Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 29,
11.02.2016.
OP numurs: 
2016/29.10
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
92
Pieņemts: 
09.02.2016.
Stājas spēkā: 
01.05.2016.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 92
Rīgā 2016. gada 9. februārī (prot. Nr. 6 19. §)
Noteikumi par kuģošanas līdzekļu satiksmi iekšējos ūdeņos
Izdoti saskaņā ar 
Jūrlietu pārvaldes un
jūras drošības likuma
 
48.
1
 panta
 pirmo daļu
1. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka kuģošanas līdzekļu satiksmes kārtību Latvijas iekšējos ūdeņos, tai skaitā prasības
satiksmes dalībniekiem un izvietotajām navigācijas zīmēm un ugunīm.
2. Noteikumi attiecas uz Latvijas iekšējiem ūdeņiem no jūras krasta līnijas uz sauszemes pusi (piemēram, upes,
ezeri) un ostu akvatorijām (turpmāk – iekšējie ūdeņi).
3. Šo noteikumu izpratnē:
3.1. kuģošanas līdzeklis – inženiertehniska ierīce, kas konstruktīvi paredzēta kuģošanai, tai skaitā:
3.1.1. valsts akciju sabiedrības "Latvijas Jūras administrācija" Latvijas Kuģu reģistrā (turpmāk – Latvijas
Kuģu reģistrs) un valsts akciju sabiedrības "Ceļu satiksmes drošības direkcija" (turpmāk – CSDD) reģistrā
reģistrēts kuģis;
3.1.2. kuģošanas līdzeklis, kurš saskaņā ar Latvijas Republikas normatī
vajiem aktiem netiek reģistrēts vai
ir paredzēta brīvprātīga tā reģistrācija;
3.1.3. citas valsts karoga kuģis;
3.2. diennakts gaišais laiks – diennakts laiks no saules lēkta līdz saules rietam;
3.3. diennakts tumšais laiks – diennakts laiks no saules rieta līdz saules lēktam;
3.4. ierobežota redzamība – laikapstākļi (piemēram, migla, lietus, sniegs), kuru dēļ redzamība kuģošanas zonā
ir ierobežota;
3.5. kuģošanas līdzeklis kustībā – kuģošanas līdzeklis, kas nav pietauvots, noenkurots vai neatrodas uz
sēkļa;
3.6. minimālais ātrums – mazākais ātrums, ar kuru kuģošanas līdzeklis saglabā vadību esošajos apstākļos;
3.7. riņķuguns – uguns, kas ar nepārtrauktu gaismu izgaismo 360° lielu horizonta loku;
1
/
29
3.8. topuguns – balta uguns, kas novietota kuģošanas līdzekļa diametrā
lajā plaknē (uz garenass līnijas) tā, lai
gaisma būtu redzama taisnā virzienā uz kuģošanas līdzekļa priekšgalu līdz 22,5° aiz katra borta dvarsa un
apgaismotu ar nepārtrauktu gaismu 225° lielu horizonta loku;
3.9. bortu ugunis – zaļa uguns labajā un sarkana kreisajā bortā, katra no šīm ugunīm apgaismo ar nepārtrauktu
gaismu 112,5° lielu horizonta loku un ir novietota tā, lai gaisma kristu virzienā taisni uz kuģa priekšgalu līdz
22,5° aiz atbilstošā borta dvarsa. Uz kuģa, kura garums mazāks par 20 m, bortu ugunis var būt apvienotas
vienā laternā, kas novietota kuģa diametrālajā plaknē;
3.10. pakaļgala uguns – balta uguns, kas praktisko iespēju robežās novietota tuvāk kuģa pakaļgalam,
apgaismo ar nepārtrauktu gaismu 135° lielu horizonta loku un novietota tā, lai gaisma kristu virzienā taisni uz
kuģa pakaļgalu līdz 67,5° uz katra borta pusi;
3.11. zibšņu uguns – uguns, kas uzzibsnī ar regulāriem intervāliem 120 un vairāk reižu minūtē;
3.12. robežakvatorija – iekšējo ūdeņu akvatorija, pa kuru saskaņā ar starptautiskajiem līgumiem ir noteikta
Latvijas Republikas valsts robeža;
3.13. ūdens satiksmes negadījums – notikums uz ūdens, kurā bojāts vai gājis bojā kuģošanas līdzeklis, gājis
bojā vai guvis miesas bojājumus cilvēks, radušies zaudējumi trešajai personai vai nodarīts kaitējums videi;
3.14. iekšējo ūdeņu īpašnieks vai valdītājs – valsts vai pašvaldība, kā arī juridiska vai fiziska persona, kurai
pieder vai kuras valdījumā atrodas iekšējo ūdeņu akvatorija vai kura to nomā;
3.15. glābšanas veste – rūpnieciski ražota veste, kas paredzēta personas noturēšanai uz ūdens.
4. Nereģistrēta kuģošanas līdzekļa izmantošana ūdens satiksmē neatkarīgi no tā, kuras valsts valstiskās
piederības pazīmes tas izmanto, ir aizliegta, izņemot gadījumu, ja kuģošanas līdzeklis saskaņā ar Latvijas
Republikas normatīvajiem aktiem (turpmāk – normatīvie akti) netiek reģistrēts vai ir paredzēta brīvprātīga tā
reģistrācija.
5. Vadot kuģošanas līdzekli, kuru izmanto valsts dienestu, tai skaitā kontroles dienestu, pienākumu izpildē, ir
pieļaujamas atkāpes no šo noteikumu prasību ievērošanas (izņemot šo noteikumu 
9. punktā
, 21.12. un 21.13. apakš
punktā un 6. un 7. nodaļā minētās prasības), ja tas nepieciešams dienesta pienākumu izpildei un tiek nodrošināta citu
ūdens satiksmes dalībnieku drošība. Kuģošanas līdzeklis, kuru izmanto dienesta pienākumu izpildē, ir marķēts un,
ciktāl tas neapgrūtina dienesta pienākumu izpildi, aprīkots ar stacionāri uzstādītām bākugunīm un paceltu valsts
karogu.
6. Kuģojot ostas akvatorijā, papildus ievēro attiecīgās ostas noteikumus.
7. Kuģošanas līdzekļu satiksmi atbilstoši savai kompetencei uzrauga šo noteikumu 
89. punktā
 minētie kontroles
dienesti.
8. Peldbūvēm piemēro šo noteikumu 
10. nodaļu
.
2. Kuģošanas līdzekļa vadītājs
2.1. Kuģošanas līdzekļa vadītāja kvalifikācija
9. Attiecīgu kuģošanas līdzekli ir tiesības vadīt personai, kurai ir:
9.1. atbilstoši normatīvajiem aktiem par atpūtas kuģu vadītāju sertificēšanu CSDD izdota mazizmēra
kuģošanas līdzekļa vadītāja apliecība, atpūtas kuģa vadītāja apliecība vai starptautiskā atpūtas kuģa vadītāja
2
/
29
apliecība;
9.2. atbilstoši normatīvajiem aktiem par jūrnieku sertificēšanu valsts akciju sabiedrības "Latvijas Jūras
administrācija" Jūrnieku reģistra izdots kvalifikācijas sertifikāts;
9.3. atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komitejas Iekšzemes transporta komitejas
Iekšējo ūdeņu transporta darba grupas 1998. gada 16. oktobra rezolūcijas Nr. 40 "Starptautiskā atpūtas kuģu
vadītāja apliecība" prasībām izdota starptautiskā atpūtas kuģa vadītāja apliecība;
9.4. ārvalstniekam – kuģošanas līdzekļa vadītāja kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kas izdots saskaņā ar
attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem.
10. Šo noteikumu 
9. punkts
 un 21.4. un 21.5. apakšpunkts neattiecas uz kuģošanas līdzekļu vadītājiem, kuriem
normatīvie akti vadītāja apliecību neparedz.
11. Latvijā tiek atzītas citu valstu kompetento iestāžu atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas
Ekonomikas komitejas Iekšzemes transporta komitejas Iekšējo ūdeņu transporta darba grupas 1998. gada 16. oktobra
rezolūcijas Nr. 40 "Starptautiskā atpūtas kuģu vadītāja apliecība" prasībām izdotās starptautiskās atpūtas kuģu
vadītāju apliecības.
12. Airu laivu bez pilngadīgas personas klātbūtnes vadīt atļauts personai, kas sasniegusi 14 gadu vecumu.
2.2. Kuģošanas līdzekļa vadītāja tiesības un pienākumi
13. Šajā apakšnodaļā noteiktais neietekmē kuģošanas līdzekļa vadītāja citas tiesības un pienākumus, kas
atkarībā no kuģošanas līdzekļa tipa izriet no normatīvajiem aktiem un starptautiskajiem tiesību aktiem.
14. Kuģošanas līdzekļa vadītājam ir pienākums veikt visus pasākumus, lai nodrošinātu kuģošanas drošību, jo
īpaši novēršot:
14.1. cilvēka dzīvības un veselības apdraudējumu;
14.2. citu kuģošanas līdzekļu kuģošanas drošības apdraudējumu, tai skaitā sadursmes un ūdens satiksmes
negadījumus;
14.3. kaitējumu videi, krasta objektiem vai infrastruktūrai.
15. Uzsākot kuģošanu, kuģošanas līdzekļa vadītājs pārbauda kuģošanas līdzekļa tehnisko stāvokli un aprīkojumu,
tai skaitā:
15.1. dzinēja stāvokli;
15.2. korpusa stāvokli;
15.3. glābšanas līdzekļus un aprīkojumu;
15.4. navigācijas ugunis;
15.5. stūres iekārtu.
16. Kuģošanas līdzekļa vadītājs ir atbildīgs par visu to personu drošību, kas atrodas kuģošanas līdzeklī.
17. Kuģošanas līdzekļa vadītājs nodrošina, ka glābšanas vestu skaits kuģošanas līdzeklī atbilst cilvēku skaitam
3
/
29
kuģošanas līdzeklī.
18. Kuģošanas līdzekļa vadītājs nodrošina, lai persona, kas atrodas kuģošanas līdzeklī un ir jaunāka par 12
gadiem, pārvadāšanas laikā ir ietērpta atbilstoša izmēra glābšanas vestē.
19. Kuģošanas līdzekļa vadītāja pienākums ir sniegt palīdzību uz ūdens cietušajiem, tai skaitā ievērojot šo
noteikumu 
7. nodaļā
 noteikto kārtību.
20. Kuģošanas līdzekļa vadītāja pienākums ir izvēlēties tādu kuģošanas ātrumu, lai tas būtu drošs un
neapdraudētu citus ūdens satiksmes dalībniekus.
21. Kuģošanas līdzekļa vadītājam ir aizliegts:
21.1. izmantot kuģošanas līdzekli, kas nav tehniskā kārtībā vai nav apgādāts ar normatīvajos aktos noteikto
aprīkojumu un glābšanas līdzekļiem;
21.2. izmantot nereģistrētu kuģošanas līdzekli (izņemot gadījumu, ja saskaņā ar normatīvajiem aktiem tas
netiek reģistrēts vai ir paredzēta tā brīvprātīga reģistrācija);
21.3. izmantot reģistrētu kuģošanas līdzekli bez klātesošiem, reģistrāciju apliecinošiem, derīgiem
dokumentiem;
21.4. vadīt kuģošanas līdzekli bez derīga vadītāja kvalifikāciju apliecinoša dokumenta;
21.5. vadīt kuģošanas līdzekli, ja nav iegūta kuģošanas līdzekļa vadīšanai nepieciešamā kvalifikācija;
21.6. pārsniegt kuģošanas līdzekļa kravnesību vai atļauto pārvadājamo cilvēku skaitu;
21.7. pārsniegt atļauto kuģošanas ātrumu;
21.8. pārsniegt minimālo ātrumu publisko peldvietu tuvumā un apdraudēt peldētājus;
21.9. vadīt kuģošanas līdzekli vietās, kur tas ir aizliegts;
21.10. noenkuroties kuģu ceļā, kā arī pietauvoties vai stāvēt pie navigācijas zīmēm un piestātnēm, ja tās nav
paredzētas attiecīgajam kuģošanas līdzekļa tipam;
21.11. izlikt zvejas rīkus kuģu ceļā;
21.12. vadīt kuģošanas līdzekli vai mācīt vadīt kuģošanas līdzekli:
21.12.1. ja alkohola koncentrācija asinīs pārsniedz 0,5 promiles;
21.12.2. esot narkotisko, psihotropo, toksisko, citu apreibinošu vielu vai reakcijas ātrumu un uzmanību
samazinošu medikamentu iespaidā;
21.12.3. esot slimam vai arī tik nogurušam, ka tas var ietekmēt kuģošanas līdzekļa vadītāja darbspējas un
ūdens satiksmes drošību;
21.13. lietot alkoholiskos dzērienus, narkotiskās, psihotropās vai citas apreibinošās vielas pēc ūdens
satiksmes negadījuma, kā arī pēc tam, kad kuģošanas līdzeklis apturēts pēc šo noteikumu 
89. punktā
 minēto
kontroles dienestu pieprasījuma, līdz alkoholisko dzērienu, narkotisko, psihotropo vai citu apreibinošo vielu
ietekmes pārbaudei vai atbrīvošanai no šādas pārbaudes. Ja kuģošanas līdzekļa vadītājs atsakās no šajā
apakšpunktā minētās pārbaudes, tas tiek saukts pie atbildības normatīvajos aktos paredzētajā kārtībā.
22. Kuģošanas līdzekļa vadītājam ir pienākums pēc šo noteikumu 
89. punktā
 minēto kontroles dienestu
pieprasījuma apstādināt kuģošanas līdzekli, kā arī uzrādīt šo noteikumu 90.1., 90.2. un 90.3. apakšpunktā minētos
4
/
29
dokumentus.
23. Kuģošanas līdzekļu satiksme robežakvatorijā atļauta tikai diennakts gaišajā laikā, par to iepriekš informējot
Valsts robežsardzi. Pārvietojoties pa robežakvatoriju, vadītājam un personām, kas atrodas kuģošanas līdzeklī, ir jābūt
klāt personu apliecinošam dokumentam, ko uzrāda pēc Valsts robežsardzes amatpersonas pieprasījuma.
3. Mācību kuģošana
24. Šajā nodaļā minētās prasības attiecas uz personām, kas sertificējas atbilstoši šo noteikumu 9.1.
apakšpunktam.
25. Mācīt vadīt kuģošanas līdzekli atļauts pilngadīgai personai, kurai ir attiecīgā kuģošanas līdzekļa vadīšanas
tiesības.
26. Apmācīt vadīt kuģošanas līdzekli var personu, kas sasniegusi 14 gadu vecumu.
27. Mācību kuģošanu ar kuģošanas līdzekli organizē vietās, kur tas netraucē kopējai ūdens satiksmei.
28. Persona, kura māca vadīt kuģošanas līdzekli, atrodas kuģošanas līdzeklī vai uz tā (piemēram, uz
ūdensmotocikla). Mācīt vadīt ūdensmotociklu vienlaikus atļauts tikai vienu personu.
29. Mācību kuģošanas laikā par drošību uz ūdens ir atbildīgs kuģošanas līdzekļa vadītājs, kurš veic apmācību.
4. Kuģošanas līdzekļa izmantošana
4.1. Vispārīgie nosacījumi
30. Kuģošanas līdzeklim atļauts piedalīties ūdens satiksmē, ja tas atbilst saistošajos normatīvajos aktos
noteiktajām prasībām, tai skaitā prasībām par kuģošanas līdzekļa reģistrāciju, tehnisko stāvokli, aprīkojumu,
apkalpes nokomplektēšanu.
31. CSDD reģistrētos kuģošanas līdzekļus, kā arī airu laivas, kas nav reģistrētas CSDD, aprīko atbilstoši šo
noteikumu 
1. pielikumam
.
32. Ostā kuģošanas līdzeklis:
32.1. nedrīkst traucēt tāda kuģošanas līdzekļa satiksmi, kas iegrimes dēļ var kuģot tikai ar navigācijas zīmēm
un ugunīm (piemēram, bojām, stoderēm, vadlīnijām) apzīmētos akvatorijas posmos un kanālos. Ja kuģošanas
līdzeklim ir nepieciešams izmantot šādu kuģu ceļu vai kanālu, tas turas iespējami tuvāk labajai (braukšanas
virzienā) pusei, lai pilnībā atbrīvotu ceļu kuģošanas līdzeklim, kas var kuģot tikai pa apzīmēto akvatorijas
posmu. Kuģošanas līdzeklim, kas iegrimes dēļ var kuģot tikai pa apzīmētiem akvatorijas posmiem un
kanāliem, ir priekšroka attiecībā pret pārējiem kuģošanas līdzekļiem;
32.2. drīkst šķērsot kuģu ceļu vai kanālu, ja netiek traucēta kuģošanas līdzekļu kustība, iespējami taisnā leņķī
pret kuģu ceļa vai kanāla ass līniju, atrodoties garām ejošā kuģošanas līdzekļa aizmugurē;
32.3. kura garums ir mazāks par 20 metriem, vai buru jahta nedrīkst traucēt tāda kuģošanas līdzekļa kustību,
kas var droši kuģot tikai pa šauru kanālu vai kuģu ceļu.
5
/
29
4.2. Drošs ātrums
33. Kuģošanas līdzekļa vadītājs izvēlas tādu kuģošanas līdzekļa ātrumu (drošu ātrumu), lai varētu laikus veikt
efektīvus pasākumus, kas saistīti ar drošu kuģošanu, tai skaitā lai varētu apstāties drošā attālumā, nepieļaujot
sadursmi vai neradot draudus citiem ūdens satiksmes dalībniekiem.
34. Izvēloties kuģošanas līdzekļa drošu ātrumu, tā vadītājs papildus ņem vērā šādus apstākļus:
34.1. redzamība;
34.2. satiksmes intensitāte attiecīgajā akvatorijas daļā;
34.3. manevrēšanas spēja, īpaši attālums, kāds nepieciešams pilnīgai kuģošanas līdzekļa apturēšanai;
34.4. apgaismojuma fons diennakts tumšajā laikā no krasta ugunīm un no paša kuģošanas līdzekļa uguņu
gaismas izkliedes;
34.5. vēja, straumes stāvoklis un navigācijai bīstamu vietu tuvums;
34.6. attiecība starp kuģošanas līdzekļa iegrimi un esošo ūdens dziļumu;
34.7. izvietotās navigācijas zīmes un ugunis, kā arī attiecīgās ostas notei
kumos ietvertās prasības;
34.8. vai kuģošanas līdzekļa ātrums nerada pavadošo vilni, kas veicina krastu izskalošanu.
35. Ja kuģošanas līdzeklis izmanto radaru, tā vadītājs, izvēloties drošu ātrumu, papildus ņem vērā šādus
apstākļus:
35.1. radara iekārtas parametri un efektivitāte;
35.2. jebkuri ierobežojumi, ko nosaka izmantojamās radara iekārtas attāluma skala;
35.3. ūdens stāvokļa, meteoroloģisko faktoru, kā arī citu traucējumu ietekme uz radara iekārtas darbību;
35.4. vai radars var neatklāt kuģošanas līdzekļus, ledus gabalus un citus mazizmēra peldošus objektus;
35.5. radara atklāto kuģošanas līdzekļu skaitu, to atrašanās vietas un pārvietošanos.
36. Kuģošanas līdzekļu kustības ātrums šo noteikumu 
2. pielikumā
 minētajos rajonos nedrīkst pārsniegt:
36.1. Lielupes–Buļļupes rajonā – 18 km/h (10 mezgli);
36.2. Daugavas–Buļļupes rajonā – 14 km/h (8 mezgli);
36.3. Vecmīlgrāvī – 18 km/h (10 mezgli);
36.4. Ķīšezera–Juglas ezera–Lielā Baltezera rajonā – 14 km/h (8 mezgli);
36.5. Lielā Baltezera–Mazā Baltezera rajonā – 9 km/h (5 mezgli);
36.6. Daugavā no Vanšu tilta līdz Dzelzceļa tiltam – 14 km/h (8 mezgli).
4.3. Kuģošana zem tiltiem un to tuvumā
6
/
29
37. Kuģošanas līdzeklis caurbraukšanai zem tiltiem izmanto šim nolūkam paredzētās tilta ailes. Airu laivas
caurbraukšanai zem tiltiem var izmantot braukšanas virzienā krastam tuvāko tilta aili.
38. Ja caurbraukšanai paredzēta tikai viena tilta aile un tai vienlaikus tuvojas divi kuģošanas līdzekļi, kas viens
otram var radīt traucējumus, tie ievēro šādus noteikumus:
38.1. braucot pretējos virzienos, pirmais zem tilta iziet kuģošanas līdzeklis, kas brauc pa straumi;
38.2. braucot vienā virzienā, pirmais zem tilta iziet kuģošanas līdzeklis, kas atrodas pa labi.
39. Kuģošanas līdzeklim aizliegts apstāties un stāvēt zem tiltiem vai kanālos, ja tas traucē citu kuģošanas
līdzekļu kustību.
40. Attālumam starp kuģošanas līdzekļa augstāko punktu un tilta konstrukciju jābūt tādam, lai caurbraukšana būtu
droša.
5. Kuģošanas līdzekļa navigācijas ugunis, zīmes un skaņas signāli
5.1. Navigācijas ugunis un zīmes
41. Kuģošanas līdzeklis:
41.1. kura konstrukcija paredz navigācijas uguņu un zīmju uzstādīšanu, ir aprīkots atbilstoši 1972. gada
Konvencijai par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem (turpmāk – COLREG konvencija);
41.2. kurš konstrukcijas dēļ nevar izpildīt attiecīgu šīs nodaļas prasību, to nepiemēro.
42. Kuģošanas līdzeklis ieslēdz navigācijas ugunis diennakts tumšajā laikā un ierobežotas redzamības apstākļos.
43. Kuģošanas līdzekļa navigācijas zīmes izliek diennakts gaišajā laikā.
44. Kuģošanas līdzekļiem ar mehānisku dzinēju gaitā jāizliek:
44.1. topuguns kuģošanas līdzekļa priekšgalā;
44.2. otra topuguns kuģošanas līdzekļa aizmugurē un augstāk par pirmo topuguni (kuģošanas līdzeklim, kura
garums ir mazāks par 50 metriem, šī prasība nav obligāta);
44.3. bortu un pakaļgala ugunis.
45. Kuģošanas līdzeklim ar mehānisko dzinēju, kura garums ir mazāks par 12 metriem:
45.1. var šo noteikumu 
44. punktā
 minēto uguņu vietā izlikt baltu riņķ
uguni un bortu ugunis;
45.2. topuguns vai baltā riņķuguns var būt nobīdīta attiecībā pret kuģa diametrālo plakni, ja tās uzstādīšana
diametrālajā plaknē praktiski nav iespējama. Šajā gadījumā bortu ugunīm jābūt apvienotām vienā laternā, kas
uzstādīta kuģa diametrālajā plaknē vai, cik vien tas praktiski iespējams, tuvu diametrālajai plaknei, kurā
uzstādīta topuguns vai baltā riņķuguns.
7
/
29
46. Kuģošanas līdzeklim ar mehānisko dzinēju, kura garums ir mazāks par 7 metriem un maksimālais ātrums
nepārsniedz 13 km/h (7 mezglus), šo noteikumu 
44. punktā
 minēto uguņu vietā var izlikt baltu riņķuguni, kā arī, ja tas
praktiski iespējams, izliek bortu ugunis.
47. Kuģošanas līdzeklim, kas pārvietojas ar airu palīdzību, var izlikt šo noteikumu 
5.3
. apakšnodaļā minētās
ugunis, bet, ja kuģošanas līdzeklis tās neizliek, tam jāsagatavo elektriskais lukturis vai iedegta laterna ar baltu uguni,
ko izliek laikus, lai novērstu sadursmi.
48. Kuģošanas līdzeklim (arī tad, ja to velk) izliek riņķa ugunis vai tur gatavībā elektrisko lukturi vai iedegtu laternu
ar baltu uguni, ko, tuvojoties citiem kuģošanas līdzekļiem, izliek laikus, lai novērstu sadursmi.
49. Kuģošanas līdzeklim, kas ir noenkurojies, diennakts gaišajā laikā vislabāk redzamajā vietā izliek bumbu vai
bumbai līdzīgu priekšmetu, bet diennakts tumšajā laikā – baltu riņķuguni un pēc iespējas apgaismo klāju.
50. Kuģošanas līdzeklim, kas ir nodarbināts zemūdens darbos, vislabāk redzamajā vietā izliek karogu (zīmi) "A"
(ALFA) (
3. pielikums
) un nodrošina zīmes redzamību no visām pusēm.
5.2. Skaņas signāli
51. Kuģošanas līdzekli, kas garāks par 12 metriem, apgādā ar skaņas signālierīci – svilpi, kas nodrošina īsus
(apmēram sekundi) un garus (4–6 sekundes) skaņas signālus, kas ir dzirdami ne mazāk kā 900 metru attālumā, bet
kuģošanas līdzeklim, kura garums ir 20 metri vai vairāk, papildus svilpei jābūt aprīkotam ar zvanu.
52. Ierobežotas redzamības apstākļos kuģošanas līdzeklis ar mehānisku dzinēju var signalizēt šādi:
52.1. pārvietojoties ūdenī, – viens garš signāls ar regulāru intervālu, kas nepārsniedz 2 minūtes;
52.2. nepārvietojoties ūdenī, – divi gari signāli ar regulāru intervālu, kas nepārsniedz 2 minūtes.
53. Kuģošanas līdzeklis ar mehānisku dzinēju gaitā, ja tā redzamības robežās ir cits kuģošanas līdzeklis, savu
manevru var apstiprināt ar šādiem skaņas signāliem:
53.1. viens īss signāls – "Es mainu savu kursu pa labi";
53.2. divi īsi signāli – "Es mainu savu kursu pa kreisi";
53.3. trīs īsi signāli – "Mani dzinēji strādā atpakaļgaitā";
53.4. vismaz pieci īsi signāli ar maziem intervāliem – nevar izprast otra kuģošanas līdzekļa nodomus vai rīcību
vai šaubās par to, vai šis otrs kuģošanas līdzeklis veic pietiekamas darbības sadursmes novēršanai.
54. Ja kuģošanas līdzekļi ir savstarpēji redzami šaurā kanālā vai kuģu ceļā, tad kuģošanas līdzeklis, kas
gatavojas apdzīt otru kuģošanas līdzekli, šo darbību apliecina ar šādiem skaņas signāliem:
54.1. divas ilgstošas skaņas un tām sekojoša viena īsa skaņa, kas nozīmē "Es gatavojos jūs apdzīt gar jūsu
labo bortu";
54.2. divas ilgstošas skaņas un tām sekojošas divas īsas skaņas, kas nozīmē "Es gatavojos jūs apdzīt gar
jūsu kreiso bortu".
55. Kuģošanas līdzeklis, kuru gatavojas apdzīt, dod šādu signālu:
55.1. viena ilgstoša, viena īsa, viena ilgstoša un viena īsa skaņa, ja apstiprina šādu manevru; 
8
/
29
55.2. šo noteikumu 53.4. apakšpunktā minētais skaņas signāls, ja nevar izprast otra kuģošanas līdzekļa
nodomus vai rīcību vai arī šaubās par to, vai šis otrs kuģošanas līdzeklis veic pietiekamas darbības
sadursmes novēršanai.
5.3. Prasības buru jahtām
56. Buru jahtai gaitā izliek bortu ugunis un pakaļgala ugunis.
57. Buru jahtai, kuras garums ir mazāks par 20 metriem, šo noteikumu 
56. punktā
 norādītās ugunis var apvienot
vienā laternā (kombinēta laterna), kas izliekama masta augšgalā vai tā tuvumā vislabāk redzamajā vietā.
58. Buru jahta gaitā papildus šo noteikumu 
56. punktā
 norādītajām ugunīm var izlikt divas vertikālā līnijā izvietotas
riņķugunis masta augšgalā vai tā tuvumā vislabāk redzamajā vietā, no kurām augšējai jābūt sarkanai, bet apakšējai –
zaļai, taču šīs ugunis nedrīkst būt novietotas kopā ar kombinēto laternu, kas atļauta atbilstoši šo noteikumu 
57.
punktam
.
59. Buru jahtai, kuras garums ir mazāks par 7 metriem, izliek šo noteikumu 
56. 
un 
57. punktā
 minētās ugunis, ja
tas praktiski iespējams. Ja ugunis buru jahtai neizliek, gatavībā tur elektrisko lukturi vai iedegtu laternu ar baltu uguni,
ko, tuvojoties citiem kuģošanas līdzekļiem, izliek laikus, lai novērstu sadursmi.
6. Kuģošanas līdzekļu sadursmju novēršana
6.1. Vispārīgie nosacījumi
60. Kuģošanas līdzeklim atrodoties kustībā, tā vadītājs nodrošina novērošanu atbilstoši apstākļiem (vizuālo,
audio, kā arī ar visiem iespējamiem līdzekļiem), lai pastāvīgi novērtētu apkārtējo situāciju un novērstu sadursmi. Ja
rodas šaubas par sadursmes draudu esību, uzskata, ka draudi pastāv.
61. Lai noteiktu, vai kuģošanas līdzeklim ir sadursmes draudi, izmanto visus iespējamos līdzekļus atbilstoši
apstākļiem un nosacījumiem.
62. Jebkuru darbību sadursmes novēršanai uzsāk laikus, un tai jābūt noteiktai.
63. Jebkurām kuģošanas līdzekļa kursa un ātruma izmaiņām, kas tiek veiktas, lai novērstu sadursmi, jābūt
pietiekami lielām (ja to atļauj apstākļi), lai tās no otra kuģošanas līdzekļa būtu vizuāli viegli pamanāmas vai
konstatējamas ar radara palīdzību. Jāizvairās no vairākām nelielām kursa un (vai) ātruma izmaiņām, kas seko viena
otrai.
64. Lai izvairītos no sadursmes ar otru kuģošanas līdzekli, veic darbības, kas nodrošina kuģošanas līdzekļu
savstarpēju izmainīšanos drošā attālumā. Kuģošanas līdzekļa vadītājs kontrolē darbību, kamēr otrs kuģošanas
līdzeklis ir pilnīgi pagājis garām.
65. Visefektīvākā rīcība, lai novērstu bīstamu tuvošanos, ir kursa maiņa, ja vien tā izdarīta laikus, ir pietiekama un
neizraisa pārlieku tuvošanos citiem kuģošanas līdzekļiem.
66. Ja nepieciešams vairāk laika situācijas novērtēšanai, lai izvairītos no sadursmes, kuģošanas līdzekļa vadītājs
samazina ātrumu vai apstājas.
9
/
29
67. Ja kuģošanas līdzeklis tuvojas akvatorijas daļai, kurā ir ierobežota kuģošanas platība, kanāla malai, krastam,
bagarmašīnām, stāvošiem kuģošanas līdzekļiem, dokiem, pārcēlājiem vai nodarbinātiem ūdenslīdēju kuģošanas
līdzekļiem, tas samazina ātrumu (ja nepieciešams, līdz minimālajam ātrumam), lai neradītu bīstamu viļņošanos.
68. Šaurās akvatorijās (piemēram, kanālos), kur kuģošanas līdzekļu izmainīšanās ir apgrūtināta, kuģošanas
līdzeklis turas iespējami tuvu labajai pusei. Apdzīšana šo noteikumu 
2. pielikumā
 minētajos rajonos ir aizliegta.
69. Ja divi savstarpēji redzami kuģošanas līdzekļi tuvojas viens otram ar pretēju vai gandrīz pretēju kursu, tad
kuģošanas līdzekļi maina kursu pa labi tā, lai tie viens otram paietu garām ar kreisajiem bortiem drošā attālumā.
70. Šo noteikumu 
69. punktā
 minētā situācija uzskatāma par esošu, ja kuģošanas līdzeklis redz otru kuģošanas
līdzekli tieši uz kursa vai gandrīz uz kursa, turklāt diennakts tumšajā laikā tas var redzēt otra kuģošanas līdzekļa
topugunis uz vienas līnijas vai gandrīz uz vienas līnijas un (vai) abas borta ugunis, bet diennakts gaišajā laikā – otra
kuģošanas līdzekļa atbilstošu rakursu.
71. Ja divi savstarpēji redzami kuģošanas līdzekļi (ar mehāniskajiem dzinējiem) iet pa kursiem, kas krustojas tā,
ka rodas sadursmes draudi, tad kuģošanas līdzeklis, no kura pa labi atrodas otrs kuģošanas līdzeklis, dod tam ceļu
un nešķērso otra kuģošanas līdzekļa kursu gar tā priekšgalu.
6.2. Nosacījumi buru jahtām
72. Ja divas savstarpēji redzamas buru jahtas viena otrai tuvojas tā, ka rodas sadursmes draudi, tās ievēro šādus
principus:
72.1. ja buru jahtas iet ar dažādām halzēm, ceļu dod tā, kas iet ar kreiso halzi;
72.2. ja buru jahtas iet ar vienu un to pašu halzi, ceļu dod tā, kas atrodas vēja pusē;
72.3. buru jahta, kas iet ar kreiso halzi un redz vēja pusē otru buru jahtu, bet nespēj precīzi noteikt, vai tā iet ar
kreiso vai labo halzi, dod ceļu otrai buru jahtai.
73. Par vēja pusi uzskata grotburas pusei pretējo pusi, bet jahtai ar taisnām burām – vislielākajai slīpajai burai
pretējo pusi.
6.3. Apdzīšana
74. Apdzenamais kuģošanas līdzeklis apdzīšanas manevra laikā saglabā savu kursu un ātrumu. Apdzenošais
kuģošanas līdzeklis turas drošā attālumā no otra kuģošanas līdzekļa.
75. Apdzenošais kuģošanas līdzeklis ir kuģošanas līdzeklis, kurš tuvojas citam kuģošanas līdzeklim tādā
virzienā, kas ir vairāk nekā 22,5
o
 aiz tā dvarsa, tas ir, ja apdzenošais kuģošanas līdzeklis attiecībā pret apdzenamo
atrodas tādā stāvoklī, ka diennakts tumšajā laikā apdzenošais kuģošanas līdzeklis var redzēt tikai apdzenamā
kuģošanas līdzekļa pakaļgala uguni un nevar redzēt nevienu no tā bortu ugunīm.
7. Rīcība, ja noticis ūdens satiksmes negadījums
76. Ja noticis ūdens satiksmes negadījums, kuģošanas līdzekļa vadītājs vai jebkura cita persona, kurai ir
informācija par šo notikumu, zvana uz vienoto ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 vai 115.
10
/
29
77. Ja ūdens satiksmes negadījumā personai nodarīti miesas bojājumi, kuģošanas līdzekļa vadītājs vai jebkura
cita persona, kas atrodas negadījuma vietā, pēc šo noteikumu 
76. punktā
 minētās ziņošanas nekavējoties:
77.1. sniedz cietušajai personai pirmo palīdzību;
77.2. ja iespējams, nogādā cietušo personu krastā;
77.3. izsauc neatliekamo medicīnisko palīdzību vai nogādā cietušo personu tuvākajā ārstniecības iestādē.
78. Katrai personai, kas atrodas negadījuma vietā, ir pienākums darīt visu iespējamo, lai sniegtu pirmo palīdzību
negadījumā cietušajām personām.
8. Navigācijas zīmes, ugunis un to uzstādīšana
79. Navigācijas zīmes un ugunis atbilst šajos noteikumos minētajām prasībām (3. pielikuma I nodaļa). Atļauts
uzstādīt arī citas navigācijas zīmes un ugunis, ja tās atbilst Eiropas iekšējo ūdeņu kodeksā (CEVNI kodekss)
noteiktajam.
80. Zīmju vairogus ieteicams krāsot ar luminiscējošu krāsu.
81. Zīmes izmērus izvēlas tādus, lai nodrošinātu tās redzamību visā zīmes darbības zonā.
82. Ugunis, kas tiek izmantotas papildus šajos noteikumos noteiktajām zīmēm, izvieto uz atbilstošā zīmes
vairoga vai tieši virs tā.
83. Iekšējo ūdeņu īpašnieks vai valdītājs:
83.1. ja nepieciešams, aprīko iekšējo ūdeņu akvatoriju ar šo noteikumu 
3. pielikumā
 minētajām navigācijas
zīmēm un ugunīm;
83.2. nodrošina tilta aiļu izgaismošanu diennakts tumšajā laikā, ja tilta tiešā tuvumā notiek kuģošanas līdzekļu
satiksme;
83.3. nodrošina brīdinājuma zīmju izvietošanu akvatorijās, kurās aizliegts izmantot attiecīgu veidu kuģošanas
līdzekļus;
83.4. nodrošina, lai navigācijas zīmes un ugunis pastāvīgi tiktu uzturētas atbilstošā tehniskā stāvoklī;
83.5. publicē laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" un lielākajā attiecīgās administratīvās teritorijas preses izdevumā
informāciju par akvatoriju, kur aizliegta kuģošanas līdzekļu satiksme, kā arī peldvietu ierīkošana.
84. Inženiertehnisko būvju aprīkošanu ar navigācijas zīmēm un ugunīm nodrošina šo būvju īpašnieks vai valdītājs.
85. Navigācijas zīmju un uguņu īpašnieks vai valdītājs saskaņo ar valsts akciju sabiedrību "Latvijas Jūras
administrācija" (turpmāk – Jūras adminis
trācija) projektu par navigācijas zīmju un uguņu (
3. pielikuma
 I nodaļa)
izvietošanu ostas teritorijā un šādās ūdenstilpēs:
85.1. Daugavā no Vanšu tilta līdz Doles salai;
85.2. Ķīšezerā;
11
/
29
85.3. Buļļupē;
85.4. Lielupē no jūras krasta līnijas līdz Slokas tiltam.
86. Lai saskaņotu projektu par navigācijas zīmju un uguņu izvietošanu (turpmāk – projekts) ostas teritorijā,
projekta izstrādātājs Jūras administrācijā iesniedz attiecīgās ostas kapteiņa apstiprinātu projektu.
87. Projektā iekļauj šādu informāciju:
87.1. navigācijas zīmju vai uguņu nepieciešamības pamatojums;
87.2. esošo navigācijas zīmju un uguņu, kā arī apkārtējo apstākļu analīze;
87.3. projektējamo navigācijas zīmju un uguņu izvēle, izvietojums un apkārtējās vides novērtējuma rezultāti;
87.4. projektējamo navigācijas zīmju un uguņu plānotie darbības parametri;
87.5. navigācijas zīmju un uguņu aparatūras (piemēram, gaismas, barošanas avoti) izvēle un analīze.
88. Par šo noteikumu 
3. pielikuma
 I nodaļā minēto navigācijas zīmju un uguņu uzstādīšanu šo noteikumu 
85.
punktā
 minētajās ūdenstilpēs navigācijas zīmju un uguņu īpašnieks vai valdītājs rakstiski paziņo Jūras
administrācijai.
9. Kontroles dienesti
89. Valsts policija, pašvaldības policija, ostas policija (ostu akvatorijās), Valsts vides dienests un Valsts
robežsardze (ostu akvatorijās un robežakvatorijās) atbilstoši kompetencei uzrauga šo noteikumu ievērošanu.
Amatpersonām, kuras uzrauga kuģošanas līdzekļu satiksmi, jābūt klāt dienesta apliecībai, ko uzrāda pēc kuģošanas
līdzekļa vadītāja pieprasījuma.
90. Kontroles dienestiem ir tiesības apturēt kuģošanas līdzekli un veikt normatīvajos aktos noteiktās pārbaudes,
tai skaitā pārbaudīt:
90.1. kuģošanas līdzekļa reģistrācijas dokumentus;
90.2. kuģošanas līdzekļa vadītāja kvalifikāciju apliecinošu dokumentu;
90.3. kuģošanas līdzekļa kuģošanas spējas apliecību (ja saskaņā ar normatīvajiem aktiem kuģošanas
līdzeklim tā tiek izsniegta);
90.4. kuģošanas līdzekļa aprīkojuma atbilstību šo noteikumu 1. pieliku
mam (attiecas uz CSDD reģistrētajiem
kuģošanas līdzekļiem, kā arī uz airu laivām, kas nav reģistrētas CSDD reģistrā).
91. Kontroles dienesti, veicot kuģošanas līdzekļa pārbaudi, nerada apdraudējumu kuģošanas līdzeklim un citiem
ūdens satiksmes dalībniekiem.
10. Prasības peldbūvēm
92. Peldbūvju īpašnieki nodrošina peldbūvju izgaismošanu diennakts tumšajā laikā, kā arī ierobežotas redzamības
apstākļos.
12
/
29
Ministru prezidente Laimdota Straujuma
Satiksmes ministra pienākumu izpildītājs,
iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
Šis pielikums (izņemot 1.2. apakšpunktā minēto prasību par glābšanas vesti) neattiecas uz šādiem airu laivu
veidiem: kanoe, kajaks, airdēlis, akadēmiskā (sporta) airēšanas laiva.
Nr.
p. k.
Aprīkojuma nosaukums
Kuģošanas līdzeklis
mērvienība
airu laiva
1
motorlaiva un specializētais
kuģošanas līdzeklis
kuteris
1.
Glābšanas līdzekļi
1.1.
glābšanas riņķis
1
(riņķveida vai pakavveida)
1.1.1.
ja kuģošanas līdzekļa
2
 garums ir
mazāks par 7 metriem
gab.
1
(izņemot 2. piezīmē
minēto nosacījumu)
1
1
1.1.2.
ja kuģošanas līdzekļa garums ir 7
metri vai vairāk
gab.
1
1
2
93. Peldbūvei, kas ir gaitā, piemēro šo noteikumu 
5.1
. apakšnodaļā minētās prasības.
94. Peldbūves novietojums nedrīkst traucēt citu ūdens satiksmes dalībnieku drošību.
11. Citi nosacījumi
95. Personai, pārvietojoties ar ūdensmotociklu, burājot ar vējdēli, nodarbojoties ar ūdens slēpošanu vai līdzīgiem
ūdens sporta veidiem, jābūt ietērptai glābšanas vestē.
96. Sporta sacensību vai citu publisko pasākumu organizēšana akvatorijā, kā arī kuģošanas līdzekļu satiksmes
kārtība šo pasākumu laikā tiek saskaņota ar iekšējo ūdeņu īpašnieku vai valdītāju, bet robežakvatorijā – arī ar Valsts
robežsardzi.
97. Atkāpes no šajos noteikumos noteiktajām prasībām par drošu ātrumu, aprīkojumu, kuģošanu zem tiltiem un to
tuvumā un apdzīšanu ir pieļaujamas attiecīgo ūdens sporta vai nevalstisko organizāciju rīkotajos pasākumos
(piemēram, sacensībās, treniņos, publiskos pasākumos), ja to organizētāji nodrošina ūdens satiksmes drošību.
12. Noslēguma jautājumi
98. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2005. gada 1. marta noteikumus Nr. 158 "Noteikumi par
kuģošanas līdzekļu satiksmi iekšējos ūdeņos" (Latvijas Vēstnesis, 2005, 46., 137. nr.; 2009, 33. nr.; 2010, 80. nr.;
2014, 47. nr.).
99. Noteikumi stājas spēkā 2016. gada 1. maijā.
1. pielikums
Ministru kabineta
2016. gada 9. februāra
noteikumiem Nr. 92
Aprīkojums
13
/
29
1.2.
glābšanas veste
3, 4
gab.
6
6
6
2.
Ugunsdzēsības aprīkojums
2.1.
ugunsdzēšanas aparāts
2.1.1.
ja kuģošanas līdzekļa garums ir
mazāks par 7 metriem
gab.
–
–
1
2.1.2.
ja kuģošanas līdzekļa garums ir 7
metri vai vairāk
gab.
–
1
2
3.
Navigācijas aprīkojums
3.1.
kompass
gab.
–
–
1
4.
Atsūknēšanas līdzekļi
4.1.
sateču ūdens sūknis
gab.
–
–
1
4.2.
spainis, liekšķere vai rokas
ūdenssūknis
gab.
1
1
1
5.
Pārējais aprīkojums
5.1.
enkurs ar ķēdi vai trosi
gab.
–
–
1
5.2.
pirmās palīdzības aptieciņa
gab.
1
1
1
5.3.
ūdensdrošs elektriskais lukturītis
gab.
1
1
1
5.4.
nazis
5
gab.
1
1
1
5.5.
airi
gab.
1 (vismaz)
1 (vismaz)
1
(vismaz)
Piezīmes.
1
 Glābšanas riņķis ir rūpnieciski ražots un paredzēts personas noturēšanai uz ūdens.
2
 Airu laivām ar garumu līdz 4 metriem nepiemēro prasību par glābšanas riņķi.
3
 Glābšanas vestes vietā atļauts izmantot glābšanas vestei līdzvērtīgu sertificētu peldtērpu (tērps, kas notur
personu virs ūdens), kuram jābūt uzģērbtam, atrodoties kuģošanas līdzeklī.
4
 Prasība par glābšanas vesti nav obligāta akadēmiskajai (sporta) airēšanas laivai, ja tai seko pavadošā laiva ar
saziņas līdzekli (tālruni) un ar atbilstošu skaitu glābšanas līdzekļu.
5
 Nazis, ar kuru ir iespējams, piemēram, atsiet mezglus, pārgriezt virves.
6
 Glābšanas vestu skaits atbilst cilvēku skaitam attiecīgajā kuģošanas līdzeklī.
Satiksmes ministra pienākumu izpildītājs,
iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
Punkta numurs
WGS 84
LKS 92
ģeogrāfiskais
platums
ģeogrāfiskais
garums
X koordināta
Y koordināta
Lielupe–Buļļupe (1. attēls)
1.
57° 00.077'N
23° 55.764'E
6317531.135
495711.591
2.
57° 00.076'N
23° 56.144'E
6317529.259
496095.824
3.
56° 59.902'N
23° 56.956'E
6317205.626
496918.387
4.
56° 59.786'N
23° 56.951'E
6316989.376
496912.486
5.
56° 59.431'N
23° 56.372'E
6316332.700
496325.612
6.
56° 59.430'N
23° 55.842'E
6316330.812
495789.072
2. pielikums
Ministru kabineta
2016. gada 9. februāra
noteikumiem Nr. 92
Rajoni, kuros noteikti ātruma ierobežojumi, un to punktu koordinātas
14
/
29
Daugava–Buļļupe (2. attēls)
1.
57° 03.077'N
24° 02.444'E
6323095.109
502471.203
2.
57° 03.072'N
24° 02.594'E
6323085.588
502622.408
3.
57° 03.028'N
24° 02.619'E
6323003.771
502648.135
4.
57° 02.379'N
24° 03.681'E
6321801.806
503722.849
5.
57° 02.322'N
24° 03.708'E
6321695.067
503750.566
6.
57° 01.685'N
24° 01.706'E
6320511.590
501725.972
7.
57° 01.757'N
24° 01.597'E
6320645.355
501615.439
Vecmīlgrāvis (3. attēls)
1.
57° 02.128'N
24° 07.892'E
6321341.251
507982.762
2.
57° 02.150'N
24° 07.939'E
6321382.719
508030.304
3.
57° 02.189'N
24° 08.281'E
6321456.152
508375.649
4.
57° 02.050'N
24° 08.387'E
6321198.099
508483.887
5.
57° 01.840'N
24° 07.889'E
6320807.293
507980.683
6.
57° 01.908'N
24° 07.790'E
6320932.849
507880.086
Ķīšezers–Juglas ezers–Lielais Baltezers (4. attēls)
1.
57° 01.148'N
24° 16.595'E
6319550.661
516793.498
2.
57° 01.086'N
24° 16.694'E
6319435.481
516893.377
3.
57° 00.256'N
24° 12.915'E
6317881.342
513074.581
4.
57° 00.157'N
24° 13.018'E
6317698.715
513179.032
5.
57° 00.287'N
24° 13.351'E
6317940.232
513515.432
6.
57° 00.281'N
24° 13.372'E
6317929.652
513537.405
7.
57° 00.052'N
24° 13.201'E
6317503.019
513365.322
8.
57° 00.044'N
24° 13.214'E
6317488.348
513378.934
9.
56° 59.512'N
24° 15.151'E
6316508.353
515342.848
10.
56° 59.539'N
24° 15.265'E
6316558.583
515458.324
Lielais Baltezers–Mazais Baltezers (5. attēls)
1.
57° 02.500'N
24° 18.698'E
6322068.081
518909.945
2.
57° 02.416'N
24° 18.752'E
6321911.365
518965.179
3.
57° 02.462'N
24° 19.203'E
6321998.488
519421.120
4.
57° 02.398'N
24° 19.206'E
6321881.038
519424.977
Daugava–Tilti (6. attēls)
1.
56° 57.031'N
24° 05.488'E
6311881.667
505563.926
2.
56° 57.113'N
24° 05.896'E
6312033.398
505977.445
3.
56° 56.606'N
24° 06.579'E
6311094.372
506670.778
4.
56° 56.366'N
24° 06.012'E
6310647.985
506096.474
5.
56° 56.913'N
24° 05.576'E
6311662.436
505652.811
6.
56° 56.974'N
24° 05.523'E
6311774.822
505599.117
15
/
29
16
/
29
17
/
29
18
/
29
19
/
29
Satiksmes ministra pienākumu izpildītājs,
iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
I. Iekšējo ūdeņu navigācijas zīmes un ugunis
1. Aizlieguma zīmes nosaka noteiktus ūdens satiksmes ierobežojumus
Nr.p.k.
Zīmes nosaukums
Zīmes apraksts
Zīmes apzīmējums diennakts gaišajā
laikā
Zīmes apzīmējums
diennakts tumšajā
laikā
1.1.
Enkuroties aizliegts
Piemēram, aizliegts
izmest enkuru, loti
Izgaismo
3. pielikums
Ministru kabineta
2016. gada 9. februāra
noteikumiem Nr. 92
Navigācijas zīmes un ugunis
20
/
29
1.2.
Kuģošanas līdzekļiem
kuģot aizliegts
Kuģošanas līdzekļiem
tālāk kuģot aizliegts.
Diennakts tumšajā
laikā šo zīmi apzīmē
divas viena virs otras
novietotas pastāvīgi
degošas sarkanas
gaismas ugunis
1.3.
Aizliegts radīt
izskalošanu
Kuģošanas līdzekļiem
jākuģo ar tādu ātrumu,
lai neradītu
izskalošanu.
Diennakts tumšajā
laikā šo zīmi apzīmē
divas viena virs otras
izvietotas ugunis:
augšējā 
‒
 sarkana,
apakšējā 
‒
 balta
1.4.
Motorizētiem
kuģošanas līdzekļiem
kuģot aizliegts
Kuģošanas
līdzekļiem, kuri
darbināmi ar motoru,
tālāk kuģot aizliegts
Izgaismo
1.5.
Visiem sportam un
atpūtai paredzētajiem
kuģošanas līdzekļiem
kuģot aizliegts
Aizliegts kuģot visiem
sportam un atpūtai
paredzētajiem
kuģošanas līdzekļiem
Izgaismo
1.6.
Aizliegta
ūdensslēpošana
Aizliegta visu veidu
ūdensslēpošana
Izgaismo
1.7.
Aizliegts kuģot ar
jahtām un citiem
kuģošanas līdzekļiem,
kas paredzēti
kuģošanai galvenokārt
ar burām
Kuģošana jahtām un
citiem kuģošanas
līdzekļiem, kas
paredzēti kuģošanai
galvenokārt ar burām,
aizliegta
Izgaismo
1.8.
Visiem kuģošanas
līdzekļiem kuģot
aizliegts, izņemot
motorizētos un buru
kuģošanas līdzekļus
Visiem kuģošanas
līdzekļiem, izņemot
motorizētos un buru
kuģošanas līdzekļus,
kuģot aizliegts
Izgaismo
1.9.
Aizliegta vējdēļu
izmantošana
Aizliegta vējdēļu
izmantošana
Izgaismo
1.10.
Kuģošanas līdzekļus
nolaist ūdenī un izcelt
krastā aizliegts
Kuģošanas līdzekļus
nolaist ūdenī un izcelt
krastā aizliegts
Izgaismo
1.11.
Aizliegta
ūdensmotociklu
izmantošana
Aizliegta
ūdensmotociklu
izmantošana
Izgaismo
1.12.
Norādīto kuģošanas
ātrumu (km/h)
pārsniegt aizliegts
Norādīto kuģošanas
ātrumu (km/h)
pārsniegt aizliegts
Izgaismo
21
/
29
1.13.
Kuģošanas līdzekļiem
stāvēt pie krasta vai
noenkuroties aizliegts
Kuģošanas līdzekļiem
stāvēt pie krasta vai
noenkuroties aizliegts
Izgaismo
1.14.
Kuģošanas līdzekļiem
tauvoties aizliegts
Kuģošanas līdzekļiem
tauvoties aizliegts
Izgaismo
2. Brīdinājuma zīmes brīdina vadītājus par ūdens satiksmes īpatnībām un nosaka ūdens satiksmes režīmu
Nr.p.k.
Zīmes nosaukums
Zīmes apraksts
Zīmes apzīmējums diennakts gaišajā
laikā
Zīmes apzīmējums
diennakts tumšajā
laikā
2.1.
Veikt pastiprinātu
novērošanu
Norāda iekšējo ūdeņu
posmu, kurā jāievēro
īpaša piesardzība
Izgaismo
2.2.
Tilta vai pārvada
augstums
Norāda tilta vai gaisa
pārvadu ar ierobežotu
augstumu. Skaitlis
norāda attālumu
metros no vidējā
ūdens līmeņa līdz
pārvada apakšējai
malai
Izgaismo
2.3.
Ierobežots kuģošanas
dziļums metros
Skaitlis norāda
maksimāli pieļaujamo
kuģa iegrimi
konkrētajā kuģu ceļa
posmā metros
(atskaite no vidējā
ūdens līmeņa)
Izgaismo
2.4.
Kuģošana aizliegta
ārpus vairogiem
Zīme tiek izvietota uz
tilta balstiem vai tilta
pārvada posmiem,
starp kuriem iet kuģu
ceļš
Tilta balstus
diennakts tumšajā
laikā izgaismo.
Gaismas avota
(prožektora) staru
virza perpendiku
lāri
ūdens virsmai, un tas
nedrīkst traucēt citu
navigācijas uguņu
redzamību
2.5.
Norāda kuģošanas
līdzekļu kustības
virzienu
Norāda kuģošanas
līdzekļu kustības
virzienu
Izgaismo
2.6.a
Radiostacijai jābūt
ieslēgtai
Radiostacijai jābūt
ieslēgtai
Izgaismo
2.6.b
Radiostacijai jābūt
ieslēgtai norādītajā
kanālā
Radiostacijai jābūt
ieslēgtai norādītajā
kanālā
Izgaismo
22
/
29
2.7.
Kuģu ceļa vai kanāla
platums ierobežots
Kuģu ceļa vai kanāla
platumu norāda
skaitlis zīmes centrā
Izgaismo
3. Vadlīniju zīmes norāda kuģa ceļa asi. Vadlīniju veido divas viena aiz otras uzstādītas pārejas zīmes, no kurām
priekšējā zīme izvietota zemāk par aizmugurējo. Pārejas zīmes norāda kuģa ceļa virzienu, kur tas pāriet no viena
krasta uz otru krastu
Nr.p.k.
Zīmes nosaukums
Zīmes apraksts
Zīmes apzīmējums diennakts gaišajā
laikā
Zīmes apzīmējums
diennakts tumšajā
laikā
3.1.
Vadlīnijas un pārejas
zīme
Rombveida dzeltenas
krāsas zīmi ar
vertikālu melnu svītru
vidū uzstāda iekšējo
ūdeņu kreisajā krastā.
Diennakts tumšajā
laikā katru zīmi
apzīmē dzeltena
zibšņu vai
pārtraukuma uguns ar
nepāra skaitļa
raksturojumu, tikai ne
trīs zibšņu periods
3.2.
Vadlīnijas un pārejas
zīme
Kvadrātveida
dzeltenas krāsas zīmi
ar vertikālu melnu
svītru vidū uzstāda
iekšējo ūdeņu labajā
krastā. Diennakts
tumšajā laikā šo zīmi
apzīmē dzeltena
zibšņu vai
pārtraukuma uguns ar
pāra skaitļa
raksturojumu, tikai ne
divu zibšņu periods
4. Gaitas zīmes krastā norāda, ka kuģa ceļš var iet krasta tuvumā, kur izvietotas attiecīgās gaitas zīmes
Nr.p.k.
Zīmes nosaukums
Zīmes apraksts
Zīmes apzīmējums diennakts gaišajā
laikā
Zīmes apzīmējums
diennakts tumšajā
laikā
4.1.
Gaitas zīme
Kvadrātveida baltas
krāsas zīmi ar
horizontālu platu
sarkanu svītru vidū
uzstāda iekšējo ūdeņu
labajā krastā.
Diennakts tumšajā
laikā šo zīmi apzīmē
pastāvīgi degoša
sarkanas gaismas
uguns
4.2.
Gaitas zīme
Rombveida divu krāsu
kombinēto zīmi, kuras
augšējais trīsstūris
zaļš, apakšējais –
balts, uzstāda iekšējo
ūdeņu kreisajā krastā.
Diennakts tumšajā
laikā šo zīmi apzīmē
pastāvīgi degoša
zaļas gaismas uguns
5. Bojas apzīmē kuģu ceļu malas
23
/
29
Nr.p.k.
Zīmes nosaukums
Zīmes apraksts
Zīmes apzīmējums diennakts gaišajā
laikā
Zīmes apzīmējums
diennakts tumšajā
laikā
5.1.
Bojas
Sarkanas krāsas
cilindriskas formas
boja, kurai diennakts
tumšajā laikā iedegta
sarkanas krāsas
ritmiski mirgojoša
uguns, apzīmē kuģu
ceļa labo malu
5.2.
Bojas
Zaļas krāsas konusa
formas boja, kurai
diennakts tumšajā
laikā iedegta zaļas
krāsas ritmiski
mirgojoša uguns,
apzīmē kuģu ceļa
kreiso malu
6. Fiksētās zīmes norobežo bīstamas vietas un navigācijas šķēršļus
Nr.p.k.
Zīmes nosaukums
Zīmes apraksts
Zīmes apzīmējums diennakts gaišajā
laikā
Zīmes apzīmējums
diennakts tumšajā
laikā
6.1.
Fiksētā zīme
Sarkanas krāsas
fiksētā zīme norobežo
bīstamas vietas un
navigācijas šķēršļus
kuģu ceļa labajā pusē
Neizgaismo
6.2.
Fiksētā zīme
Zaļas krāsas fiksētā
zīme norobežo
bīstamas vietas un
navigācijas šķēršļus
kuģu ceļa kreisajā
pusē
Neizgaismo
6.3.
Fiksētā zīme
Zīme norobežo
bīstamas vietas un
navigācijas šķēršļus,
kas sadala kuģu ceļu
divās daļās
Neizgaismo
7. Informācijas zīmes
Nr.p.k.
Zīmes nosaukums
Zīmes apraksts
Zīmes apzīmējums diennakts gaišajā
laikā
Zīmes apzīmējums
diennakts tumšajā
laikā
7.1.
Atļauts kuģošanas
līdzekli nolaist ūdenī
un izcelt krastā
Atļauts kuģošanas
līdzekli nolaist ūdenī
un izcelt krastā
Neizgaismo
7.2.
Atļauta ūdens-
motociklu
izmantošana
Atļauta
ūdensmotociklu
izmantošana
Neizgaismo
24
/
29
7.3.
Atļauts kuģošanas
līdzeklim stāvēt pie
krasta
Zīmi uzstāda vietās,
kur atļauts noenkurot
kuģošanas līdzekli vai
atļauta kuģošanas
līdzekļa stāvēšana pie
krasta
Izgaismo
7.4.
Atļauta motorlaivas
izmantošana
Atļauta motorlaivas
izmantošana
Neizgaismo
7.5.
Atļauta vējdēļu
izmantošana
Atļauta vējdēļu
izmantošana
Neizgaismo
7.6.
Atļauta kuģošana
jahtām un citiem
kuģošanas
līdzekļiem, kas
paredzēti kuģošanai
galvenokārt ar burām
Atļauta kuģošana
jahtām un citiem
kuģošanas līdzekļiem,
kas paredzēti
kuģošanai galvenokārt
ar burām
Neizgaismo
7.7.
Atļauta ūdens-
slēpošana
Atļauta visu veidu
ūdensslēpošana
Neizgaismo
7.8.
Atļauta kuģošana
sportam un atpūtai
paredzētiem
kuģošanas līdzekļiem
Atļauts kuģot sportam
un atpūtai
paredzētajiem
kuģošanas līdzekļiem
Neizgaismo
7.9.
Atļauts kuģot
motorizētiem
kuģošanas līdzekļiem
Atļauts kuģot
kuģošanas līdzekļiem,
kuri darbināmi ar
motoru
Neizgaismo
7.10.
Dzeramā ūdens
ņemšanas vieta
Dzeramā ūdens
ņemšanas vieta
Neizgaismo
7.11.
Telefons
Telefons
Neizgaismo
7.12.
Vienvirziena kustības
vai ierobežojuma
beigas
Vienvirziena kustības
vai ierobežojuma
beigas
Neizgaismo
7.13.
Iespēja saņemt
kuģošanas
informāciju kanālā,
kas norādīts zīmē
Iespēja saņemt
kuģošanas informāciju
kanālā, kas norādīts
zīmē
Neizgaismo
7.14.
Atļauta tauvošanās
zīmē norādītā
attāluma robežās
Atļauta tauvošanās
zīmē norādītā
attāluma robežās
Neizgaismo
25
/
29
7.15.
Atļauta tauvošanās
zīmē norādītajā
attālumā
Atļauta tauvošanās
zīmē norādītajā
attālumā
Neizgaismo
7.16.
Maksimālais blakus
tauvojamo kuģu
skaits (borts pie
borta)
Maksimālais blakus
tauvojamo kuģu
skaits (borts pie borta)
Neizgaismo
7.17.
Visiem kuģošanas
līdzekļiem, izņemot
motorizētos un buru
kuģošanas līdzekļus,
kuģošana atļauta
Visiem kuģošanas
līdzekļiem, izņemot
motorizētos un buru
kuģošanas līdzekļus,
kuģošana atļauta
Neizgaismo
8. Zīmju uzstādīšanas piemērs
II. Kuģu navigācijas zīmes un ugunis
Šajā nodaļā ietvertajiem attēliem ir ilustratīvs raksturs.
1. attēls
Kuģošanas līdzeklis ar mehānisku dzinēju gaitā, kura garums ir lielāks par 50 metriem, atbilstoši šo noteikumu 
44.
punktam
2. attēls
Kuģošanas līdzeklis ar mehānisku dzinēju gaitā, kura garums ir mazāks par 12 metriem, atbilstoši šo noteikumu
45. punktam
26
/
29
3. attēls
Kuģošanas līdzeklis ar mehānisku dzinēju gaitā, kura garums ir mazāks par 7 metriem un maksimālais ātrums
nepārsniedz 13 km/h, atbilstoši šo noteikumu 
46. punktam
4. attēls
Kuģošanas līdzeklis, kas ir noenkurojies, atbilstoši šo noteikumu 
49. punktam
diennakts gaišais laiks
diennakts tumšais laiks
 
5. attēls
Kuģošanas līdzeklis, kas ir iesaistīts zemūdens darbos, atbilstoši šo noteikumu 
50. punktam
27
/
29
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
6. attēls
Buru jahta atbilstoši šo noteikumu 
56. punktam
7. attēls
Buru jahta, kuras garums ir mazāks par 20 metriem, atbilstoši šo noteikumu 
57. punktam
Satiksmes ministra pienākumu izpildītājs,
iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
28
/
29
29
/
29