šīs
ieguldījumu brokeru sabiedrības sniedz par sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirībām, un izvērtē atalgojuma
tendences. Minēto informāciju Komisija iesniedz Eiropas Banku iestādei. Komisijai ir tiesības noteikt šajā pantā
minētās informācijas sagatavošanas un iesniegšanas kārtību.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz Komisijai informāciju, izmantojot intervālu viena miljona 
euro
 apmērā,
par ieguldījumu brokeru sabiedrības amatpersonu un darbinieku skaitu, kuriem pārskata gadā atalgojums ir vienāds ar
vai lielāks par vienu miljonu 
euro
, tai skaitā informāciju par šādu amatpersonu un darbinieku darba pienākumiem,
darbības jomu un galvenajiem atalgojuma elementiem. Minēto informāciju Komisija apkopo un iesniedz Eiropas Banku
iestādei.
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt un ieguldījumu brokeru sabiedrība saskaņā ar šo pieprasījumu sniedz Komisijai
informāciju par katra padomes un valdes locekļa vai augstākās vadības atalgojuma apmēru. Minēto informāciju
Komisija iesniedz Eiropas Banku iestādei.
VII nodaļa
Ziņošana par iespējamiem un faktiskiem pārkāpumiem
38. pants. Iespējamie un faktiskie pārkāpumi
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle nodrošina, ka tiek saņemti un
izskatīti ziņojumi par iespējamiem un faktiskiem šā likuma un Regulas Nr. 
2019/2033
 prasību pārkāpumiem.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle atbilstoši tās darbības jomai
izstrādā procedūru, saskaņā ar kuru tiek izveidots neatkarīgs un speciāls iekšējais kanāls ziņošanai par
pārkāpumiem, kas nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles
darbinieki var ziņot par šā panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem.
(3) Šā panta otrajā daļā minētā procedūra attiecībā uz iekšējā kanāla izveidošanu ziņošanai par pārkāpumiem
nodrošina šā likuma 
39. 
un 
40. panta
 prasību ievērošanu.
(4) Komisija izveido un uztur drošu sistēmu ziņošanai par iespējamiem un faktiskiem šā panta pirmajā daļā
minētajiem pārkāpumiem, par kuriem ikviena persona var ziņot Komisijai.
(5) Kārtību, kādā Komisijā tiek iesniegti, saņemti un izskatīti ziņojumi par šā panta pirmajā daļā minētajiem
24
/
50
pārkāpumiem, nosaka Komisijas normatīvie noteikumi.
39. pants. Personu aizsardzība
(1) Saskaņā ar normatīvajiem aktiem par fizisko personu datu aizsardzību Komisijas izveidotā sistēma ziņošanai
par pārkāpumiem nodrošina tādas personas datu aizsardzību, kura ziņo par pārkāpumu, kā arī tādas fiziskās
personas datu aizsardzību, par kuru ir aizdomas, ka tā izdarījusi pārkāpumu.
(2) Komisija nodrošina konfidencialitāti personai, kura ziņo par pārkāpumu, kā arī personai, par kuru ir aizdomas,
ka tā izdarījusi pārkāpumu, izņemot gadījumu, kad šādu ziņu izpaušanu paredz Latvijas Republikas normatīvie akti.
(3) Ziņošana, kuru saskaņā ar šā likuma 
38. panta
 pirmo un otro daļu veic ieguldījumu brokeru sabiedrības un
ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles darbinieki, nav uzskatāma par darba līgumā vai citā tam pielīdzināmā
līgumā, vai jebkurā normatīvajā aktā noteiktā informācijas izpaušanas aizlieguma pārkāpumu, un personu nevar saukt
pie atbildības par šādu ziņošanu.
(4) Pret ieguldījumu brokeru sabiedrības un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles darbinieku, kurš ziņo
par šā likuma 
38. panta
 pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem darba devēja darbībā, sniegtā ziņojuma dēļ nedrīkst
vērst diskriminējošas vai citas netaisnīgas darbības.
40. pants. Nelabvēlīgu seku radīšanas aizlieguma pārkāpums un tā novēršana
Ja netiek ievērots šā likuma 
39. panta
 ceturtajā daļā noteiktais aizliegums un personai tiek radītas nelabvēlīgas
sekas sakarā ar tās sniegtajām ziņām par šā likuma 
38. panta
 pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem, šīs
nelabvēlīgās sekas novērš atbilstoši attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.
VIII nodaļa
Ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzība
41. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskata sagatavošana, pārbaude un parakstīšana
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība kārto grāmatvedību un sagatavo gada pārskatu saskaņā ar šo likumu,
Grāmatvedības likumu
 un Komisijas normatīvajiem noteikumiem. Ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskats kā
vienots kopums sastāv no ieguldījumu brokeru sabiedrības finanšu pārskatiem, ieguldījumu brokeru sabiedrības
vadības ziņojuma un paziņojuma par ieguldījumu brokeru sabiedrības vadības atbildību. Komisija izdod normatīvos
noteikumus par gada pārskata sagatavošanu atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti
saskaņā ar Regulu Nr. 
1606/2002
.
(2) Komisija izdod normatīvos noteikumus par konsolidētā gada pārskata sagatavošanu atbilstoši
starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulu Nr. 
1606/2002
.
(3) Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, ja tādu sagatavo, paraksta ieguldījumu brokeru sabiedrības valde
vai tās pilnvarotais valdes loceklis.
(4) Gada pārskatu un konsolidēto finanšu pārskatu paraksta arī tā persona (grāmatvedis vai ārpakalpojuma
grāmatvedis), kas ar ieguldījumu brokeru sabiedrību ir noslēgusi rakstveida līgumu, kurā noteikti šīs personas
pienākumi, tiesības un atbildība grāmatvedības kārtošanas jautājumos, un sagatavojusi minēto pārskatu, norādot
vārdu, uzvārdu un pilnu amata nosaukumu vai sabiedrības nosaukumu, vai komersanta firmu un amata nosaukumu.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurā ir grāmatvedības struktūrvienība un grāmatvedības darbinieki, var noteikt par
grāmatvedības kārtošanu un gada pārskata sagatavošanu atbildīgo personu (grāmatvedi vai citu par grāmatvedības
kārtošanu atbildīgo personu), kura paraksta gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu. Šādā gadījumā norāda šīs
personas vārdu, uzvārdu un pilnu amata nosaukumu.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrības sagatavoto gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, ja tādu sagatavo,
revidē un revidenta ziņojumu par veiktās revīzijas rezultātiem sniedz zvērināts revidents atbilstoši 
Revīzijas
pakalpojumu likumam
. Ja šāda revīzija nav veikta, ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru vai dalībnieku sapulcei
gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, ja tāds ir, aizliegts apstiprināt.
(6) Ja revīzijas pakalpojumu sniegšanas laikā vai cita normatīvajos aktos noteiktā apliecinājuma uzdevuma 
25
/
50
(6) Ja revīzijas pakalpojumu sniegšanas laikā vai cita normatīvajos aktos noteiktā apliecinājuma uzdevuma
veikšanas laikā tiek konstatēts, ka ir būtiski pārkāpti normatīvie un administratīvie akti, kas reglamentē licences
piešķiršanas nosacījumus vai ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību, vai atklāti citi fakti, kuru dēļ ir apdraudēta šīs
ieguldījumu brokeru sabiedrības saistību izpilde vai darbības nepārtrauktība vai kuru dēļ zvērināts revidents atsakās
sniegt atzinumu vai sniedz atzinumu ar iebildēm vai negatīvu atzinumu, zvērināts revidents nekavējoties iesniedz
Komisijai rakstveida ziņojumu.
(7) Zvērināta revidenta pienākums ir nekavējoties iesniegt Komisijai rakstveida ziņojumu par šā panta sestajā daļā
minētajiem faktiem, kas atklāti, sniedzot revīzijas pakalpojumus klientam, kuru ar ieguldījumu brokeru sabiedrību
saista dalības attiecības vai ciešas attiecības kontroles veidā, vai veicot citu normatīvajos aktos noteiktu
apliecinājuma uzdevumu.
(8) Komisija ir tiesīga rakstveidā pieprasīt no zvērinātiem revidentiem tās uzdevumu veikšanai nepieciešamo
informāciju un zvērināta revidenta darba dokumentus.
(9) Šā panta sestajā, septītajā un astotajā daļā minētās informācijas sniegšana Komisijai nav uzskatāma par
neizpaužamu ziņu izpaušanu, un zvērinātam revidentam par to neiestājas civiltiesiskā atbildība.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība mēnesi pirms tam, kad plāno izmaksāt dividendes, par to paziņo Komisijai.
Komisijai ir tiesības aizliegt ieguldījumu brokeru sabiedrībai izmaksāt dividendes, ja:
1) dividenžu izmaksas dēļ ieguldījumu brokeru sabiedrība neievēros tādus šajā likumā un tieši piemērojamos
Eiropas Savienības tiesību aktos noteiktos rādītājus un ierobežojumus, kuru apmēru (līmeni) ietekmē dividenžu
izmaksa;
2) revidenta ziņojumā ietvertais atzinums ir ar iebildēm.
(11) Papildus šā panta piektajā daļā noteiktajam zvērināts revidents sagatavo ziņojumu ieguldījumu brokeru
sabiedrības vadībai. Ziņojumā norāda konkrētus trūkumus, kā arī aplūko specifiskus ar ieguldījumu brokeru
sabiedrības darbību saistītus jautājumus. Ziņojuma kopiju ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz Komisijai 10
darbdienu laikā pēc ziņojuma saņemšanas, bet ne vēlāk kā pārskata gadam sekojošā gada 1. aprīlī.
(12) Papildus šā panta piektajā un vienpadsmitajā daļā noteiktajam Komisija ir tiesīga atsevišķi pieprasīt, lai
ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz zvērināta revidenta sagatavotu paplašinātu papildu ziņojumu ar komentāriem
par iekšējās kontroles sistēmas piemērotību, ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības risku analīzi un novērtējumu
par atbilstību normatīvo aktu un Komisijas normatīvo noteikumu prasībām. Ziņojuma sagatavošanas termiņu Komisija
nosaka, saskaņojot to ar zvērinātu revidentu.
42. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskata iesniegšana un publiskošana
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība 10 dienu laikā pēc gada pārskata apstiprināšanas un triju mēnešu laikā pēc
pārskata gada beigām iesniedz Valsts ieņēmumu dienesta Elektroniskās deklarēšanas sistēmā gada pārskata un
zvērināta revidenta ziņojuma kopiju kopā ar akcionāru vai dalībnieku sapulces protokola izrakstu par gada pārskata
apstiprināšanu. Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura sagatavo konsolidēto gada pārskatu, papildus šīs daļas pirmajā
teikumā noteiktajam 10 dienu laikā pēc konsolidētā gada pārskata apstiprināšanas un septiņu mēnešu laikā pēc
pārskata gada beigām iesniedz Valsts ieņēmumu dienesta Elektroniskās deklarēšanas sistēmā konsolidētā gada
pārskata un zvērināta revidenta ziņojuma kopiju kopā ar akcionāru vai dalībnieku sapulces protokola izrakstu par
konsolidētā gada pārskata apstiprināšanu. Zvērināts revidents Valsts ieņēmumu dienesta Elektroniskajā deklarēšanas
sistēmā pārbauda un apstiprina, ka iesniegtais gada pārskats un konsolidētais gada pārskats, ja tādu sagatavo, pēc
sniegtās informācijas satura atbilst tam gada pārskatam un konsolidētajam gada pārskatam, ja tādu sagatavo, par
kuru zvērināts revidents ir sniedzis revidenta ziņojumu.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētos dokumentus Valsts ieņēmumu dienests piecu darbdienu laikā elektroniski nodod
Uzņēmumu reģistram. Uzņēmumu reģistrs nodrošina saņemto dokumentu publisku pieejamību. Dokumentus
Uzņēmumu reģistram nodod tiešsaistes datu pārraides režīmā.
(3) Uzņēmumu reģistrs pēc šā panta otrajā daļā minēto dokumentu saņemšanas publicē tos savā tīmekļvietnē.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai saskaņā ar šo likumu individuāli un konsolidācijas grupas līmenī ir
piemērojamas kapitāla pietiekamību regulējošās prasības, papildus šā panta otrās daļas nosacījumiem pati nodrošina,
lai gada pārskats kopā ar zvērināta revidenta ziņojumu tiktu publiskots ne vēlāk kā pārskata gadam sekojošā gada 1.
aprīlī, bet konsolidētais gada pārskats kopā ar zvērināta revidenta ziņojumu — ne vēlāk kā septiņus mēnešus pēc
pārskata gada beigām. Minētajam gada pārskatam un konsolidētajam gada pārskatam jābūt identiskam ar zvērināta
revidenta pārbaudīto pārskatu. Ieguldījumu brokeru sabiedrība attiecīgo informāciju var publiskot savā tīmekļvietnē vai
26
/
50
arī izvēlēties informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu.
(5) Ārvalsts vai dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle nodrošina, lai ārvalsts vai dalībvalsts
ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskats tiktu publiskots ne vēlāk kā septiņus mēnešus pēc pārskata gada
beigām. Vismaz gada pārskata bilance, peļņas vai zaudējumu aprēķins un zvērināta revidenta ziņojums ir tulkots
latviešu valodā. Attiecīgo informāciju ārvalsts vai dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle var publiskot savā
tīmekļvietnē vai arī izvēlēties informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu.
43. pants. Uzraudzības pārbaude un novērtējums
(1) Komisija ievieš atbilstošus uzraudzības pasākumus, kas nodrošina šajā likumā ieguldījumu brokeru
sabiedrībām noteikto prasību izpildi.
(2) Komisija, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības lielumu, riska profilu un komercdarbības modeli, kā arī
to, vai tai ir profesionālās darbības apdrošināšana, pārbauda ieguldījumu brokeru sabiedrības stratēģiju, procedūras un
pasākumus, ko tā īstenojusi, lai ievērotu šā likuma, tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu un Komisijas
izdoto normatīvo noteikumu un pieņemto lēmumu prasības, kā arī lai nodrošinātu pareizu tās risku pārvaldību un
segumu, novērtē:
1) Regulā Nr. 
2019/2033
 noteikto ar klientiem saistīto risku, ar tirgu saistīto risku, ar brokeru sabiedrību saistīto
risku, kā arī likviditātes risku;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrības riska darījumu ģeogrāfisko izvietojumu;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrības komercdarbības modeli;
4) sistēmiskā riska novērtējumu, ņemot vērā kritērijus, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010.
gada 24. novembra regulas (ES) 
1093/2010
, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi),
groza lēmumu Nr. 
716/2009/EK
 un atceļ Komisijas lēmumu 
2009/78/EK
 (turpmāk — Regula Nr. 
1093/2010
) 23.
pantu noteikusi Eiropas Banku iestāde, un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas rekomendācijas;
5) ieguldījumu brokeru sabiedrības tīkla un informācijas sistēmu drošības riskus, lai nodrošinātu tās procesu,
datu un aktīvu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību;
6) ieguldījumu brokeru sabiedrības pakļautību procentu likmju riskam netirdzniecības portfelī;
7) ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldības kārtību un valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļu
spēju pildīt to pienākumus.
(3) Komisija, ņemot vērā normatīvos aktus, kas reglamentē turētajai klientu naudai piemērojamo nošķiršanu,
nosaka šā panta otrajā daļā minētās pārbaudes un novērtējuma apjomu un regularitāti atkarībā no ieguldījumu brokeru
sabiedrības darbības rakstura, apjoma un sarežģītības, kā arī ņemot vērā samērīguma principu un ieguldījumu
brokeru sabiedrības sistēmisko nozīmi.
(4) Komisija katrā atsevišķā gadījumā lemj par to, vai un kādā veidā tā veiks šā panta otrajā daļā minēto nelielas
ieguldījumu brokeru sabiedrības pārbaudi un novērtējumu, ja, pēc tās ieskatiem, šāda pārbaude un novērtējums ir
nepieciešams minētās ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības rakstura, apjoma un sarežģītības dēļ.
(5) Veicot šā panta otrās daļas 7. punktā minēto pārbaudi un novērtējumu, Komisijai ir tiesības iepazīties ar
ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) sēžu, kā arī izveidoto komiteju sēžu darba
kārtībām, protokoliem un citiem sēžu dokumentiem, kā arī ar valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļu
darbības iekšējā vai ārējā novērtējuma rezultātiem.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības un ārvalsts ieguldījumu brokeru
sabiedrības filiāles pienākums ir nekavējoties informēt Komisiju par visiem apstākļiem, kuri var ietekmēt ieguldījumu
brokeru sabiedrības turpmāko darbību.
(7) Ja Komisija konstatē, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība neievēro, vai Komisijai ir pamats uzskatīt, ka nākamo
12 mēnešu laikā neievēros šo likumu, tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktus vai Komisijas izdotos
normatīvos noteikumus vai pieņemtos lēmumus, Komisija pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība laikus veic
attiecīgo problēmu novēršanai nepieciešamos pasākumus.
27
/
50
(8) Komisija informē Eiropas Banku iestādi par:
1) šā panta otrajā daļā minētās pārbaudes un novērtējuma procesu;
2) šā likuma 
45. panta
 pirmajā, ceturtajā un piektajā daļā un 
54. 
un 
55. pantā
 noteikto prasību noteikšanai
izmantoto metodoloģiju.
44. pants. Komisijas pilnvaras informācijas iegūšanā un izpētē
(1) Komisijai, uzraugot šā likuma un Regulas Nr. 
2019/2033
 prasību izpildi, ir visas informācijas iegūšanas un
izpētes pilnvaras attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ārvalstu ieguldījumu brokeru sabiedrību filiālēm,
ieguldījumu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām pārvaldītājsabiedrībām,
personām, kas pieder pie minētajām sabiedrībām, un trešajām personām, ar ko minētās sabiedrības ir noslēgušas
ārpakalpojumu līgumus par operacionālajām funkcijām vai darbībām.
(2) Komisijai vai tās pilnvarotai personai ir tiesības pieprasīt no šā panta pirmajā daļā minētajām personām
Komisijas funkciju veikšanai nepieciešamo informāciju, iepazīties ar personu rīcībā esošo dokumentāciju, pārbaudīt
grāmatvedības datus un reģistrus un saņemt to izrakstus vai kopijas, saņemt no šā panta pirmajā daļā minētajām
personām vai to pārstāvjiem vai darbiniekiem paskaidrojumus, informāciju par komercsabiedrībām, kurās
konsolidācijas grupai ir ieguldījumi, vai iztaujāt ikvienu citu personu, kas tam piekritusi, lai iegūtu informāciju par
pārbaudāmo subjektu.
(3) Papildus šā panta otrajā daļā minētajām tiesībām Komisijai, ja tā ir grupas uzraudzības institūcija, ir tiesības
veikt visas nepieciešamās pārbaudes šā panta pirmajā daļā minēto personu un to uzņēmumu telpās, kuru atbilstība
grupas kapitāla kritērijam tiek uzraudzīta, iepriekš informējot citas attiecīgās uzraudzības institūcijas.
(4) Šajā pantā minēto informāciju un dokumentus iesniedz Komisijas noteiktajos termiņos. Minēto prasību izpildi
nedrīkst atteikt, tai skaitā aizbildinoties ar komercnoslēpumu.
45. pants. Komisijas tiesības uzraudzības procesā
(1) Komisija, piemērojot šā likuma 
43. panta
 otrās, trešās, ceturtās, piektās un septītās daļas, 
53. panta
 ceturtās
un piektās daļas noteikumus un Regulas Nr. 
2019/2033
 prasības, ievērojot samērīguma principu, ir tiesīga pieprasīt,
lai ieguldījumu brokeru sabiedrība:
1) nodrošina papildu pašu kapitālu, kas pārsniedz Regulas Nr. 
2019/2033
 11. panta prasības, saskaņā ar šā
likuma 
54. pantu
 vai koriģē pieprasīto pašu kapitālu vai likvīdos aktīvus, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības
komercdarbībā ir notikušas būtiskas izmaiņas;
2) pilnveido savu stratēģiju, procedūras un pasākumus, kas veicami šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 3. un 14.
punkta prasību izpildei;
3) izstrādā un viena gada laikā iesniedz Komisijai plānu, lai atjaunotu šā likuma, citu normatīvo aktu, tieši
piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu un Komisijas izdoto normatīvo noteikumu ievērošanu, nosakot
plānā iekļauto pasākumu izpildes termiņus, kā arī veic izmaiņas iesniegtajā plānā attiecībā uz tajā noteiktajām
komercdarbības jomām un pasākumu izpildes termiņiem;
4) pašu kapitāla aprēķina vajadzībām piemēro speciālu uzkrājumu vai aktīvu atzīšanas un vērtēšanas politiku;
5) sašaurina vai ierobežo tās komercdarbību, darījumus vai ieguldījumu brokeru sabiedrības sadarbības tīklu
vai atsakās no darbības jomām, kas pārmērīgi apdraud finansiālo stabilitāti;
6) samazina tās darbībai, tostarp darbībām, kas nodotas ārpakalpojumu sniedzējiem, produktiem vai sistēmām
piemītošos riskus;
7) ierobežo atalgojuma mainīgo daļu procentuālā izteiksmē no neto ieņēmumiem, ja minētais atalgojums
neatbilst stabilas kapitāla bāzes uzturēšanas prasībām;
8) peļņu pēc nodokļu samaksas novirza pašu kapitāla stiprināšanai;
9) samazina vai neveic peļņas sadali vai procentu maksājumus akcionāriem vai dalībniekiem un pirmā līmeņa
28
/
50
papildu kapitālā iekļauto instrumentu turētājiem, ja tas nenoved pie ieguldījumu brokeru sabiedrības saistību
neizpildes;
10) sniedz papildu pārskatus vai sniedz tos biežāk, nekā noteikts saskaņā ar šā likuma un Regulas Nr.
2019/2033
 prasībām, tai skaitā pārskatus par ieguldījumu brokeru sabiedrības pašu kapitāla un likviditātes
pozīcijām;
11) ievēro tai saskaņā ar šā likuma 
56. pantu
 noteiktās īpašās likviditātes prasības;
12) publicē šā likuma 
57. panta
 pirmajā daļā minēto informāciju biežāk nekā reizi gadā saskaņā ar Komisijas
noteikto publiskošanas termiņu;
13) samazina riskus ieguldījumu brokeru sabiedrības sadarbības tīkla un informācijas sistēmu drošībai, lai
nodrošinātu tās procesu, datu un aktīvu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību.
(2) Komisijai ir tiesības neatļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai nodibināt ciešas attiecības vai pieprasīt, lai tā
izbeidz ciešas attiecības ar trešajām personām, vai aizliegt darījumus ar tām, ja šādas attiecības var apdraudēt vai
apdraud ieguldījumu brokeru sabiedrības finansiālo stabilitāti vai ierobežo Komisijas tiesības veikt likumā noteiktās
uzraudzības funkcijas.
(3) Komisija ir tiesīga pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldes institūcijas atceļ lēmumus par valdes
un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļu iecelšanu, ja tie neatbilst šā likuma prasībām.
(4) Komisija ir tiesīga pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība izpilda šā panta pirmās daļas 10. punkta
prasību, ja, ievērojot šā panta piektās daļas noteikumus, pieprasītā informācija nav uzskatāma par dublējošu un
pastāv vismaz viens no šādiem apstākļiem:
1) viens no šā likuma 
43. panta
 septītajā daļā minētajiem gadījumiem;
2) Komisija uzskata to par nepieciešamu, lai pamatotu, ka nākamo 12 mēnešu laikā ieguldījumu brokeru
sabiedrība neievēros šo likumu, tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktus vai Komisijas izdotos
normatīvos noteikumus vai pieņemtos lēmumus;
3) papildu informācija ir nepieciešama uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa veikšanai saskaņā ar
šā likuma 
43. panta
 otrās, trešās, ceturtās un piektās daļas noteikumiem.
(5) Saskaņā ar šā panta pirmās daļas 10. punktu pieprasītā informācija ir uzskatāma par dublējošu, ja Komisijai
jau ir tāda pati vai pēc būtības tāda pati informācija, ja Komisija šādu informāciju var sagatavot pati vai ja tā to var
iegūt, izmantojot citus līdzekļus, nevis pieprasot to no ieguldījumu brokeru sabiedrības. Komisija nav tiesīga pieprasīt,
lai ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz papildu informāciju, ja tai šāda informācija ir pieejama atšķirīgā formā vai
detalizācijas pakāpē un ja šī atšķirīgā forma vai detalizācijas pakāpe Komisijai neliedz sagatavot pēc būtības līdzīgu
informāciju.
(6) Komisija ir tiesīga nolūkā nodrošināt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību atbilstoši šā likuma un tieši
piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām papildus noteikt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību
regulējošas prasības jomās, kuras netiek regulētas ar tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem,
attiecībā uz Latvijas finanšu tirgum un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbībai piemītošiem specifiskiem riskiem, lai
mazinātu ieguldījumu brokeru sabiedrību radītos riskus un aizsargātu ieguldītāju intereses, kā arī noteikt prasības,
kuras izriet no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes, Eiropas Centrālās bankas vai Eiropas Banku iestādes
pieņemtajiem lēmumiem, pamatnostādnēm un ieteikumiem, lai nodrošinātu dalībvalstīs vienotu, efektīvu un
konstruktīvu uzraudzības praksi, ņemot vērā Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas pārrobežu darbības raksturu.
(7) Komisija ir tiesīga noteikt ar atsevišķiem notikumiem saistītu ziņojumu sniegšanas, pārskatu sagatavošanas
un iesniegšanas noteikumus, kā arī ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzībai nepieciešamās informācijas
sagatavošanas un sniegšanas kārtību un nepieciešamo atļauju saņemšanas kārtību, ja to nav noteikusi Eiropas
Komisija.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība sagatavo un iesniedz Komisijai pārskatus par ieguldījumu brokeru sabiedrības
finanšu stāvokli un citus pārskatus tās noteiktajā kārtībā un termiņos.
46. pants. Komisijas kompetence un pienākumi
29
/
50
(1) Veicot ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzību, Komisija sadarbojas ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju,
Eiropas Banku iestādi un citiem Eiropas Savienības finanšu uzraudzības sistēmas dalībniekiem.
(2) Komisija, veicot uzraudzību un piemērojot sankcijas pirms lēmumu pieņemšanas, balstās uz tās rīcībā esošo
informāciju un ņem vērā lēmumu iespējamo ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti Latvijā un citās dalībvalstīs, kā arī
Eiropas Savienībā kopumā, jo īpaši ārkārtas situācijās.
(3) Neskarot šā likuma prasības, kas nosaka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūciju atbildību, par Latvijas
Republikā licencēto ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību ir atbildīga Komisija.
47. pants. Komisijas sadarbība ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām prudenciālajā uzraudzībā
(1) Lai nodrošinātu tādu ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzību, kuras darbojas vienā vai vairākās dalībvalstīs,
Komisijai sadarbībā ar attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijām, ievērojot šā likuma un Regulas Nr. 
2019/2033
prasības, ir pienākums sniegt un tiesības pieprasīt uzraudzībai nepieciešamo informāciju, ieskaitot informāciju par
ieguldījumu brokeru sabiedrības:
1) vadību un akcionāriem vai dalībniekiem;
2) atbilstību pašu kapitāla prasībām;
3) atbilstību koncentrācijas riska prasībām un likviditātes prasībām;
4) vadības un grāmatvedības procedūrām un iekšējās kontroles mehānismiem;
5) citiem nozīmīgiem faktiem, kas var ietekmēt ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu.
(2) Komisija informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju par sankcijām un darbības ierobežojumiem, ko
tā piemērojusi tādām Latvijas Republikā licencētām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras sniedz ieguldījumu
pakalpojumus attiecīgās dalībvalsts teritorijā.
(3) Ja Komisija, uzraugot Latvijas Republikā licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību, ir konstatējusi
potenciālas problēmas un riskus, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība varētu radīt klientu aizsardzībai vai finanšu
sistēmas stabilitātei uzņēmējā dalībvalstī, tā nekavējoties sniedz uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūcijai visu
informāciju un konstatējumus.
(4) Komisija pēc vienošanās ar attiecīgo uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūciju veic visus pasākumus, kas
nepieciešami šā panta trešajā daļā minēto problēmu un risku novēršanai. Komisija pēc attiecīgās uzņēmējas
dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasījuma paskaidro, kā tā ir ņēmusi vērā uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības
institūciju sniegto informāciju.
(5) Komisija, saņemot no mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijas informāciju par potenciālajām problēmām un
riskiem, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība varētu radīt klientu aizsardzībai vai finanšu sistēmas stabilitātei Latvijā,
vienojas ar attiecīgo mītnes dalībvalsts uzraudzības institūciju par šo potenciālo problēmu un risku novēršanai
nepieciešamajiem pasākumiem.
(6) Ja Komisija konstatē, ka mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcija nav veikusi šā panta piektajā daļā minētos
pasākumus, tā ir tiesīga, iepriekš informējot mītnes dalībvalsts uzraudzības institūciju, Eiropas Banku iestādi un
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu ieguldītāju interešu
aizsardzību vai finanšu sistēmas stabilitāti Latvijā.
(7) Komisija ir tiesīga informēt Eiropas Banku iestādi par gadījumiem, kad citu dalībvalstu uzraudzības institūcijas
nav sniegušas būtisku informāciju vai pēc Komisijas pieprasījuma ir atteikušās sadarboties vai nav rīkojušās
atbilstošā (saprātīgā) termiņā.
(8) Ja Komisija nepiekrīt uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūciju pasākumiem, tā ir tiesīga vērsties Eiropas
Banku iestādē domstarpību izšķiršanai saskaņā ar Regulu Nr. 
1093/2010
.
(9) Komisija ir tiesīga pieprasīt no tīrvērtes dalībnieka mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijas informāciju par
drošības rezerves modeli un parametriem, kas izmantoti attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības drošības rezerves
prasību aprēķināšanai, lai izvērtētu Regulas Nr. 
2019/2033
 23. panta 1. punkta "c" apakšpunkta nosacījuma
ievērošanu.
30
/
50
48. pants. Citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzība
(1) Komisija uzrauga, vai citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas Latvijas
Republikā, atbilst šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 12. un 13. punkta, 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
126.
, 
126.
1
,
126.
2
, 
128.
, 
128.
1
, 
128.
2
, 
128.
3
 panta
 un Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām. Komisijai ir tiesības pārbaudīt pasākumus,
ko šāda filiāle ir veikusi minēto prasību ievērošanai. Ja Komisija konstatē, ka šajā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu
brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas Latvijas Republikā, veic darbības, kuras ir pretrunā ar šā likuma 
31. panta
pirmās daļas 12. un 13. punkta, 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
126.
, 
126.
1
, 
126.
2
, 
128.
, 
128.
1
, 
128.
2
, 
128.
3
 panta
un Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām, tā nekavējoties pieprasa, lai šīs dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība šādas
darbības izbeidz.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas Latvijas Republikā, turpina
veikt darbības, kuras ir pretrunā ar šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 12. un 13. punkta, 
Finanšu instrumentu tirgus
likuma
 
126.
, 
126.
1
, 
126.
2
, 
128.
, 
128.
1
, 
128.
2
, 
128.
3
 panta
 un Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām, Komisija informē mītnes
dalībvalsts uzraudzības institūciju un veic pasākumus, lai šādus pārkāpumus novērstu. Šo pasākumu ietvaros
Komisija ir tiesīga līdz pārkāpumu novēršanai aizliegt attiecīgajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai turpināt ieguldījumu
pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā. Komisija par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar 
Finanšu instrumentu
tirgus likuma
 
147. panta
 prasībām informē Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi. Komisija ir tiesīga
vērsties pie Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes ar lūgumu saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām izskatīt tādas
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles pārkāpumu, kura darbojas Latvijas Republikā.
(3) Ja Komisija konstatē, ka citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas
Latvijas Republikā, veic darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošo finanšu instrumentu tirgu
regulējošu normatīvo aktu prasībām, kas nav minētas šā panta pirmajā daļā, tā nekavējoties informē par to mītnes
dalībvalsts uzraudzības institūciju un lūdz to novērst konstatētos pārkāpumus, kā arī informēt Komisiju par veiktajiem
pasākumiem.
(4) Ja Komisija konstatē, ka citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu
pakalpojumus, neatverot filiāli, veic darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu
instrumentu tirgu regulējošiem normatīvajiem aktiem, tā nekavējoties informē par to mītnes dalībvalsts uzraudzības
institūciju un lūdz to novērst konstatētos pārkāpumus, kā arī informēt Komisiju par veiktajiem pasākumiem.
(5) Ja citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas Latvijas Republikā, vai citā
dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, neatverot filiāli, turpina
veikt darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu instrumentu tirgu regulējošiem
normatīvajiem aktiem, tā informē par to mītnes dalībvalsts uzraudzības institūciju un veic pasākumus, lai šādus
pārkāpumus novērstu. Komisija ir tiesīga līdz pārkāpumu novēršanai aizliegt attiecīgajai ieguldījumu brokeru
sabiedrībai turpināt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā. Komisija par veiktajiem pasākumiem
informē Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi saskaņā ar 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
147.
panta
 prasībām. Komisija ir tiesīga vērsties Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē ar lūgumu saskaņā ar tai piešķirtajām
pilnvarām izskatīt tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles pārkāpumu, kura darbojas Latvijas Republikā.
(6) Šā panta pirmās, otrās, trešās un ceturtās daļas prasības neliedz Komisijai veikt darbības, lai novērstu
pārkāpumus, kas ir pretrunā ar sabiedrības intereses aizsargājošiem Latvijas Republikas likumiem. Komisija ir tiesīga
līdz pārkāpumu novēršanai aizliegt attiecīgajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai turpināt ieguldījumu pakalpojumu
sniegšanu Latvijas Republikā.
(7) Šā panta noteikumi neierobežo citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesības izplatīt
Latvijas Republikā informāciju un reklamēt tās sniegtos pakalpojumus, ja šāda informācija un reklāma nav pretrunā ar
sabiedrības intereses aizsargājošiem normatīvajiem aktiem.
(8) Mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijai ir tiesības pašai vai ar tās pilnvarotas personas starpniecību veikt
pārbaudes attiecīgajā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē, kas darbojas Latvijas Republikā,
kā arī iepazīties ar šā likuma 
47. panta
 pirmajā daļā minēto informāciju, kas nepieciešama pārbaudei. Par pārbaudes
uzsākšanu mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcija laikus rakstveidā informē Komisiju.
(9) Komisija ir tiesīga, ja tā to uzskata par nepieciešamu finanšu sistēmas stabilitātei Latvijas Republikā vai
uzraudzības vajadzībām, veikt pārbaudes citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē, kas
darbojas Latvijas Republikā, un pieprasīt, lai filiāle sniedz informāciju par savu darbību. Par šādu pārbaužu veikšanu
Komisija laikus informē attiecīgo mītnes dalībvalsts uzraudzības institūciju. Pēc veiktās pārbaudes Komisija
nekavējoties sniedz mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijai iegūto informāciju, kas attiecas uz attiecīgās
ieguldījumu brokeru sabiedrības riska novērtējumu.
31
/
50
(10) Komisijai ir tiesības ar motivētu lēmumu, informējot par to arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, atteikt citas
dalībvalsts uzraudzības institūcijai pārbaudes veikšanu Latvijas Republikas teritorijā pēc šīs dalībvalsts uzraudzības
institūcijas pieprasījuma, kā arī atteikt citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas pilnvarotu pārstāvju piedalīšanos
pārbaudē vai informācijas sniegšanu dalībvalsts uzraudzības institūcijai, ja:
1) šāda pārbaude vai citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas pilnvarotu pārstāvju piedalīšanās tajā
nelabvēlīgi ietekmētu Latvijas Republikas suverenitāti, drošību vai valsts politiku;
2) par to pašu pārkāpumu un pret tām pašām personām jau uzsākts tiesvedības process Latvijas Republikā;
3) par to pašu pārkāpumu un tām pašām personām jau pieņemts tiesas spriedums.
(11) Komisija aizliedz citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālei, kas darbojas Latvijas
Republikā, vai citā dalībvalstī reģistrētai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus
Latvijas Republikā, neatverot filiāli, turpināt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, ja tā saņēmusi
mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijas paziņojumu par ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegtās licences
anulēšanu.
(12) Komisijai ir tiesības tieši vērsties pie citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kura ir
Latvijas Republikā licencēta regulētā tirgus organizētāja biedrs un veic darījumus regulētajā tirgū bez filiāles
atvēršanas, informējot par to attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(13) Informāciju, kuru var pieprasīt, veicot iekšējās pārbaudes atbilstoši šā panta astotajai un devītajai daļai,
nosaka Komisijas 2016. gada 14. jūlija deleģētā regula (ES) 
2017/586
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem informācijas apmaiņai starp
kompetentajām iestādēm, kad tās sadarbojas saistībā ar uzraudzības darbībām, pārbaudēm uz vietas un
izmeklēšanu.
(14) Šā panta astotajā un devītajā daļā minētajiem uzraudzības pasākumiem un klātienes pārbaudēm
nepieciešamās veidlapas, veidnes un procedūras nosaka Komisijas 2017. gada 7. jūnija īstenošanas regula (ES) Nr.
2017/980
, ar ko attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām nosaka īstenošanas tehniskos standartus
sadarbībai tādās jomās kā uzraudzības darbības, pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas un informācijas apmaiņa
starp kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
.
(15) Komisijai statistikas nolūkiem vai šajā pantā noteikto pienākumu izpildes uzraudzības nodrošināšanai ir
tiesības pieprasīt, lai citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas darbojas Latvijas Republikā,
regulāri ziņo par savu darbību.
(16) Saskaņā ar šā panta piecpadsmito daļu noteiktās prasības nevar būt stingrākas par tām prasībām, kādas
noteiktas Latvijā licencētām ieguldījumu brokeru sabiedrībām.
49. pants. Uzraudzība pār Latvijas Republikā licencētu ieguldījumu brokeru sabiedrību, kura sniedz
ieguldījumu pakalpojumus dalībvalstī
(1) Komisija informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju pirms iekšējās pārbaudes veikšanas tādas
Latvijas Republikā licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē, kura šajā dalībvalstī sniedz ieguldījumu
pakalpojumus.
(2) Dalībvalsts uzraudzības institūcija ir tiesīga pēc savas iniciatīvas, kā arī pēc Komisijas lūguma veikt iekšējo
pārbaudi Latvijas Republikā licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē, kas darbojas tās teritorijā.
(3) Par licences anulēšanu tādām Latvijas Republikā licencētām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuru filiāles
darbojas dalībvalstīs vai kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus dalībvalstīs, neatverot filiāli, Komisija nekavējoties
informē attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijas.
50. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrību nozīmīgās filiāles
(1) Ja dalībvalstī reģistrētai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kurai ir piemērojamas kapitāla pietiekamību
regulējošās prasības saskaņā ar finanšu instrumentu tirgu regulējošiem normatīvajiem aktiem un lielo riska darījumu
ierobežojumi, Latvijas Republikā ir filiāle, tā var tikt atzīta par nozīmīgu. Komisija, norādot pamatojumu, nosūta
32
/
50
ieguldījumu brokeru sabiedrības mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijai vai tādai konsolidētās uzraudzības
institūcijai, kura uzrauga ieguldījumu brokeru sabiedrību ar filiāli Latvijas Republikā, lūgumu saskaņot viedokļus
lēmuma pieņemšanai (turpmāk — saskaņots lēmums), lai minēto filiāli atzītu par nozīmīgu.
(2) Lai filiāli atzītu par nozīmīgu, ņem vērā tās atbilstību šādiem kritērijiem:
1) filiāles darbības apturēšana vai izbeigšana var ietekmēt uzņēmējas dalībvalsts finanšu tirgus likviditāti un
maksājumu, tīrvērtes un norēķinu sistēmu;
2) filiāles darījumu apjoms un klientu skaits ir nozīmīgs uzņēmējas dalībvalsts finanšu tirgum vai finanšu
sistēmai.
(3) Komisija un filiāles mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcija vai konsolidētās uzraudzības institūcija
sadarbojas un veic visas nepieciešamās darbības, lai divu mēnešu laikā no šā panta pirmajā daļā minētā lūguma
nosūtīšanas dienas pieņemtu saskaņotu lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu.
(4) Šā panta trešajā daļā minēto lēmumu var pārsūdzēt konsolidētās uzraudzības institūcijas vai filiāles mītnes
dalībvalsts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(5) Ja divu mēnešu laikā no šā panta pirmajā daļā minētā lūguma nosūtīšanas netiek pieņemts saskaņots
lēmums, Komisija, ievērojot mītnes dalībvalsts uzraudzības institūcijas vai konsolidētās uzraudzības institūcijas
viedokli, turpmāko divu mēnešu laikā bez viedokļu saskaņošanas pieņem lēmumu atzīt attiecīgo filiāli par nozīmīgu.
(6) Citas dalībvalsts uzraudzības institūcija var vērsties Komisijā ar lūgumu atzīt Latvijas Republikā licencētas
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāli, kas reģistrēta minētajā dalībvalstī, par nozīmīgu vai arī, ja Komisija ir
konsolidētās uzraudzības institūcija, ar lūgumu atzīt konsolidācijas grupā iekļautās ieguldījumu brokeru sabiedrības
citā dalībvalstī reģistrētu filiāli par nozīmīgu. Komisija veic visas nepieciešamās darbības, lai divu mēnešu laikā no
lūguma saņemšanas dienas pieņemtu saskaņotu lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu.
(7) Šā panta sestajā daļā minēto lēmumu var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
(8) Pieņemto lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu Komisija dara zināmu attiecīgajām dalībvalstu
uzraudzības institūcijām.
(9) Komisija sadarbojas ar Latvijas Republikā licencēto ieguldījumu brokeru sabiedrību nozīmīgu filiāļu uzņēmēju
dalībvalstu uzraudzības institūcijām, saņemot informāciju par negatīvām ieguldījumu brokeru sabiedrību attīstības
tendencēm, kas var būtiski ietekmēt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību, kā arī par sankcijām un uzraudzības
pasākumiem, ko uzņēmēju dalībvalstu uzraudzības institūcijas veic attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām,
ieskaitot noteikto pienākumu uzturēt augstāku pašu kapitāla līmeni nekā minimālā kapitāla prasību kopsumma un
jebkādus noteiktos ierobežojumus attīstītās operacionālā riska mērīšanas pieejas izmantošanai. Komisija piedalās
pasākumos, kas tiek veikti, lai sagatavotos ārkārtas situācijām, kā arī lai pārvarētu ārkārtas situācijas, ieskaitot tādas
ārkārtas situācijas, kas var izveidoties ieguldījumu brokeru sabiedrību finansiālā stāvokļa pasliktināšanās vai
nelabvēlīgas finanšu tirgu attīstības dēļ. Ārkārtas situācijām paredzētie uzraudzības pasākumi ietver kopīgu situācijas
novērtēšanu, krīzes pārvarēšanas plāna ieviešanu un publiskas informācijas sniegšanu. Informācijas apmaiņas
procesā pēc iespējas izmanto jau izveidotus informācijas apmaiņas veidus krīžu vadības nodrošināšanai.
(10) Ja Komisija konstatē ārkārtas situāciju, kā arī nelabvēlīgas finanšu tirgu attīstības tendences, kas ietekmē
ieguldījumu brokeru sabiedrības situāciju, tā, ievērojot ierobežotas pieejamības informācijas atklāšanas noteikumus
un pēc iespējas izmantojot jau izveidotus informācijas apmaiņas veidus, nekavējoties brīdina par ārkārtas situāciju
uzņēmēju dalībvalstu Eiropas Centrālo banku sistēmā iekļautās centrālās bankas, Eiropas Centrālo banku un Eiropas
Sistēmisko risku kolēģiju un paziņo visu ar to uzdevumu izpildi saistīto būtisko informāciju.
(11) Ja Latvijas Republikā licencētai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir nozīmīgas filiāles citās dalībvalstīs, bet pati
ieguldījumu brokeru sabiedrība nav iekļauta konsolidācijas grupā, Komisija izveido un vada uzraugu kolēģiju kopīgi ar
to uzņēmēju dalībvalstu uzraudzības institūcijām, kurās ir reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības nozīmīgās
filiāles, lai nodrošinātu sadarbību ar attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijām, veicot šā panta devītajā un
desmitajā daļā minētās darbības. Komisija veido uzraugu kolēģiju, noslēdzot sadarbības līgumu ar uzņēmēju
dalībvalstu uzraudzības institūcijām.
(12) Komisija, ņemot vērā plānoto vai koordinēto uzraudzības pasākumu nozīmīgumu uzņēmēju dalībvalstu
uzraudzības institūcijām un iespējamo ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti attiecīgajās dalībvalstīs, īpaši ārkārtas
situācijās, nosaka tās uzraudzības institūcijas, kurām ir pienākums piedalīties uzraugu kolēģijas sanāksmēs.
(13) Komisija laikus informē visus uzraugu kolēģijas dalībniekus par kolēģijas sanāksmju organizēšanu, 
33
/
50
(13) Komisija laikus informē visus uzraugu kolēģijas dalībniekus par kolēģijas sanāksmju organizēšanu,
galvenajiem izskatāmajiem jautājumiem un plānotajām darbībām, kā arī par sanāksmēs pieņemtajiem lēmumiem vai
veiktajiem pasākumiem.
51. pants. Komisijas tiesības atsevišķām ieguldījumu brokeru sabiedrībām piemērot Regulas Nr. 
575/2013
prasības
(1) Komisijai ir tiesības piemērot Regulas Nr. 
575/2013
 prasības tādām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras
sniedz ieguldījumu pakalpojumus, no kuriem vismaz viens ir 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3. panta
 ceturtās
daļas 3. vai 6. punktā minētais ieguldījumu pakalpojums, kuru konsolidēto aktīvu kopējā vērtība, kas aprēķināta kā
iepriekšējo 12 mēnešu vidējais rādītājs, ir pieci miljardi 
euro
 vai vairāk un uz kurām attiecas viens vai vairāki šādi
kritēriji:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība minētās darbības veic tādā mērogā, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības
maksātnespējas process vai nonākšana finansiālās grūtībās varētu radīt sistēmisko risku;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir Regulas Nr. 
2019/2033
 4. panta 1. punkta 3. apakšpunktā definētais
tīrvērtes dalībnieks;
3) šāds Komisijas lēmums ir pamatots, ņemot vērā attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības
raksturu, apjomu un sarežģītību, ievērojot samērīguma principu un ņemot vērā vienu vai vairākus šādus
faktorus:
a) ieguldījumu brokeru sabiedrības nozīmīgumu Eiropas Savienības vai Latvijas ekonomikā,
b) ieguldījumu brokeru sabiedrības pārrobežu darbību nozīmību,
c) ieguldījumu brokeru sabiedrības ietekmi uz finanšu sistēmu.
(2) Šā panta pirmo daļu nepiemēro preču un emisijas kvotu dīleriem Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 150.
apakšpunkta izpratnē un ieguldījumu pārvaldes sabiedrībām vai apdrošināšanas sabiedrībām.
(3) Ja Komisija nolemj atcelt saskaņā ar šā panta pirmo daļu pieņemto lēmumu, tā nekavējoties informē
ieguldījumu brokeru sabiedrību.
(4) Lēmumu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar šā panta pirmo daļu, atceļ, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vairs
neatbilst minētajā daļā norādītajai konsolidēto aktīvu kopējai vērtībai, kas aprēķināta pēdējo 12 mēnešu periodā.
(5) Komisija nekavējoties informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par jebkuru lēmumu, kas pieņemts, ievērojot
šā panta pirmo un ceturto daļu.
52. pants. Maksājumi Komisijas darbības finansēšanai
(1) Latvijas Republikā licencēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības
filiāle un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle maksā Komisijai līdz vienam procentam no ieguldījumu
brokeru sabiedrības darījumu vidējiem bruto ieņēmumiem ceturksnī, bet ne mazāk par 2845 
euro
 gadā.
(2) Komisija izdod normatīvos noteikumus par šā panta pirmajā daļā minēto maksājumu apmēru, kā arī šo
maksājumu aprēķināšanas un veikšanas kārtību.
(3) Par šā panta pirmajā daļā minēto maksājumu nokavētu pārskaitījumu vai pārskaitījumu nepilnā apmērā
aprēķina nokavējuma naudu 0,05 procentu apmērā no nesamaksātās summas par katru nokavēto dienu.
IX nodaļa
Iekšējo modeļu pieeja, papildu pašu kapitāls un tā norāde, īpašas likviditātes
prasības un informācijas atklāšana
53. pants. Iekšējo modeļu pieejas izmantošanas atļauja
34
/
50
(1) Komisija regulāri, bet ne retāk kā reizi trijos gados pārbauda, vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas atbilstoši
Regulas Nr. 
2019/2033
 22. panta prasībām saņēmusi atļauju izmantot alternatīvo iekšējā modeļa pieeju pašu kapitāla
aprēķinam, atbilst atļaujas saņemšanas nosacījumiem, kas ietverti Regulas Nr. 
575/2013
 kapitāla prasībās. Minētajā
pārbaudē Komisija pastiprināti pārbauda:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrības komercdarbības modeļa izmaiņas;
2) iekšējā modeļa pieejas piemērošanu jauniem ieguldījumu produktiem;
3) kā ieguldījumu brokeru sabiedrība pilnveido iekšējā modeļa pieeju atbilstoši pārbaudītām mūsdienīgām
tehnikām un praksei.
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētajā pārbaudē Komisija konstatē, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības iekšējā
modeļa pieeja neaptver visus būtiskos riskus, tā pieprasa, lai konstatētās nepilnības tiek novērstas. Lai mazinātu
riskus līdz nepilnību novēršanai, Komisija var noteikt:
1) paaugstinātu koeficientu, kas izmantojams pašu kapitāla aprēķinam saskaņā ar iekšējā modeļa pieeju;
2) papildu pašu kapitālu vai veikt citus piemērotus un iedarbīgus pasākumus.
(3) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības ar tirgu saistīto risku pašu kapitāla aprēķinam izmantotā iekšējā modeļa
pārbaudē konstatēts, ka iekšējais modelis nav vai vairs nav pietiekami precīzs, jo, veicot atpakaļejošu pārbaudi
saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 366. pantu, konstatēts, ka pārsniegumu skaits neatbilst pieļaujamam līmenim,
Komisija pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība nekavējoties novērš konstatētās nepilnības, vai anulē atļauju
izmantot iekšējo modeli.
(4) Ja Komisija konstatē, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība neatbilst iekšējā modeļa pieejas izmantošanas
atļaujas saņemšanas nosacījumiem, un ieguldījumu brokeru sabiedrība nevar pamatoti pierādīt, ka neatbilstībai nav
būtiskas ietekmes uz pašu kapitāla aprēķinu, Komisija pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība izstrādā un īsteno
pasākumu plānu, kas nodrošina neatbilstības novēršanu. Komisija pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība veic
izmaiņas tās iesniegtajā neatbilstību novēršanas plānā, ja tajā paredzētie pasākumi nenodrošinās pilnīgas atbilstības
atjaunošanu vai to īstenošanas termiņi nav pieņemami.
(5) Ja ir pamats uzskatīt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība nespēs pieņemamā laikā atjaunot iekšējā modeļa
pieejas atbilstību tās izmantošanas atļaujas saņemšanas nosacījumiem, un ieguldījumu brokeru sabiedrība nav
pamatoti pierādījusi, ka neatbilstībai nav būtiskas ietekmes uz pašu kapitāla aprēķinu, Komisija anulē atļauju izmantot
iekšējā modeļa pieeju vai atļauj to izmantot tikai tādās jomās, kurās ir nodrošināta vai pieņemamā laikā tiks
nodrošināta pilnīga atbilstība atļaujas saņemšanas nosacījumiem.
(6) Veicot šā panta pirmajā daļā minēto pārbaudi, Komisija ņem vērā Eiropas Banku iestādes:
1) veikto ieguldījumu brokeru sabiedrību iekšējo modeļu analīzi kopumā un attiecībā uz to, kā ieguldījumu
brokeru sabiedrības izmanto iekšējos modeļus līdzīgiem riskiem vai riska darījumiem;
2) izstrādātās vadlīnijas.
54. pants. Papildu pašu kapitāla prasība
(1) Komisija, pamatojoties uz šā likuma 
43. panta
 otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā daļā un 
53. pantā
 minēto
pārbaudi, pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 1. punktā minēto
papildu pašu kapitāla prasību šādos gadījumos:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir pakļauta tādiem riskiem vai risku elementiem vai rada tādus riskus citiem,
kuri ir būtiski un kuri, ievērojot šā panta otrās daļas noteikumus, nav segti vai nav pietiekami segti saskaņā ar
Regulā Nr. 
2019/2033
 noteikto kapitāla prasību vai koncentrācijas riska prasību;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav ievērojusi šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 3. un 14. punkta prasības,
un ir pamats uzskatīt, ka citu uzraudzības pasākumu piemērošana nebūs pietiekama, lai nodrošinātu minēto
prasību izpildi tādā laika periodā, ko Komisija atzīst par piemērotu;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrības veiktās korekcijas tirdzniecības portfeļa pozīciju vērtības piesardzīgai
35
/
50
novērtēšanai nav uzskatāmas par pietiekamām, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība spētu pārdot šīs pozīcijas
īsā laikā vai ierobežot ar šīm pozīcijām saistītos riskus bez būtiskiem zaudējumiem funkcionējoša tirgus
apstākļos;
4) kapitāla līmenis, ņemot vērā Komisijas saskaņā ar šā likuma 
53. panta
 noteikumiem veikto pārbaudi, nav
pietiekams, jo ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas saņēmusi atļauju izmantot iekšējos modeļus pašu kapitāla
prasību aprēķinam, vairs neatbilst šādas atļaujas saņemšanas nosacījumiem;
5) ieguldījumu brokeru sabiedrība atkārtoti nespēj izveidot vai nodrošināt pietiekamu pirmā līmeņa pamata
kapitāla līmeni, lai segtu saskaņā ar šā likuma 
55. panta
 noteikumiem tai paziņoto ieteicamo kapitāla rezerves
prasību.
(2) Riski vai risku elementi nav segti vai nav pietiekami segti saskaņā ar Regulā Nr. 
2019/2033
 noteiktajām
kapitāla prasībām vai koncentrācijas riska prasībām, ja kapitāla apmērs, elementi un struktūra, ko Komisija, ņemot
vērā tās veikto pārbaudi par ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 3. punkta
prasībām veikto novērtējumu, uzskata par atbilstošu, ir lielāki par minētajām Regulas Nr. 
2019/2033
 prasībām.
(3) Šā panta otrajā daļā minētajā kapitālā, ko Komisija uzskata par atbilstošu, var būt ietverti riski vai risku
elementi, kas izslēgti no Regulā Nr. 
2019/2033
 noteiktajām kapitāla prasībām vai koncentrācijas riska prasībām.
(4) Komisija saskaņā ar šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 1. punktu pieprasīto papildu pašu kapitāla līmeni nosaka
kā starpību starp kapitālu, kas uzskatāms par atbilstošu saskaņā ar šā panta otrās daļas noteikumiem, un Regulā Nr.
2019/2033
 noteiktajām kapitāla prasībām vai koncentrācijas riska prasībām.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība papildu pašu kapitāla prasību, ko Komisija pieprasa nodrošināt saskaņā ar šā
likuma 
45. panta
 pirmās daļas 1. punktu, nodrošina ar pašu kapitālu, kas atbilst šādām prasībām:
1) vismaz trīs ceturtdaļas no papildu pašu kapitāla prasības ievēro ar pirmā līmeņa kapitālu;
2) vismaz trīs ceturtdaļas no šīs daļas 
1. punktā
 minētā pirmā līmeņa kapitāla veido pirmā līmeņa pamata
kapitāls;
3) šīs daļas 
1. 
un 
2. punktā
 minēto pašu kapitālu neizmanto, lai izpildītu Regulas Nr. 
2019/2033
 11. panta 1.
punkta "a", "b" un "c" apakšpunktā noteiktās pašu kapitāla prasības.
(6) Komisija rakstveidā paziņo ieguldījumu brokeru sabiedrībai tās pieņemto lēmumu par papildu pašu kapitāla
prasības noteikšanu saskaņā ar šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 1. punktu, to attiecīgi pamatojot ar novērtējumu,
kas veikts saskaņā ar šā panta noteikumiem. Šā panta pirmās daļas 5. punktā minētajā gadījumā Komisija savā
pamatojumā ietver īpašu skaidrojumu par iemesliem, kuru dēļ saskaņā ar šā likuma 
55. panta
 pirmo daļu noteiktais
kapitāla līmenis vairs nav uzskatāms par pietiekamu.
(7) Komisija, pamatojoties uz katra gadījuma atsevišķu izvērtējumu un ja tā to uzskata par pamatotu, saskaņā ar
šā panta noteikumiem var pieprasīt, lai neliela ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina papildu pašu kapitāla prasību.
55. pants. Ieteicamā kapitāla rezerves prasība
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura nav uzskatāma par nelielu ieguldījumu brokeru sabiedrību, Komisija,
ņemot vērā samērīguma principu un atkarībā no sistēmiskā nozīmīguma, darbības rakstura, apjoma un sarežģītības,
var pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina pašu kapitāla līmeni, kas, pamatojoties uz šā likuma 
31.
panta
 pirmās daļas 3. punkta noteikumiem, pietiekamā mērā pārsniedz Regulā Nr. 
2019/2033
 noteiktās kapitāla
prasības un šā likuma prasības, tostarp šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 1. punktā minēto papildu pašu kapitāla
prasību, lai nodrošinātu, ka cikliskas ekonomiskās svārstības neizraisa minēto prasību pārkāpumu vai neapdraud
ieguldījumu brokeru sabiedrības spēju ierobežot un pārtraukt savu darbību.
(2) Komisija attiecīgajā gadījumā saskaņā ar šā panta pirmo daļu ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas nav
uzskatāma par nelielu ieguldījumu brokeru sabiedrību, pārbauda noteikto pašu kapitāla līmeni un, ja nepieciešams,
paziņo tai minētās pārbaudes rezultātā izdarītos secinājumus, tostarp veicamās pašu kapitāla līmeņa korekcijas un
termiņu, līdz kuram veicamas minētās korekcijas.
56. pants. Īpašas likviditātes prasības
36
/
50
(1) Komisija nosaka šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 11. punktā minētās īpašas likviditātes prasības tikai tad, ja,
pamatojoties uz šā likuma 
43. panta
 otrajā daļā, kā arī 
53. pantā
 minēto pārbaudi, tā konstatē, ka ieguldījumu brokeru
sabiedrība, kas nav uzskatāma par nelielu ieguldījumu brokeru sabiedrību, vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas ir
uzskatāma par nelielu ieguldījumu brokeru sabiedrību, bet nav atbrīvota no likviditātes prasības, saskaņā ar Regulas
Nr. 
2019/2033
 43. panta 1. punktu:
1) ir pakļauta tādam likviditātes riskam vai likviditātes riska elementiem, kuri ir būtiski un kuri, ievērojot šā
panta otrās daļas noteikumus, nav segti vai nav pietiekami segti saskaņā ar Regulā Nr. 
2019/2033
 noteikto
likviditātes prasību;
2) nav ievērojusi šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 3., 9., 14. un 15. punkta, ceturtās daļas prasības un ir
pamats uzskatīt, ka citu pasākumu piemērošana vien nebūs pietiekama, lai nodrošinātu minēto prasību izpildi
tādā laikposmā, ko Komisija atzīst par piemērotu.
(2) Likviditātes riski vai likviditātes riska elementi nav segti vai nav pietiekami segti saskaņā ar Regulā Nr.
2019/2033
 noteikto likviditātes prasību, ja tās likviditātes aktīvu summas un veidi, ko Komisija, ņemot vērā tās veikto
pārbaudi, uzskata par pietiekamiem, ir augstākā līmenī par Regulā Nr. 
2019/2033
 noteikto likviditātes prasību.
(3) Komisija šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 11. punktā noteiktās īpašas likviditātes prasības līmeni nosaka kā
starpību starp likviditātes prasības līmeni, kas uzskatāms par pietiekamu saskaņā ar šā panta otrās daļas
noteikumiem, un Regulā Nr. 
2019/2033
 noteikto likviditātes prasības līmeni.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 11. punktā noteikto īpašas likviditātes prasību
nodrošina ar Regulas Nr. 
2019/2033
 43. pantā noteiktajiem likvīdiem aktīviem.
(5) Komisija rakstveidā paziņo ieguldījumu brokeru sabiedrībai par tās pieņemto lēmumu par īpašas likviditātes
prasību noteikšanu saskaņā ar šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 11. punktu, to attiecīgi pamatojot un sniedzot
novērtējumu saskaņā ar šā panta noteikumiem.
57. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrību informācijas atklāšana
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas nav uzskatāma par nelielu ieguldījumu brokeru sabiedrību, vai ieguldījumu
brokeru sabiedrība, kas ir uzskatāma par nelielu ieguldījumu brokeru sabiedrību, uz kuru attiecas Regulas Nr.
2019/2033
 46. panta 2. punkta prasība, publicē Regulas Nr. 
2019/2033
 46. pantā minēto informāciju biežāk nekā reizi
gadā, izplatot to divu mēnešu laikā pēc attiecīgā pārskata perioda beigām.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētās ieguldījumu brokeru sabiedrības publisko informāciju savā tīmekļvietnē vai arī
izvēlas informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju un vietu.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura ir mātes sabiedrība, katru gadu pilnībā vai atsauču veidā, norādot, kur
informācija ir pieejama, publisko informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas juridisko struktūru, kā arī
pārvaldības un darbības organizatorisko struktūru, kas nodrošina šā likuma 
10. panta
 otrās daļas 9. punkta, 
12. panta
otrās daļas 2., 3. un 6. punkta un 
31. panta
 pirmās daļas 9., 14. un 15. punkta prasību ievērošanu.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kuras bilances un ārpusbilances posteņu vidējā vērtība pēdējo četru pārskata
gadu periodā, neņemot vērā gada pārskata datus, pārsniedz 100 miljonus 
euro
, saskaņā ar Regulas Nr. 
2019/2033
 46.
pantu atklāj šādu informāciju:
1) to balsstiesību daļa, kuras pārvalda ieguldījumu brokeru sabiedrība un kuras attiecas uz tās tiešā vai netiešā
turējumā esošajām akciju sabiedrības akcijām, sadalījumā pa dalībvalstīm un nozarēm;
2) detalizēts apraksts, kā īstenotas balsstiesības to akciju sabiedrību akcionāru sapulcēs, kuru akcijas tiek
turētas saskaņā ar šā panta sestās daļas nosacījumiem, balsojuma skaidrojums un to valdes un padomes (ja
tāda ir izveidota) akcionāru sapulcei iesniegto priekšlikumu proporcija, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība ir
apstiprinājusi;
3) pilnvaroto padomdevēju pakalpojumu izmantošana;
4) balsstiesību izmantošana sabiedrībās, kuru akcijas tiek turētas saskaņā ar šā panta sestās daļas
nosacījumiem.
(5) Šā panta ceturtās daļas 2. punktā minēto informācijas atklāšanas prasību nepiemēro, ja saskaņā ar līgumisko
37
/
50
vienošanos ar visiem akcionāriem, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība pārstāv akcionāru sapulcē, ir noteikts, ka
ieguldījumu brokeru sabiedrībai nav tiesību balsot šo akcionāru vārdā, izņemot gadījumus, kad pēc akcionāru
sapulces darba kārtības saņemšanas šie akcionāri ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir devuši rīkojumus par balsošanu.
(6) Šā panta ceturtajā daļā minētā ieguldījumu brokeru sabiedrība prasības par informācijas atklāšanu piemēro tikai
tām akciju sabiedrībām, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētajā tirgū, un tikai attiecībā uz tādām akcijām, kuras dod
balsstiesības, ja šo balsstiesīgo akciju daļa, kuru tieši vai netieši tur ieguldījumu brokeru sabiedrība, pārsniedz piecus
procentus no visām attiecīgās sabiedrības emitētajām akcijām. Balsstiesību aprēķinā tiek ņemtas vērā visas
emitētās balsstiesīgās akcijas, arī tādas, kuru izmantošana ir apturēta.
X nodaļa
Ieguldījumu brokeru sabiedrību grupu uzraudzība
58. pants. Pārvaldības sistēmas un atalgojuma politikas prasības grupas līmenī
(1) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir saistošas šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 14. punkta, 
36. 
un 
37. panta
,
kā arī Komisijas normatīvajos noteikumos noteiktās prasības attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības
pārvaldības sistēmas izveidi, atalgojuma politiku un praksi un vienlaikus grupas uzraudzībā tiek piemērotas Regulas
Nr. 
2019/2033
 8. panta prasības, minētās pārvaldības sistēmas un atalgojuma politikas prasības tiek ievērotas
individuālā līmenī.
(2) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir saistošas šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 14. punkta, 
36. 
un 
37. panta
,
kā arī Komisijas normatīvajos noteikumos noteiktās prasības attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības
pārvaldības sistēmas izveidi, atalgojuma politiku un praksi un vienlaikus tiek piemērotas Regulas Nr. 
2019/2033
 7.
panta prudenciālās konsolidācijas prasības, minētās pārvaldības sistēmas un atalgojuma politikas prasības tiek
ievērotas gan individuālā, gan konsolidācijas grupas līmenī.
(3) Šā likuma 
31. panta
 pirmās daļas 14. punkta, 
36. 
un 
37. panta
, kā arī Komisijas normatīvajos noteikumos
noteiktās prasības attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldības sistēmas izveidi, atalgojuma politiku un
praksi nepiemēro tādām ieguldījumu brokeru sabiedrības meitas sabiedrībām, kas veic savu pamatdarbību ārvalstīs
un kas iekļautas konsolidācijas grupā atbilstoši Regulas Nr. 
2019/2033
 4. panta 1. punkta 11. apakšpunkta prasībām,
ja ieguldījumu brokeru sabiedrība var pamatot Komisijai, ka tās ārvalsts normatīvie akti, kurā attiecīgā meitas
sabiedrība veic savu pamatdarbību, neparedz minēto prasību piemērošanu.
59. pants. Grupas uzraudzības institūcijas noteikšana
(1) Komisija veic Latvijas Republikā licencētu Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrību
uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam un veic konsolidēto uzraudzību mātes ieguldījumu brokeru
sabiedrības līmenī.
(2) Komisija veic ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam vai
konsolidētu uzraudzību ieguldījumu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas
grupas līmenī, ja:
1) Latvijas Republikā licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrība ir Eiropas Savienības mātes
ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība;
2) Latvijas Republikā licencētai un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrētai ieguldījumu brokeru sabiedrībai
mātes sabiedrība ir viena un tā pati Latvijas Republikā licencēta Eiropas Savienības mātes ieguldījumu
pārvaldītājsabiedrība vai Latvijas Republikā licencēta Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu
pārvaldītājsabiedrība.
(3) Komisija veic uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam vai konsolidētu uzraudzību, ja
Latvijas Republikā licencētai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir lielākā aktīvu kopsumma un:
1) Latvijas Republikā licencētām un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrētām ieguldījumu brokeru sabiedrībām
mātes sabiedrība ir Latvijas Republikā licencēta un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu
pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un katrā šajā dalībvalstī ir reģistrēta arī
ieguldījumu brokeru sabiedrība — meitas sabiedrība;
38
/
50
2) Latvijas Republikā licencētai ieguldījumu brokeru sabiedrībai un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrētai
ieguldījumu brokeru sabiedrībai mātes sabiedrība ir viena un tā pati Eiropas Savienības ieguldījumu
pārvaldītājsabiedrība vai Eiropas Savienības jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kas nav licencēta Latvijas
Republikā un reģistrēta citā dalībvalstī, kurā ir reģistrēta cita ieguldījumu brokeru sabiedrība.
(4) Komisija ir tiesīga, vienojoties ar attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijām, nepiemērot šā panta otrās
daļas 2. punkta un trešās daļas prasības un pieņemt lēmumu par atbilstošu un efektīvu uzraudzības pasākumu
piemērošanu attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam vai konsolidēto uzraudzību, ņemot vērā iesaistīto
ieguldījumu brokeru sabiedrību un to darbības nozīmību attiecīgajās dalībvalstīs.
(5) Komisija pirms šā panta ceturtajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas informē Eiropas Savienības mātes
ieguldījumu pārvaldītājsabiedrību, Eiropas Savienības mātes jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību vai Latvijas
Republikā licencētu ieguldījumu brokeru sabiedrību ar lielāko aktīvu kopsummu un sniedz minētajām
pārvaldītājsabiedrībām vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai iespēju izteikt viedokli par iespējamo lēmumu. Komisija
informē Eiropas Komisiju un Eiropas Banku iestādi par šā panta ceturtajā daļā minēto lēmumu.
(6) Ja Komisija konstatē ārkārtas situāciju, tostarp Regulas Nr. 
1093/2010
 18. pantā minēto situāciju, kā arī
nelabvēlīgas finanšu tirgu attīstības tendences, kas var apdraudēt finanšu tirgus likviditāti un finanšu sistēmas
stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kurās reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas sabiedrības, tā, ievērojot šā
likuma 
41. panta
 sestajā, septītajā, astotajā un devītajā daļā, 
83. 
un 
84. pantā
 noteikto, nekavējoties brīdina par
ārkārtas situāciju Eiropas Banku iestādi, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju un attiecīgās uzraudzības institūcijas un
paziņo visu ar to uzdevumu izpildi saistīto informāciju.
60. pants. Uzraugu kolēģijas
(1) Komisija saskaņā ar šā likuma 
59. panta
 pirmo daļu, ja nepieciešams, izveido uzraugu kolēģiju un:
1) vada uzraugu kolēģijas sanāksmes un pieņem lēmumus, tai skaitā informē visus uzraugu kolēģijas
dalībniekus par kolēģijas sanāksmju organizēšanu;
2) informē par galvenajiem izskatāmajiem jautājumiem un plānotajiem pasākumiem;
3) rakstveidā informē visus uzraugu kolēģijas dalībniekus par sanāksmēs pieņemtajiem lēmumiem vai
veiktajiem pasākumiem;
4) nodrošina pieņemto lēmumu atbilstību šā panta ceturtajā daļā minēto uzraudzības institūciju plānotajiem vai
koordinētajiem uzraudzības pasākumiem.
(2) Komisija saskaņā ar šā panta pirmo daļu nodrošina:
1) šā likuma 
59. panta
 sestās daļas prasību ievērošanu;
2) informācijas pieprasījumu koordinēšanu, kas nepieciešama konsolidētas uzraudzības pasākumu veikšanai
saskaņā ar Regulas Nr. 
2019/2033
 7. pantu;
3) informācijas pieprasījumu koordinēšanu, ja vairākām vienā grupā ietilpstošu ieguldījumu brokeru sabiedrību
uzraudzības institūcijām ir nepieciešams pieprasīt no tīrvērtes dalībnieka mītnes dalībvalsts uzraudzības
institūcijas vai atbilstīga centrālo darījumu partnera uzraudzības institūcijas informāciju par drošības rezerves
modeli un parametriem, kas izmantoti attiecīgo ieguldījumu brokeru sabiedrību drošības rezerves prasību
aprēķināšanai;
4) informācijas apmaiņu starp visām uzraugu kolēģijas uzraudzības institūcijām, Eiropas Banku iestādi
saskaņā ar Regulas Nr. 
1093/2010
 21. pantu un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra regulas (ES) Nr. 
1095/2010
, ar ko izveido Eiropas
Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza lēmumu Nr. 
716/2009/EK
 un atceļ Komisijas
lēmumu 
2009/77/EK
 21. pantu;
5) sadarbību ar attiecīgajām ārvalstu uzraudzības institūcijām, arī lai piemērotu Regulas Nr. 
2019/2033
 23.
panta 1. punkta "c" apakšpunkta un 2. punkta prasības un ar atbilstīgu centrālo darījumu partneru uzraudzības
institūcijām apmainītos ar informāciju par drošības rezerves modeli un atjauninātu to;
6) uzraudzības pienākumu deleģēšanu un tās efektivitātes palielināšanu, novēršot uzraudzības prasību
39
/
50
dublēšanos.
(3) Ja nepieciešams, Komisija izveido uzraugu kolēģiju arī tad, ja meitas sabiedrība tādai ieguldījumu brokeru
sabiedrību grupai, kuras mātes sabiedrība ir Eiropas Savienības ieguldījumu brokeru sabiedrība, Eiropas Savienības
mātes ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, atrodas
ārvalstī.
(4) Uzraugu kolēģiju veido uzraudzības institūcijas, kuras atbild par tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības
uzraudzību, kuras mātes sabiedrība ir Eiropas Savienības ieguldījumu brokeru sabiedrība, Eiropas Savienības mātes
ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un, ja
nepieciešams, ārvalsts uzraudzības institūcijas, ja šīs ārvalsts normatīvie akti pēc visu uzraugu kolēģiju veidojošo
uzraudzības institūciju atzinuma paredz šā likuma 
41. panta
 sestās, septītās, astotās un devītās daļas, 
83. panta
ceturtās daļas prasībām līdzvērtīgas prasības.
(5) Komisija veido uzraugu kolēģiju, noslēdzot sadarbības līgumu ar iesaistītajām uzraudzības institūcijām.
(6) Komisija ir tiesīga ar uzraugu kolēģijas darbību saistīto domstarpību izšķiršanai vērsties Eiropas Banku iestādē
saskaņā ar Regulas Nr. 
1093/2010
 19. pantu.
61. pants. Sadarbības prasības
(1) Komisija, sadarbojoties ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām, apmainās ar uzraudzības veikšanai
nepieciešamo informāciju, tai skaitā informāciju par:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas juridisko un pārvaldības struktūru, ieskaitot organizatorisko struktūru,
norādot visas grupā ietilpstošās licencētās vai reģistrētās (turpmāk — regulētās) sabiedrības un sabiedrības,
kurām nav licences vai kuras nav reģistrētas (turpmāk — neregulētās), neregulētās meitas sabiedrības un
mātes sabiedrības, un par ieguldījumu brokeru sabiedrību grupā ietilpstošo regulēto sabiedrību uzraudzības
institūcijām;
2) procedūrām, kas ievērojamas, saņemot informāciju no ieguldījumu brokeru sabiedrību grupā ietilpstošajām
ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un šīs informācijas pārbaudes kārtību;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrības vai citu ieguldījumu brokeru sabiedrības grupas sabiedrību negatīvām
attīstības tendencēm, kas var būtiski ietekmēt ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību;
4) būtiskām sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības pasākumiem ārkārtas situācijās, ko
Komisija piemēro saskaņā ar šo likumu;
5) lēmumu noteikt augstāku pašu kapitāla prasību atbilstoši šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 1. punktam.
(2) Komisija var saskaņā ar Regulas Nr. 
1093/2010
 19. panta 1. punktu vērsties Eiropas Banku iestādē, ja citu
dalībvalstu uzraudzības institūcijas nav sniegušas šā panta pirmajā daļā minēto informāciju vai pēc Komisijas
pieprasījuma ir atteikušās sadarboties, vai nav rīkojušās atbilstošā (saprātīgā) termiņā.
(3) Pirms citu dalībvalstu uzraudzības institūciju uzraudzības funkciju veikšanai svarīgu lēmumu pieņemšanas
Komisija konsultējas ar attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijām par šādiem jautājumiem:
1) par ieguldījumu brokeru sabiedrību grupā ietilpstošo ieguldījumu brokeru sabiedrību tādām izmaiņām
akcionāru vai dalībnieku sastāvā, organizatoriskajā vai pārvaldes struktūrā, kurām nepieciešama uzraudzības
institūciju atļauja;
2) par būtiskām sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības pasākumiem, ko Komisija plāno
piemērot ieguldījumu brokeru sabiedrībām;
3) par pienākumu nodrošināt augstāku pašu kapitāla prasību saskaņā ar šā likuma 
45. panta
 pirmās daļas 1.
punktu.
(4) Komisija konsultējas ar grupas uzraudzības institūciju pirms šā panta trešās daļas 2. punktā minēto lēmumu
pieņemšanas par ieguldījumu brokeru sabiedrību grupā ietilpstošām Latvijas Republikā licencētām ieguldījumu brokeru
sabiedrībām.
40
/
50
(5) Steidzamos gadījumos vai tad, ja šā panta trešajā daļā minētās konsultācijas varētu apdraudēt lēmuma
pieņemšanas efektivitāti, Komisija var nekonsultēties ar uzraudzības institūcijām, bet nekavējoties paziņo tām par
lēmumu nekonsultēties.
62. pants. Par sabiedrībām, kas atrodas citās dalībvalstīs, sniegtās informācijas pārbaude
(1) Lai pārbaudītu tādas informācijas patiesumu, kuru, veicot uzraudzību, Komisija saņēmusi par ieguldījumu
brokeru sabiedrībām, ieguldījumu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, finanšu iestādēm,
palīgpakalpojumu uzņēmumiem (uzņēmumiem, kuru pamatdarbība ir nekustamā īpašuma iegūšana īpašumā vai
pārvaldīšana, datu apstrādes pakalpojumu vadība vai līdzīga darbība, kas papildina vienas vai vairāku ieguldījumu
brokeru sabiedrību pamatdarbību), jauktām pārvaldītājsabiedrībām vai meitas sabiedrībām, kas atrodas citā
dalībvalstī, ieskaitot meitas sabiedrības, kuras ir apdrošināšanas sabiedrības, Komisija ir tiesīga nosūtīt attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības institūcijai lūgumu veikt iekšējo pārbaudi attiecīgajā sabiedrībā.
(2) Ja attiecīgā dalībvalsts uzraudzības institūcija devusi atļauju, Komisija veic šā panta pirmajā daļā minēto
pārbaudi pati vai piedalās minētajā pārbaudē, ja to veic attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcija vai cita tās
pilnvarota persona.
(3) Ja Komisija saņēmusi citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas lūgumu pārbaudīt par šā panta pirmajā daļā
minētajām Latvijas Republikā licencētām sabiedrībām sniegtās informācijas patiesumu, tā ir tiesīga veikt iekšējo
pārbaudi vai atļaut minēto pārbaudi veikt attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijai vai zvērinātam revidentam un
nekavējoties informēt citas attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju par minētās pārbaudes rezultātiem. Ja
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcija neveic pārbaudi, tā ir tiesīga piedalīties Komisijas veiktajā pārbaudē.
XI nodaļa
Ieguldījumu pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības un
jauktas pārvaldītājsabiedrības uzraudzība
63. pants. Ieguldījumu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
(1) Ieguldījumu pārvaldītājsabiedrībai un jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai tiek uzraudzīta atbilstība grupas
kapitāla kritērijam.
(2) Ieguldījumu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības valdes un padomes (ja tāda ir
izveidota) locekļiem ir nevainojama reputācija, pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze, lai efektīvi veiktu savus
pienākumus, ņemot vērā attiecīgās pārvaldītājsabiedrības pamatdarbības specifiku.
64. pants. Jauktas pārvaldītājsabiedrības
(1) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrība ir jaukta pārvaldītājsabiedrība, Komisija ir tiesīga
pieprasīt, lai šī pārvaldītājsabiedrība sniedz informāciju, kas ir būtiska minētās ieguldījumu brokeru sabiedrības
uzraudzībai.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kuras mātes sabiedrība ir jaukta pārvaldītājsabiedrība, ir pienākums sniegt
Komisijai informāciju par darījumiem, kurus tā veikusi ar mātes sabiedrību un citām tās meitas sabiedrībām.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība izveido risku pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmu, kā arī izstrādā pārskatu
sniegšanas un grāmatvedības procedūras, lai noteiktu, novērtētu un kontrolētu darījumus ar tās mātes sabiedrību, kas
ir jaukta pārvaldītājsabiedrība, un citām tās meitas sabiedrībām.
(3) Komisijai ir tiesības pārbaudīt jauktu pārvaldītājsabiedrību vai uzdot tās pilnvarotai personai veikt pārbaudi, lai
pārbaudītu informāciju, kas saņemta no jauktas pārvaldītājsabiedrības un tās meitas sabiedrībām.
65. pants. Ārvalsts veiktās uzraudzības novērtējums
(1) Ja divas vai vairākas Latvijas Republikā un citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir
meitas sabiedrības vienai un tai pašai ārvalsts mātes sabiedrībai, netiek efektīvi uzraudzītas grupas līmenī, Komisija
novērtē, vai ieguldījumu brokeru sabiedrības ir pakļautas konsolidētas uzraudzības prasībām, kas ir līdzvērtīgas šajā
likumā un Regulā Nr. 
2019/2033
 noteiktajām prasībām. 
41
/
50
likumā un Regulā Nr. 
2019/2033
 noteiktajām prasībām.
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētajā novērtējumā tiek konstatēts, ka ārvalsts uzraudzības institūcijas veiktā
konsolidētā uzraudzība neatbilst konsolidētas uzraudzības prasībām, kas noteiktas šajā likumā un Regulā Nr.
2019/2033
, un Komisija būtu grupas uzraudzības institūcija, ja attiecīgā mātes sabiedrība būtu reģistrēta Eiropas
Savienībā, tā pēc apspriešanās ar citām iesaistītajām uzraudzības institūcijām tādu ieguldījumu brokeru sabiedrību
konsolidēto uzraudzību veic atbilstoši šā likuma un Regulas Nr. 
2019/2033
 prasībām. Komisija informē citas
iesaistītas uzraudzības institūcijas, Eiropas Banku iestādi un Eiropas Komisiju par ikvienu pasākumu, kas veikts
atbilstoši šīs daļas noteikumiem.
(3) Ja Komisija ir grupas uzraudzības institūcija, tā ir tiesīga pieprasīt, lai ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība
nodibina ieguldījumu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas veiktu komercdarbību Eiropas
Savienībā, lai minētajai ieguldījumu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai piemērotu Regulas
Nr. 
2019/2033
 7. vai 8. panta prasības.
66. pants. Papildu prasības pārvaldītājsabiedrībām
(1) Dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība,
Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība un Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu
pārvaldītājsabiedrība, finanšu pārvaldītājsabiedrība un jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība (turpmāk šajā pantā —
pārvaldītājsabiedrība), kuras konsolidēto uzraudzību veic Komisija, iesniedz Komisijai kā konsolidētās uzraudzības
institūcijai pieteikumu un šādu informāciju:
1) ziņas par tās grupas, kurā ietilpst pārvaldītājsabiedrība, organizatorisko struktūru, norādot grupas meitas
sabiedrības, mātes sabiedrības un katras grupā ietilpstošās sabiedrības atrašanās vietu un darbības veidu;
2) ziņas par vismaz diviem pārvaldītājsabiedrības valdes locekļiem un minēto personu atbilstību šā likuma 
8.
panta
 prasībām;
3) informāciju par to, vai pārvaldītājsabiedrības akcionārs vai dalībnieks, kuram ir būtiska līdzdalība
pārvaldītājsabiedrībā, atbilst šā likuma 
7. panta
 un 
27. panta
 pirmās daļas prasībām;
4) informāciju par iekšējās kontroles sistēmas izveidi — vismaz par atbildības, funkciju un kompetences
sadalījumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu grupā, interešu konfliktu novēršanu grupā un iekšējo procedūru un
politiku piemērošanu grupas pārvaldībā.
(2) Komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija atļauj pārvaldītājsabiedrībai būt par ieguldījumu brokeru
sabiedrības mātes sabiedrību, ja:
1) iekšējās kontroles sistēma grupā ir atbilstoša tam, lai konsolidēti vai subkonsolidēti nodrošinātu atbilstību
prasībām, kas noteiktas šajā likumā un Regulā Nr. 
575/2013
;
2) tās grupas organizatoriskā struktūra, kurā ietilpst pārvaldītājsabiedrība, neierobežo Komisijas kā
konsolidētās uzraudzības institūcijas iespējas efektīvi uzraudzīt meitas sabiedrības un mātes sabiedrības
individuālās, konsolidētās vai subkonsolidētās saistības;
3) ir nodrošināts tas, ka pārvaldītājsabiedrības valdes locekļi atbilst šā likuma 
8. panta
 prasībām, bet akcionāri
vai dalībnieki, kuriem ir būtiska līdzdalība pārvaldītājsabiedrībā, — šā likuma 
7. panta
 un 
27. panta
 pirmās
daļas prasībām.
(3) Pārvaldītājsabiedrībai nav nepieciešama šā panta otrajā daļā minētā atļauja, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
1) pārvaldītājsabiedrības pamatdarbība ir līdzdalības iegūšana meitas sabiedrībās;
2) pārvaldītājsabiedrība nav noregulējuma vienība 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības
atjaunošanas un noregulējuma likuma
 izpratnē;
3) kredītiestāde, kas ir meitas sabiedrība, ir tiesīga konsolidēti nodrošināt grupas atbilstību prudenciālajām
prasībām, un tai ir visi nepieciešamie resursi, lai to nodrošinātu;
4) pārvaldītājsabiedrība neiesaistās tādu ar pārvaldību, darbību vai finansēm saistītu lēmumu pieņemšanā, kas
ietekmē grupu vai tās meitas sabiedrību, kura ir kredītiestāde, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai finanšu
iestāde;
42
/
50
5) nav šķēršļu efektīvai grupas konsolidētajai uzraudzībai.
(4) Komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija var pieprasīt papildu informāciju, kas nepieciešama šā panta
otrajā un trešajā daļā minētās atbilstības izvērtēšanai.
(5) Komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija lēmumu par šā panta otrajā daļā minētās atļaujas sniegšanu
vai trešajā daļā minētā izņēmuma piemērošanu pieņem četru mēnešu laikā no dienas, kad ir saņemta pilnīga
informācija, bet ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no pieteikuma un pilnīgas informācijas iesniegšanas dienas.
(6) Ja pārvaldītājsabiedrība ir reģistrēta citā dalībvalstī, Komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija pirms
lēmuma pieņemšanas sadarbojas ar dalībvalsts uzraudzības institūciju un sniedz tai savu novērtējumu par
pārvaldītājsabiedrības atbilstību šā panta otrās vai trešās daļas nosacījumiem. Komisija kā konsolidētās uzraudzības
institūcija, kopīgi apspriežoties un saskaņojot viedokļus ar dalībvalsts uzraudzības institūciju un koordinatoru 
Finanšu
konglomerātu likuma
 izpratnē, divu mēnešu laikā no novērtējuma sagatavošanas dienas pieņem lēmumu par atļaujas
sniegšanu vai par izņēmuma piemērošanu saskaņā ar šā panta trešo daļu. Ja minētais lēmums netiek pieņemts,
Komisijai kā konsolidētās uzraudzības institūcijai, lai izšķirtu domstarpības, ir tiesības vērsties attiecīgajā Eiropas
uzraudzības iestādē saskaņā ar Regulu Nr. 
1093/2010
.
XII nodaļa
Atbildība
67. pants. Sankciju veidi
Komisija var piemērot šādas sankcijas:
1) brīdinājumu;
2) publisku paziņojumu;
3) naudas sodu;
4) licences vai atļaujas anulēšanu.
68. pants. Brīdinājums
Brīdinājums ir par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas izdarīta pārkāpuma nosodījums, ko
izsaka rakstveidā.
69. pants. Publisks paziņojums
(1) Publisks paziņojums ir paziņojums, kurā norādīta par pārkāpumu atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona un
pārkāpuma būtība.
(2) Komisija publisku paziņojumu ievieto savā tīmekļvietnē, norādot ziņas par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai
juridisko personu un tās izdarīto pārkāpumu.
(3) Publisku paziņojumu var piemērot papildus 
67. panta
 1., 3. un 4. punktā minētajām sankcijām.
(4) Publisks paziņojums Komisijas tīmekļvietnē pieejams piecus gadus no tā ievietošanas dienas.
70. pants. Naudas sods
Komisija ir tiesīga piemērot naudas sodu:
1) juridiskajai personai līdz 10 procentiem no juridiskās personas kopējā gada apgrozījuma, pamatojoties uz
43
/
50
iepriekšējā finanšu gada apstiprināto gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir meitas sabiedrība, kura sagatavo
konsolidēto gada pārskatu saskaņā ar normatīvo aktu prasībām, kas attiecas uz tās gada pārskatu un
konsolidēto gada pārskatu sagatavošanu, kopējo gada apgrozījumu veido iepriekšējā finanšu gada kopējais
gada apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz apstiprināto galējās mātes sabiedrības
iepriekšējā finanšu gada konsolidēto pārskatu;
2) juridiskajai personai līdz pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam
apmēram;
3) par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai, tai skaitā ieguldījumu brokeru sabiedrības amatpersonai,
darbiniekam vai fiziskajai personai, kura pārkāpuma izdarīšanas laikā ir atbildīga par noteiktas darbības
veikšanu, līdz pieciem miljoniem 
euro
.
71. pants. Licences vai atļaujas anulēšana
Komisija ir tiesīga anulēt licenci vai atļauju par būtisku šā likuma 
73. pantā
 minētu pārkāpumu.
72. pants. Administratīvo pasākumu veidi
(1) Komisija var piemērot šādus administratīvos pasākumus:
1) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona izbeidz attiecīgo darbību;
2) noteikt pagaidu aizliegumu valdes vai padomes loceklim vai citai par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai
personai veikt tai noteiktos pienākumus līdz galīgā nolēmuma spēkā stāšanās brīdim, bet ne ilgāk kā divus
gadus.
(2) Komisija var piemērot vienu vai abus administratīvos pasākumus atsevišķi vai papildus sankcijām.
73. pants. Pārkāpumi ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības jomā
(1) Komisija ir tiesīga šajā likumā noteiktās sankcijas vai administratīvos pasākumus piemērot par:
1) informācijas publicēšanas prasību neievērošanu vai informācijas nesniegšanu, informācijas nepienācīgu
sniegšanu vai nepatiesas informācijas sniegšanu Komisijai;
2) prudenciālo prasību neievērošanu;
3) iekšējās kontroles sistēmas pārkāpumiem;
4) akcionāriem vai dalībniekiem, valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļiem noteikto prasību
neievērošanu;
5) būtiskas līdzdalības prasību neievērošanu.
(2) Par grāmatvedības prasību neievērošanu Komisija ir tiesīga par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai vai juridiskajai
personai piemērot naudas sodu līdz 14 200 
euro
.
(3) Komisija ir tiesīga šajā likumā noteiktās sankcijas vai administratīvos pasākumus piemērot ieguldījumu
pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktas darbības pārvaldītājsabiedrībām par
uzraudzības procesā konstatētajiem un iekšējo modeļu pieejas izmantošanas pārkāpumiem.
74. pants. Sankciju un administratīvo pasākumu piemērošana
Pieņemot lēmumu par sankciju un administratīvo pasākumu piemērošanu par finanšu un kapitāla tirgu regulējošu
normatīvo aktu pārkāpumiem atbildīgajām fiziskajām vai juridiskajām personām un par naudas soda apmēru, Komisija
ņem vērā pārkāpuma smagumu, pārkāpuma ilgumu, personas atbildības pakāpi, pārkāpuma rezultātā personas gūtos
ienākumus, pārkāpuma rezultātā radītos zaudējumus, personas sadarbību pārkāpuma pārbaudē, personas pieredzi
finanšu un kapitāla tirgū, personas finansiālo stāvokli un personas iepriekš izdarītos pārkāpumus finanšu tirgū, kā arī 
44
/
50
finanšu un kapitāla tirgū, personas finansiālo stāvokli un personas iepriekš izdarītos pārkāpumus finanšu tirgū, kā arī
pasākumus, kurus veikusi persona, lai novērstu pārkāpuma atkārtošanos un mazinātu iespējamās pārkāpuma
sistēmiskās sekas un ar to trešajām personām nodarīto zaudējumu apmēru, kā arī izvērtē piemērojamo sankciju un
administratīvo pasākumu samērīgumu, efektivitāti un atturošo raksturu.
75. pants. Noilgums
(1) Komisija ir tiesīga ierosināt lietu ne vēlāk kā piecu gadu laikā no pārkāpuma izdarīšanas dienas, bet, ja
pārkāpums ir ilgstošs, — no pārkāpuma izbeigšanas dienas.
(2) Šā panta pirmajā daļā noteiktā noilguma termiņa skaitīšanu aptur ar lietas ierosināšanas dienu.
(3) Lēmumu par šajā likumā noteikto sankciju un administratīvo pasākumu piemērošanu Komisija var pieņemt divu
gadu laikā no lietas ierosināšanas dienas.
(4) Komisija izbeidz lietu, ja šā panta trešajā daļā noteiktajā termiņā nav pieņemts lēmums par šajā likumā
noteikto sankciju un administratīvo pasākumu piemērošanu.
76. pants. Informēšana par piemērotajām sankcijām un administratīvajiem pasākumiem
(1) Komisija informāciju par sankcijām un administratīvajiem pasākumiem, kas piemēroti par pārkāpumu
atbildīgajām fiziskajām vai juridiskajām personām, pēc tam, kad tā ir paziņota adresātam, ievieto savā tīmekļvietnē,
norādot ziņas par personu un tās izdarīto pārkāpumu, kā arī par Komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšanu
un pieņemto nolēmumu.
(2) Komisija šā panta pirmajā daļā minēto informāciju ievieto tīmekļvietnē, neidentificējot personu, ja konstatē, ka
tās fiziskās personas datu atklāšana, kurai piemērota sankcija vai administratīvais pasākums, nav samērīga vai arī
fiziskās vai juridiskās personas datu atklāšana var apdraudēt finanšu tirgus stabilitāti vai uzsākta kriminālprocesa
norisi vai radīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām.
(3) Komisijas tīmekļvietnē ievietotā informācija ir pieejama piecus gadus no tās ievietošanas dienas.
77. pants. Komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšana
(1) Pārsūdzot Komisijas izdoto administratīvo aktu, pieteikumu iesniedz Administratīvajā apgabaltiesā. Tiesa lietu
izskata kā pirmās instances tiesa. Lieta tiek izskatīta triju tiesnešu sastāvā. Administratīvās apgabaltiesas spriedumu
var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā administratīvā akta pārsūdzēšana, izņemot administratīvo aktu par naudas soda
piemērošanu vai publisku paziņojumu, neaptur šā akta darbību.
78. pants. Komisijas pienākums sniegt informāciju Eiropas Komisijai, Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādei un Eiropas Banku iestādei
(1) Komisija informē Eiropas Banku iestādi par sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un īstenotajām
darbībām, kā arī par Komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšanu un pieņemto nolēmumu.
(2) Komisija informē Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par darbībām, ko tā veikusi saskaņā
ar šā likuma 
48. panta
 otro daļu.
XIII nodaļa
Ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespēja un likvidācija, darbības
atjaunošanas un noregulējuma speciālie noteikumi
79. pants. Rīcība ar klientu naudas līdzekļiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai maksātnespējas procesa administrators (turpmāk — 
45
/
50
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai maksātnespējas procesa administrators (turpmāk —
administrators) pēc tam, kad pieņemts tiesas nolēmums par likvidāciju vai ieguldījumu brokeru sabiedrība pasludināta
par maksātnespējīgu, piecu dienu laikā uzaicina ieguldījumu brokeru sabiedrības klientus saņemt tās turējumā esošos
naudas līdzekļus un nosaka to saņemšanas kārtību. Rakstveida uzaicinājumu ieguldījumu brokeru sabiedrības
likvidators vai administrators nosūta katram klientam, kā arī publicē paziņojumu plašsaziņas līdzekļos un oficiālajā
izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(2) Termiņš šā panta pirmajā daļā minēto naudas līdzekļu saņemšanai ir trīs mēneši. Termiņa tecējums sākas ar
dienu, kad paziņojums publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(3) Naudas līdzekļus, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrības klienti neizņem šā panta otrajā daļā noteiktajā
termiņā, ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators, noslēdzot rakstveida glabājuma līgumu, nodod
glabāšanā paša izraudzītai Latvijas Republikā licencētai kredītiestādei. Rakstveida paziņojumu par naudas līdzekļu
nodošanu glabāšanā kredītiestādei ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators publicē plašsaziņas
līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(4) Maksu par kredītiestādei nodoto ieguldījumu brokeru sabiedrības klientu naudas līdzekļu glabāšanu ietur
atbilstoši kredītiestādes cenrādim no naudas līdzekļu summas, kas klientiem pienākas.
(5) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības klients 10 gadu laikā no brīža, kad naudas līdzekļi nodoti glabāšanā
kredītiestādei, nav izņēmis naudas līdzekļus, kas tam pienākas, tas zaudē prasījuma tiesības uz tiem. Naudas
līdzekļi, kuri pienākas ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem un attiecībā uz kuru prasījumiem iestājies noilgums,
piekrīt valstij kā bezīpašnieka lieta. Iestājoties noilgumam, kredītiestāde nekavējoties sniedz informāciju par
bezīpašnieka lietu Valsts ieņēmumu dienestam.
(6) Pēc rakstveida glabājuma līguma noslēgšanas ar kredītiestādi ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai
administrators iesniedz Komisijai informāciju par kredītiestādi, kurai naudas līdzekļi nodoti glabāšanā, un ieguldījumu
brokeru sabiedrības atlikušo klientu sarakstu, norādot katra klienta identifikācijas datus un naudas summu, kas tam
pienākas.
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators pēc tam, kad pilnīgi izbeigušās tā saistības pret
ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem, iesniedz Komisijai informāciju par saistību izbeigšanās faktu.
80. pants. Rīcība ar klientu finanšu instrumentiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators pēc tam, kad pieņemts tiesas nolēmums par
likvidāciju vai ieguldījumu brokeru sabiedrība pasludināta par maksātnespējīgu, piecu dienu laikā uzaicina ieguldījumu
brokeru sabiedrības klientus saņemt tās turējumā esošos finanšu instrumentus un nosaka to saņemšanas kārtību.
Rakstveida uzaicinājumu ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators nosūta katram klientam, kā arī
publicē paziņojumu plašsaziņas līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(2) Termiņš šā panta pirmajā daļā minēto finanšu instrumentu saņemšanai ir trīs mēneši. Termiņa tecējums sākas
ar dienu, kad paziņojums publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(3) Pēc šā panta otrajā daļā noteiktā termiņa ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem piederošos finanšu
instrumentus atsavina publiskā izsolē. Izsoli organizē un tās noteikumus izstrādā ieguldījumu brokeru sabiedrības
likvidators vai administrators.
(4) Pēc finanšu instrumentu atsavināšanas izsolē piemērojama šā likuma 
79. panta
 trešajā, ceturtajā, piektajā,
sestajā un septītajā daļā rīcībai ar klientu naudas līdzekļiem noteiktā kārtība.
81. pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības atjaunošanas un noregulējuma, maksātnespējas
procesa un likvidācijas tiesiskais regulējums
(1) Šā likuma noteikumi ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības atjaunošanai un noregulējumam piemērojami
tiktāl, ciktāl 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā
 nav
noteikts citādi.
(2) Komisija ir tiesīga iecelt ieguldījumu brokeru sabiedrībai pilnvarnieku 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā
 noteiktajos gadījumos. Pilnvarnieka iecelšanai un tā
darbībai piemērojami 
Kredītiestāžu likuma
 VIII nodaļas
 noteikumi.
46
/
50
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai maksātnespējas procesu un likvidāciju regulējošās 
Komerclikuma
 un
Maksātnespējas likuma
 normas piemērojamas tiktāl, ciktāl tās nav pretrunā ar šā likuma un 
Kredītiestāžu un
ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma
 normām.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas pieteikums tiek iesniegts tikai ar Komisijas piekrišanu.
(5) Maksātnespējas lietu pret ieguldījumu brokeru sabiedrību, attiecībā uz kuru Komisija ir pieņēmusi lēmumu par
turpmāko rīcību saskaņā ar 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma
likumā
 noteikto kārtību, tiesa var ierosināt tikai uz Komisijas pieteikuma pamata.
(6) Ierosinot ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas lietu, tiesa nekavējoties par to informē Komisiju
neatkarīgi no tā, vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai tiek piemērots noregulējums vai ir publiskots lēmums saskaņā ar
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā
 noteikto kārtību.
(7) Pēc šā panta sestajā daļā noteiktā informēšanas pienākuma izpildes tiesa var izskatīt maksātnespējas
pieteikumu, ja Komisija ir paziņojusi tiesai, ka neplāno veikt noregulējuma darbības attiecībā uz ieguldījumu brokeru
sabiedrību, vai ja Komisija nav septiņu dienu laikā sniegusi atbildi tiesai.
(8) Ja Komisija pēc šā panta sestajā daļā noteiktās informācijas saņemšanas ir paziņojusi tiesai, ka ieguldījumu
brokeru sabiedrība atbilst noregulējuma nosacījumiem un attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību tā plāno veikt
noregulējuma darbības, tiesa pieņem nolēmumu par maksātnespējas pieteikuma noraidīšanu.
82. pants. Kreditoru prasījumu segšanas speciālā kārtība
(1) Pēc ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas procesa vai likvidācijas izdevumu segšanas atlikušie
naudas līdzekļi tiek sadalīti kreditoru prasījumu pamatsummu (bez procentiem) apmierināšanai šādā kārtībā:
1) izmaksas ieguldītājiem, kuriem saskaņā ar 
Ieguldītāju aizsardzības likumu
 izmaksājama kompensācija.
Izmaksas tiek noteiktas 
Ieguldītāju aizsardzības likumā
 paredzētās kompensācijas apmērā. Ja ieguldītājs ir
saņēmis kompensāciju, viņš zaudē prasījuma tiesības attiecībā uz saņemto summu un attiecīgais prasījums
tiek pielīdzināts šīs grupas prasījumiem. Likvidatoram vai administratoram Komisijas iesniegtais aprēķins par
ieguldītājiem veiktajām izmaksām izmaksāto kompensāciju apmērā ir uzskatāms par kreditora prasību, kas
apmierināma prioritārā kārtībā pirms citiem nenodrošināto kreditoru prasījumiem brīdī, kad likvidators vai
administrators ir veicis visas normatīvajos aktos noteiktās darbības, lai pārliecinātos par prasījuma
pamatotību;
2) pēc tam, kad pilnā apmērā segtas šā panta pirmās daļas 1. punktā minētās izmaksas, — izmaksas
fiziskajām personām un mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (
Kredītiestāžu un ieguldījumu
brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma
 izpratnē) virs kompensācijā izmaksātās
summas, izņemot izmaksas par tiem ieguldījumiem, kuri veikti, izmantojot ieguldījumu brokeru sabiedrības
filiāli, kas atrodas ārpus Eiropas Savienības.
(2) Ja parādnieka naudas līdzekļu nepietiek, lai pilnībā apmierinātu visus šā panta pirmās daļas 2. punktā minētos
kreditoru prasījumus, likvidatora pienākums ir pieņemt lēmumu par maksātnespējas uzsākšanu un iesniegt tiesā
maksātnespējas procesa pieteikumu, ieguldījumu brokeru sabiedrības vārdā lūdzot tiesu pasludināt ieguldījumu
brokeru sabiedrību par maksātnespējīgu un pieņemt lēmumu par maksātnespējas procesa uzsākšanu.
(3) Pēc tam, kad pilnībā segtas šā panta pirmajā daļā minētās izmaksas un kreditoru prasījumi, pārējie
nenodrošināto kreditoru prasījumi tiek segti 
Maksātnespējas likumā
 noteiktajā kreditoru prasījumu segšanas kārtībā.
(4) Prasījumi, kas izriet no parāda instrumenta, kura sākotnējais dzēšanas termiņš saskaņā ar līgumu vai
prospektu ir vismaz viens gads, kurš nav uzskatāms par atvasinātu finanšu instrumentu, kurā nav ietverts atvasināts
finanšu instruments un attiecībā uz kuru līgumā vai prospektā ir noteikta zemāka prioritāte nekā tiem kreditoru
prasījumiem, kas ir līdzīgi šā panta pirmajā daļā noteiktajiem, tiek segti pēc šā panta trešajā daļā noteikto prasījumu
segšanas. Parāda instrumentu ar mainīgu procentu likmi, kas nosakāma, pamatojoties uz finanšu tirgū vispāratzīti
lietotu bāzes procentu likmi, un parāda instrumentu, kas nav izteikts emitenta valsts valūtā, ar nosacījumu, ka
pamatsumma, atmaksas summa un procentu likme ir izteikta vienā un tajā pašā valūtā, neuzskata par tādu parāda
instrumentu, kurā ietverts atvasināts finanšu instruments tikai šajā teikumā minēto pazīmju dēļ.
(5) Kreditoru prasījumi, kas neizriet no otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, par līdzekļiem, kurus kreditori aizdevuši
ieguldījumu brokeru sabiedrībai uz noteiktu laiku ar nosacījumu, ka pirms termiņa tos var pieprasīt vienīgi ieguldījumu
brokeru sabiedrības likvidācijas gadījumā, tiek segti pēc šā panta trešajā un ceturtajā daļā noteikto prasījumu
segšanas.
47
/
50
(6) Prasījumi, kas izriet no saistībām, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru attiecas 
Kredītiestāžu un
ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma
 
61. panta
 nosacījumi, emitējusi
noregulējamai vienībai un kuras noregulējamā vienība nopirkusi tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējamās
grupas vienību starpniecību vai kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība emitējusi tābrīža akcionāram, kurš neietilpst tajā
pašā noregulējamā grupā, un kuras akcionārs ir nopircis, tiek segti pēc šā panta piektajā daļā noteikto prasījumu
segšanas.
XIV nodaļa
Informācijas izpaušana un apmaiņa
83. pants. Ierobežotas pieejamības informācija
(1) Informācija par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās klientu, ieguldījumu brokeru sabiedrības un tās klienta
darbību, kura iepriekš nav bijusi likumā noteiktajā kārtībā publicēta vai kuras izpaušanu nenosaka citi likumi, vai
kuras izpaušanas lēmumu nav pieņēmusi Komisija, kā arī saskaņā ar šo pantu no dalībvalstīm, ārvalstīm un šo
valstu personām, struktūrām un iestādēm saņemtā informācija uzskatāma par ierobežotas pieejamības informāciju,
un tā nav izpaužama trešajām personām citādi kā tikai pārskata vai apkopojuma veidā tā, lai nebūtu iespējams
identificēt kādu konkrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai tās klientu. Šādai informācijai ir ierobežotas pieejamības
informācijas statuss arī tad, ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai ierosināts maksātnespējas process vai uzsākta tās
likvidācija, vai tā ir likvidēta.
(2) Ierobežotas pieejamības informāciju, kura apkopota un sniegta, ievērojot šā likuma un Regulas Nr. 
2019/2033
prasības, vai kura saņemta no dalībvalsts vai ārvalsts uzraudzības institūcijas, Komisija ir tiesīga izmantot, lai veiktu
savas funkcijas, jo īpaši šādiem mērķiem:
1) lai pārbaudītu informāciju, ko ieguldījumu brokeru sabiedrības sniegušas nolūkā saņemt licenci;
2) lai uzraudzītu šā likuma un Regulas Nr. 
2019/2033
 prasību ievērošanu;
3) lai piemērotu sankcijas un administratīvos pasākumus par šā likuma un Regulas Nr. 
2019/2033
pārkāpumiem;
4) Komisijas lēmumu apstrīdēšanas gadījumos;
5) tiesvedībā, kurā tiek pārsūdzēti Komisijas izdotie administratīvie akti vai tās faktiskā rīcība;
6) lai īstenotu uzraudzību attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību, administratīvajām un
grāmatvedības procedūrām un iekšējās kontroles mehānismiem.
(3) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju drīkst izpaust trešajām personām, kurām tā nepieciešama savu
likumā noteikto funkciju veikšanai, tikai ar Komisijas vai attiecīgās dalībvalsts vai ārvalsts uzraudzības institūcijas
iepriekšēju rakstveida piekrišanu un tikai tādiem mērķiem, kādiem Komisija vai attiecīgā uzraudzības institūcija
piekritusi izpaust šo informāciju.
(4) Šā panta noteikumi neaizliedz Komisijai sniegt ierobežotas pieejamības informāciju Eiropas Komisijai, kā arī
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai, Eiropas Banku iestādei, dalībvalstu
centrālajām bankām, Eiropas Centrālajai bankai monetāro iestāžu statusā un citām institūcijām, kas ir atbildīgas par
maksājumu, tīrvērtes un norēķinu sistēmu pārraudzīšanu, ja šāda informācija tām nepieciešama savu likumā noteikto
funkciju veikšanai.
84. pants. Ierobežotas pieejamības informācijas apmaiņa ar ārvalstu uzraudzības institūcijām
(1) Komisija ir tiesīga slēgt līgumus par informācijas apmaiņu šajā likumā noteikto uzraudzības funkciju veikšanai
ar ārvalstu uzraudzības institūcijām, iestādēm vai citām juridiskajām personām, kas:
1) veic finanšu tirgu un finanšu iestāžu uzraudzību, tostarp to finanšu iestāžu uzraudzību, kurām ir piešķirta
atļauja darboties kā centrālajiem darījumu partneriem, ja centrālie darījumu partneri ir atzīti saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija regulas (ES) Nr. 
648/2012
 par ārpusbiržas atvasinātajiem
48
/
50
instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem 25. pantu;
2) ir atbildīgas par ieguldījumu brokeru sabiedrību likvidācijas un citām līdzīgām procedūrām;
3) ir atbildīgas par to institūciju pārraudzību, kuras iesaistītas ieguldījumu brokeru sabiedrību likvidācijas un
citās līdzīgās procedūrās;
4) ir atbildīgas par audita veikšanu finanšu iestādēs vai tajās iestādēs, kas pārvalda kompensēšanas shēmas;
5) ir atbildīgas par to personu pārraudzību, kuras veic finanšu iestāžu auditu;
6) ir atbildīgas par to personu pārraudzību, kuras darbojas emisijas kvotu tirgos;
7) ir atbildīgas par to personu pārraudzību, kuras darbojas lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu
tirgos.
(2) Komisija ir tiesīga slēgt informācijas apmaiņas līgumus ar šā panta pirmajā daļā minētajām institūcijām un
iestādēm, ja attiecīgās ārvalsts normatīvie akti paredz Latvijas Republikas normatīvajos aktos noteiktajai atbildībai
līdzvērtīgu atbildību par ierobežotas pieejamības informācijas neatļautu izpaušanu un ir ievērotas Latvijas Republikā
spēkā esošās prasības personas datu aizsardzības jomā. Šāda informācija izmantojama vienīgi tam, lai veiktu
finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku uzraudzību vai attiecīgajām institūcijām likumā noteiktās funkcijas. Saņemto
informāciju attiecīgās ārvalsts institūcijas ir tiesīgas izpaust vienīgi ar Komisijas rakstveida piekrišanu un vienīgi
nolūkam, kādam šī piekrišana dota.
85. pants. Publicēšanas prasības
(1) Komisija publisko savas tīmekļvietnes vienā noteiktā piekļuves adresē visu turpmāk minēto informāciju:
1) norādi, kur atrodami normatīvie akti ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālās uzraudzības jomā;
2) veidu, kā ieviešanas un piemērošanas procesā izmantotas Eiropas Savienības tiesību aktos paredzētās
izvēles iespējas un rīcības brīvība ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālās uzraudzības jomā;
3) vispārīgos kritērijus un metodoloģiju, ko Komisija izmanto šā likuma 
43. pantā
 minētajai uzraudzības
pārbaudei un novērtēšanai;
4) apkopotus statistikas datus par normatīvajos aktos noteikto prasību piemērošanas galvenajiem aspektiem
ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālās uzraudzības jomā.
(2) Šā panta pirmajā daļā norādītās informācijas publicēšanas formātu, struktūru, saturu un ikgadējās publicēšanas
termiņus nosaka tieši piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti.
Pārejas noteikumi
1. Ārvalsts grupa, kurā ietilpst vairāk nekā viena dalībvalsts kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kuras kopējā aktīvu vērtība Eiropas Savienībā 2019. gada 27. jūnijā bija vismaz 40 miljardi 
euro
, un kura turpina
darbību šā likuma spēkā stāšanās dienā, atbilstoši šā likuma 
21. panta
 prasībām līdz 2023. gada 30. decembrim
izveido mātes sabiedrību Eiropas Savienībā.
2. Šā likuma 
66. pantā
 minētā pārvaldītājsabiedrība, kura veica darbību 2019. gada 27. jūnijā un turpina darbību šā
likuma spēkā stāšanās dienā, saņem atļauju minētajā pantā noteiktajā kārtībā sešu mēnešu laikā no šā likuma spēkā
stāšanās dienas.
3. Finanšu un kapitāla tirgus komisijas, pamatojoties uz 
Finanšu instrumentu tirgus likumu
, līdz Ieguldījumu
brokeru sabiedrības likuma spēkā stāšanās dienai izdotie normatīvie noteikumi, kas attiecas uz ieguldījumu brokeru
sabiedrībām, piemērojami līdz dienai, kad stājas spēkā uz šā likuma pamata izdotie attiecīgie Finanšu un kapitāla
tirgus komisijas normatīvie noteikumi, bet ne ilgāk kā līdz 2022. gada 30. jūnijam.
49
/
50
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 2022. gada 28. aprīlī.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2022. gada 17. maijā
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
Likumā iekļautas tiesību normas, kuras izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija direktīvas (ES) 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem
un ar ko groza direktīvu 
2002/92/ES
 un direktīvu 
2011/61/ES
;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra direktīvas (ES) 
2017/2399
, ar ko groza direktīvu
2014/59/ES
 attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2019/878
, ar ko direktīvu 
2013/36/ES
 groza
attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām,
atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra direktīvas (ES) 
2019/2034
 par ieguldījumu brokeru
sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza direktīvas 
2002/87/EK
, 2009/65/EK, 
2011/61/ES
, 
2013/36/ES
,
2014/59/ES
 un 
2014/65/ES
.
50
/
50