Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 48,
09.07.1993., "Ziņotājs", 26/27,
05.07.1993.
Izdevējs: 
Augstākā Padome
Veids: 
likums
Pieņemts: 
01.06.1993.
Stājas spēkā: 
01.09.1993.
Attēlotā redakcija:
 01.09.2018. - 31.12.2018.
Grozījumi:
17.06.1996. likums / LV, 111 (596), 02.07.1996. / Stājas spēkā 01.07.1996.
Satversmes tiesas 04.06.2002. spriedums / LV, 84 (2659), 05.06.2002. / Stājas spēkā 04.06.2002.
24.10.2002. likums / LV, 165 (2740), 13.11.2002. / Stājas spēkā 01.01.2003.
12.06.2003. likums / LV, 91 (2856), 18.06.2003. / Stājas spēkā 02.07.2003.
28.10.2004. likums / LV, 180 (3128), 12.11.2004. / Stājas spēkā 26.11.2004.
20.12.2007. likums / LV, 4 (3788), 09.01.2008. / Stājas spēkā 23.01.2008.
18.12.2008. likums / LV, 202 (3986), 30.12.2008. / Stājas spēkā 13.01.2009.
28.10.2010. likums / LV, 183 (4375), 17.11.2010. / Stājas spēkā 01.02.2011.
17.01.2013. likums / LV, 21 (4827), 30.01.2013. / Stājas spēkā 01.07.2013.
23.05.2013. likums / LV, 112 (4918), 12.06.2013. / Stājas spēkā 01.11.2013.
08.05.2014. likums / LV, 98 (5158), 22.05.2014. / Stājas spēkā 01.07.2014.
30.10.2014. likums / LV, 228 (5288), 15.11.2014. / Stājas spēkā 01.01.2015.
26.11.2015. likums / LV, 245 (5563), 15.12.2015. / Stājas spēkā 29.12.2015.
09.11.2017. likums / LV, 231 (6058), 22.11.2017. / Stājas spēkā 23.11.2017.
08.03.2018. likums / LV, 57 (6143), 20.03.2018. / Stājas spēkā 21.03.2018.
LATVIJAS REPUBLIKAS LIKUMS
Notariāta likums
(Likuma nosaukums 
17.06.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.1996.
)
A sadaļa 
Vispārīgie noteikumi
(Sadaļa izveidota ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
I nodaļa 
Zvērinātu notāru darbības vispārīgie noteikumi
(Nodaļas nosaukums 
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
1.
 Notariālās lietas tiesu iestāžu uzraudzībā uzdots pārzināt zvērinātiem notāriem šajā likumā noteiktajā kārtībā.
Šis likums regulē zvērinātu notāru profesionālo un korporatīvo darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
2.
 Zvērināti notāri ir tiesu sistēmai piederīgas personas, kuras pastāv pie apgabaltiesām un pilda viņiem likumā
noteiktos pienākumus.
3.
 Amata darbībā zvērināti notāri pielīdzināti valsts amatpersonām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
1
/
66
4.
 Zvērinātus notārus amatā ieceļ uz mūžu, un šajā amatā viņi var būt līdz septiņdesmit gadu vecumam.
5.
 Zvērināts notārs amata darbībā pakļauts vienīgi likumam un pilda savus pienākumus kā neatkarīgs, neitrāls
fizisko un juridisko personu civilo tiesību un likumisko interešu nodrošinātājs.
5.
1
 Valsts un pašvaldību institūcijām, tiesām, prokuroriem un pirmstiesas izmeklēšanas iestādēm jāgarantē
zvērinātu notāru neatkarība amata pienākumu pildīšanā.
Fiziskajām un juridiskajām personām, kā arī amatpersonām aizliegts iejaukties zvērinātu notāru profesionālajā
darbībā, ietekmēt un iespaidot viņus.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
6.
 
(Izslēgts ar 
12.06.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
02.07.2003.
)
6.
1
 Ministru kabinets, izvērtējis Latvijas Zvērinātu notāru padomes izteikto viedokli, nosaka zvērinātu notāru amata
vietas, izveido jaunas un likvidē esošās amata vietas, ņemot vērā pārmaiņas tiesu iekārtā, iedzīvotāju skaitā, attiecīgās
apdzīvotās vietas saimnieciskajā dzīvē, notariālo lietu piekritībā un notāru vecuma struktūrā.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
7.
 
(Izslēgts ar 
12.06.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
02.07.2003.
)
8.
 Zvērinātus notārus ieceļ, atceļ, pārceļ, atbrīvo no amata, kā arī to sarakstu ved tieslietu ministrs.
Tieslietu ministrs var pārcelt zvērinātu notāru uz citu tiesas apgabalu, informējot par to Latvijas Zvērinātu notāru
padomi un attiecīgās tiesas.
Zvērināts notārs var izbeigt savu amata darbību pēc paša ierosmes, par to paziņojot tieslietu ministram, kas izdod
rīkojumu par notāra atbrīvošanu no amata.
(
12.06.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.07.2003.
)
9.
 Par zvērinātiem notāriem var būt personas, kas:
1) ir Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi;
2) sasniegušas divdesmit piecu gadu vecumu;
3) atbilst šādiem izglītības kritērijiem:
a) pēc akreditētas studiju programmas apguves augstskolā ieguvušas otrā līmeņa augstāko profesionālo
izglītību tiesību zinātnē un jurista kvalifikāciju,
b) ieguvušas maģistra grādu tiesību zinātnē;
4) prot valsts valodu;
5) ieguvušas darba pieredzi, strādājot kādā no šādiem amatiem:
a) vismaz divus gadus — zvērināta notāra palīga amatā,
b) vismaz trīs gadus — tiesneša amatā,
c) vismaz piecus gadus — zvērināta advokāta amatā, zvērināta tiesu izpildītāja amatā, tiesneša palīga
amatā, zvērināta advokāta palīga amatā, bāriņtiesas priekšsēdētāja, bāriņtiesas priekšsēdētāja vietnieka vai
bāriņtiesas locekļa amatā, kuru pienākumi pielīdzināmi notariālo darbību izpildei, 
2
/
66
d) vismaz septiņus gadus — citā juridiskās specialitātes amatā;
6) pierādījušas savas zināšanas un spējas zvērinātu notāru eksāmenā.
(Otrā daļa izslēgta ar 
28.10.2004
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar Satversmes tiesas 
04.06.2002.
 spriedumu, 
24.10.2002.
, 
28.10.2004.
, 
20.12.2007.
un 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
10.
 Par zvērinātiem notāriem nedrīkst būt personas:
1) kuras neatbilst šā likuma 
9.panta
 prasībām;
2) kuras tiesa atzinusi par maksātne
spējīgiem parādniekiem;
3) kuras kriminālprocesā par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu atzītas par aizdomās turētajiem vai
apsūdzētajiem;
4) pret kurām kriminālprocess par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu izbeigts uz nereabilitējoša pamata;
5) kuras sodītas par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai
noņemšanas;
6) kurām ar tiesas spriedumu kriminālprocesā atņemtas tiesības ieņemt zvērināta notāra amatu;
7) kuras agrāk izdarījušas tīšu noziedzīgu nodarījumu, bet no soda izciešanas atbrīvotas;
8) kuras, pamatojoties uz lēmumu disciplinārlietā, izslēgtas no zvērinātu advokātu vai viņu palīgu skaita,
atlaistas no prokurora amata vai atceltas no zvērināta tiesu izpildītāja, viņa palīga amata, zvērināta notāra, viņa
palīga amata vai tiesneša amata, kamēr nav pagājuši pieci gadi no brīža, kad lēmums disciplinārlietā stājās
spēkā;
9) pār kurām nodibināta aizgādnība;
10) kuras darbojas par zvērinātu advokātu vai viņa palīgu un zvērinātu tiesu izpildītāju vai viņa palīgu.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
11.
 
(Izslēgts ar 
12.06.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
02.07.2003.
)
11.
1
 Ja zvērināta notāra amata vieta ir vakanta, tieslietu ministrs uzaicina praktizējošos zvērinātus notārus divu
nedēļu laikā pieteikties uz šo amata vietu.
Ja uz vienu amata vietu pretendē vairāki zvērināti notāri, priekšrocības tikt pārceltam ir tam zvērinātam notāram,
kuram ir ilgāka prakse amatā un kuram pēdējo divu prakses gadu laikā nav piemērots disciplinārsods. Ja vairāki
zvērināti notāri atbilst šiem kritērijiem, Latvijas Zvērinātu notāru padome dod motivētu atzinumu par pieņemamāko
kandidātu.
Ja šādu pretendentu nav, tieslietu ministrs publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" uzaicinājumu personām,
kas nokārtojušas zvērināta notāra eksāmenu, mēneša laikā pieteikties uz vakanto notāra vietu.
Priekšrocības tikt apstiprinātam amatā ir zvērināta notāra palīgam.
Izvēloties atbilstošāko zvērināta notāra amata pretendentu (turpmāk — pretendents), ņem vērā zvērināta notāra
eksāmenā iegūto vērtējumu un Latvijas Zvērinātu notāru padomes pamatoto atzinumu.
Ja vakanto zvērināta notāra amata vietu nav iespējams aizpildīt norādītajā veidā, tieslietu ministrs oficiālajā
izdevumā "Latvijas Vēstnesis" izsludina zvērinātu notāru eksāmenu.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
 un 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā
3
/
66
01.11.2013.
 Sk. Pārejas noteikumu 23.punktu)
11.
2
 Persona, kura vēlas kļūt par zvērinātu notāru:
1) iesniedz Latvijas Zvērinātu notāru padomei iesniegumu un dokumentus, kas apliecina tās atbilstību šā likuma
9.panta
 prasībām un to, ka personas uzņemšanai zvērinātu notāru skaitā nav neviena no šā likuma 
10.panta
 2.
— 9.punktā minētajiem šķēršļiem;
2) Latvijas Zvērinātu notāru padomei uzrāda atsauksmes par savu profesionālo darbību un morālajām īpašībām.
Uz vakanto zvērināta notāra amata vietu nevar pieteikties pretendents, kurš ieguvis parādnieka statusu saskaņā ar
Uzturlīdzekļu garantiju fonda likumu
.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā
21.03.2018.
)
11.
3
 Ja pieteikumu uz zvērināta notāra amata vietu iesniegusi persona, kuras nodarbošanās nav savienojama ar
notāra pienākumiem, šai personai ir atļauts zvērēt un tā iekļaujama zvērinātu notāru sarakstā tikai pēc tam, kad
izbeigusi minēto nodarbošanos.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
02.07.2003.
)
11.
4
 
(Izslēgts ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
12.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome iesniedz tieslietu ministram dokumentus par pretendentu un Latvijas Zvērinātu
notāru padomes lēmumu par ieteikumu viņu uzņemt zvērinātu notāru skaitā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
13.
 Ja tieslietu ministra rīkojumā par zvērināta notāra iecelšanu amatā vai pārcelšanu nav noteikts citādi, zvērināts
notārs sāk pildīt amata pienākumus mēneša laikā no dienas, kad izdots rīkojums par iecelšanu amatā vai pārcelšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
14.
 Zvērināts notārs iekļaujams zvērinātu notāru sarakstā un var sākt pildīt amata pienākumus tikai pēc tam, kad
viņš apdrošinājis profesionālās darbības rezultātā iespējamā zaudējuma risku (
24.
—
32. pants
) un devis Augstākās
Tiesas priekšsēdētājam šādu zvērestu:
"Es zvēru būt uzticīgs Latvijas valstij, godprātīgi un pēc labākās apziņas un pārliecības pildīt valsts likumus,
izturēties ar cieņu pret tiesām un valsts varu, ievērot uzraudzības iestāžu un to amatpersonu norādījumus un
rīkojumus, godīgi pildīt zvērināta notāra pienākumus, sargāt personu tiesiskās intereses, man uzticētās lietas un
vērtības un neizpaust amata noslēpumus, apzinoties, ka man par savu darbību jāatbild likuma priekšā."
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
15.
 Uz zvērinātiem notāriem attiecas likumā noteiktie attiecīgie valsts amatpersonas amatu savienošanas
ierobežojumi, kā arī pienākumi.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
II nodaļa 
Zvērinātu notāru eksāmeni un kvalifikācijas pārbaudes
(Nodaļa 
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
16.
 Pretendentam, kurš atbilst šā likuma 
9.panta
 1., 2., 3., 4. un 5.punkta prasībām un uz kuru neattiecas šā
likuma 
10.panta
 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8. un 9.punktā noteiktie ierobežojumi, ir tiesības kārtot zvērinātu notāru eksāmenu
(turpmāk — eksāmens).
4
/
66
17.
 Zvērināts notārs atbilstoši šā likuma prasībām kārto šādas zvērinātu notāru kvalifikācijas pārbaudes (turpmāk —
kvalifikācijas pārbaude):
1) regulāro kvalifikācijas pārbaudi — ne retāk kā reizi piecos gados, skaitot no amatā iecelšanas dienas vai
iepriekšējās regulārās kvalifikācijas pārbaudes;
2) ārkārtas kvalifikācijas pārbaudi — ja zvērinātam notāram divu gadu laikā no disciplinārsoda piemērošanas ir
atkārtoti piemērots disciplinārsods.
Ņemot vērā zvērināta notāra pamatotu iesniegumu, tieslietu ministrs var pieņemt lēmumu par regulārās
kvalifikācijas pārbaudes kārtošanas termiņa pagarināšanu uz laiku līdz nākamajai regulārajai kvalifikācijas pārbaudei,
bet ne ilgāk par sešiem mēnešiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
18.
 Eksāmenā un kvalifikācijas pārbaudē vērtē zvērināta notāra darbībā nepieciešamās teorētiskās zināšanas, tai
skaitā par normatīvajiem aktiem, kā arī prasmi piemērot šīs zināšanas praksē, lai veiktu zvērināta notāra amata
pienākumus, ieskaitot aktu sastādīšanu un zvērināta notāra lietvedības kārtošanu. Eksāmenā un ārkārtas kvalifikācijas
pārbaudē vērtē arī pretendenta un zvērināta notāra sociālo kompetenci un sociālo intelektu.
19.
 Eksāmenu, regulāro kvalifikācijas pārbaudi un ārkārtas kvalifikācijas pārbaudi organizē un nodrošina Latvijas
Zvērinātu notāru padome. Ārkārtas kvalifikācijas pārbaudi rīko un zvērināts notārs to kārto četru mēnešu laikā pēc
atkārtotā disciplinārsoda piemērošanas.
Lēmumu par eksāmena un kvalifikācijas pārbaudes rīkošanu un norises dienu pieņem tieslietu ministrs pēc savas
iniciatīvas vai pēc Latvijas Zvērinātu notāru padomes priekšlikuma.
(
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
20.
 
(Pirmā daļa izslēgta ar 
23.05.2013
. likumu)
Par eksāmena kārtošanu ir jāmaksā. Maksas apmēru un maksāšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
Eksāmena un kvalifikācijas pārbaudes kārtību, jomas, kurās tiek pārbaudītas pretendenta un zvērināta notāra
zināšanas un prasmes, un to vērtēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
21.
 Eksāmena un kvalifikācijas pārbaudes programmu un jautājumus apstiprina tieslietu ministrs pēc Latvijas
Zvērinātu notāru padomes priekšlikuma.
Pretendenta un zvērināta notāra zināšanas un prasmes pārbauda eksāmenu komisija. Eksāmenu komisijas
sastāvu apstiprina tieslietu ministrs pēc savas ini
ciatīvas vai pēc Latvijas Zvērinātu notāru padomes priekšlikuma.
Eksāmenu komisijas sastāvā iekļauj Tieslietu ministrijas pārstāvjus, tiesnešus, augstskolu akadēmiskā personāla
pārstāvjus un zvērinātus notārus, kā arī personāla atlases speciālistu.
Personāla atlases speciālists vērtē pretendenta un zvērināta notāra sociālo kompetenci un sociālo intelektu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
22.
 Lēmumu par eksāmena vai kvalifikācijas pārbaudes rezultātiem pieņem eksāmenu komisija.
Eksāmenu komisijas lēmumu par eksāmena rezultātiem mēneša laikā no eksāmena kārtošanas dienas
pretendents var apstrīdēt, iesniedzot attiecīgu iesniegumu tieslietu ministram. Tieslietu ministra lēmumu pretendents
mēneša laikā var pārsūdzēt administratīvajā rajona tiesā. Administratīvās rajona tiesas lēmums nav pārsūdzams.
Pretendents, kurš nenokārto eksāmenu, ir tiesīgs to kārtot atkārtoti ne agrāk kā pēc sešiem mēnešiem, skaitot no
eksāmena kārtošanas dienas.
Pretendentam ir tiesības pieteikties uz zvērināta notāra amatu ne vēlāk kā triju gadu laikā pēc eksāmena
nokārtošanas.
5
/
66
23.
 Eksāmenu komisijas lēmumu par kvalifikācijas pārbaudes rezultātiem iesniedz apstiprināšanai tieslietu
ministram. Tieslietu ministrs eksāmenu komisijas lēmumu apstiprina septiņu dienu laikā no lēmuma saņemšanas
dienas. Eksāmenu komisijas lēmums stājas spēkā dienā, kad tieslietu ministrs to apstiprinājis. Konstatējot
kvalifikācijas pārbaudes kārtības pārkāpumus, tieslietu ministrs neapstiprina eksāmenu komisijas lēmumu, bet
nekavējoties pieņem lēmumu par jaunas kvalifikācijas pārbaudes rīkošanu un norises dienu, kas nevar būt vēlāk kā
mēneša laikā.
Zvērināts notārs, kurš nenokārto regulāro kvalifikācijas pārbaudi, kārto atkārtotu regulāro kvalifikācijas pārbaudi ne
vēlāk kā sešu mēnešu laikā no regulārās kvalifikācijas pārbaudes rezultātu apstiprināšanas dienas, bet, ja šajā laikā
tieslietu ministrs nepieņem lēmumu par regulārās kvalifikācijas pārbaudes rīkošanu, — nākamajā regulārās
kvalifikācijas pārbaudes rīkošanas reizē.
23.
1
 Ja zvērināts notārs kopš eksāmena vai iepriekšējās regulārās kvalifikācijas pārbaudes kārtošanas ir cēlis savu
profesionālo vai akadēmisko kvalifikāciju, ieguvis attiecīgi nepieciešamo kredītpunktu skaitu par aktivitātēm zvērināta
notāra profesionālās kvalifikācijas celšanai un par to ir saņemts pamatots Latvijas Zvērinātu notāru padomes atzinums,
tieslietu ministrs var pilnīgi vai daļēji atbrīvot zvērinātu notāru no regulārās kvalifikācijas pārbaudes kārtošanas.
Tieslietu ministra lēmuma par zvērināta notāra neatbrīvošanu vai daļēju atbrīvošanu no regulārās kvalifikācijas
pārbaudes kārtošanas pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma izpildi līdz galīgā nolēmuma spēkā stāšanās brīdim.
Aktivitātes zvērināta notāra profesionālās kvalifikācijas celšanai, par ko piešķir kredītpunktus, kredītpunktu
piešķiršanas kritērijus un kārtību, kā arī kredītpunktu skaitu, kas nepieciešams pilnīgai vai daļējai atbrīvošanai no
regulārās kvalifikācijas pārbaudes kārtošanas, un kārtību, kādā notiek pilnīga vai daļēja atbrīvošana no regulārās
kvalifikācijas pārbaudes kārtošanas, nosaka Ministru kabinets.
III nodaļa 
Zvērinātu notāru darbības riska apdrošināšana
24.
 Zvērināta notāra profesionālās darbības rezultātā iespējamā zaudējuma risks ir obligāti apdrošināms.
Apdrošinājuma ņēmējs ir zvērināts notārs, kas slēdz individuālo profesionālās darbības riska (civiltiesiskās
atbildības) apdrošināšanas līgumu, un Latvijas Zvērinātu notāru padome, kas slēdz apdrošināšanas līgumu par visu
zvērinātu notāru profesionālās darbības riska apdrošināšanu (grupas apdrošināšanas līgumu).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
25.
 Zvērināta notāra profesionālās darbības rezultātā iespējamā zaudējuma riska apdrošināšana nodrošina
prasījumus, kas var rasties sakarā ar viņa profesionālo darbību un viņa palīga darbību, aizvietojot zvērinātu notāru.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
26.
 Zvērinātam notāram apdrošināšanas līgums jānoslēdz, pirms viņš uzsācis savu pienākumu pildīšanu.
27.
 Apdrošināšanas līgums jāuztur spēkā visu zvērināta notāra amata darbības laiku.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
27.
1
 
Zvērinātam notāram ir pienākums nekavējoties paziņot Latvijas Zvērinātu notāru padomei par apdrošināšanas
līguma noslēgšanu, kā arī par visiem grozījumiem noslēgtajā apdrošināšanas līgumā, par apdrošināšanas gadījuma
iestāšanos, līguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
28.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome raugās, lai apdrošināšanas līgums būtu spēkā nepārtraukti, kā arī uzrauga
apdrošināšanas maksājumu savlaicīgu izdarīšanu. Zvērinātam notāram ir pienākums septiņu dienu laikā pēc termiņa,
kurā izdarāms apdrošināšanas prēmijas maksājums, iesniegt Latvijas Zvērinātu notāru padomei maksājuma uzdevuma
kopiju.
6
/
66
Ja apdrošināšanas līguma darbība ir apturēta vai līgums neatbilst šā likuma vai Ministru kabineta apstiprinātajiem
obligātajiem līguma noteikumiem, vai līgums ir izbeigts, zvērināts notārs atstādināms vai atceļams no amata.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
29.
 Apdrošināšanas līgumā nevar paredzēt paša notāra risku.
Apdrošināšanas līgumā jānosaka triju gadu termiņš paziņojuma iesniegšanai par apdrošināšanas gadījuma
iestāšanos.
Minimālo apdrošinājuma summu individuālajam un grupas apdrošināšanas līgumam, kā arī apdrošināšanas līgumā
obligāti iekļaujamos noteikumus nosaka Ministru kabinets.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
30.
 
Ja zvērināts notārs, pildot amata pienākumus, savas darbības vai bezdarbības dēļ ir nodarījis kādam
zaudējumus, neatkarīgi no zvērināta notāra disciplinārās vai krimināltiesiskās atbildības šos zaudējumus
apdrošināšanas iestāde sedz no zvērināta notāra apdrošināšanas atlīdzības uz apdrošināšanas līguma pamata.
Prasības par zaudējumiem, kuri radušies saistībā ar zvērināta notāra amata darbību, iesniedzamas pilsētas (rajona)
tiesai atbilstoši zvērināta notāra prakses vietas adresei.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
31.
 
(Izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
32.
 
(Izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
B sadaļa 
Zvērinātu notāru amata pienākumi
(4.nodaļa pārsaukta par B sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
IV nodaļa 
Zvērinātu notāru amata pienākumu pildīšanas vispārīgie noteikumi
(4.nodaļas 1.apakšnodaļa pārsaukta par 4.nodaļu; nodaļas nosaukums 
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas
spēkā 
23.01.2008.
)
33. 
Zvērināts notārs, uzsākot darbību, izsludina oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" un vietējā laikrakstā un
paziņo attiecīgajām tiesām, tieslietu ministram un Latvijas Zvērinātu notāru padomei prakses vietas adresi un prakses
uzsākšanas dienu. Šāds sludinājums publicējams un paziņojumi sniedzami arī adreses maiņas gadījumā, kā arī
izbeidzot savu darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
12.06.2003.
 un 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
34.
 Zvērināts notārs piesūta visiem tiesu priekšsēdētājiem, zemesgrāmatu nodaļu priekšniekiem un tieslietu
ministram sava paraksta un zīmoga nospieduma, kā arī sava palīga paraksta paraugu.
35.
 Zvērināta notāra darba laiks ir astoņas stundas dienā ne mazāk kā piecas dienas nedēļā. Zvērināts notārs
nodrošina savas prakses vietas pieejamību visu darba laiku.
Zvērināts notārs personīgi pieņem klientus savā prakses vietā ne mazāk kā piecas stundas darba dienā.
Pēc vienošanās ar klientu zvērināts notārs var izpildīt amata pienākumus arī ārpus darba laika.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
7
/
66
36.
 Zvērinātam notāram drīkst būt tikai viena prakses vieta. Prakses vietas telpās jābūt valsts karogam un lielā
valsts ģerboņa attēlam.
Darba laikā (
35. pants
) zvērināts notārs taisa aktus un apliecinājumus savas prakses vietas telpās. Personām, kas
nevar ierasties pie zvērināta notāra, viņš var taisīt aktus un apliecinājumus šo personu atrašanās vietā un arī pēc darba
laika.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
37.
 Tieslietu ministrs var atļaut vai arī uzdot zvērinātam notāram noteiktās nedēļas vai mēneša dienās ierasties
savu pienākumu pildīšanai tuvākās apkaimes pilsētās vai ciemos, kur nav zvērināta notāra.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
38.
 Zvērināts notārs pilda savus amata pienākumus tikai tās apgabaltiesas darbības rajonā, kuras uzraudzībai viņš
pakļauts.
Tikai tāpēc, ka notariālais akts vai notariālais apliecinājums veikts ārpus zvērināta notāra apgabaltiesas darbības
rajona, nezūd notariālā akta vai notariālā apliecinājuma spēks.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
39.
 Zvērināts notārs, pildot amata pienākumus savas darbības rajona robežās, sniedz notariālo palīdzību visām
personām, kas pie viņa griežas, kaut arī to dzīvesvieta vai manta, uz kuru attiecas akts vai apliecinājums, atrodas
ārpus šā rajona.
Zvērināts notārs nedrīkst atteikties pildīt amata pienākumus, izņemot likumā noteiktos gadījumus.
Par atteikšanos pildīt amata pienākumus zvērināts notārs triju dienu laikā iesniedz rakstveida atteikumu, kurā
norāda tā pamatojumu un pārsūdzības kārtību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
40.
 Zvērinātam notāram jāatsakās no aktu un apliecinājumu taisīšanas, ja no viņa tiek prasīta līdzdalība darbībās,
kuras acīmredzami kalpo prettiesiskiem un netikumīgiem mērķiem.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
41.
 
Zvērinātam notāram aizliegts taisīt aktus un apliecinājumus savās paša lietās, sava laulātā, arī bijušā laulātā,
savu un laulātā radinieku taisnā līnijā visās pakāpēs, sāņu līnijā — līdz ceturtajai pakāpei un svainībā — līdz trešajai
pakāpei, kā arī sava paša vai sava laulātā aizbildnībā vai aizgādnībā esošu personu vai savās paša vai sava laulātā
adoptētāju vai adoptēto lietās. Zvērinātam notāram aizliegts taisīt aktus un apliecinājumus arī tad, ja viņš ir personiski
vai mantiski tieši vai netieši ieinteresēts.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
42.
 Gribas izteikumi, kas izteikti zvērināta notāra taisītos vai apliecinātos aktos un ir viņa paša vai šā likuma
41.pantā
 minēto personu labā, nav spēkā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
28.10.2004.
 un 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
43.
 
Sākot pildīt amata pienākumus, zvērināts notārs saņem zvērināta notāra amata apliecību un amata zīmi.
Zvērinātu notāru amata apliecības un amata zīmes parau
gus, izsniegšanas un anulēšanas kārtību nosaka Ministru
kabinets.
Pildot amata pienākumus, zvērināts notārs nēsā amata zīmi.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
44.
 Zvērināts notārs lieto zīmogu ar papildināto mazo valsts ģerboni un tekstu, kas ietver amata nosaukumu,
zvērināta notāra vārdu un uzvārdu, apgabaltiesas nosaukumu un amata vietu.
8
/
66
Zvērinātam notāram var būt tikai viens zīmogs ar valsts ģerboni.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
V nodaļa 
Zvērinātu notāru grāmatas
(4.nodaļas 2.apakšnodaļa pārsaukta par 5.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
45.
 Zvērinātam notāram jāved:
1) reģistri visu viņa taisīto aktu un apliecinājumu ierakstīšanai;
2) notariālo aktu grāmata papīra formā taisītiem notariālajiem aktiem un notariālo aktu grāmata elektroniskā
formā taisītiem notariālajiem aktiem;
3) glabājumu grāmata;
4) vekseļu protesta aktu grāmata.
Šā panta pirmās daļas 1. punktā paredzētais reģistrs, 3. punktā paredzētā glabājumu grāmata, kā arī elektronisko
notariālo aktu grāmata tiek vesta elektroniski.
Zvērināts notārs izmanto šā likuma 
45.
1
 pantā
 noteiktos reģistrus.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk.
Pārejas noteikumu 30. punktu)
45.
1
 Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Latvijas Zvērinātu notāru padome ved zvērinātu notāru apliecināto
pilnvarojumu reģistru, Latvijā atsaukto pilnvarojumu reģistru un nākotnes pilnvarojumu reģistru.
Ministru kabinets nosaka maksu, atbrīvojumus no tās un maksas samazinājumus par ziņu saņemšanu, kā arī
kārtību, kādā saņemamas ziņas no zvērinātu notāru apliecināto pilnvarojumu reģistra, Latvijā atsaukto pilnvarojumu
reģistra un nākotnes pilnvarojumu reģistra.
(
17.01.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
Grozījumi pantā, kas paredz zvērinātu notāru apliecināto pilnvarojumu reģistra izveidi, stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk.
Pārejas noteikumu 30. punktu)
46.
 Zvērinātu notāru reģistru un grāmatu lappusēm vai lapām jābūt numurētām tekošu numuru kārtībā.
47.
 
(Izslēgts ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
48.
 Reģistra lapa sadalīta astoņās ailēs, kurās ieraksta:
1) kārtas numuru, ik gadus sākot jaunu numerāciju;
2) mēnesi un dienu, kad izpildīta notariālā darbība;
3) akta vai apliecinājuma nosaukumu;
4) aktā norādītā darījuma naudas summu, ja tāda noteikta vai tādu var noteikt;
5) par aktu samaksātās valsts nodevas summu;
6) atlīdzības summu par zvērināta notāra amata darbību;
9
/
66
7) to personu uzvārdu, vārdu, dzimšanas laiku un vietu, kā arī dzīvesvietu, kurām izpildīta notariālā darbība;
dzimšanas laiku un vietu norāda tikai tad, ja tie atzīmēti aktā vai apliecinājumā;
8) zvērināta notāra atzīmi, kam un kad dokumenti izdoti vai nosūtīti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
49.
 
(Izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
50.
 
(Izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
51.
 
(Izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
52.
 Notariālo aktu grāmata sastāv no:
1) notariālo aktu (
82.pants
) oriģināliem ar visiem pielikumiem;
2) šā likuma 
128.pantā
 minēto dokumentu apliecinātiem norakstiem.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
53.
 Papīra formā taisīto notariālo aktu grāmatu zvērināts notārs caurauklo un nogādā Latvijas Zvērinātu notāru
padomei. Aktu grāmata var sastāvēt no vairākiem sējumiem.
Latvijas Zvērinātu notāru padome pārbauda notariālo aktu grāmatas atbilstību noteiktajai formai un lapu numerāciju
un pēdējā lappusē nostiprina auklu galus ar papīra uzlīmi, taisa slēguma uzrakstu, kurā norāda attiecīgās notariālo
aktu grāmatas atbilstību noteiktajai formai, lapu skaitu un slēguma datumu. Slēguma uzrakstā norādāms arī aktu un
šā likuma 
128. pantā
 minēto dokumentu skaits.
Ja, pārbaudot notariālo aktu grāmatas atbilstību, konstatētas nepilnības, to atdod atpakaļ zvērinātam notāram
nepilnību novēršanai.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
54.
 Glabājumu grāmata sastāv no septiņām ailēm, kurās ieraksta:
1) kārtas numuru;
2) gadu, mēnesi un dienu, kad glabājuma priekšmets saņemts;
3) glabājuma devēja uzvārdu, vārdu, personas kodu (ja tāda nav, — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un vietu);
4) glabājumā nodotā priekšmeta apzīmējumu;
5) summu ar cipariem, ja glabājumā nodota nauda;
6) personu, kurai izsniedzams glabājuma priekšmets;
7) zvērināta notāra atzīmi, kuram un kad glabājuma priekšmets izsniegts.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
55.
 
(Izslēgts ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
56.
 Vekseļu protesta aktu grāmata sastāv no protesta aktu norakstiem papīra formā, par kuriem valsts nodevu
nemaksā.
Vekseļu protesta aktu grāmatu iesien par katru gadu atsevišķi, numurē pa lapām, caurauklo un apliecina ar
10
/
66
zvērināta notāra parakstu un zīmogu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
57.
 Šā likuma 
45.
1
 pantā
 paredzētajā atsaukto pilnvarojumu reģistrā norāda pilnvarnieka un pilnvarotāja uzvārdu un
vārdu, personas kodu (ja tāda nav, — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un vietu), ziņas par atsaukto pilnvarojumu,
zvērinātu notāru, kas publicējis sludinājumu, oficiālo izdevumu, kurā publicēts sludinājums par pilnvarojuma
atsaukšanu, minot izdevuma nosaukumu, publicēšanas gadu, dienu, mēnesi un laidiena numuru.
Šā likuma 
45.
1
 pantā
 paredzētajā nākotnes pilnvarojumu reģistrā norāda pilnvarnieka un pilnvarotāja uzvārdu un
vārdu, personas kodu (ja tāda nav, — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un vietu), ziņas par nākotnes pilnvarojumu,
pilnvarnieka tiesībām uzsākt darbību un tās apturēšanu, norādot to pamatojošus dokumentus, kā arī ziņas par
atsaukto nākotnes pilnvarojumu, zvērinātu notāru, kas publicējis sludinājumu, oficiālo izdevumu, kurā publicēts
sludinājums par nākotnes pilnvarojuma atsaukšanu, minot izdevuma nosaukumu, publicēšanas gadu, dienu, mēnesi
un laidiena numuru.
Šā likuma 
45.
1
 pantā
 paredzētajā zvērinātu notāru apliecināto pilnvarojumu reģistrā norāda pilnvarnieka un
pilnvarotāja uzvārdu un vārdu, personas kodu (ja tāda nav, — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un vietu), ziņas par
apliecināto pilnvarojumu un zvērinātu notāru, kurš apliecinājis pilnvarojumu.
(
23.05.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
Trešā daļa stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 30. punktu)
58.
 Akti, grāmatas, zīmogi, lietas un vērtības zvērinātam notāram jātur drošā vietā un jāgādā par to uzglabāšanu
nebojātā veidā.
59.
 Aktu grāmatas un vekseļu protesta aktu grāmatas zvērinātam notāram jānoslēdz par katru gadu atsevišķi. Pēc
tam tās vairs neizlieto.
Slēguma uzrakstā jānorāda ierakstu, kā arī aktu un dokumentu skaits.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
60.
 Pēc šā likuma 
59.pantā
 minēto grāmatu noslēgšanas tās līdz ar 
132. 
un 
134. pantā
 norādītajiem lūgumiem
zvērināts notārs sagatavo glabāšanai savā arhīvā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
60.
1
 Latvijas Zvērinātu notāru padome reizi gadā iesniedz tieslietu ministram informāciju par praktizējošo zvērinātu
notāru reģistru, notariālo aktu grāmatu un glabājumu grāmatu atbilstību noteiktajām prasībām.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
61.
 Ja zvērināts notārs ir pārcelts, atstādināts, atbrīvots vai atcelts no amata, tieslietu ministrs, pieņemot lēmumu
par pārcelšanu, atstādināšanu, atbrīvošanu vai atcelšanu no amata, vienlaikus norīko citu zvērinātu notāru šā likuma
62.pantā
 minēto grāmatu, lietu, aktu un glabājamo vērtību pārņemšanai un ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc šā
rīkojuma izdošanas informē par to Latvijas Zvērinātu notāru padomi un attiecīgās apgabaltiesas priekšsēdētāju.
Ja zvērināts notārs ir miris, tieslietu ministrs pēc iespējas agrāk, bet ne vēlāk kā divu nedēļu laikā pēc šīs
informācijas saņemšanas norīko citu zvērinātu notāru šā likuma 
62.pantā
 minēto grāmatu, lietu, aktu un glabājamo
vērtību pārņemšanai un ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc šā rīkojuma izdošanas informē par to Latvijas Zvērinātu
notāru padomi un attiecīgās apgabaltiesas priekšsēdētāju.
Tieslietu ministrs pēc Latvijas Zvērinātu notāru padomes priekšlikuma vai pēc savas iniciatīvas šā likuma 
62.pantā
minēto grāmatu, lietu, aktu un glabājamo vērtību pārņemšanai norīko jaunieceltu vai tuvākās apkaimes apdzīvotā vietā
praktizējošu zvērinātu notāru.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
61.
1
 Šā likuma 
61.panta
 kārtībā norīkotais zvērināts notārs rīkojumā noteiktajā termiņā pārņem no zvērināta notāra,
kurš ir pārcelts, atstādināts, atbrīvots vai atcelts no amata, šā likuma 
62.pantā
 minētās grāmatas, lietas, aktus un
glabājamās vērtības, klātesot Latvijas Zvērinātu notāru padomes un attiecīgās apgabaltiesas pārstāvjiem. 
11
/
66
glabājamās vērtības, klātesot Latvijas Zvērinātu notāru padomes un attiecīgās apgabaltiesas pārstāvjiem.
Gadījumos, kad zvērināts notārs nespēj nodot šā likuma 
62.pantā
 minētās grāmatas, lietas, aktus un glabājamās
vērtības, norīkotais zvērināts notārs tās pārņem, klātesot Latvijas Zvērinātu notāru padomes, attiecīgās apgabaltiesas
un Tieslietu ministrijas pārstāvjiem.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
62.
 Pārņemot notariālās grāmatas un lietas, tās noslēdz, to pēdējā lappusē nostiprinot auklu galus ar papīra uzlīmi
un slēguma uzrakstā norādot, kādā stāvoklī ir grāmatas un lietas, kāds ir tajās aprakstīto lapu skaits un kādā stāvoklī
ir auklas un zīmogi, kā arī datumu. Slēguma uzrakstu paraksta zvērināts notārs, kurš pārņem minētās grāmatas,
lietas, aktus un glabājamās vērtības, un zvērināts notārs, kurš tās nodod. Gadījumos, kad zvērināts notārs nespēj
nodot grāmatas, lietas, aktus un glabājamās vērtības, slēguma uzrakstu paraksta zvērināts notārs, kurš tās pārņem,
un Latvijas Zvērinātu notāru padomes pārstāvis.
(Otrā daļa izslēgta ar 
08.03.2018
. likumu)
(
28.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
63.
 
(Pirmā daļa izslēgta ar 
28.10.2010
. likumu)
Ja zvērināts notārs ir miris, pārcelts uz nenoteiktu laiku citā amata vietā citas apgabaltiesas darbības teritorijā vai
atcelts no amata, viņa zīmogu ievīlē un nodod tieslietu ministram. Ja zvērināts notārs ir atstādināts vai pārcelts uz laiku
citā amata vietā citas apgabaltiesas darbības teritorijā, viņa zīmogu nodod tieslietu ministram neievīlētu.
Ja atstādinātais zvērināts notārs paliek amatā vai zvērināts notārs, kurš pārcelts uz laiku citā amata vietā citas
apgabaltiesas darbības teritorijā, atsāk pildīt pienākumus amata vietā, kurā viņš sākotnēji bija iecelts, no zvērināta
notāra pārņemto atdod viņam atpakaļ.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004.
, 
28.10.2010.
 un 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
64.
 Noteikumus par zvērinātu notāru reģistru un grāmatu formu un vešanas kārtību un par mantojuma reģistra un
mantojuma lietu vešanu izdod Ministru kabinets.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
64.
1
 Pastāvīgi glabājamos dokumentus zvērināts notārs Arhīvu likumā noteiktajā kārtībā un attiecīgajos gadījumos
nodod pastāvīgā glabāšanā Latvijas Nacionālajā arhīvā.
Zvērinātu notāru arhīvu nodošanu organizē Latvijas Zvērinātu notāru padome.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
C sadaļa 
Zvērinātu notāru amata darbības vispārīgie noteikumi
(4.nodaļas 3.apakšnodaļa pārsaukta par C sadaļu; sadaļas nosaukums 
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas
spēkā 
23.01.2008.
)
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 1.iedaļas nosaukums izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
65.
 Zvērinātam notāram piekrīt:
1) taisīt notariālos aktus;
2) taisīt apliecinājumus;
3) pieņemt glabājumā naudu, vērtspapīrus un dokumentus;
3
1
) pieņemt glabājumā saistības priekšmetu;
12
/
66
4) vest mantojuma lietas;
5) sastādīt mantas dalīšanas projektus likumā paredzētajos gadījumos;
5
1
) vest laulības šķiršanas lietas;
6) veikt citas likumos paredzētās darbības.
(Otrā daļa izslēgta ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
66.
 Zvērinātam notāram ir atļauts:
1) gādāt par tiesību un tiesību nodrošinājumu nostiprināšanu zemesgrāmatās, kā arī tiesību, tiesību
nodrošinājumu vai ziņu ierakstīšanu nekustamā īpašuma valsts kadastrā un Uzņēmumu reģistra vestajos
reģistros;
2) gādāt no valsts, pašvaldības un privātām iestādēm, kā arī no amatpersonām un privātām personām atļaujas,
apliecības un citus dokumentus, kas vajadzīgi notariāli taisāmo un apliecināmo aktu noslēgšanai vai
nostiprināšanai;
3) sastādīt aktu, līgumu un citu ar zvērināta notāra darbību saistītu dokumentu projektus, kā arī izgatavot
norakstus un tulkojumus;
4) sniegt citu juridisko palīdzību;
5) vadīt mediāciju kā sertificētam mediatoram atbilstoši 
Mediācijas likumā
 paredzētajiem noteikumiem un
kārtībai.
Izpildot šā panta pirmās daļas 1. un 2.punktā minētās darbības, zvērināts notārs darbojas uz likuma pamata,
neiesniedzot pilnvaru.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
28.10.2010.
 un 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
67.
 Zvērināts notārs aprēķina un iekasē valsts nodevas par notariālo darbību izpildi, kā arī norēķinās par
iekasētajām summām saskaņā ar attiecīgiem likumiem, aktā vai apliecinājumā izdarot atzīmi par nodevu samaksu vai
atsvabinājumu no tām.
Apmēru un kārtību, kādā maksājama valsts nodeva par notariālo darbību izpildi, kā arī atbrīvojumus no valsts
nodevas maksāšanas nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
 un 
18.12.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
13.01.2009.
)
68.
 Izņemot likumā norādītos gadījumus, akti un apliecinājumi jāraksta valsts valodā, naudas summas jānorāda
Latvijas valūtā, bet mēri un svari — atbilstoši metriskajai sistēmai.
69.
 Taisot notariālo aktu, kurā piedalās persona, kas neprot latviski un runā tādā valodā, ko zvērināts notārs neprot,
tā pieaicina tulku. Tulks pieaicināms arī gadījumā, ja notariālā akta dalībnieks ir persona, kas sazinās vienīgi zīmju
valodā. Pieaicinātais tulks dod parakstu, ka ir brīdināts par kriminālatbildību par apzināti nepatiesu tulkojumu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
70.
 Aktos un grāmatās, ja paraksti izdarīti svešvalodā, parakstītāja uzvārds jāraksta valsts valodā tā, kā to izrunā;
ja zvērināts notārs šo valodu neprot, to dara pieaicināts tulks, kura parakstu zvērināts notārs apliecina.
71.
 Svešvalodā sastādītiem dokumentiem apliecinājuma uzrakstu var izdarīt arī svešvalodā, ja zvērināts notārs to
prot.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
13
/
66
72.
 Personas, kas neprot vai nespēj parakstīties, uzdod to savā vietā izdarīt citai personai, ko ar savu parakstu
apliecina šī persona un zvērināts notārs. Šajā gadījumā ir vajadzīgi 
Civillikuma
 
1494. pantā
 norādītie liecinieki.
73.
 Visos aktos un apliecinājumos jābūt:
1) gadam, dienai un mēnesim, bet, ja vajadzīgs, — arī sīkākam laika apzīmējumam un aktu un apliecinājumu
taisīšanas vietas adresei;
2) zvērināta notāra vārdam un uzvārdam;
3) reģistra numuram;
4) zvērināta notāra parakstam;
5) valsts nodevas summai un visām pārējām par veikto aktu vai apliecinājumu iekasētajām summām.
Uz visiem aktiem un apliecinājumiem zvērinātam notāram jāuzspiež savs zīmogs vai, ja attiecīgo dokumentu
paraksta ar drošu elektronisko parakstu, jāpievieno laika zīmogs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
28.10.2004.
 un 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
74.
 Vairākās loksnēs rakstītus aktus vai apliecinājumus numurē un caurauklo, piestiprina auklas galus pēdējā
lappusē un apliecina caurauklojumu ar zvērināta notāra parakstu un zīmogu.
Atsevišķas lapas var salīmēt, uzspiežot savienojumā zīmogu.
75.
 Apzīmējot aktos un apliecinājumos personas, jānorāda to vārds, uzvārds, personas kods (vai ārvalstī piešķirts
identifikācijas kods) un dzīvesvieta, bet aktos un apliecinājumos, saskaņā ar kuriem zvērinātam notāram jāpārbauda
personu identitāte, — arī šo personu dzimšanas gads, diena un mēnesis, kā arī dzimšanas vieta.
Aktā vai apliecinājumā, saskaņā ar kuru zvērinātam notāram jāpārbauda personas identitāte, ieraksta personas
deklarēto dzīvesvietu. Ja ziņas par personu vai tās deklarēto dzīvesvietu nav iekļautas Iedzīvotāju reģistrā vai arī tiek
taisīts apliecinājums, saskaņā ar kuru zvērinātam notāram nav jāpārbauda personas identitāte, dzīvesvietu ieraksta pēc
personas mutvārdu deklarācijas.
Ja dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un dzimšanas vietu nav iespējams noskaidrot 
76. pantā
 noteiktajā kārtībā,
zvērinātam notāram tas jānorāda aktā vai apliecinājumā.
Taisot aktus un apliecinājumus, saskaņā ar kuriem zvērinātam notāram jāpārbauda personu identitāte, zvērināts
notārs akta vai apliecinājuma izdarīšanas dienā pārbauda personas datus Iedzīvotāju reģistrā un Nederīgo dokumentu
reģistrā un izdara par to atzīmi aktā vai apliecinājumā. Veicot personas datu pārbaudi Iedzīvotāju reģistrā un Nederīgo
dokumentu reģistrā likuma “Par tautas nobalsošanu un likumu ierosināšanu” paredzētajā paraksta apliecināšanas
gadījumā, notārs ir atbrīvots no samaksas par informācijas saņemšanu, un šajā gadījumā neprasa no personas
atlīdzību par datu pārbaudi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
28.10.2004.
, 
20.12.2007.
, 
18.12.2008.
, 
23.05.2013.
 un 
08.03.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Grozījumi ceturtajā daļā, kas attiecas uz liecinieku identitātes pārbaudi, stājas
spēkā 
01.01.2019.
 un iekļauti likuma redakcijā uz 
01.01.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 32. punktu)
76.
 Ja zvērināts notārs nepazīst personu, kurai jātaisa akts vai apliecinājums vai kura jāidentificē citā sakarā, viņš
noskaidro šīs personas identitāti pēc pases vai personas apliecības. Ja minētā persona nevar šādu dokumentu uzrādīt,
zvērināts notārs noskaidro tās identitāti pēc citiem ticamiem dokumentiem, ja nepieciešams, papildinot trūkstošās
ziņas pēc divu liecinieku liecībām. Aktā vai apliecinājumā jānorāda, kādā veidā ir noskaidrota personas identitāte.
Liecinieki, kuri apliecina zvērinātam notāram nepazīstamas personas identitāti, dod parakstu par kriminālatbildību
par apzināti nepatiesu liecību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
77.
 Taisot aktus un apliecinājumus juridiskajām personām, jāpārbauda to tiesībspēja, darbības apjoms un pārstāvju
14
/
66
pilnvaras.
77.
1
 Notariālos aktus, apliecinājumus un citus dokumentus var sastādīt rokrakstā vai izgatavot ar tehniskiem
līdzekļiem.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
78.
 Labojumus, svītrojumus un piemetinājumus atzīmē akta vai apliecinājuma beigās pirms parakstiem.
Dzēsumi aktos un apliecinājumos nav atļauti, tukšās vietas un kļūdainie ieraksti jāpārsvītro. Svītrojumi izdarāmi tā,
lai paliktu redzams svītrotais teksts.
Acīmredzamas pārrakstīšanās un matemātiskā aprēķina kļūdas aktos un apliecinājumos zvērināts notārs izlabo un
apliecina labojumu ar savu parakstu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
79.
 Zvērināts notārs un viņa darbinieki nedrīkst trešajām personām izpaust viņiem uzticētās ziņas, kā arī sniegt
ziņas par viņiem uzticētajām lietām un notariālajās grāmatās ierakstītajiem aktiem un apliecinājumiem; šis noteikums
ir spēkā arī pēc tam, kad viņi ir atstājuši savu amatu.
Zvērinātam notāram jānodrošina šo prasību ievērošana arī sava personāla darbā.
Visas uzticētās lietas, akti un dokumenti zvērinātam notāram jāglabā slepenībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
80.
 Izņēmumus no šā likuma 
79.panta
 noteikumiem pieļauj:
1) zvērinātam notāram, tiesu, prokuratūras un pirmstiesas izmeklēšanas iestāžu amatpersonām — sakarā ar
amata pienākumu pildīšanu;
2) citu resoru amatpersonām un privātpersonām — ar akta vai apliecinājuma dalībnieku piekrišanu vai ar Latvijas
Zvērinātu notāru padomes atļauju;
3) Latvijas Zvērinātu notāru padomei — atbilstoši šā likuma 
230.pantā
 noteiktajai kompetencei;
4) šajā likumā noteiktajos gadījumos.
Zvērinātu notāru grāmatas un lietas, kā arī atsevišķus dokumentus nedrīkst izdot ārpus prakses telpām pat pēc
tiesu, izmeklēšanas vai citu iestāžu pieprasījuma un lēmumiem.
Ja uzsākts kriminālprocess par viltojumu, uz izmeklēšanas iestāžu lēmuma pamata var izņemt attiecīgus zvērināta
notāra dokumentus no viņa lietām, to vietā atstājot zvērināta notāra apliecinātus norakstus. Pēc ekspertīzes
izdarīšanas vai lietas izskatīšanas tiesā izņemtie dokumenti atdodami atpakaļ zvērinātam notāram. Ja saņemts tiesas
lēmums par rokraksta ekspertīzes veikšanu civillietā, zvērināts notārs vai viņa pilnvarota persona ekspertīzes veikšanas
dienā personiski nogādā nepieciešamos dokumentus ekspertīzes veicējam. Tūdaļ pēc ekspertīzei nepieciešamo
darbību veikšanas tie atdodami zvērinātam notāram vai viņa pilnvarotai personai un nogādājami atpakaļ zvērināta notāra
prakses vietā.
Ministru kabinets nosaka maksu, atbrīvojumus no tās un maksas samazinājumus par atļaujas izsniegšanu, kā arī
kārtību, kādā izsniedzama atļauja saņemt ziņas no zvērināta notāra lietām. Starptautiskas tiesiskās sadarbības
gadījumā ārvalsts amatpersona vai iestāde, kura iesniegusi starptautisko tiesiskās palīdzības lūgumu izsniegt ziņas no
zvērināta notāra lietas, ir atbrīvota no samaksas par atļaujas saņemšanu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
, 
28.10.2010.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
21.03.2018.
 Grozījumi pirmās daļas otrajā punktā un ceturtā daļa stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
81.
 Notariālie akti (
82.pants
) un apliecinājumi (
108.pants
), kurus taisa zvērināts notārs, izņemot šā likuma
116.pantā
 minētos dokumentus, ir publiski dokumenti.
15
/
66
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
C
1
 sadaļa
Ārvalsts likuma piemērošana
(Sadaļa 
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
81.
1
 Likumā noteiktajos gadījumos zvērināts notārs piemēro citu valstu likumus un noskaidro piemērojamā ārvalsts
likuma saturu.
81.
2
 Ja nepieciešams, zvērināts notārs, lai noskaidrotu piemērojamā ārvalsts likuma saturu:
1) uzaicina personu iesniegt zvērinātam notāram noteiktā kārtībā apliecinātu ārvalsts likuma teksta tulkojumu
valsts valodā, ja uz ārvalsts likumu atsaucas pati persona;
2) to noskaidro Latvijas Republikai saistošos starptautiskajos līgumos, Eiropas Savienības tiesību normās
noteiktajā kārtībā vai izmanto Tieslietu ministrijas starpniecību ārvalsts likuma satura noskaidrošanai;
3) izmanto citas pieejamās metodes ārvalsts likuma satura noskaidrošanai.
81.
3
 Ja zvērinātam notāram ārvalsts likuma saturs nav zināms un saskaņā ar šā likuma 
81.
2
 pantu
 to nav
iespējams noskaidrot, zvērināts notārs rīkojas saskaņā ar 
Civillikuma
 
22.pantu
.
D sadaļa 
Notariālie akti
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 2.iedaļa pārsaukta par D sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
82.
 Aktus, kurus taisa zvērināts notārs, ierakstot tos aktu grāmatā, sauc par notariāliem aktiem.
82.
1
 Apliecinot gribas izteikumu, zvērināts notārs taisa notariālo aktu.
Notariālajā aktā norādāmi tā dalībnieku gribas izteikumi.
Notariālā akta dalībnieki ir personas, kuras zvērināta notāra klātbūtnē izteic gribu savā vai citas personas vārdā.
Notariālos aktus zvērināts notārs ieraksta notariālo aktu grāmatā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
83.
 Zvērināts notārs pārbauda notariālā akta dalībnieku identitāti, rīcībspēju un pārstāvības tiesības.
Pārstāvības tiesības zvērināts notārs pārbauda pēc viņam iesniegtajiem publiskiem dokumentiem vai ierakstiem
Komercreģistrā vai citos publiskos reģistros.
Ja pārstāvības tiesības izriet no ieraksta Komercreģistrā vai citā publiskā reģistrā, zvērināts notārs tās pārbauda,
salīdzinot ar ziņām reģistrā ne agrāk kā 15 dienas pirms notariālā akta taisīšanas vai arī reģistra izrakstā, kuru ne
agrāk kā 15 dienas pirms notariālā akta taisīšanas apliecinājusi attiecīgā reģistra iestāde. Ārvalstu reģistriem
piemērojams 30 dienu termiņš. Zvērināts notārs aktā norāda datumu, kad pārbaudījis ziņas, vai izraksta apliecināšanas
datumu.
Dokumentus, kuri pierāda notariālā akta dalībnieku pārstāvības tiesības, zvērināts notārs pievieno notariālajam
aktam oriģināla vai notariāli apliecināta noraksta veidā šā likuma 
74.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
16
/
66
84.
 Aktus var taisīt lieciniekiem klātesot vai bez tiem (
Civillikuma
 
1474. pants
).
Izpildot notariālās darbības 
72. pantā
 norādītajos gadījumos, nepieciešama divu liecinieku klātbūtne; šie liecinieki
var apliecināt arī akta dalībnieku identitāti (
76. pants
).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.05.2014.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
85.
 Zvērinātam notāram nepazīstamu liecinieku un tulku identitāte jānoskaidro 
76. pantā
 noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
86.
 Par notariāla akta lieciniekiem nevar būt:
1) rakstīt un lasīt nepratēji, nepilngadīgie un tie, kas miesīgu vai garīgu trūkumu dēļ nespēj pareizi un pilnīgi
saprast un apliecināt aktu;
2) tie, kuru labā taisīts akts vai dots rīkojums;
3) tie, kas atrodas 
41. pantā
 norādītajās attiecībās ar zvērinātu notāru, viņa laulāto, akta dalībniekiem vai aktā
minētajām trešajām personām, kuru labā taisīts akts vai dots rīkojums;
4) zvērināta notāra darbinieki un zvērināta notāra un viņa darbinieku kalpotāji;
5) valsts valodas nepratēji;
6) 
(izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu)
.
(Otrā daļa izslēgta ar 
24.10.2002
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
23.05.2013.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
87.
 Akta dalībnieki iesniedz zvērinātam notāram gatavu projektu vai griežas ar lūgumu pie zvērināta notāra, lai viņš
to sastāda.
87.
1
 Zvērināts notārs noskaidro notariālā akta dalībnieku gribu un darījuma noteikumus, skaidri un nepārprotami
pieraksta personu paziņojumus, iepazīstina dalībniekus ar iespējamām darījuma tiesiskajām sekām, lai likumu
nezināšana un pieredzes trūkums netiktu izmantots viņiem par ļaunu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
87.
2
 Zvērināts notārs sniedz paskaidrojumu akta dalībniekiem par darījumam nepieciešamajām tiesu vai iestāžu
atļaujām un apstiprinājumiem un par likumiskajām pirmpirkuma tiesībām un to norāda aktā.
Apliecinot tiesisku darījumu, kura priekšmets ir zemesgrāmatā ierakstītas vai ierakstāmas tiesības, zvērināts
notārs akta taisīšanas brīdī pārbauda datus zemesgrāmatā.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
87.
3
 Zvērināts notārs nedrīkst taisīt notariālos aktus, kuri aizliegti ar likumu vai kuru saturs ir acīmredzamā pretrunā
ar likumiem, kas aizsargā pārvaldes kārtību, sabiedrības tikumību vai personas godu.
Ja zvērinātam notāram rodas šaubas par darījuma atsevišķu noteikumu spēku, viņam tas jādara zināms notariālā
akta dalībniekiem un jānorāda notariālajā aktā.
Ja zvērinātam notāram rodas šaubas par darījuma atbilstību likumam, patērētāju tiesību aizsardzības noteikumiem
vai dalībnieku patiesajai gribai, viņam šīs šaubas jāapspriež ar darījuma dalībniekiem. Ja darījuma dalībnieki tomēr
pastāv uz akta taisīšanu, zvērinātam notāram aktā jāieraksta gan savi paskaidrojumi, gan darījuma dalībnieku šajā
sakarā sniegtie paskaidrojumi.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
17
/
66
87.
4
 Apliecinot nākotnes pilnvarojuma līgumu, zvērināts notārs informē akta dalībniekus par šāda pilnvarojuma
nozīmi, spēkā stāšanos un pilnvarnieka darbības uzsākšanas kārtību, kā arī reģistrē aktu šā likuma 
45.
1
 pantā
paredzētajā nākotnes pilnvarojumu reģistrā.
Nākotnes pilnvarojumu reģistrā ieraksta arī ziņas par pilnvarnieka tiesībām pārstāvēt pilnvarotāju.
Ziņas par pilnvarnieka tiesībām pārstāvēt pilnvarotāju reģistrā ieraksta, pamatojoties uz ārstniecības iestādes
vadītāja 
Ārstniecības likumā
 noteiktajā kārtībā izsniegtu atzinumu vai tam pielīdzinātu dokumentu, kurš izsniegts
ārvalstīs un kura īstums apliecināts 
Dokumentu legalizācijas likumā
 noteiktajā kārtībā, vai tiesas nolēmumu.
Ziņas var ierakstīt jebkurš zvērināts notārs, pirms ieraksta veikšanas pārliecinoties, vai nākotnes pilnvarojums ir
spēkā.
Pēc tam, kad pilnvarnieka tiesības pārstāvēt pilnvarotāju ir reģistrētas, zvērināts notārs taisa attiecīgu atzīmi uz
viņam uzrādītā notariālo aktu grāmatas izraksta (pilnvaras). Šādu atzīmi izdara arī uz notariālā akta oriģināla. Ja
notariālo aktu apliecinājis cits zvērināts notārs, notāram, kurš izdara atzīmi reģistrā, ir pienākums tajā pašā dienā viņu
elektroniski informēt par nepieciešamību šādu atzīmi izdarīt.
Ziņas par pilnvarnieka tiesību apturēšanu reģistrā ieraksta saskaņā ar tiesas nolēmumu vai pilnvarotāja notariāli
apliecinātu gribas izteikumu.
Nākotnes pilnvarojuma atsaukšanas gadījumā zvērināts notārs rīkojas saskaņā ar šā likuma
 XV nodaļā
 noteikto.
(
17.01.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
 Sk. Pārejas noteikumu 22.punktu un 
29.11.2012.
likumu)
88.
 Projektu nolasa notariālā akta dalībniekiem zvērināta notāra klātbūtnē, bet pievienotos plānus un citus attēlus
liek viņiem priekšā caurskatīšanai. Ja notariālā akta dalībnieki zvērinātam notāram apstiprina, ka viņi saprot notariālā
akta saturu un nozīmi un ka notariālais akts atbilst viņu gribai, projekts viņiem un zvērinātam notāram jāparaksta.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
89.
 Ja saskaņā ar likumu pieaicināmi vai pēc dalībnieku vēlēšanās ir pieaicināti liecinieki, aktu nolasa un paraksta,
lieciniekiem klāt esot.
Aktu paraksta arī liecinieki un tulki.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
90.
 Ja notariālā akta dalībnieki negrib, lai pieaicinātie liecinieki zinātu akta saturu, un ir noklausījušies tā saturu,
lieciniekiem klāt neesot, tad, parakstot aktu, tā dalībnieki paziņo lieciniekiem, ka viņi to noklausījušies.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
90.
1
 Notariālais akts jāparaksta zvērināta notāra klātbūtnē.
Šajā pantā un šā likuma 
88.
—
90.pantā
 minētie apstākļi norādāmi notariālajā aktā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
91.
 Akts jāraksta skaidri; summas, datumi un numuri tajos vismaz vienu reizi jāraksta vārdiem, izņemot akta
dalībnieku un liecinieku leģitimācijas dokumentu datumus un numurus, kā arī to namu numurus, kuri attiecas uz
zvērināta notāra prakses vietas vai akta taisīšanas vietas un minēto personu dzīvesvietas adresi.
92.
 (Izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
93.
 Ja nav ievēroti 
78. panta
 noteikumi, aktam nav notariāla spēka.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
18
/
66
94.
 Taisot aktus, kuros piedalās neredzīgas vai nedzirdīgas personas, kā arī personas ar tādiem runas
traucējumiem, kuri liedz tām mutvārdos paust savu gribu, nepieciešama liecinieka klātbūtne, ja vien šīs personas no
tās neatsakās. Personu atteikšanās no liecinieka klātbūtnes norādāma aktā.
Ja aktā piedalās persona, kura ir nedzirdīga, kura runas traucējumu dēļ nespēj mutvārdos paust savu gribu un
neprot vai nespēj izlasīt notariālo aktu, liecinieka klātbūtne ir obligāta un akta dalībniekam nav tiesību no tās atteikties.
Ja šā panta pirmajā un otrajā daļā minētā persona nespēj pati parakstīties, piemērojami šā likuma 
72. panta
noteikumi. Viena liecinieka funkcijas šādā gadījumā var pildīt liecinieks, kurš pieaicināts šā panta pirmajā daļā
paredzētajā kārtībā.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
95.
 Ja persona ir nedzirdīga un nespēj rakstīt, bet spēj lasīt, tai pašai jāizlasa akts un jāapstiprina, ka akts izteic
šīs personas gribu. Tas jānorāda arī aktā.
Ja nedzirdīga persona spēj izlasīt aktu un spēj rakstīt, tai pašrocīgi jāuzraksta, ka aktu ir izlasījusi un ka tas pareizi
izteic šīs personas gribu.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
96.
 
(Izslēgts ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
97.
 
(Izslēgts ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
98.
 
(Izslēgts ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
99.
 
(Izslēgts ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
100.
 Notariālā akta oriģināls ir akts, kas ierakstīts notariālo aktu grāmatā.
Piezīme.
 Ar ierakstīšanu notariālo aktu grāmatā saprotama šā likuma 
52.pantā
 minēto dokumentu ierakstīšana
reģistrā un ievietošana notariālo aktu grāmatā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
101.
 Par notariālo aktu grāmatā ierakstīto notariālo aktu zvērināts notārs izdod notariāli apliecinātus notariālo aktu
grāmatas izrakstus un notariālo aktu norakstus.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
102.
 Notariālo aktu grāmatas izrakstam ir tāds pats spēks kā notariālā akta oriģinālam neatkarīgi no tā, vai
notariālo aktu grāmatas izraksts ir izdots elektroniskā vai papīra formā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010.
 un 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā
01.11.2013.
)
103.
 Izdodot notariālo aktu grāmatas izrakstus un notariālo aktu norakstus, zvērinātam notāram jāievēro šā likuma
73.
—
75.panta
 noteikumi.
Apliecinājumu raksta uz paša izraksta vai noraksta.
Izrakstiem un norakstiem vārdu pa vārdam jāsaskan ar oriģināliem.
Labojumi, svītrojumi, piemetinājumi un dzēsumi izrakstos un norakstos nav atļauti. Pašā oriģinālā pienācīgi
atzīmētos labojumus, svītrojumus un piemetinājumus (78.pants) var kā tādus atkārtoti neatzīmēt, ja izrakstā vai
norakstā tos ieraksta uzreiz tajā vietā, kura tiem tekstā tieši paredzēta.
19
/
66
Valsts nodevu un amata atlīdzību par izraksta izsniegšanu neiekasē, ja to izsniedz saistībā ar zvērināta notāra
pieļautas kļūdas labošanu aktā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
104.
 Notariālo aktu grāmatas izrakstus zvērināts notārs izdod notariālā akta dalībniekam vai viņa pārstāvjiem,
mantiniekiem un tiesību pēcniekiem, izņemot gadījumus, kad notariālajā aktā paredzēts aizliegums saņemt izrakstu
bez citu notariālā akta dalībnieku piekrišanas vai noteikta cita kārtība izrakstu saņemšanai. Notariālo aktu grāmatas
izrakstus izdod arī citām personām, kurām notariālajā aktā piešķirtas tiesības tos saņemt, vai šo personu pārstāvjiem,
mantiniekiem un tiesību pēcniekiem, bet visām pārējām personām — vienīgi ar apgabaltiesas priekšsēdētāja atļauju.
Izraksta apliecinājumā atzīmējami pierādījumi, kas piešķir tiesību izrakstu saņemt.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
105.
 
(Izslēgts ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
106.
 Notariālo aktu norakstus zvērināts notārs var izdot tām personām, kurām ir tiesības saņemt notariālo aktu
grāmatas izrakstus.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
107.
 Uz notariālā akta oriģināla jāatzīmē, kam, kad un ar kādu reģistra numuru izdoti izraksti vai noraksti.
Katrā notariālo aktu grāmatas izrakstā jānorāda, kurš tas ir pēc kārtas, neatkarīgi no tā, vai attiecīgais akts izdots
elektroniskā vai papīra formā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
D
1
 sadaļa
Notariālie akti, kas izpildāmi tiesas spriedumu izpildes kārtībā
(Sadaļa 
23.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
107.
1
 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā tiesas spriedumu izpildes kārtībā izpildāmi (nododami piespiedu izpildei) šādi
notariālā akta formā taisīti līgumi:
1) terminēti līgumi par naudas samaksu vai par kustamās mantas vai dokumentu atdošanu;
2) terminēti nomas vai patapinājuma līgumi, kas paredz nomnieka vai patapinājuma ņēmēja pienākumu termiņa
notecējuma vai nomas maksas nesamaksas dēļ atstāt vai nodot nomāto vai patapināto īpašumu;
3) vienošanās par vienreizējiem vai periodiskiem uzturlīdzekļu maksājumiem.
Šā panta pirmajā daļā norādītie notariālā akta formā taisītie līgumi nav nododami piespiedu izpildei, ja tā vērsta pret
valsts vai pašvaldības īpašumu vai arī saistība ir dzēsta ar noilgumu, kura notecējums neapšaubāmi redzams no paša
akta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
107.
2
 Ja notariālajā aktā noteiktās saistības izpildīšana ir atkarīga no iepriekš pierādāmu nosacījumu iestāšanās,
aktu var nodot piespiedu izpildei, ja šo nosacījumu iestāšanās notāram ir zināma vai pierādāma ar publiskiem
dokumentiem, ierakstiem valsts informācijas sistēmā vai kredītiestādes izsniegtiem dokumentiem, vai citiem ticamiem
dokumentiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
107.
3
 Piespiedu izpildei var nodot šā likuma 
107.
1
 panta
 pirmajā daļā norādīto notariālo aktu, kas atbilst šādām
prasībām:
20
/
66
1) izpildei nododamie akta noteikumi atbilst patērētāju tiesību aizsardzībai noteiktajām prasībām;
2) aktā skaidri noteikta izpildāmā saistība, tās pamatsumma, procenti, līgumsoda apmērs, kas noteikts
atbilstoši likuma noteikumiem par līgumsoda apmēra noteikšanu un aprēķināšanu, saistības izpildīšanas
termiņi, kārtība un nosacījumi;
3) parādnieks aktā tieši un nepārprotami piekritis saistības piespiedu izpildei, tai skaitā parādnieka un viņa
mantu izlikšanai no nomātā vai patapinātā īpašuma, ja terminētajā nomas vai patapinājuma līgumā paredzēts
nomnieka vai patapinājuma ņēmēja pienākums termiņa notecējuma vai nomas maksas nesamaksas dēļ atstāt
vai nodot nomāto vai patapināto īpašumu. Pilnvarnieks šādu piekrišanu parādnieka vārdā var dod vienīgi
gadījumā, ja viņš tam ir speciāli pilnvarots;
3
1
) ķīlas devējs tieši un nepārprotami piekritis piedziņas vēršanai uz ieķīlāto īpašumu, ja uz attiecīgo nekustamo
īpašumu nostiprināta ķīlas tiesība;
4) akta dalībnieki aktā norādījuši savas adreses, uz kurām nosūtītie paziņojumi uzskatāmi par saņemtiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
107.
4
 Kreditors notariālo aktu var iesniegt zvērinātam notāram nodošanai piespiedu izpildei viena gada laikā no
attiecīgās saistības izpildes termiņa iestāšanās dienas. Ja notariālais akts nav nodots piespiedu izpildei viena gada
laikā no attiecīgās saistības izpildes termiņa iestāšanās dienas, saistības izpildi var prasīt vispārējās prasības
tiesvedības kārtībā.
Ja zvērināts notārs izsniedz notariālo izpildu aktu, līgumsoda un procentu, izņemot likumisko, pieaugums apstājas
ar dienu, kad notariālais akts iesniegts zvērinātam notāram nodošanai piespiedu izpildei.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Grozījumi otrajā daļā, kas
paredz likumisko procentu piedziņas iespēju, stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 30. punktu)
107.
5
 Iesniegumu par saistības nodošanu piespiedu izpildei kreditors vai viņa pārstāvis, cesionārs, ja cesijas līgums
noslēgts notariālā akta formā, mantinieki vai tiesību pēcnieki var iesniegt zvērinātam notāram, kas taisījis piespiedu
izpildei nododamo notariālo aktu.
Zvērināts notārs pārbauda iesniedzēja identitāti un pārstāvības tiesības.
Iesniegumā norāda, kādu saistību un pēc kāda akta lūdz nodot piespiedu izpildei (atstāt vai nodot nomāto vai
patapināto īpašumu, konkrēto mantu, dokumentus vai piedzenamo summu), atsevišķi uzrādot pamatsummu,
līgumsodu un procentus (nolīgtos vai likumā noteiktos), norādot to aprēķinu, laiku, par kādu līgumsods un procenti
piedzenami, kā arī kredītiestādes nosaukumu un konta numuru, kurā veicama samaksa. Iesniegumam pievieno izpildei
nododamo notariālo aktu, tā grozījumus un papildinājumus, ja tādi taisīti, un, ja nepieciešams, cesijas un ķīlas līgumu
notariālā akta formā un pierādījumus, kas apstiprina nosacījumu iestāšanos.
Piedzenamā līgumsoda apmēru norāda, ievērojot likuma noteikumus par līgumsoda apmēra noteikšanu un
aprēķināšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
107.
6
 Ja zvērināts notārs konstatē, ka kreditora iesniegums neatbilst šā likuma 
107.
5
 panta
 prasībām vai noteikumi
notariālajā aktā, kuru kreditors lūdz nodot piespiedu izpildei, neatbilst šajā sadaļā noteiktajām prasībām, viņš šā
likuma 
39.panta
 trešajā daļā noteiktajā kārtībā atsaka notariālā izpildu akta taisīšanu.
107.
7
 Notariālo izpildu aktu zvērināts notārs taisa kā notariālo aktu triju darba dienu laikā no šā likuma 
107.
5
 pantā
norādītā iesnieguma saņemšanas dienas. Tajā norāda:
1) akta taisīšanas gadu, dienu un mēnesi;
2) kāda saistība un kādā apmērā ir izpildāma, kā arī norādi uz to, ka ar notariālā izpildu akta izsniegšanas brīdi
kreditoram ir tiesības saņemt no parādnieka līdz notariālā izpildu akta izpildei likumiskos procentus no
piedzenamās un nesamaksātās parāda pamatsummas;
21
/
66
3) kā labā tiek taisīts notariālais izpildu akts (vārdu, uzvārdu, personas kodu, dzīvesvietu vai juridiskās personas
nosaukumu, juridisko adresi un reģistrācijas numuru);
4) personu, pret kuru vērsta piedziņa (vārdu, uzvārdu, personas kodu, dzīvesvietu vai juridiskās personas
nosaukumu, juridisko adresi un reģistrācijas numuru);
5) izdevumus par notariālā izpildu akta taisīšanu, kas piedzenami no parādnieka.
Notariālo izpildu aktu izsniedz kreditoram, un tā izsniegšana nav pārsūdzama tiesā.
Ja izpilde izdarāma dažādās vietās vai akts taisīts par labu vairākiem kreditoriem vai vērsts pret vairākiem
parādniekiem, zvērināts notārs pēc kreditora lūguma izsniedz vairākus notariālos izpildu aktus. Ja tiek izsniegti vairāki
notariālie izpildu akti, katrā no tiem precīzi norāda izpildes vietu (tiesas apgabalu) vai to saistības daļu, kura pēc šā
notariālā izpildu akta izpildāma, bet solidārās piedziņas gadījumā — arī parādnieku, pret kuru vēršama piedziņa pēc šā
notariālā izpildu akta.
Notariālā izpildu akta paraugu apstiprina Ministru kabinets.
Ja pēc notariālā izpildu akta izsniegšanas kāds no dalībniekiem izstājas (fiziskās personas nāve, juridiskā persona
beidz pastāvēt, prasījuma cesija vai citi apstākļi), zvērināts notārs pēc kreditora lūguma atļauj aizstāt šo dalībnieku tā
tiesību pārņēmējam un groza izsniegto notariālo izpildu aktu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pirmās daļas 
2. punkta
 jaunā
redakcija un 5. punkts stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 30. punktu)
107.
8
 Notariālā izpildu akta norakstu zvērināts notārs nosūta parādniekam uz izpildāmajā notariālajā aktā norādīto
adresi un uz viņa deklarēto dzīvesvietu. Notariālā izpildu akta norakstu nosūta arī uz kreditora norādīto parādnieka
adresi, ja tā atšķiras no iepriekš norādītajām.
107.
9
 Ja parādnieks uzskata, ka kreditora prasījums par saistību izpildi ir nepamatots, viņš var celt prasību
Civilprocesa likuma
 
406.pantā
 noteiktajā kārtībā.
107.
10
 Piemērojamos tiesību aktus un piekritību notariālā akta formā taisīt vienošanos par vienreizējiem vai
periodiskiem uzturlīdzekļu maksājumiem pārrobežu lietās, kuru var nodot piespiedu izpildei, nosaka saskaņā ar
Padomes 2008.gada 18.decembra regulu (EK) Nr. 
4/2009
 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu
atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (turpmāk — regula Nr. 
4/2009
).
107.
11
 Pēc ieinteresētās personas lūguma zvērināts notārs par izsniegto notariālo izpildu aktu izsniedz Eiropas
Parlamenta un Padomes 2012.gada 12.decembra regulas (ES) Nr. 
1215/2012
 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu
un izpildi civillietās un komerclietās (turpmāk — regula Nr. 
1215/2012
) 60.pantā minēto apliecību (regulas Nr.
1215/2012
 II pielikums).
Pēc ieinteresētās personas lūguma zvērināts notārs, pamatojoties uz regulu Nr. 
4/2009
 un tās 48.panta 3.punktu,
par izsniegto notariālo izpildu aktu par vienošanos par vienreizējiem vai periodiskiem uzturlīdzekļu maksājumiem
izraksta notariālā akta izrakstu (regulas Nr. 
4/2009
 III pielikums).
Pēc piedzinēja lūguma zvērināts notārs, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 21.aprīļa
regulu (EK) Nr. 
805/2004
, ar ko izveido Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem, (turpmāk — regula Nr.
805/2004
) un tās 25.panta l.punktu, par izsniegtajiem notariālajiem izpildu aktiem izraksta Eiropas izpildes rīkojumu
(regulas Nr. 
805/2004
 III pielikums).
Zvērināts notārs, kas taisījis notariālo izpildu aktu, pēc ieinteresētās puses lūguma var izlabot kļūdas Eiropas
izpildes rīkojumā vai atsaukt Eiropas izpildes rīkojumu, pamatojoties uz regulas Nr. 
805/2004
 10.pantu. Iesniedzot
lūgumu par Eiropas izpildes rīkojuma labošanu vai atsaukšanu, izmanto regulas Nr. 
805/2004
 10.panta 3.punktā
minēto veidlapu (regulas Nr. 
805/2004
 VI pielikums).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
E sadaļa 
22
/
66
Apliecinājumi
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļa pārsaukta par E sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
VI nodaļa 
Apliecinājumu vispārīgie noteikumi
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 1.iedalījums pārsaukts par 6.nodaļu; nodaļas nosaukums 
20.12.2007
. likuma
redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
108.
 Zvērināti notāri apliecina:
1) notariālo aktu grāmatas izrakstus un notariālo aktu norakstus;
2) 
(izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu)
;
3) parakstu īstumu;
4) to, ka persona ir dzīva;
5) norakstus un tulkojumus;
6) līdzēju ierašanos vai neierašanos tiesisku darījumu noslēgšanai vai citu pienākumu izpildīšanai;
7) seifu un citu glabātavu saturu;
8) dokumentu uzrādīšanas laiku;
9) valsts nodevas samaksu;
10) protestus;
11) pilnvarojumu atsaukšanu;
12) paziņojumu nodošanu;
13) sapulču, darbību un notikumu norisi;
14) iesniegumu, paziņojumu (deklarāciju) un liecību sniegšanu;
15) citus likumos paredzētos faktus un dokumentus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
108.
1
 Apliecinājumu zvērināts notārs taisa kā notariālo aktu, izņemot gadījumus, kad likums noteic, ka
apliecinājums rakstāms uz paša dokumenta (apliecinājuma uzraksts), vai paredz citu sevišķu apliecināšanas kārtību.
Aktā norādāmi notāra konstatējumi.
Notariālo aktu grāmatas izrakstu par šādu aktu zvērināts notārs var izdot personai, pēc kuras aicinājuma
apliecinājums taisīts, vai tās pārstāvim, mantiniekam, tiesību pēcniekam.
Apliecinājumus, kurus netaisa kā notariālos aktus un kuros nav personas paraksta, var taisīt arī elektroniskā formā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
109.
 Apliecinājumi jāieraksta reģistrā (
48. pants
).
23
/
66
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 2.iedalījuma nosaukums izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā
23.01.2008.
)
110.
 
(Izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
111.
 
(Izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
112.
 
(Izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
VII nodaļa 
Parakstu īstuma apliecināšana
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 3.iedalījums pārsaukts par 7.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā
23.01.2008.
)
113.
 Apliecinot parakstu īstumu, zvērināts notārs pārbauda parakstītāja identitāti.
114.
 Parakstu dod vai atzīst par savu, zvērinātam notāram klāt esot.
115.
 Apliecinājumu raksta uz paša dokumenta, atzīmējot, ka paraksts ir dots vai atzīts par savu, zvērinātam
notāram klāt esot.
(Otrā daļa izslēgta ar 
20.12.2007
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
 un 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
116.
 Dokumenti, uz kuriem apliecināts tikai parakstu īstums, atzīstami par privātiem dokumentiem, un tas
atzīmējams apliecinājumā.
Parakstu īstumu nedrīkst apliecināt uz dokumentiem, kuru saturs ir acīmredzamā pretrunā ar likumiem, kas
aizsargā pārvaldes kārtību, sabiedrības tikumību vai personas godu.
Ja dokumentu iesnieguši apliecinājuma dalībnieki, zvērināts notārs iepazīstas ar dokumenta saturu vienīgi tiktāl,
ciktāl tas nepieciešams šā panta otrajā daļā minēto apstākļu konstatēšanai. Par dokumenta saturu zvērināts notārs
neatbild, un tas atzīmējams apliecinājumā.
Ja dokumentu sastādījis zvērināts notārs, viņam ir arī šā likuma 
87.
1
 pantā
 noteiktie pienākumi.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
VIII nodaļa 
Apliecinājumi, ka persona ir dzīva
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 
4.iedalījums pārsaukts par 8.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā
23.01.2008.
)
117.
 Apliecinot, ka persona ir dzīva, zvērinātam notāram jāpārliecinās, ka persona, par kuru vajadzīgs
apliecinājums, tiešām ir dzīva. Ja zvērināts notārs šo personu nepazīst, tās identitāte jāpārbauda 
76. pantā
 noteiktajā
kārtībā.
118.
 Apliecinājumā jānorāda gads, diena, mēnesis, stunda un minūte, kad zvērināts notārs pārliecinājies, ka
persona ir dzīva.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
24
/
66
IX nodaļa 
Norakstu un tulkojumu apliecināšana
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 5.iedalījums pārsaukts par 9.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā
23.01.2008.
)
119.
 Apliecinot norakstus un tulkojumus, zvērināts notārs tos salīdzina ar iesniegtajiem dokumentiem.
Apliecinājumos norādāmi dokumentu iesniedzēji.
Zvērināts notārs nepārbauda iesniegto dokumentu izdošanas likumību, bet pārbauda tikai to atbilstību uzrādītajiem
dokumentiem un to atzīmē apliecinājumā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
119.
1
 Zvērināti notāri ir tiesīgi izgatavot norakstus no tiem apliecinājumiem, kuri glabājas viņu arhīva lietās, ja to
lūdz personas, kas attiecīgos dokumentus parakstījušas, to pārstāvji, mantinieki vai tiesību pēcnieki.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
120.
 Apliecinājumu raksta uz paša noraksta vai tulkojuma.
Norakstu un tulkojumu apliecinājumā norāda, kādi iesniegtajā dokumentā bijuši labojumi, svītrojumi, piemetinājumi,
dzēsumi un citas īpatnības, ja vien tās nav redzamas pašā norakstā vai tulkojumā.
Nedrīkst apliecināt norakstus un tulkojumus no dokumentiem, kuru saturs ir acīmredzamā pretrunā ar likumiem,
kas aizsargā pārvaldes kārtību, sabiedrības tikumību vai personas godu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
121.
 Ja tulkojums nav uzrakstīts uz paša dokumenta, tas jāpievieno dokumentam 
74. pantā
 noteiktajā kārtībā.
X nodaļa 
Apliecinājumi par līdzēju ierašanos vai neierašanos tiesisku darījumu
noslēgšanai vai citu pienākumu pildīšanai
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 6.iedalījums pārsaukts par 10.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas
spēkā 
23.01.2008.
)
122.
 Apliecinājumos par līdzēju ierašanos vai neierašanos tiesisku darījumu noslēgšanai vai citu pienākumu
pildīšanai jānorāda:
1) gads, diena, mēnesis, stunda un minūte, kad šīs personas bija vai nebija ieradušās zvērināta notāra prakses
vietā;
2) šo personu vārds un uzvārds, personas kods, bet personām, kas ieradušās, — arī dzīvesvieta un dzimšanas
gads, diena un mēnesis, kā arī dzimšanas vieta;
3) ieradušos personu paskaidrojumi.
Šajā un 
139. pantā
 norādītos apliecinājumus var apvienot.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
123.
 Zvērinātam notāram jāpārbauda ieradušos personu identitāte.
XI nodaļa 
25
/
66
Apliecinājumi par seifu un citu glabātavu saturu
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 7.iedalījums pārsaukts par 11.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas
spēkā 
23.01.2008.
)
124.
 Apliecinot seifu un citu glabātavu saturu, zvērināts notārs sastāda protokolu, kurā norāda:
1) personu, kas aicinājusi zvērinātu notāru apliecināt seifa vai glabātavas saturu;
2) apliecinājuma laiku;
3) seifa vai glabātavas atrašanās vietu;
4) seifa vai glabātavas saturu.
Protokolu paraksta 
125. pantā
 norādītās personas un zvērināts notārs.
125.
 Seifa vai glabātavas saturu zvērināts notārs noskaidro, klāt esot tai personai, kas viņu aicinājusi, un
kredītiestādes pārstāvim, ja seifs vai glabātava atrodas kredītiestādē.
125.
1
 Protokolu sastāda kā notariālo aktu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
126.
 Personai, kas aicinājusi zvērinātu notāru, izdod protokola norakstu.
XII nodaļa 
Apliecinājumi par dokumentu uzrādīšanas laiku
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 8.iedalījums pārsaukts par 12.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas
spēkā 
23.01.2008.
)
127.
 Laiku, kad dokuments uzrādīts zvērinātam notāram, apliecina uz paša dokumenta, norādot tā uzrādītāju.
Uzrādīšanas laiku nedrīkst apliecināt dokumentiem, kuru saturs ir acīmredzamā pretrunā ar likumiem, kas aizsargā
pārvaldes kārtību, sabiedrības tikumību vai personas godu.
Apliecinājumā norādāms, kādi uzrādītajā dokumentā bijuši labojumi, svītrojumi, piemetinājumi, dzēsumi un citas
īpatnības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
128.
 Ja uzrādītājs vēlas, zvērināts notārs var ierakstīt dokumentu arī notariālo aktu grāmatā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
129.
 Zvērināta notāra uzraksts uz atpakaļdodamā dokumenta apliecina tikai to, ka šis dokuments noteiktā laikā
ierakstīts notariālo aktu grāmatā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
XIII nodaļa 
Apliecinājumi par valsts nodevas samaksu
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 9.iedalījums pārsaukts par 13.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas
spēkā 
23.01.2008.
)
26
/
66
130.
 Apliecinot valsts nodevas samaksu, notārs rīkojas atbilstoši likumam par valsts nodevu.
XIV nodaļa 
Protestu apliecināšana
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 10.iedalījums pārsaukts par 14.nodaļu; nodaļas nosaukums 
20.12.2007
.
likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
131.
 Protestus zvērināts notārs apliecina attiecīgos likumos noteiktajā kārtībā.
XV nodaļa 
Pilnvarojumu atsaukšanas apliecināšana
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 11.iedalījums pārsaukts par 15.nodaļu; nodaļas nosaukums 
20.12.2007
.
likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
132.
 Lūgumu atsaukt pilnvarojumu zvērināts notārs apliecina saskaņā ar noteikumiem par gribas izteikumu
apliecināšanu un pilnvarojuma atsaukšanu izsludina oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
Zvērināts notārs pārbauda iesniedzēja vai viņa pārstāvja identitāti, rīcībspēju un pārstāvja pilnvaras.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
133.
 Par pilnvarojuma atsaukšanu zvērināts notārs paziņo pilnvarniekam elektroniski uz viņa oficiālo elektronisko
adresi, ja tās nav, — ierakstītā vēstulē uz deklarēto dzīvesvietu.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
XVI nodaļa 
Paziņojumu apliecināšana
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 12.iedalījums pārsaukts par 16.nodaļu; nodaļas nosaukums 
20.12.2007
.
likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
134.
 Lūgumu paziņot izteic rakstveidā. Nav pieļaujami paziņojumi, kuru saturs ir acīmredzamā pretrunā ar
likumiem, kas aizsargā pārvaldes kārtību, sabiedrības tikumību vai personas godu.
Zvērināts notārs pārbauda iesniedzēja identitāti.
Apliecinājumu raksta uz paša lūguma.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
135.
 Paziņojumus zvērināts notārs nodod mutvārdos vai rakstveidā; ja tos nodod rakstveidā, adresātam izsniedz ar
valsts nodevu neapmaksājumu iesniegtā lūguma norakstu, ko zvērināta notāra uzdevumā var nodot viņa darbinieks.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
136.
 Rakstveida paziņojumu var nodot adresātam personiski vai nosūtīt pa pastu ierakstītā vēstulē, saņemot pasta
apliecinājumu par tā izsniegšanu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
137.
 Ja adresāta nav mājās, paziņojumu atstāj viņa mājniekiem, nama pārvaldniekam, sētniekam vai tam
kaimiņam, kas ir ar mieru paziņojumu nodot adresātam.
138.
 Paziņojums uzskatāms par izsniegtu adresātam arī tad, ja adresāts atteicies to saņemt.
27
/
66
138.
1
 Ja personai, kura lūdz nodot paziņojumu, nav zināma adresāta juridiskā adrese vai dzīvesvieta, zvērināts
notārs to saņem no Komercreģistra vai Iedzīvotāju reģistra.
Ja adresāta (fiziskās personas) dzīvesvieta Iedzīvotāju reģistrā nav norādīta, zvērināts notārs pēc personas, kura
lūgusi nodot paziņojumu, lūguma publicē paziņojumu oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”. Šādi zvērināts notārs
rīkojas arī tad, ja, nosūtot paziņojumu uz adresāta juridisko adresi vai dzīvesvietu, saņem pasta paziņojumu par
neiespējamību nodot sūtījumu adresātam.
Paziņojums uzskatāms par nodotu nākamajā darba dienā pēc tā publikācijas oficiālajā izdevumā “Latvijas
Vēstnesis”.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā
21.03.2018.
)
139.
 Par paziņojuma nodošanu zvērināts notārs pēc iesniedzēja vai adresāta lūguma izdod apliecību, kurā norāda
iesniedzēja un adresāta vārdu, uzvārdu un dzīvesvietu, paziņojuma saturu, laiku, kad paziņojums nodots, un adresāta
atbildi, ja tāda ir dota.
XVII nodaļa 
Apliecinājumi par sapulces, darbības vai notikuma norisi
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 13.iedalījums pārsaukts par 17.nodaļu; nodaļas nosaukums 
20.12.2007
.
likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
139.
1
 Apliecinot sapulču, darbību un notikumu norisi, zvērināts notārs raksta protokolu.
Protokolu sastāda kā notariālo aktu.
Zvērināts notārs var atteikties no sapulču, darbību un notikumu norises apliecināšanas, ja to izdarīt lūdz vēlāk nekā
piecas dienas pirms attiecīgās sapulces, darbības vai notikuma norises.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
139.
2
 Zvērināts notārs pārbauda to personu identitāti, kuras paraksta protokolu. Par pārējo protokolā minēto
personu identitāti zvērināts notārs neatbild.
139.
3
 Apliecinot sapulču norisi, zvērināts notārs protokolā norāda viņa klātbūtnē notikušo sapulču vietu, laiku un
gaitu, nolēmumu saturu un citus notikumus, kuriem var būt tiesiska nozīme.
Protokolu paraksta sapulces priekšsēdētājs un zvērināts notārs.
139.
4
 Zvērināts notārs var apliecināt darbību un notikumu norisi, ja tie var izraisīt tiesiskas sekas un ir
norisinājušies zvērināta notāra un divu pieaicinātu liecinieku klātbūtnē.
Protokolā norāda darbību un notikumu vietu, laiku un gaitu.
Protokolu paraksta liecinieki un persona, kura aicinājusi zvērinātu notāru.
XVIII nodaļa 
Apliecinājumi par iesniegumu, paziņojumu (deklarāciju) un liecību sniegšanu
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 3.iedaļas 14.iedalījums pārsaukts par 18.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas
spēkā 
23.01.2008.
)
28
/
66
139.
5
 Iesniegumu, paziņojumu (deklarāciju) un liecību sniegšanu zvērināts notārs apliecina saskaņā ar
noteikumiem par gribas izteikumu apliecināšanu.
Zvērināts notārs brīdina notariālā akta dalībniekus par kriminālatbildību par apzināti nepatiesu iesniegumu,
paziņojumu (deklarāciju) un liecību sniegšanu zvērinātam notāram. Tas norādāms arī notariālajā aktā.
139.
6
 Zvērināts notārs apliecina iesniegumu, paziņojumu (deklarāciju) sniegšanu, ja notariāli apliecināta
iesnieguma, paziņojuma (deklarācijas) iesniegšana valsts vai pašvaldību iestādēm un amatpersonām noteikta ar
likumu.
139.
7
 Apliecinājumi par liecību sniegšanu nevar aizstāt attiecīgā procesuālā kārtībā iegūtās liecības Latvijas tiesu
un pirmstiesas izmeklēšanas iestādēs kriminālprocesos, civillietās un administratīvajā procesā tiesā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
E
1
 sadaļa
Elektroniskie akti un apliecinājumi
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Sadaļa stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
139.
8
 Zvērināts notārs elektronisku dokumentu apliecina ar drošu elektronisko parakstu, pievienojot laika zīmogu.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
139.
9
 Zvērināts notārs elektroniski apliecina šā likuma 
108.
1
 panta
 ceturtajā daļā noteiktos apliecinājumus, kā arī
aktus un apliecinājumus, kurus to dalībnieki elektroniski paraksta zvērināta notāra klātbūtnē.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
139.
10
 Zvērināts notārs var taisīt elektroniskos aktus un apliecinājumus, izmantojot videokonferenci Notāru
informācijas sistēmā. Akta vai apliecinājuma taisīšana videokonferences režīmā tiek ierakstīta. Videokonferences
ieraksts Notāru informācijas sistēmā tiek glabāts desmit gadus no akta vai apliecinājuma taisīšanas dienas.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
139.
11
 Elektronisko notariālo aktu grāmatu zvērināts notārs veido atsevišķi.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
139.
12
 Iesnieguma, kurā lūdz izsniegt šā likuma 
102. pantā
 paredzētos dokumentus, kā arī iesniegumu un lūgumu,
kas paredzēti 
107.
5
, 
134. 
un 
145.
3
 pantā
, iesniedzēju identitāti šajā likumā noteiktajā kārtībā nepārbauda, ja
iesniegums parakstīts ar derīgu drošu elektronisko parakstu.
Zvērināts notārs pieņem arī elektroniski parakstītu mantošanas iesniegumu, nepārbaudot iesniedzēja identitāti šajā
likumā noteiktajā kārtībā, ja iesniegumā netiek izteikta griba par mantojuma pieņemšanu vai atraidīšanu.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
139.
13
 Valsts nodevu un amata atlīdzību par izraksta izsniegšanu neiekasē, ja tas ir elektronisks.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
29
/
66
139.
14
 Zvērināts notārs atsaka taisīt elektronisko aktu un apliecinājumu šajā likumā noteiktajos gadījumos, kā arī
tad, ja tehnisku iemeslu dēļ viņam nav iespējams izpildīt šā likuma prasības vai nav iespējams nodrošināt kvalitatīvu
videokonferences ierakstu.
Šā panta pirmajā daļā minētais atteikums nav šķērslis personai lūgt, lai zvērināts notārs taisa elektronisko aktu un
apliecinājumu, ja ir atkrituši šķēršļi, kas bija par pamatu šim atteikumam.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. punktu)
F sadaļa 
Naudas, vērtspapīru un dokumentu glabājumi
(4.nodaļas 3.apakšnodaļas 4.iedaļa pārsaukta par F sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
140.
 Zvērinātam notāram jāpārbauda glabājuma devēja identitāte un par katru glabājumā saņemto priekšmetu
jāizdara ieraksts glabājumu grāmatā.
141.
 Ja glabājumā nodod slēgtu aploksni, jāapraksta tās ārējais izskats. Aploksne jāapzīmogo ar zvērināta notāra
zīmogu, un uz tās jāparakstās glabājuma devējam un zvērinātam notāram.
142.
 Glabājuma devēja iesniegums par glabājuma nodošanu zvērinātam notāram apliecināms notariāli. Iesnieguma
apliecināšana nav nepieciešama, ja glabājuma nodošanas pamatā ir notariāli apliecināts darījums. Par glabājuma
priekšmeta saņemšanu zvērināts notārs izdod glabājuma devējam kvitējumu. Ja glabājuma priekšmets ir nauda, tās
saņemšanu apliecina ar dokumentu par naudas ieskaitīšanu zvērināta notāra kontā.
Par testamenta pieņemšanu glabājumā (
Civillikuma
 
439. panta
 4. punkts) taisa notariālu aktu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
143.
 Glabājumā saņemto naudu nodod turējumā kredītiestādei, kas ir tiesīga sniegt finanšu pakalpojumus Latvijas
Republikā.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
144.
 Valsts neatbild par zvērināta notāra darbību, kas saistīta ar viņam uzticēto naudu un vērtspapīriem.
145.
 Zvērināts notārs glabājuma priekšmetu izsniedz glabājuma devējam vai norādītajai trešajai personai pret
parakstu glabājumu grāmatā vai pret atsevišķu kvitējumu.
F
1
 sadaļa 
Saistības priekšmeta pieņemšana glabājumā
(Sadaļa 
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
145.
1
 Ja 
Civillikuma
 
1837.pantā
 noteiktajos gadījumos parādnieks nevar izpildīt saistību, viņam ir tiesības iesniegt
saistības priekšmetu glabājumā pēc saistības izpildīšanas vietas attiecīgajā apgabaltiesā praktizējošam zvērinātam
notāram.
145.
2
 Zvērinātam notāram var iesniegt glabājumā šādus saistības priekšmetus:
1) naudu;
2) vērtspapīrus;
30
/
66
3) dokumentus;
4) vērtslietas.
Citus priekšmetus zvērinātam notāram glabājumā var iesniegt vienīgi tajā gadījumā, ja šo priekšmetu īpašību dēļ
zvērinātam notāram ir iespējams tos uzglabāt.
145.
3
 Saistības priekšmetu zvērinātam notāram glabājumā iesniedz klātienē, pievienojot to iesniegumam, kurā
norāda:
1) parādnieka vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tāda nav — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un vietu) un
dzīvesvietu;
2) kreditora, kuram saistības priekšmets nododams, vai viņa tiesību pārņēmēja vārdu, uzvārdu, personas kodu
un dzīvesvietu vai nosaukumu, reģistrācijas numuru un atrašanās vietu (juridisko adresi), ja tiesību pārņēmējs
parādniekam zināms, vai to, ka adrese parādniekam nav zināma;
3) tās saistības apzīmējumu, kuras izpildīšanai iesniedz saistības priekšmetu;
4) iemeslu, kura dēļ nav bijis iespējams izpildīt saistību;
5) iesniedzamā saistības priekšmeta detalizētu aprakstu;
6) lūgumu izsniegt glabājumā iesniegto saistības priekšmetu kreditoram uz pieprasījumu;
7) to, ka nauda iemaksāta zvērināta notāra kontā kredītiestādē, ja glabājumā tiek iesniegta bezskaidra nauda.
Ja glabājumā tiek iesniegta bezskaidra nauda, šā panta pirmajā daļā minētajam iesniegumam pievieno maksājuma
uzdevumu par naudas iemaksu zvērināta notāra kontā kredītiestādē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
145.
4
 Zvērināts notārs pēc parādnieka iesnieguma saņemšanas, nepārbaudot tā pareizību, rīkojas atbilstoši šā
likuma 
140.
—
143.pantā
 norādītajam, izņemot gadījumu, kad glabājumā tiek iesniegti bezskaidras naudas līdzekļi, un
izsniedz parādniekam kvitējumu par saistības priekšmeta saņemšanu.
Ja glabājumā tiek iesniegti bezskaidras naudas līdzekļi, zvērināts notārs pēc parādnieka iesnieguma saņemšanas,
nepārbaudot tā pareizību, rīkojas atbilstoši šā likuma 
140. 
un 
142.pantā
 norādītajam, pārliecinās par naudas iemaksu
zvērināta notāra kontā kredītiestādē un izsniedz parādniekam kvitējumu par saistības priekšmeta saņemšanu.
Pēc saistības priekšmeta pieņemšanas glabājumā zvērināts notārs uzaicina norādīto kreditoru ne vēlāk kā viena
mēneša laikā no uzaicinājuma saņemšanas dienas iesniegt zvērinātam notāram iesniegumu par saistības priekšmeta
izsniegšanu. Kreditora paraksts uz minētā iesnieguma apliecināms pie zvērināta notāra vai citas 
Civillikuma
1474.pantā
 norādītās personas.
Ja konkrētajai saistībai ir vairāki kreditori, pārējiem kreditoriem nosūtāms uzaicinājums ne vēlāk kā viena mēneša
laikā no tā saņemšanas dienas iesniegt zvērinātam notāram iesniegumu, kurā izteikts viedoklis par saistības
priekšmeta nodošanu attiecīgajam kreditoram. Paraksts uz minētā iesnieguma apliecināms pie zvērināta notāra vai
citas 
Civillikuma
 
1474.pantā
 norādītās personas.
Uzaicinājums izdarāms ar paziņojumu šā likuma 
136.
—
138.pantā
 noteiktajā kārtībā, bet, ja kreditora vai viņa
tiesību pārņēmēja dzīvesvieta vai atrašanās vieta (juridiskā adrese) nav zināma, — ar sludinājumu oficiālajā izdevumā
“Latvijas Vēstnesis”.
Paziņojumā vai sludinājumā norāda arī saistību, pēc kuras saistības priekšmets iesniegts zvērinātam notāram
glabājumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
145.
5
 Ja starp kreditoriem ir strīds par to, kam pienākas saistības priekšmets, zvērināts notārs informē kreditorus,
31
/
66
ka strīds izšķirams prasības kārtībā. Pēc tam, kad saņemts likumīgā spēkā stājies tiesas nolēmums, saistības
priekšmets izsniedzams tiesas nolēmumā norādītajam kreditoram, bet, ja glabājumā iesniegta bezskaidra nauda, tā
pārskaitāma uz kreditora norādīto kontu kredītiestādē.
Ja pārējie kreditori paziņojumā noteiktajā termiņā nav iesnieguši zvērinātam notāram iesniegumu par saistības
priekšmeta nodošanu attiecīgajam kreditoram, uzskatāms, ka viņi ir piekrituši tam, ka saistības priekšmets nododams
attiecīgajam kreditoram.
Saņemot kreditora iesniegumu par saistības priekšmeta izsniegšanu, ja starp kreditoriem nav strīda par saistības
priekšmeta piederību vai kreditors ir viens, zvērināts notārs nosaka dienu, kad tiks izskatīts jautājums par saistības
priekšmeta izsniegšanu, un šā likuma 
136.
—
138.pantā
 noteiktajā kārtībā paziņo par to parādniekam un kreditoram.
Vienlaikus kreditoram paziņo par nepieciešamību līdz jautājuma par saistības priekšmeta izsniegšanu izskatīšanas
dienai iesniegt zvērinātam notāram aktu (ja tāds ir taisīts), kas ir par pamatu saistībai.
145.
6
 Ja kreditors atsakās saņemt saistības priekšmetu un rodas strīds par tiesībām, zvērināts notārs izsniedz
saistības priekšmetu atpakaļ parādniekam pret parakstu glabājumu grāmatā vai pret atsevišķu kvitējumu vai, ja
glabājumā iesniegta bezskaidra nauda, pārskaita to uz parādnieka maksājuma uzdevumā norādīto kontu kredītiestādē,
vienlaikus izskaidrojot parādniekam tiesības izšķirt strīdu tiesā prasības kārtībā. Zvērināts notārs tiesības izšķirt strīdu
tiesā prasības kārtībā kreditoram paziņo šā likuma 
136.
—
138.pantā
 noteiktajā kārtībā.
Valsts nodevu par saistības priekšmeta iesniegšanu glabājumā, zvērināta notāra atlīdzības taksi un citus faktiskos
izdevumus sedz parādnieks.
145.
7
 Kamēr kreditors nav iesniedzis iesniegumu par saistības priekšmeta izsniegšanu, parādnieks var saņemt
saistības priekšmetu atpakaļ.
Naudu, kas iemaksāta zvērinātam notāram, lai dzēstu saistību vai prasījumus, kuri nodrošināti ar atzīmi
zemesgrāmatā, ja šī atzīme ir jau dzēsta, parādnieks var saņemt atpakaļ tikai ar kreditora piekrišanu, kas
iesniedzama zvērinātam notāram iesnieguma formā, vai pamatojoties uz likumīgā spēkā stājušos tiesas nolēmumu,
kas iemaksu atzīst par spēkā neesošu. Kreditora paraksts uz minētā iesnieguma apliecināms pie zvērināta notāra vai
citas 
Civillikuma
 
1474.pantā
 norādītās personas.
Ja parādnieks šajā pantā noteiktajā kārtībā saistības priekšmetu saņem atpakaļ, zvērināts notārs to izsniedz pret
parakstu glabājumu grāmatā vai pret atsevišķu kvitējumu vai, ja glabājumā iesniegta bezskaidra nauda, pārskaita to uz
parādnieka maksājuma uzdevumā norādīto kontu kredītiestādē un paziņo kreditoram.
Valsts nodevu par saistības priekšmeta iesniegšanu glabājumā, zvērināta notāra atlīdzības taksi un citus faktiskos
izdevumus sedz parādnieks.
145.
8
 Iesniegumu par saistības priekšmeta izsniegšanu izskata zvērināta notāra noteiktajā dienā viņa prakses
vietas telpās.
Zvērināts notārs, konstatējis, ka kreditors piekrīt saņemt saistības priekšmetu, taisa notariālo aktu par saistības
priekšmeta izsniegšanu un izsniedz saistības priekšmetu kreditoram pret parakstu glabājumu grāmatā vai pret
atsevišķu kvitējumu vai, ja glabājumā iesniegta bezskaidra nauda, pārskaita to uz kreditora norādīto kontu
kredītiestādē.
Notariālajā aktā norāda:
1) parādnieka vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tāda nav, — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un vietu) un
dzīvesvietu;
2) kreditora, kuram saistības priekšmets nododams, vai viņa tiesību pārņēmēja vārdu, uzvārdu, personas kodu
un dzīvesvietu vai nosaukumu, reģistrācijas numuru un atrašanās vietu (juridisko adresi);
3) pārējo kreditoru, ja tādi ir, vārdu, uzvārdu, personas kodu un dzīvesvietu vai nosaukumu, reģistrācijas numuru
un atrašanās vietu (juridisko adresi);
4) tās saistības apzīmējumu, kuras izpildīšanai iesniegts saistības priekšmets;
32
/
66
5) iemeslu, kura dēļ nav bijis iespējams izpildīt saistību;
6) saistības priekšmeta detalizētu aprakstu;
7) informāciju par šā likuma 
145.
4
 un 
145.
5
 panta
 prasību izpildi;
8) atzīmi par saistības pilnīgu vai daļēju izpildi;
9) to, ka nauda pārskaitīta uz kreditora norādīto kontu kredītiestādē, ja glabājumā iesniegta bezskaidra nauda.
Valsts nodevu par saistības priekšmeta iesniegšanu glabājumā, zvērināta notāra atlīdzības taksi un citus faktiskos
izdevumus sedz kreditors.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
145.
9
 Pirms izlemt jautājumu par saistības priekšmeta izsniegšanu kreditoram, zvērināts notārs pieprasa no
kreditora aktu (ja tāds ir taisīts), kas ir par pamatu saistībai, kura dzēšama ar saistības priekšmetu.
Ja ar kreditoram izsniegto saistības priekšmetu saistība dzēsta daļēji, zvērināts notārs iesniegto aktu atdod atpakaļ
kreditoram un izdara par to atzīmi notariālajā aktā. Ja ar kreditoram izsniegto saistības priekšmetu saistība dzēsta
pilnīgi, zvērināts notārs iesniegto aktu nodod parādniekam.
G sadaļa 
Zvērinātu notāru palīgi
(5.nodaļa pārsaukta par G sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
146.
 Zvērinātam notāram var būt palīgi.
Zvērinātu notāru palīgiem, kuri šajā amatā darbojušies vismaz divus gadus, pēc zvērinātu notāru eksāmena
nokārtošanas ir priekšrocības tikt apstiprinātiem par zvērinātiem notāriem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
147.
 Par zvērināta notāra palīgiem var būt personas, kas:
1) ir Latvijas Republikas pilsoņi;
2) sasniegušas divdesmit viena gada vecumu;
3) pēc akreditētas studiju programmas apguves augstskolā ieguvušas otrā līmeņa augstāko profesionālo
izglītību tiesību zinātnē un jurista kvalifikāciju;
4) prot valsts valodu;
5) vismaz divus gadus darbojušās pie zvērināta notāra;
6) nokārtojušas zvērināta notāra palīga eksāmenu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
28.10.2004.
, 
20.12.2007.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā
21.03.2018.
 
6. punkts
 stājas spēkā 
01.09.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 31. punktu)
148.
 Par zvērināta notāra palīgiem nedrīkst būt šā likuma 
10.panta
 2. — 10.punktā norādītās personas.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
148.
1
 Zvērināta notāra palīga amata pretendenta zināšanas pārbauda Latvijas Zvērinātu notāru padomes izveidota
eksāmenu komisija, piedaloties tieslietu ministra pilnvarotai personai.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.09.2018.
 Sk. Pārejas
33
/
66
noteikumu 31. punktu)
148.
2
 Zvērināta notāra palīga eksāmenu organizē Latvijas Zvērinātu notāru padome. Eksāmenā pārbauda
pretendenta teorētiskās zināšanas un praktiskās darba iemaņas.
Zvērināta notāra palīga eksāmena rīkošanas kārtību un nepieciešamo zināšanu apjomu nosaka Ministru kabinets.
Tieslietu ministrs pēc Latvijas Zvērinātu notāru padomes priekšlikuma apstiprina eksāmena jautājumus.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.09.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 31. punktu)
148.
3
 Pie zvērināta notāra palīga eksāmena tiek pielaisti pretendenti, kuri atbilst šā likuma 
147. panta
 1., 2., 3., 4.
un 5. punkta prasībām un kuru sociālo kompetenci un sociālo intelektu ir izvērtējis Latvijas Zvērinātu notāru padomes
noteikts personāla atlases speciālists.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.09.2018.
 Sk. Pārejas
noteikumu 31. punktu)
149.
 Zvērināta notāra palīgu, pamatojoties uz zvērināta notāra priekšlikumu un Latvijas Zvērinātu notāru padomes
pozitīvu atsauksmi, apstiprina amatā tieslietu ministrs.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
150.
 Zvērināta notāra palīgs tieslietu ministram dod solījumu godīgi un apzinīgi pildīt savus pienākumus.
151.
 Zvērināta notāra palīgs var aizstāt zvērinātu notāru atvaļinājuma, slimības, komandējuma un citas attaisnotas
prombūtnes laikā, kā arī šā likuma 
37. 
un 
174.pantā
 paredzētajos gadījumos un gadījumos, kad jāizdara notariālā
darbība ārpus zvērināta notāra prakses vietas. Par zvērināta notāra aizstāšanu viņa atvaļinājuma, slimības,
komandējuma un citas attaisnotas prombūtnes laikā jābūt tieslietu ministra vai viņa noteiktas amatpersonas
rīkojumam.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
152.
 Aizstājot zvērinātu notāru, zvērināta notāra palīgam par savu amata darbību ir tāda pati disciplinārā, kriminālā
un civiltiesiskā atbildība, kāda paredzēta zvērinātiem notāriem; par sava palīga amata darbību subsidiāri civiltiesiski
atbildīgs ir arī zvērināts notārs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
153.
 Tieslietu ministrs var atņemt palīgam tiesību uz laiku līdz vienam gadam aizvietot notāru, ja palīgs savā darbībā
pieļauj nolaidību vai neizpilda savus pienākumus.
154.
 Tieslietu ministrs var atbrīvot no amata zvērināta notāra palīgu, ja viņš bez attaisnojoša iemesla atkārtoti pēc
šā likuma 
11.
1
 pantā
 noteiktā uzaicinājuma nav pieteicies uz vakanto zvērināta notāra vietu.
Tieslietu ministrs var atbrīvot no amata zvērināta notāra palīgu:
1) pēc paša lūguma;
2) kuru tiesa atzinusi par maksātnespējīgu parādnieku;
3) pret kuru kriminālprocess par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu izbeigts uz nereabilitējoša pamata;
4) kurš sodīts par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas;
5) kurš agrāk izdarījis tīšu noziedzīgu nodarījumu, bet no soda izciešanas atbrīvots;
6) pār kuru nodibināta aizgādnība;
34
/
66
7) ja zvērināta notāra palīgs izbeidz darba tiesiskās attiecības ar zvērinātu notā
ru, pēc kura priekšlikuma viņš ir
apstiprināts amatā.
Zvērinātam notāram, kurš izbeidz darba tiesiskās attiecības ar zvērināta notāra palīgu, ir pienākums ne vēlāk kā
vienu nedēļu pirms darba tiesisko attiecību izbeigšanas par to rakstveidā paziņot tieslietu ministram. Ja darba
tiesiskās attiecības ar zvērināta notāra palīgu tiek izbeigtas nekavējoties, zvērināts notārs par to rakstveidā paziņo
tieslietu ministram darba tiesisko attiecību izbeigšanas dienā.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
(6.nodaļa izslēgta ar 
28.10.2004
. likumu; nodaļas nosaukums izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā
23.01.2008.
)
H sadaļa 
Zvērinātu notāru darba atlīdzība
(7.nodaļa pārsaukta par H sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
163.
 Par katru amata darbību (
65. 
un 
66.pants
) zvērināti notāri neatkarīgi no valsts nodevām ņem atlīdzību.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
164.
 Pasta, telefona, ceļa, sludinājumu izdevumi un citi faktiskie izdevumi zvērinātiem notāriem atlīdzināmi
atsevišķi — papildus taksē paredzētajai atlīdzībai.
165.
 Zvērinātu notāru atlīdzības taksi un tās noteikšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
Taksi nosaka, ievērojot akta vai apliecinājuma vērtību (darījuma summu) un ar aktu vai apliecinājumu saistīto
zvērināta notāra atbildību, sociālo līdzsvaru sabiedrībā un akta vai apliecinājuma taisīšanai nepieciešamo laiku.
Nosakot taksi likuma “Par tautas nobalsošanu un likumu ierosināšanu” paredzētajā paraksta apliecināšanas gadījumā,
tās apmērs nedrīkst ierobežot parakstīšanās tiesības pēc būtības.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
 un 
18.12.2008
. likumu, kas stājas spēkā
13.01.2009.
)
166.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome nosaka, kuras fiziskās un juridiskās personas var tikt atbrīvotas no 
163.
pantā
 paredzētās atlīdzības vai kurām šī atlīdzība samazināma un kādā apmērā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
167.
 Zvērinātam notāram atlīdzību par darbu savā amatā aizliegts dalīt ar trešajām personām.
168.
 Zvērināts notārs var prasīt atlīdzību arī avansā.
Ja zvērināta notāra glabājumā atrodas nauda un ja par tās glabāšanu viņš atlīdzību nav saņēmis, viņš var to ieturēt
no glabājamās naudas par visu pagājušo laiku.
169.
 Tie, kas zvērinātam notāram uzdevuši darbu, atbild par atlīdzību solidāri neatkarīgi no darījumā paredzētajiem
zvērinātam notāram izmaksājamās atlīdzības sadalīšanas noteikumiem.
170.
 Ja zvērināta notāra taisītais akts vai apliecinājums nav ieguvis spēku no zvērināta notāra neatkarīgu iemeslu
dēļ, viņam tomēr ir tiesība uz pilnu atlīdzību.
171.
 Par tādiem aktiem vai apliecinājumiem, kuri zvērināta notāra vainas dēļ nav ieguvuši spēku, zvērinātam
notāram pēc maksātāju pieprasījuma jāatdod atpakaļ saņemtā atlīdzība.
35
/
66
172.
 Visus strīdus attiecībā uz atlīdzību par darbu zvērināta notāra amatā izšķir tiesa.
Strīdu izšķir pēc tam, kad saņemts Latvijas Zvērinātu notāru padomes atzinums.
I sadaļa 
Zvērinātu notāru atvaļinājumi
(8.nodaļa pārsaukta par I sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
173.
 Zvērinātam notāram ir tiesība uz četru nedēļu ikgadējo atvaļinājumu.
Darbnespējas vai citos svarīgos gadījumos zvērinātam notāram var piešķirt ilgāku atvaļinājumu, taču ne vairāk kā
septiņus mēnešus gadā, bet bērna kopšanai — līdz 18 mēnešiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
174.
 Atvaļinājumu zvērinātam notāram piešķir tieslietu ministrs. Zvērināts notārs iesniegumu par ikgadējā
atvaļinājuma piešķiršanu, kas saskaņots ar Latvijas Zvērinātu notāru padomi, iesniedz tieslietu ministram ne vēlāk kā
divas nedēļas pirms atvaļinājuma sākuma. Zvērinātam notāram ikgadējo atvaļinājumu kārtējā gadā var piešķirt pa
daļām.
Darbnespējas gadījumos iesniegums iesniedzams tieslietu ministram triju dienu laikā no darbnespējas sākuma, ja
darbnespēja paredzama ilgāk par trim dienām. Iesniegumu par darbnespēju var iesniegt zvērināts notārs, viņa palīgs vai
Latvijas Zvērinātu notāru padome.
Sevišķi steidzamos gadījumos zvērināts notārs var izlietot ārkārtas atvaļinājumu, kas nav ilgāks par trim dienām,
iepriekš neizprasot tieslietu ministra atļauju, taču tad zvērinātam notāram, tiklīdz iespējams, jāpaziņo, kādēļ un cik ilgi
viņš nav pildījis savus pienākumus. Šādos gadījumos, ja zvērinātam notāram ir palīgs, zvērināta notāra pienākumus
pilda zvērināta notāra palīgs.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
175.
 Atvaļinājumu zvērinātam notāram var piešķirt tikai tādā gadījumā, ja zvērinātam notāram ir aizvietotājs, kas
izpilda zvērināta notāra pienākumus viņa atvaļinājuma laikā.
176.
 Ja zvērināta notāra palīgs svarīgu iemeslu dēļ nevar aizstāt zvērinātu notāru vai ja zvērinātam notāram palīga
nav, tieslietu ministrs uzdod aizstāt šo zvērinātu notāru citam zvērinātam notāram vai cita zvērināta notāra palīgam.
Ja zvērinātu notāru vairāk nekā četrus mēnešus aizstāj cits zvērināts notārs vai cita zvērināta notāra palīgs, ar
tieslietu ministra vai viņa noteiktas amatpersonas rīkojumu aizstājamā notāra grāmatas, lietas, akti un glabājamās
vērtības uz laiku, kamēr zvērināts notārs nepilda savus pienākumus, šā likuma 
61.
1
 un 
62.pantā
 noteiktajā kārtībā
nododamas zvērinātam notāram, kurš aizstāj zvērinātu notāru vai kura palīgs aizstāj zvērinātu notāru. Tā zvērināta
notāra zīmogu, kura grāmatas, lietas, akti un glabājamās vērtības pārņemamas, nodod tieslietu ministram neievīlētu.
Ja zvērināts notārs vai zvērināta notāra palīgs aizstāj citā vietā praktizējošu zvērinātu notāru, viņam ir pienākums
tieslietu ministra rīkojumā noteiktās nedēļas dienās pildīt zvērināta notāra pienākumus aizstātā zvērināta notāra
prakses vietā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
28.10.2004.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
177.
 Iesniegumā par atvaļinājuma piešķiršanu zvērinātam notāram jānorāda persona, kas izpildīs viņa pienākumus
atvaļinājuma laikā. Ja šos pienākumus uzņemas cits zvērināts notārs vai cita zvērināta notāra palīgs, iesniegumam
pievienojams viņa paraksts par to, ka viņš ir ar mieru izpildīt atvaļinājumā ejošā zvērināta notāra pienākumus.
178.
 Zvērināta notāra aizvietotāja atbildība par amata pienākumu pildīšanu — aizstājot zvērinātu notāru, kā arī
zvērināta notāra atbildība par aizvietotāja darbību nosakāma saskaņā ar 
152. pantu
.
36
/
66
J sadaļa 
Zvērinātu notāru atbildība
(9.nodaļa pārsaukta par J sadaļu; sadaļas nosaukums 
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā
23.01.2008.
)
179.
 Zvērināti notāri likumā noteiktajā kārtībā par savu amata darbību ir disciplināri, civiltiesiski un krimināltiesiski
atbildīgi.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
180
. Par likumu un citu normatīvo aktu, par Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijas statūtu, lēmumu, zvērinātu notāru
darbību regulējošo instrukciju, darba atlīdzības noteikumu un zvērinātu notāru profesionālās ētikas normu pārkāpumiem
vai par to, ka zvērināts notārs savā darbībā pieļauj nolaidību vai nepilda savus pienākumus, vai atļaujas tādu necienīgu
rīcību, kas diskreditē zvērināta notāra amata stāvokli un cieņu vai kas nav savienojama ar viņa palikšanu amatā vai
līdzšinējā amata vietā, neatkarīgi no tā, vai pārkāpums izdarīts, izpildot amata pienākumus vai arī nav saistīts ar šo
pienākumu izpildi, Latvijas Zvērinātu notāru padome vai tieslietu ministrs var ierosināt disciplinārlietu pēc tiesas vai
prokurora priekšlikuma, pēc personu sūdzībām vai pēc savas iniciatīvas.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
181.
 Disciplinārlietu komisiju zvērinātu notāru disciplinārlietu izskatīšanai un atzinumu sniegšanai uz trim gadiem
ievēlē zvērinātu notāru kopsapulce. Disciplinārlietu komisijas locekļu skaitu nosaka zvērinātu notāru kopsapulce.
Komisija ievēlē komisijas priekšsēdētāju.
Komisija ir tiesīga pieņemt lēmumu, ja tās sēdē piedalās vairāk nekā puse no komisijas sastāva.
Komisija lēmumu pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja kādam no komisijas locekļiem ir atsevišķas domas, tās
rakstveidā pievienojamas komisijas atzinumam.
Komisijas sēdes tiek protokolētas. Protokolu paraksta komisijas priekšsēdētājs un protokolētājs.
Komisija iesniedz tieslietu ministram savu un Latvijas Zvērinātu notāru padomes atzinumu. Atzinumu paraksta visi
komisijas locekļi, kas piedalījās balsošanā par komisijas lēmumu.
Atzinumā jānorāda, vai nodarījums atzīstams par disciplinārpārkāpumu.
Konstatējot disciplinārpārkāpumu, atzinumā jānorāda arī tas, kāds sods par to piemērojams un vai nosakāma
zvērināta notāra kvalifikācijas pārbaude.
Tieslietu ministrs, iepazinies ar komisijas atzinumu, pieņem lēmumu par disciplinārsoda uzlikšanu un, ja
konstatēta zvērināta notāra nepietiekama kvalifikācija, — arī par zvērināta notāra kvalifikācijas pārbaudi vai arī nosūta
materiālus Latvijas Zvērinātu notāru padomei attiecīgu pasākumu veikšanai, vai izbeidz disciplinārlietu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
182.
 Ierosinot disciplinārlietu, tieslietu ministram ir tiesības līdz lietas izskatīšanai atstādināt zvērinātu notāru no
pienākumu pildīšanas.
183.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomei ir tiesības izskaidrot zvērinātiem notāriem viņu rīcības nepareizību, kā arī par
180. pantā
 paredzētajiem pārkāpumiem, uzņemto saistību vai uzlikto pienākumu nepildīšanu un rīcību, kas nav
savienojama ar zvērināta notāra darbību, uzlikt šādus sodus:
1) izteikt piezīmi;
2) izteikt rājienu;
3) naudas sodu no 150 līdz 5000 
euro
 apmērā.
Par darbībām, kuru rezultātā tiek pārkāptas normatīvo aktu prasības noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
37
/
66
terorisma finansēšanas novēršanas jomā, Latvijas Zvērinātu notāru padome saskaņā ar šajā likumā noteikto kārtību
piemēro 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā
 noteiktās sankcijas.
Zvērinātam notāram, kuram ir uzlikts šā panta pirmās daļas 3. punktā paredzētais disciplinārsods, ir pienākums
triju mēnešu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas iemaksāt naudas sodu Latvijas Zvērinātu notāru padomes kontā,
izņemot 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā
 noteiktos gadījumus,
kad naudas sods tiek ieskaitīts valsts budžetā.
Latvijas Zvērinātu notāru padome pēc zvērināta notāra, kuram uzlikts šā panta pirmās daļas 3. punktā paredzētais
disciplinārsods, motivēta lūguma var pieņemt lēmumu par uzliktā naudas soda samaksas atlikšanu līdz noteiktam
termiņam vai sadalīšanu termiņos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.11.2017.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
184.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome disciplinārlietās pieņemtos lēmumus nosūta tieslietu ministram.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
185.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomes lēmums disciplinārlietā stājas spēkā, ja tieslietu ministrs divu nedēļu laikā
pēc padomes lēmuma saņemšanas nepaziņo:
1) ka par to pašu nodarījumu pret zvērinātu notāru ierosinātajā disciplinārlietā lēmums tiks pārskatīts;
2) ka pret zvērinātu notāru ierosinātā disciplinārlieta ir izbeigta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
186.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome pēc tieslietu ministra pieprasījuma nosūta viņam visus disciplinārlietas
materiālus.
187.
 Ja Latvijas Zvērinātu notāru padome, izskatot lietu par zvērināta notāra pārkāpumu, atrod, ka zvērinātam
notāram jāuzliek bargāks sods, nekā to paredz 
183. pants
, tā lietu līdz ar savu atzinumu nosūta tieslietu ministram.
188.
 Tiesu, prokuratūras un pirmstiesas izmeklēšanas iestādes paziņo Latvijas Zvērinātu notāru padomei un
tieslietu ministram par visām sūdzībām un prasībām, kuras ierosinātas saistībā ar zvērinātiem notāriem, elektroniski
nosūtot Latvijas Zvērinātu notāru padomei un Tieslietu ministrijai šo sūdzību un prasību lietās taisīto spēkā stājušos
nolēmumu norakstus.
Saistībā ar zvērinātu notāru taisītajiem aktiem un apliecinājumiem sūdzību un prasību lietās taisīto spēkā stājušos
nolēmumu norakstus elektroniski nosūta Latvijas Zvērinātu notāru padomei.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
189.
 Tieslietu ministram disciplinārlietā ir tiesības piemērot 
183. pantā
 noteiktos sodus, kā arī tiesības sodīt
zvērinātu notāru ar šādiem disciplinārsodiem:
1) pārcelt citā prakses vietā uz laiku līdz gadam;
2) atcelt no amata.
Tieslietu ministrs var atcelt no amata arī zvērinātu notāru, kurš nepilda šā likuma 
183. panta
 pirmās daļas 3. punktā
uzlikto disciplinārsodu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
190.
 Tieslietu ministrs var nodot paša ierosināto disciplinārlietu izskatīšanai Latvijas Zvērinātu notāru padomei.
191.
 Tieslietu ministrs, pirms viņš izlemj jautājumu par šā likuma 
189. panta
 pirmās daļas 1. un 2. punktā noteikto
sodu uzlikšanu, disciplinārlietu iesniedz Latvijas Zvērinātu notāru padomei, lai tā sniegtu savu atzinumu.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
38
/
66
192.
 Disciplinārlietas ir ierosināmas un zvērināti notāri disciplināri sodāmi ne vēlāk kā divus gadus pēc pārkāpuma
izdarīšanas dienas vai 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā
 noteiktajā
termiņā attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas noteikumu
pārkāpumiem.
Šā likuma 
196.
1
 pantā
 noteiktajā gadījumā disciplināratbildības noilgums skaitāms no dienas, kad likumīgā spēkā
stājies attiecīgs tiesas nolēmums.
(
09.11.2017
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
193.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome un tieslietu ministrs nevar uzlikt zvērinātam notāram nevienu no šā likuma
183. 
un 
189. pantā
 paredzētajiem sodiem, kā arī nevar izskaidrot viņa rīcības nepareizību, ja tā iepriekš nav pieprasījusi
no zvērināta notāra rakstveida paskaidrojumus.
194.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome, disciplinārlietu komisija un tieslietu ministrs var uzlikt zvērinātam notāram
par pienākumu personiski ierasties paskaidrojumu sniegšanai mutvārdos. Latvijas Zvērinātu notāru padome un tieslietu
ministrs par neierašanos var uzlikt zvērinātam notāram šā likuma 
183.pantā
 paredzētos disciplinārsodus.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
195.
 Ja zvērināts notārs Latvijas Zvērinātu notāru padomes, disciplinārlietu komisijas vai tieslietu ministra noteiktajā
termiņā nedod paskaidrojumus vai neierodas bez attaisnojoša iemesla, lēmums tiek pieņemts, pamatojoties uz lietā
noskaidrotajiem apstākļiem un rīcībā esošajām ziņām.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
196.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomei, disciplinārlietu komisijai un tieslietu ministram, izskatot disciplinārlietas, ir
tiesības uzklausīt arī citu personu paskaidrojumus, prasīt lietpratēju atzinumus, prasīt ziņas un dokumentus no valsts
un pašvaldību institūcijām, kā arī no citām iestādēm, organizācijām un uzņēmējsabiedrībām (uzņēmumiem) un to
amatpersonām.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
196.
1
 Ja persona iesniegusi sūdzību vai prasību tiesā, jautājums par zvērināta notāra saukšanu pie
disciplināratbildības izskatāms pēc tam, kad likumīgā spēkā stājies tiesas nolēmums par attiecīgās zvērināta notāra
darbības vai akta vai apliecinājuma atzīšanu par prettiesisku.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
197.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomes vai tieslietu ministra lēmumus disciplinārlietās, izņemot tos lēmumus, kas
izskaidro zvērināta notāra rīcības nepareizību, disciplināri sodītais var pārsūdzēt tiesā likumā noteiktajā kārtībā.
197.
1
 Disciplinārlietā pieņemto lēmumu par disciplinārsoda uzlikšanu Latvijas Zvērinātu notāru padome triju dienu
laikā pēc tam, kad saņēmusi attiecīgu informāciju no Tieslietu ministrijas, publicē Latvijas Zvērinātu notāru padomes
tīmekļvietnē, aizsedzot to informācijas daļu, kura atklāj personas datus, tai skaitā sensitīvus personas datus. Pie
atbildības sauktās personas vārds un uzvārds netiek aizsegts.
Ja pie atbildības sauktā persona lēmumu par disciplinārsoda uzlikšanu pārsūdzējusi, attiecīgo lēmumu šā panta
pirmajā daļā noteiktajā kārtībā publicē triju dienu laikā pēc tam, kad Latvijas Zvērinātu notāru padome saņēmusi no
Tieslietu ministrijas informāciju par to, ka stājies spēkā galīgais tiesas nolēmums, ar kuru pieteikums noraidīts.
Publicēto lēmumu no tīmekļvietnes dzēš triju dienu laikā pēc viena gada no tā publicēšanas dienas.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
198.
 Ja zvērināts notārs, izpildot amata pienākumus, ar nepareizu vai pretlikumīgu darbību vai bezdarbību ir
nodarījis kādam zaudējumus, tad neatkarīgi no atbildības disciplinārā vai kriminālā kārtībā tos sedz no zvērināta notāra
apdrošināšanas atlīdzības, vai, ja tās nepietiek, no jebkuras zvērināta notāra mantas.
39
/
66
199.
 Prasības par zaudējumiem, kas cēlušies no zvērināta notāra amata darbības, iesniedzamas pilsētas (rajona)
tiesai atbilstoši zvērināta notāra prakses vietas adresei.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
K sadaļa 
Zvērinātu notāru darbības uzraudzība un sūdzības par notāru darbību
(10.nodaļa pārsaukta par K sadaļu; sadaļas nosaukums 
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā
23.01.2008.
)
200.
 Zvērinātu notāru darbības tiešā uzraudzība piekrīt tai apgabaltiesai, kuras apgabalā atrodas viņu amata vieta.
201.
 Zvērinātu notāru darbību jebkurā laikā var pārbaudīt apgabaltiesas sūtīts tiesnesis. Par zvērinātu notāru darbībā
konstatētajām nepareizībām tiesnesis informē Latvijas Zvērinātu notāru padomi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
202.
 
(Izslēgts ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
203.
 Par zvērinātu notāru darbībā atklāto nepareizību, arī apgabaltiesas sūtīta tiesneša konstatēto nepareizību
(
201.pants
), novēršanu gādā Latvijas Zvērinātu notāru padome, dodot zvērinātiem notāriem norādījumus un ieteikumus
un vajadzības gadījumā ierosinot disciplinārlietu vai ziņojot attiecīgajām institūcijām, lai tās izvērtē nepieciešamību
saukt attiecīgos zvērinātus notārus pie kriminālatbildības.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
204.
 Tiklīdz atklājas, ka zvērināts notārs piesavinājies viņam sakarā ar amatu uzticētu mantu, kuras vērtība
pārsniedz apdrošināšanas atlīdzību, apgabaltiesas priekšsēdētājs, lai nodrošinātu piesavinātā piedzīšanu, saņēmis
šādu ziņu no Latvijas Zvērinātu notāru padomes vai citas personas, nekavējoties, bet ne vēlāk kā triju darba dienu laikā
dod rīkojumu apķīlāt zvērināta notāra kustamo mantu, kā arī ierakstīt zemesgrāmatā atzīmi attiecībā uz zvērināta
notāra nekustamo īpašumu, norādot summu, līdz kādai sniedzas nodrošinājums.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
(11.nodaļas nosaukums izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
205.
 Sūdzības par zvērināta notāra nepareizu rīcību, izpildot amata pienākumus, kā arī sūdzības par atteikšanos
izpildīt šos pienākumus, iesniedzamas apgabaltiesai, kuras uzraudzībai pakļauta zvērināta notāra darbība, mēneša
laikā no dienas, kad zvērināts notārs izpildījis darbību, par kuru iesniegta sūdzību, vai kad viņš atteicies izpildīt šādu
darbību.
206.
 Ja apgabaltiesas priekšsēdētājs neatzīst par iespējamu sūdzībā norādītās nepareizības zvērināta notāra rīcībā
novērst, dodot viņam norādījumus uzraudzības kārtībā, tad sūdzību izskata tiesa.
Ja tiesa atzīst par vajadzīgu, tā paziņo par sūdzības iesniegšanu gan pārējām ieinteresētajām personām, gan
pašam zvērinātam notāram, informējot par sūdzības izskatīšanas dienu.
Ja apgabaltiesas priekšsēdētājs, iepazīstoties ar sūdzību, konstatē savu tiešu vai netiešu ieinteresētību lietas
iznākumā vai citus apstākļus, kas rada pamatotas šaubas par viņa objektivitāti, viņš nodod šo sūdzību izskatīšanai
citam šīs apgabaltiesas tiesnesim, bet, ja tas nav iespējams, — citas apgabaltiesas priekšsēdētājam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
206.
1
 Apgabaltiesas lēmumu var pārsūdzēt Augstākajā tiesā, iesniedzot par to blakus sūdzību 
Civilprocesa likumā
noteiktajā termiņā un kārtībā.
(
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
40
/
66
207.
 
(Izslēgts ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
208.
 Ja tiesa sūdzību par zvērināta notāra rīcību noraida, akta vai apliecinājuma spēku var apstrīdēt vienīgi prasības
ceļā.
L sadaļa 
Zvērinātu notāru atbrīvošana, atcelšana, pārcelšana un atstādināšana
(12.nodaļa pārsaukta par L sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
209.
 Tieslietu ministrs atbrīvo zvērinātu notāru no amata pēc viņa lūguma vai arī bez šāda lūguma, ja pēdējo
divpadsmit mēnešu laikā zvērināts notārs slimības dēļ vairāk nekā septiņus mēnešus (
173. pants
) nav pildījis savus
amata pienākumus.
210.
 Zvērinātu notāru var atcelt no amata ar tieslietu ministra rīkojumu vai tiesas spriedumu.
211.
 Tieslietu ministrs atceļ no amata zvērinātu notāru:
1) kurš noteiktā laikā nav noslēdzis apdrošināšanas līgumu vai nav iemaksājis kārtējo apdrošināšanas
maksājumu;
2) kurš noteiktā laikā (
13.pants
) pēc iecelšanas vai pārcelšanas nav sācis pildīt amata pienākumus;
3) kurš bez atļaujas iestājies darbā valsts vai pašvaldības institūcijā vai uzņēmumā vai privātā dienestā
(
15.pants
);
4) kuru tiesa atzinusi par maksātnespējīgu parādnieku;
5) pret kuru kriminālprocess par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu izbeigts uz nereabilitējoša pamata;
6) kurš sodīts par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas;
7) kurš agrāk izdarījis tīšu noziedzīgu nodarījumu, bet no soda izciešanas atbrīvots;
8) pār kuru nodibināta aizgādnība;
9) kurš nav nokārtojis ārkārtas kvalifikācijas pārbaudi vai atkārtotu regulāro kvalifikācijas pārbaudi;
10) kurš šajā likumā noteiktajā termiņā nav kārtojis kvalifikācijas pārbaudi.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
212.
 Tieslietu ministrs var atcelt zvērinātu notāru no amata vai pārcelt uz citu prakses vietu 
189. panta
 pirmajā daļā
paredzētajos gadījumos.
Tieslietu ministra lēmuma par zvērināta notāra pārcelšanu vai atcelšanu pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma izpildi
līdz galīgā nolēmuma spēkā stāšanās brīdim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004.
, 
20.12.2007.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
213.
 Tieslietu ministrs zvērinātu notāru var atstādināt no amata, ja:
1) pret viņu uzsākta kriminālvajāšana par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu;
2) pret viņu ierosināta disciplinārlieta;
41
/
66
3) apturēta apdrošināšanas līguma darbība;
4) konstatēts, ka apdrošināšanas līgumā nav ietverti Ministru kabineta apstiprinātie obligātie nosacījumi;
5) viņš šajā likumā noteiktajā termiņā nav nokārtojis regulāro kvalifikācijas pārbaudi un nav pagarināts regulārās
kvalifikācijas pārbaudes kārtošanas termiņš.
Tieslietu ministra lēmuma par zvērināta notāra atstādināšanu pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma izpildi līdz galīgā
nolēmuma spēkā stāšanās brīdim.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
213.
1
 Šā likuma 
213.panta
 pirmās daļas 1.punktā minētajā gadījumā no amata atstādināts zvērināts notārs var
savienot zvērināta notāra amatu ar citu amatu (darbu), ja šī savienošana nerada interešu konfliktu, nav pretrunā ar
zvērinātu notāru profesionālās ētikas normām, nekaitē zvērināta notāra amata stāvoklim un cieņai, netraucē zvērināta
notāra pienākumu pildīšanai un ja ir saņemta tieslietu ministra rakstveida atļauja.
Zvērināts notārs pirms zvērināta notāra amata savienošanas ar citu amatu (darbu) iesniedz tieslietu ministram
rakstveida lūgumu atļaut savienot zvērināta notāra amatu ar citu amatu (darbu), lūgumā norādot šādas ziņas:
1) motivāciju savienot zvērināta notāra amatu ar citu amatu (darbu);
2) informāciju par amatu (darbu), ar kuru zvērināts notārs vēlas savienot zvērināta notāra amatu, tai skaitā par
šāda amata (darba) pienākumiem;
3) apliecinājumu par šā panta pirmajā daļā norādīto kritēriju izpildi;
4) apliecinājumu, ka valsts institūcijai sniegtā informācija ir patiesa un ka zvērināts notārs ir informēts par
kriminālatbildību par nepatiesu ziņu sniegšanu.
Tieslietu ministrs pirms atļaujas izsniegšanas lūdz Latvijas Zvērinātu notāru padomi sniegt atzinumu par zvērināta
notāra iesniegto lūgumu.
Tieslietu ministrs, saņēmis Latvijas Zvērinātu notāru padomes atzinumu, ņemot vērā tajā norādīto un citu viņa rīcībā
esošo informāciju, izvērtē zvērināta notāra lūgumu un amata (darba) atbilstību šā panta pirmajā daļā norādītajiem
kritērijiem un pieņem lēmumu par atļaujas izsniegšanu vai par atteikumu izsniegt atļauju zvērināta notāra amata
savienošanai ar lūgumā norādīto amatu (darbu).
Atteikums izsniegt atļauju nav šķērslis lūguma atkārtotai iesniegšanai, ja ir ievēroti šā panta pirmajā daļā noteiktie
kritēriji.
Ja pēc tam, kad stājies spēkā tieslietu ministra lēmums par atļaujas izsniegšanu zvērinātam notāram savienot
zvērināta notāra amatu ar citu amatu (darbu), tieslietu ministra rīcībā nonāk ziņas, ka ir mainījušies tiesiskie un
faktiskie apstākļi, kas bija par pamatu minētā lēmuma pieņemšanai, un šādu apstākļu maiņa nepieļauj turpmāku
amatu savienošanu, tieslietu ministrs pieņem lēmumu par amatu savienošanas atļaujas atcelšanu. Ja tas
nepieciešams lēmuma pieņemšanai, tieslietu ministrs var lūgt Latvijas Zvērinātu notāru padomi sniegt atzinumu, vai
konstatētie apstākļi var radīt risku likumā amatu savienošanas pieļaujamībai noteikto kritēriju izpildei.
Par šā panta ceturtajā un sestajā daļā pieņemto lēmumu tieslietu ministrs paziņo zvērinātam notāram, nosūtot
paziņojumu uz viņa deklarētās dzīvesvietas adresi, un informē Latvijas Zvērinātu notāru padomi.
(
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
M sadaļa 
Zvērinātu notāru korporatīvā darbība
(13.nodaļa pārsaukta par M sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
XIX nodaļa 
Latvijas Zvērinātu notāru kolēģija
42
/
66
(13.nodaļas 1.apakšnodaļa pārsaukta par 19.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
214.
 Latvijas Zvērinātu notāru kolēģija ir neatkarīga Latvijas zvērinātu notāru profesionāla korporācija, kas apvieno
visus Latvijā praktizējošos zvērinātus notārus. Tikai Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijai ir šajā likumā noteiktās tiesības
un pienākumi.
215.
 Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijā pēc profesijas principa apvienoti zvērināti notāri, lai rūpētos par savas
profesijas prestižu, veicinātu zvērinātu notāru profesionālo izaugsmi, radošo spēju izkopšanu un pieredzes apgūšanu,
lai izpildītu šajā likumā un citos likumos noteiktos uzdevumus.
216.
 Latvijas Zvērinātu notāru kolēģija darbojas uz statūtu pamata kā pašpārvaldes publisko tiesību autonoms
subjekts.
217.
 Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijas institūcijas ir zvērinātu notāru kopsapulce, Latvijas Zvērinātu notāru padome,
disciplinārlietu komisija, iekšējās kontroles komisija un revīzijas komisija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
218.
 Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijas līdzekļus veido summas, kas tiek maksātas no ieņēmumiem par zvērinātu
notāru amata pienākumu pildīšanu un sniegto juridisko palīdzību, un citiem ieņēmumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
219.
 Lai sniegtu zvērinātiem notāriem materiālu atbalstu, Latvijas Zvērinātu notāru kolēģija var izveidot speciālus
fondus no zvērinātu notāru iemaksām, kā arī no fizisko un juridisko personu ziedojumiem.
XX nodaļa 
Zvērinātu notāru kopsapulce
(13.nodaļas 2.apakšnodaļa pārsaukta par 20.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
220. 
Zvērinātu notāru kopsapulci sasauc Latvijas Zvērinātu notāru padome.
221.
 Tikai zvērinātu notāru kopsapulce:
1) nosaka Latvijas Zvērinātu notāru padomes locekļu skaitu;
2) ievēlē uz trijiem gadiem Latvijas Zvērinātu notāru padomes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku, padomes
locekļus un revīzijas komisiju;
3) apstiprina Latvijas Zvērinātu notāru padomes darbības pārskatu;
4) apstiprina Latvijas Zvērinātu notāru padomes budžetu un iepriekšējā gada budžeta izpildes pārskatu;
5) pieņem Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijas statūtus, notāru ētikas kodeksu, zvērinātu notāru darbības
metodiku un citus ar notariāta iekšējo darbību saistītus aktus;
6) nosaka kārtību un apmērus, kādos zvērinātiem notāriem un zvērinātu notāru palīgiem izdarāmi maksājumi
Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijas uzturēšanai no ieņēmumiem par zvērināta notāra amata pienākumu pildīšanu
un sniegto juridisko palīdzību;
7) apspriež notariāta prakses jautājumus.
222.
 Ir gada kopsapulces un ārkārtas kopsapulces. Ārkārtas kopsapulces sasauc pēc vajadzības, to sasaukšanu
var pieprasīt ne mazāk kā desmitā daļa no visiem zvērinātiem notāriem.
43
/
66
223.
 Kopsapulce nav tiesīga izlemt šā likuma 
221. panta
 1., 2., 5. un 6. punktā norādītos jautājumus, ja uz to
ieradusies mazāk nekā trešā daļa no visiem zvērinātiem notāriem.
224.
 Ja zvērinātu notāru kopsapulcē nav kvoruma un tādēļ nav notikušas Latvijas Zvērinātu notāru padomes
vēlēšanas, padomes priekšsēdētājs ne vēlāk kā mēneša laikā sasauc jaunu kopsapulci, bet, ja uz šo kopsapulci
ierodas mazāk nekā viena trešdaļa no visiem zvērinātiem notāriem, par to sastāda protokolu, jaunas vēlēšanas nerīko,
un padome saglabā savas pilnvaras līdz nākamajai gada kopsapulcei.
225.
 Zvērinātu notāru kopsapulci prezidē personas, kuras šim nolūkam ievēlē sanākušie zvērināti notāri no sava
vidus. Protokolu paraksta zvērināti notāri, kuriem to uzdod kopsapulce.
226.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomes vēlēšanas zvērinātu notāru kopsapulcē izdarāmas pēc tam, kad kopsapulce
ir apspriedusi Latvijas Zvērinātu notāru padomes darbības pārskatu un iepriekšējā gada budžeta izpildes pārskatu un
noteikusi ievēlējamo Latvijas Zvērinātu notāru padomes locekļu skaitu.
227.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomi, tās priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku, revīzijas komisiju un
disciplinārlietu komisiju ievēlē, aizklāti balsojot. Par ievēlētiem uzskatāmi kandidāti, kuri ieguvuši vairāk nekā pusi no
kopsapulces dalībnieku balsu skaita.
Pārējos jautājumus kopsapulce izlemj, atklāti balsojot, ar vienkāršu balsu vairākumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
228.
 Jaunievēlētā Latvijas Zvērinātu notāru padome sāk pildīt savus pienākumus pēc divām nedēļām no ievēlēšanas
dienas.
XXI nodaļa 
Zvērinātu notāru padome un revīzijas komisija
(13.nodaļas 3.apakšnodaļa pārsaukta par 21.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
229.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome ir zvērinātu notāru pārstāvības un uzraudzības institūcija, kā arī Latvijas
Zvērinātu notāru kolēģijas pārvaldes un izpildu institūcija.
230.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome:
1) sargā zvērinātu notāru amata godu un cieņu;
2) pārzina Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijas organizācijas lietas;
3) pārstāv Latvijas Zvērinātu notāru kolēģiju un legāli izsaka zvērinātu notāru viedokli attiecībās ar valsts un
pašvaldību institūcijām, citām iestādēm un amatpersonām, kā arī attiecībās ar starptautiskām organizācijām;
4) nodrošina zvērinātu notāru profesionālo izaugsmi, pieprasa un apkopo informāciju par zvērinātu notāru praksi,
gādā par tās saskaņošanu, iesniedz ierosinājumus un dod atzinumus likumdošanas un notariālās prakses
jautājumos;
5) pārzina zvērinātu notāru palīgu sagatavošanu;
6) uzrauga un kontrolē zvērinātu notāru un zvērinātu notāru palīgu darbību, izskata par viņiem iesniegtās
sūdzības un ziņojumus, kā arī uzliek viņiem disciplinārsodus;
6
1
) vismaz reizi gadā pārbauda katra zvērināta notāra darbību, grāmatas un lietas;
44
/
66
7) pēc zvērināta notāra vai klienta lūguma nosaka atlīdzības apmēru par zvērināta notāra darbībām gadījumos,
kad par to takse nav paredzēta vai par to radušās domstarpības;
8) izveido zvērinātu notāru amata darbību iekšējās kontroles pastāvīgu komisiju un nosaka tās darbības kārtību;
9) Ministru kabineta noteiktajā kārtībā reizi pusgadā sniedz tieslietu ministram pārskatu par zvērinātu notāru
veiktajām darbībām;
9
1
) izsniedz ziņas no mantojumu reģistra un publisko testamentu reģistra;
10) uztur Notāru informācijas sistēmu, tai skaitā nodrošina šajā likumā noteikto reģistru darbību, izmanto
sistēmas un reģistru datus šajā likumā noteikto Latvijas Zvērinātu notāru padomes pienākumu veikšanai;
11) Ministru kabineta noteiktajā kārtībā izsniedz ziņas par nākotnes pilnvarojumiem;
12) veic citus pienākumus, kas noteikti normatīvajos aktos vai ko uzdevusi Latvijas Zvērinātu notāru kolēģija.
13) 
(punkts stājas spēkā 
01.01.2019.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 32.
punktu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004.
, 
20.12.2007.
, 
28.10.2010.
, 
17.01.2013.
 un 
23.05.2013
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.11.2013.
)
231.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomes sēde ir pilntiesīga, ja tajā piedalās ne mazāk kā puse no visiem padomes
locekļiem, to skaitā padomes priekšsēdētājs vai viņa vietnieks.
232.
 Latvijas Zvērinātu notāru padome lēmumus pieņem, atklāti balsojot, ar vienkāršu balsu vairākumu. Balsīm
sadaloties līdzīgi, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss.
233.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomes lēmumus ieinteresētās personas var pārsūdzēt mēneša laikā no lēmuma
pieņemšanas dienas likumā noteiktajos gadījumos.
234.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomes finansiālo darbību kontrolē revīzijas komisija.
235.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomes locekļa pilnvarojums izbeidzas līdz ar viņa atteikšanos no padomes locekļa
amata, atcelšanu vai atteikšanos no zvērināta notāra amata, zvērināta notāra darbības izbeigšanu vai pārtraukšanu citu
iemeslu dēļ.
Ja darbu Latvijas Zvērinātu notāru padomē šā panta pirmajā daļā minēto iemeslu dēļ izbeidz viens vai vairāki
padomes locekļi (arī priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks), padome divu mēnešu laikā sasauc zvērinātu notāru
kopsapulci un izsludina vēlēšanas padomes sastāva papildināšanai līdz kārtējām vēlēšanām.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
236.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomei ir zīmogs ar valsts mazo ģerboni un Latvijas Zvērinātu notāru padomes
nosaukumu. Latvijas Zvērinātu notāru padome atrodas Rīgā.
237.
 Latvijas Zvērinātu notāru padomes locekļi izpilda savus pienākumus kā goda amatu, bez atlīdzības. Padomes
locekļiem ir tiesības no padomes budžeta saņemt atlīdzību par ceļa un citiem tiešajiem izdevumiem, ja šie izdevumi
radušies, izpildot padomes locekļa amata pienākumus.
N sadaļa 
Zvērinātu notāru finansiālā darbība
(14.nodaļa pārsaukta par N sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
45
/
66
238.
 Zvērināti notāri piekopj brīvo profesiju.
239.
 Zvērinātu notāru profesionālā darbība (prakse) ir intelektuāls darbs, un tās mērķis nav peļņas gūšana.
240.
 Zvērinātu notāru prakse tiek organizēta tikai šajā likumā noteiktajā veidā.
241.
 Zvērināti notāri praksi uzsāk tikai pēc viņu iekļaušanas zvērinātu notāru sarakstā. Tieslietu ministrs par to
paziņo Valsts ieņēmumu dienestam. Par savas prakses vietas adresi un tās maiņu zvērinātam notāram jāziņo Valsts
ieņēmumu dienestam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004.
 un 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
241.
1
 Ja zvērināta notāra amata pienākumu pildīšana ir īpaši nepieciešama attiecīgā apdzīvotā vietā, lai nodrošinātu
iedzīvotājiem pieejamu notariālo palīdzību, zvērināta notāra prakses uzturēšanai var piešķirt finansējumu no valsts
budžeta Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
242.
 Ja zvērināts notārs pieļāvis klienta tiesību aizskārumu un tā sekas ir kāds zaudējums, klientam ir tiesības
prasīt apmierinājumu no zvērināta notāra, ciktāl viņu par šo aizskārumu var vainot.
243.
 Piedāvāt notāra palīdzību un juridisko palīdzību lietu vešanai zemesgrāmatu nodaļās, kā arī reklamēt šādu
palīdzību ir tiesīgi vienīgi Latvijas zvērināti notāri.
Latvijas zvērinātu notāru reklāmas noteikumus nosaka Latvijas Zvērinātu notāru kolēģijas statūti.
244.
 Savā profesionālajā darbībā zvērināti notāri ir finansiāli patstāvīgi.
245.
 Zvērināti notāri praktizē vienīgi individuāli, bet sadarbība ar citiem zvērinātiem notāriem pieļaujama tehniskajos
un saimnieciskajos jautājumos.
246.
 Zvērināti notāri praktizē tieši un personiski.
247.
 Zvērināti notāri uz darba līguma pamata var pieņemt darbā tehnisko, saimniecisko vai konsultatīvo personālu,
par kura darbību viņi atbild un kuram ir aizliegts nodarboties ar juridiskās palīdzības sniegšanu.
248.
 Zvērināti notāri kārto savu ieņēmumu un izdevumu uzskaiti. Ieņēmumus no zvērināta notāra prakses veido
klientu maksājumi par notariālo darbību pildīšanu un sniegto juridisko palīdzību. Zvērinātu notāru izdevumi ir izdevumi,
kas saistīti ar notariālo darbību pildīšanu, juridiskās palīdzības sniegšanu vai noteikti šajā likumā.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
249.
 
(Izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
N
1
 sadaļa
Publisko testamentu reģistrs
(Sadaļa 
23.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
 Sadaļa stājas spēkā 
01.05.2014.
 Sk. Pārejas
noteikumu 24. un 25.punktu)
249.
1
 Publisko testamentu reģistra pārzinis un turētājs ir Latvijas Zvērinātu notāru padome. Publisko testamentu
reģistra datiem par šā likuma 
249.
2
 pantā
 minētajiem pēdējās gribas rīkojuma aktiem, kas taisīti, sākot ar publisko
46
/
66
testamentu reģistra darbības uzsākšanas dienu, ir publiska ticamība. Publisko testamentu reģistra datiem par šā
likuma 
249.
2
 pantā
 minētajiem pēdējās gribas rīkojuma aktiem, kas taisīti līdz publisko testamentu reģistra darbības
uzsākšanas dienai, ir informatīvs raksturs.
Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā kārtojams publisko testamentu reģistrs, reģistrā iekļaujamās ziņas, kā arī
gadījumus, kārtību un apjomu, kādā ziņas iesniedz reģistrā un izsniedz no reģistra.
Ziņu izsniegšana no publisko testamentu reģistra Ministru kabineta noteiktajos gadījumos ir maksas pakalpojums.
Maksas apmēru par ziņu izsniegšanu no publisko testamentu reģistra, maksāšanas kārtību, kā arī atbrīvojumus no
maksas nosaka Ministru kabinets.
249.
2
 Zvērināts notārs iesniedz publisko testamentu reģistram ziņas:
1) par taisītajiem testamentiem, to atsaukšanu, grozīšanu un papildināšanu;
2) par glabāšanā pieņemtajiem testamentiem, to atsaukšanu, grozīšanu un papildināšanu;
3) Ministru kabineta noteiktajos gadījumos, kārtībā un apjomā — par tādu publiski apliecinātu darījumu
taisīšanu, grozīšanu un atcelšanu, kuri satur rīkojumus nāves gadījumam.
O sadaļa 
Mantojuma lietu vešana
(15.nodaļa pārsaukta par O sadaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
XXII nodaļa 
Mantojuma lietu vešanas vispārīgie noteikumi
(15.nodaļas 1.apakšnodaļa pārsaukta par 22.nodaļu; nodaļas nosaukums 
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas
stājas spēkā 
23.01.2008.
)
250.
 Zvērināts notārs mantojuma lietu uzsāk pēc tam, kad saņemts mantošanas iesniegums.
251.
 Ir šādi mantošanas iesniegumi:
1) par mantojuma pieņemšanu;
2) par apstiprināšanu mantojuma tiesībās;
3) par pēdējās gribas rīkojuma akta stāšanos likumīgā spēkā;
4) par mantojuma atraidīšanu;
5) par pēdējās gribas rīkojuma akta nolasīšanu;
6) par atteikšanos no testamentārās mantošanas;
7) par izsludināšanu;
8) par mantinieku uzaicināšanu;
9) par mantojuma apsardzību;
10) par aizgādnības nodibināšanu mantojumam;
11) par Eiropas mantošanas apliecības izsniegšanu.
47
/
66
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.05.2014.
 un 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
252.
 Mantošanas iesniegumu iesniedz zvērinātam notāram, kas praktizē tajā apgabaltiesas darbības teritorijā, kur
bija mantojuma atstājēja pēdējā deklarētā dzīvesvieta, bet, ja tā nav zināma, — pēc mantojamās mantas vai tās
galvenās daļas atrašanās vietas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
253.
 Mantošanas iesniegumā iesniedzējs norāda mantojuma atstājēja vārdu un uzvārdu, personas kodu, viņa nāves
dienu un pēdējo deklarēto dzīvesvietu, bet, ja tā nav zināma, — mantojamās mantas vai tās galvenās daļas atrašanās
vietu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013.
 un 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
254.
 Mantošanas iesniegumu, kurā izteikta griba par mantojuma pieņemšanu vai atraidīšanu, zvērināts notārs taisa
kā notariālo aktu. Uzsākot mantošanas lietu pēc cita mantošanas iesnieguma vai saņemot to jau uzsāktā mantojuma
lietā, zvērināts notārs šajā likumā noteiktajā kārtībā apliecina iesniedzēja paraksta īstumu.
Mantošanas iesniegumu jau uzsāktā mantošanas lietā, ja tajā netiek izteikta griba par mantojuma pieņemšanu vai
atraidīšanu, zvērināts notārs neapliecina, bet pārliecinās par iesniedzēja identitāti.
Minēto iesniegumu var apliecināt arī 
Civillikuma
 
1474.pantā
 minētās iestādes vai amatpersonas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.05.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2014.
)
255.
 Ja zvērinātam notāram iesniegts cita zvērināta notāra apliecināts mantošanas iesniegums, zvērināts notārs uz
tā atzīmē saņemšanas datumu.
256.
 Ja iesniegtais mantošanas iesniegums nav apliecināts atbilstoši šā likuma prasībām, zvērināts notārs
nekavējoties paziņo iesniedzējam par nepieciešamību iesniegt jaunu, attiecīgi apliecinātu mantošanas iesniegumu.
257.
 Pirms mantojuma lietas uzsākšanas zvērināts notārs pārliecinās mantojumu reģistrā, vai mantojuma lietu nav
uzsācis cits zvērināts notārs.
258.
 Mantojumu reģistrā ieraksta mantojuma atstājēja vārdu, uzvārdu, personas kodu, tā zvērināta notāra vārdu,
uzvārdu un prakses vietas adresi, kurš ved mantojuma lietu.
Mantojumu reģistra vienīgā īpašniece ir Latvijas valsts. Mantojumu reģistra pārzinis un turētājs ir Latvijas Zvērinātu
notāru padome.
Ieinteresētās personas var ieskatīties mantojumu reģistrā un saņemt no tā izrakstus.
Ziņu izsniegšana no mantojumu reģistra Ministru kabineta noteiktajos gadījumos ir maksas pakalpojums. Maksas
apmēru par ziņu izsniegšanu no mantojumu reģistra, maksāšanas kārtību, kā arī atbrīvojumus no maksas nosaka
Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
259.
 Ja mantojumu reģistrā nav ziņu par mantojuma atstājēju, zvērināts notārs uzsāk mantojuma lietu un paziņo
par to Latvijas Zvērinātu notāru padomei iekļaušanai mantojumu reģistrā.
259.
1
 Pēc mantojuma lietas uzsākšanas zvērināts notārs pārliecinās publisko testamentu reģistrā, vai tajā ir
reģistrēts mantojuma atstājēja pēdējās gribas rīkojuma akts.
(
23.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
 Pants stājas spēkā 
01.05.2014.
 Sk. Pārejas
noteikumu 25.punktu)
259.
2
 Zvērināts notārs, kura rīcībā ir kāds no šā likuma 
249.
2
 pantā
 minētajiem pēdējās gribas rīkojuma aktiem,
48
/
66
izsniedz to pēc pieprasījuma tam zvērinātam notāram, kurš ved attiecīgo mantojuma lietu.
(
23.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
 Pants stājas spēkā 
01.05.2014.
 Sk. Pārejas
noteikumu 25.punktu)
259.
3
 Zvērināts notārs izsniedz lietvedības kārtībā apliecinātu mantojuma apliecības kopiju kreditoriem, kas
iesnieguši pretenzijas mantojuma lietā. Nodokļus administrējošajām iestādēm, pamatojoties uz to pieprasījumu sakarā
ar nodokļu administrēšanu, zvērināts notārs izsniedz ziņas par personām, kuras ir izteikušas gribu pieņemt mantojumu
un pierādījušas savas mantojuma tiesības.
(
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
259.
4
 Ja mantojuma masas sastāvā norādīti skaidras naudas līdzekļi, kuru summa ir ekvivalenta 15 000 
euro
 vai
vairāk, mantinieku pienākums ir tos iemaksāt kredītiestādē, kas ir tiesīga sniegt finanšu pakalpojumus Latvijas
Republikā.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
XXIII nodaļa 
Pārdzīvojušā laulātā tiesību apliecināšana
(15.nodaļas 2.apakšnodaļa pārsaukta par 23.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
260.
 Mantojuma lietā zvērināts notārs, pamatojoties uz pārdzīvojušā laulātā iesniegumu, taisa apliecinājumu par
mantojuma atstājēja laulātā mantas daļu laulāto kopmantā, tas ir, laulāto kopīgajā mantā vai laulāto mantas kopībā
(apliecību par laulātā mantas daļu).
261.
 Pārdzīvojušā laulātā iesniegumu, kurā norādīts mantojamās mantas sastāvs un kārtība un laulāto mantiskās
attiecības (likumiskās vai līgumiskās), zvērināts notārs apliecina šā likuma 
139.
5
 pantā
 noteiktajā kārtībā un brīdina
iesniedzēju par kriminālatbildību.
Pārdzīvojušā laulātā iesniegumam pievienojami dokumenti, kas apliecina iesniegumā minētos faktus.
262.
 Zvērināts notārs mantojumu pārņēmušiem mantiniekiem nosūta paziņojumu šā likuma 
136.pantā
 noteiktajā
kārtībā, kurā atsauksmes sniegšanai nosaka termiņu, ne īsāku par mēnesi.
Paziņojumam pievieno šā likuma 
261.pantā
 minēto notariālā akta norakstu.
263.
 Ja mantojumu pieņēmušie mantinieki paziņojumā noteiktajā termiņā nesniedz atsauksmi, uzskatāms, ka viņi
piekrituši pārdzīvojušā laulātā iesniegumam.
264.
 Ja tiek panākta pārdzīvojušā laulātā un mantojumu pieņēmušo mantinieku vienošanās, zvērināts notārs taisa
attiecīgu notariālo aktu.
265.
 Ja mantojumu pieņēmušie mantinieki rakstveidā izteikuši iebildumus, ar tiem iepazīstina pārdzīvojušo laulāto.
Zvērināts notārs veic darbības, lai tuvinātu pušu viedokļus un panāktu vienošanos.
266.
 Ja mantojumu pieņēmušie mantinieki iesnieguši rakstveida iebildumus pret pārdzīvojušā laulātā mantas daļas
izdalīšanu no mantojuma masas un nav panākta vienošanās, zvērināts notārs atsakās izsniegt pārdzīvojušajam
laulātajam apliecību par laulātā mantas daļu.
(
08.05.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2014.
)
267.
 Apliecībā par laulātā mantas daļu norāda:
49
/
66
1) mantojuma atstājēja vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tā nav, — dzimšanas gadu, dienu un mēnesi, kā arī
dzimšanas vietu);
2) mantojuma atklāšanās dienu;
3) laulātā vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tā nav, — dzimšanas gadu, dienu un mēnesi, kā arī dzimšanas
vietu);
4) zvērināta notāra konstatētos faktus;
5) laulāto mantas sastāvu;
6) laulātā mantas daļu laulāto kopmantā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
268.
 Par to, ka ir izsniegta apliecība par laulātā mantas daļu, zvērināts notārs paziņo mantojumu pieņēmušajiem
mantiniekiem.
Apliecību par laulātā mantas daļu var apstrīdēt tiesā prasības kārtībā.
XXIV nodaļa 
Pēdējās gribas rīkojumu nolasīšana un stāšanās likumīgā spēkā
(15.nodaļas 3.apakšnodaļa pārsaukta par 24.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
269.
 Ja mantojuma lietu uzsācis cits zvērināts notārs, mantošanas iesniegumu kopā ar tam pievienotajiem
dokumentiem nekavējoties nosūta mantojuma lietu uzsākušajam zvērinātam notāram un paziņo par to iesniedzējam.
270.
 Tiklīdz pēdējās gribas rīkojuma akts (testaments, mantojuma līgums) iesniegts, zvērināts notārs, kurš ved
mantojuma lietu, nenogaidot lūgumu, nosaka akta nolasīšanas dienu, paziņo to visiem zināmajiem mantiniekiem un
izliek sludinājumu zvērināta notāra prakses vietas telpās visiem redzamā vietā.
271.
 Zvērināts notārs, kuram glabāšanā nodots pēdējās gribas rīkojuma akts, tiklīdz viņam kļuvis zināms par
testatora nāvi, nosaka akta nolasīšanas dienu, paziņo to visiem zināmajiem mantiniekiem un izliek sludinājumu
zvērināta notāra prakses vietas telpās visiem redzamā vietā.
272.
 Noteiktajā dienā zvērināts notārs atver un nolasa pēdējās gribas rīkojuma aktu.
Ja ir vairāki pēdējās gribas rīkojuma akti, tos visus atver un nolasa. Atver un nolasa arī tādus pēdējās gribas
rīkojuma aktus, par kuriem apgalvo, ka tie ir nelikumīgi vai viltoti. Nolasot pēdējās gribas rīkojuma aktu, ievēro
Civillikuma
 
785.panta
 noteikumus.
Ja pēdējās gribas rīkojuma akts ir vairākos vienāda satura oriģināleksemplāros, nolasāms tikai viens no tiem.
Noraksta nolasīšana nav pielīdzināma oriģināla nolasīšanai, izņemot gadījumu, kad oriģināls ir nozudis vai nav
iespējams to drīzumā iesniegt; tādā gadījumā ieinteresētajām personām tiesā jāpierāda, ka pēdējās gribas rīkojuma
akts tiešām pastāv un, ja noraksts nav pienācīgi apliecināts, jāpierāda arī tā saturs.
273.
 Par pēdējās gribas rīkojuma akta atvēršanu un nolasīšanu taisa notariālo aktu (apliecība par pēdējās gribas
rīkojuma akta nolasīšanu), kurā norāda testamentā ietvertos novēlējumus un ziņas par to, vai:
1) zīmogi bijuši neskarti, ja akts bijis aizzīmogots;
2) bijuši iebildumi pret pēdējās gribas rīkojuma akta īstumu vai likumīgo spēku;
3) pēdējās gribas rīkojuma aktā nav nekādu īpatnību — labojumu, svītrojumu, dzēsumu, piemetinājumu. 
50
/
66
3) pēdējās gribas rīkojuma aktā nav nekādu īpatnību — labojumu, svītrojumu, dzēsumu, piemetinājumu.
Zvērināts notārs pats neierosina jautājumu par pēdējās gribas rīkojuma akta neatbilstību likumam.
274.
 Kad nolasīts testaments, kurā ir novēlējums vispārnoderīgiem un labdarīgiem mērķiem, zvērināts notārs
nosūta prokuroram izrakstu no testamenta kopā ar ziņām par testamenta izpildītāju vai to personu vārdu,
uzvārdu, personas kodu un dzīvesvietu, kuras iesniegušas testamentu nolasīšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.03.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
275.
 Pēc pēdējās gribas rīkojuma akta nolasīšanas zvērināts notārs, kurš to nolasījis, paziņo par mantojuma
atklāšanos un mantojuma pieņemšanas termiņiem pēdējās gribas rīkojuma aktā minētajām personām, kuras nav
bijušas klāt šā akta nolasīšanā.
Paziņojumu nosūta ierakstītā vēstulē kopā ar izrakstu no notariālo aktu grāmatas par pēdējās gribas rīkojuma akta
atvēršanu un nolasīšanu.
276.
 Ja saskaņā ar mantojumu reģistra ziņām mantojuma lietu uzsācis cits zvērināts notārs, tas zvērināts notārs,
kuram glabāšanā nodots pēdējās gribas rīkojuma akts, informē šo zvērinātu notāru par pēdējās gribas rīkojuma akta
nolasīšanas laiku un vietu.
Pēc pēdējās gribas rīkojuma akta nolasīšanas zvērināts notārs, kuram glabāšanā bija nodots pēdējās gribas
rīkojuma akts, izrakstu no notariālo aktu grāmatas par šā akta atvēršanu un nolasīšanu kopā ar pēdējās gribas
rīkojumiem ierakstītā vēstulē nosūta mantojuma lietu uzsākušajam zvērinātam notāram.
277.
 Ja nepieciešams (
293.pants
), zvērināts notārs šajā likumā noteiktajā kārtībā izsludina mantojuma atklāšanos.
278.
 Ja testamentā ir norādīts termiņš mantojuma pieņemšanai, zvērināts notārs, nosakot mantošanas iesnieguma
iesniegšanas termiņu, to ņem vērā.
279.
 Paziņojumā norādītajā termiņā testamentārajam mantiniekam ir tiesības iesniegt zvērinātam notāram
mantošanas iesniegumu, bet personai, kuras tiesības ar pēdējās gribas rīkojumu ir aizskartas, — iesniegt iebildumus
un apstrīdēt testamentu tiesā.
280.
 Pēdējās gribas rīkojuma akta oriģināls glabājas tā zvērināta notāra lietās, kurš ved mantojuma lietu.
Ieinteresētās personas var ar pēdējās gribas rīkojuma aktu iepazīties, mantiniekiem pēc viņu lūguma var izsniegt tā
norakstus ar uzrakstu, ka pēdējās gribas rīkojuma akts ir nolasīts.
281.
 Iesniedzot zvērinātam notāram iesniegumu par pēdējās gribas rīkojuma akta stāšanos likumīgā spēkā,
iesniegumam pievieno:
1) pēdējās gribas rīkojuma aktu, ja šis akts nav zvērināta notāra rīcībā;
2) mantojuma atstājēja miršanas apliecību;
3) pierādījumus par mantojuma atstājēja pēdējo deklarēto dzīvesvietu;
4) mantojamās mantas sarakstu ar mantas novērtējumu.
Iesniegumā norādāmi visi iesniedzējam zināmie mantinieki.
Šā panta pirmajā daļā minētie dokumenti iesniegumam nav jāpievieno, ja tie ir mantojuma lietā.
Šajā pantā minēto iesniegumu zvērināts notārs apliecina šā likuma 
139.
5
 pantā
 noteiktajā kārtībā un brīdina
iesniedzēju par kriminālatbildību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
51
/
66
282.
 Ja zvērināts notārs, kurš ved mantojuma lietu, saņem tiesas paziņojumu, ka celta prasība par pēdējās gribas
rīkojuma akta apstrīdēšanu, viņš aptur lietvedību mantojuma lietā līdz strīda izšķiršanai tiesā.
283.
 Ja pēdējās gribas rīkojuma akts ar tiesas spriedumu atzīts par spēkā neesošu pilnā apjomā, zvērināts notārs
aicina likumiskos mantiniekus izteikt gribu par mantojuma pieņemšanu vai tā atraidīšanu.
284.
 Atzīstot mantošanas iesniegumu par pamatotu, zvērināts notārs taisa notariālo aktu par pēdējās gribas
rīkojuma akta stāšanos likumīgā spēkā (mantojuma apliecību) un norāda:
1) mantojuma atstājēja vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tā nav, — dzimšanas gadu, dienu un mēnesi, kā arī
dzimšanas vietu);
2) mantojuma atklāšanās dienu;
3) mantošanas pamatu;
4) mantinieka vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tā nav, — dzimšanas gadu, dienu un mēnesi, kā arī dzimšanas
vietu);
5) mantojamās mantas sastāvu;
6) piezīmi par to, ka termiņā nepieteiktās kreditoru pretenzijas ir dzēstas atbilstoši 
Civillikuma
 
705.pantam
.
Zvērināts notārs uz pēdējās gribas rīkojuma akta taisa apliecinājuma uzrakstu par tā nolasīšanu un stāšanos
likumīgā spēkā kopumā vai daļā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
 un 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
285.
 Notariālo aktu par pēdējās gribas rīkojuma akta stāšanos likumīgā spēkā zvērināts notārs taisa pēc tam, kad
izbeidzies mantojuma atstājēja norādītais termiņš mantojuma pieņemšanai, bet, ja tāds nav norādīts, — paša zvērināta
notāra vai likumā noteiktais termiņš mantojuma pieņemšanai.
286.
 Ja pēdējās gribas rīkojuma aktu tiesa ir atzinusi par spēkā neesošu daļā, zvērināts notārs taisa aktu par
pēdējās gribas rīkojuma akta stāšanos likumīgā spēkā pārējā daļā.
287.
 Pēdējās gribas rīkojuma akts ar zvērināta notāra uzrakstu par tā stāšanos likumīgā spēkā tiek pievienots
notariālā akta par pēdējās gribas rīkojuma stāšanos likumīgā spēkā mantojuma apliecības oriģinālam, bet
mantiniekiem vai testamenta izpildītājam izsniedz notariālā akta izrakstus.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
XXV nodaļa 
Mantojuma apsardzība un aizgādnība
(Nodaļas nosaukums 
08.05.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2014.
)
288.
 Par mantojamās mantas apsardzību gādā zvērināts notārs, kurš ved mantojuma lietu.
289.
 Mirušās personas mantu apsargāt var lūgt:
1) mantinieks;
2) testamenta izpildītājs vai mantojuma aizgādnis;
3) mirušās personas darbavietas administrācija — bet tikai attiecībā uz darbavietas naudu, lietām vai
dokumentiem, kas palikuši mirušās personas mantā;
52
/
66
4) kreditori — attiecībā uz tādām pretenzijām, kas viņiem ar tiesas spriedumu piespriestas vai nodrošinātas.
Šajā gadījumā apsargājama tikai tā mantojamās mantas daļa, ar kuru pietiek minēto pretenziju apmierināšanai.
290.
 Likumā noteiktajos gadījumos (
Civillikuma
 
659.pants
) zvērināts notārs gādā par mantojuma apsardzību pēc
jebkuras personas paziņojuma, ja viņam droši zināms par mantojuma atstājēja nāvi.
291.
 Atzinis, ka ir pamats mantojuma apsardzībai, zvērināts notārs aicina zvērinātu tiesu izpildītāju veikt visas
nepieciešamās darbības mantojuma apsardzībai.
Ieinteresētā persona zvērināta notāra aicinājumu veikt mantojuma apsardzību iesniedz zvērinātam tiesu
izpildītājam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
292.
 Mantojuma apsardzības līdzekļi ir:
1) nekustamā īpašuma, glabātavas vai iesaiņojumu aizzīmogošana;
2) nekustamā īpašuma vai kustamās mantas apķīlāšana;
3) naudas līdzekļu apķīlāšana.
Zvērināts notārs, pamatojoties uz mantojuma lietu, aicinājumā norāda mantu, kuras apsardzība veicama, tās
atrašanās vietu un ieinteresētās personas vārdu, uzvārdu, personas kodu (juridiskajai personai — nosaukumu,
reģistrācijas numuru un juridisko adresi), kura lūgusi veikt mantojuma apsardzību un attiecīga mantojuma apsardzības
līdzekļa piemērošanu.
(
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
292.
1
 Iesniegumu par aizgādnības nodibināšanu mantojumam iesniedz zvērinātam notāram, kurš ved mantojuma
lietu, bet, ja mantojuma lieta nav uzsākta, — šā likuma 
252.pantā
 minētajam zvērinātam notāram.
(
08.05.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2014.
)
292.
2
 Iesniegumā par aizgādnības nodibināšanu mantojumam norāda:
1) mantojuma atstājēja vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tā nav, — dzimšanas gadu, dienu un mēnesi, kā arī
dzimšanas vietu) un pēdējo deklarēto dzīvesvietu;
2) mantojuma atstājēja miršanas gadu, dienu un mēnesi;
3) apstākļus, uz kuriem dibināts lūgums par aizgādnības nodibināšanu mantojumam.
Iesniegumam par aizgādnības nodibināšanu mantojumam pievieno mantojuma atstājēja miršanas apliecību.
(
08.05.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2014.
)
292.
3
 Ja zvērināts notārs atzīst, ka ir pamats nodibināt mantojumam aizgādnību, viņš taisa notariālo aktu par
aizgādnības nodibināšanu mantojumam.
Notariālajā aktā par aizgādnības nodibināšanu mantojumam norāda:
1) mantojuma atstājēja vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tā nav, — dzimšanas gadu, dienu un mēnesi, kā arī
dzimšanas vietu) un pēdējo deklarēto dzīvesvietu;
2) mantojuma atstājēja miršanas gadu, dienu un mēnesi;
3) personu, kura lūgusi nodibināt mantojumam aizgādnību;
53
/
66
4) apstākļus, uz kuru pamata mantojumam nodibināma aizgādnība;
5) bāriņtiesu, kurai notariālais akts par aizgādnības nodibināšanu mantojumam nosūtāms izpildīšanai un
aizgādņa iecelšanai.
Zvērināts notārs nosūta bāriņtiesai ar valsts nodevu neapmaksājamu notariālā akta par aizgādnības nodibināšanu
mantojumam izrakstu.
Ja notariālo aktu par aizgādnības nodibināšanu mantojumam taisa pēc zvērināta notāra iniciatīvas (
Civillikuma
 
659.
un 
660.pants
), tas nav apmaksājams ar valsts nodevu.
Ja zvērināts notārs atzīst, ka nav pamata nodibināt mantojumam aizgādnību, viņš atsakās taisīt notariālo aktu par
aizgādnības nodibināšanu mantojumam.
(
08.05.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2014.
)
XXVI nodaļa 
Sludinājums par mantojuma atklāšanos
(15.nodaļas 5.apakšnodaļa pārsaukta par 26.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
293.
 Mantojuma atklāšanos zvērināts notārs izsludina pēc ieinteresēto personu lūguma vai pēc sava ieskata
(
Civillikuma
 
659. 
un 
665.pants
) gadījumos, kad:
1) mantinieki nav zināmi;
2) nav droši zināms, ka mantojuma tiesību pieteicēji ir vienīgie un tuvākie mantinieki;
3) mantinieki ir zināmi, bet negrib vai nevar pieņemt mantojumu vai izteic vēlēšanos to pieņemt ne citādi kā uz
inventāra tiesības pamata;
4) mantiniekiem, testamenta izpildītājiem vai mantojuma aizgādnim nav zināmi uz mantojamo mantu gulošie
parādi.
294.
 Izsludināt mantojuma atklāšanos var lūgt mantinieks, persona, kurai ir tiesības mantot pēc mantot aicinātā
(substitūts, pēcmantinieks), testamenta izpildītājs, mantojuma aizgādnis un personas, kas pieteikušas pretenzijas uz
mantojumu kā legatāri vai kreditori.
295.
 Iesniegums par izsludināšanu iesniedzams zvērinātam notāram, kurš ved mantojuma lietu, bet, ja mantojuma
lieta nav uzsākta, — šā likuma 
252.pantā
 minētajam zvērinātam notāram.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
296.
 Izsludināšanas iesniegumā norāda:
1) apstākļus, uz kuriem dibināts lūgums par izsludināšanu, un pierādījumus, kas to apstiprina;
2) lietā ieinteresētās personas, kas pieteicējam zināmas, un šo personu dzīvesvietu.
297.
 Sludinājumā zvērināts notārs uzaicina pieteikties visus tos, kuriem kā mantiniekiem, kreditoriem vai kā citādi
ir kādas tiesības uz mantojumu. Uzaicinājuma termiņš, ja likumā nav noteikts citādi, nosakāms pēc zvērināta notāra
ieskatiem. Tas nedrīkst būt īsāks par trim mēnešiem no uzaicinājuma publicēšanas dienas. Zvērināts notārs
sludinājumā norāda informāciju par to, ka termiņā nepieteiktās kreditoru pretenzijas tiks dzēstas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
298.
 Ja izsludināšana notiek sakarā ar testamenta nolasīšanu, zvērināts notārs ar sludinājumu uzaicina personas,
kurām ir iebildumi pret testamentu, pieteikt savas tiesības, norādot, ka pretējā gadījumā testaments tiks atzīts par
54
/
66
likumīgā spēkā stājušos.
299.
 Šā likuma 
297. 
un 
298.pantā
 minētie sludinājumi ir apvienojami.
300.
 Sludinājums par mantojuma atklāšanos publicējams oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(
17.01.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
XXVII nodaļa 
Mantojuma pieņemšana
(15.nodaļas 6.apakšnodaļa pārsaukta par 27.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
301.
 Ja mantinieki nav izteikuši savu gribu pieņemt mantojumu, personas, kurām ir tiesības mantot pēc mantot
aicinātā (substitūti, pēcmantinieki), kā arī mantojuma atstājēja kreditori un legatāri var iesniegt zvērinātam notāram
atbilstoši šā likuma 
293.panta
 noteikumiem iesniegumu par mantinieku uzaicināšanu izteikt savu gribu par mantojuma
pieņemšanu (
Civillikuma
 
697. 
un 
698.pants
).
302.
 Iesniegumā par mantinieku uzaicināšanu izteikt savu gribu par mantojuma pieņemšanu norāda:
1) mantot aicinātās personas, ja tās ir zināmas;
2) mantošanas pamatu (mantošana, pamatojoties uz likumu, testamentu vai mantojuma līgumu);
3) iesniedzēja pretenziju uz mantojumu.
303.
 Zvērināts notārs nepārbauda iesniedzēja pretenzijas pareizību.
304.
 Ja mantinieki ir zināmi, zvērināts notārs, neizsludinot mantojuma atklāšanos, aicina iesniegumā norādītos
mantiniekus, nosakot termiņu atbilstoši šā likuma 
297.pantam
, paziņot, vai viņi vēlas mantojumu pieņemt vai to atraidīt
(
Civillikuma
 
697. 
un 
698.pants
).
305.
 Ja mantinieki iesniedzējam nav zināmi, zvērināts notārs oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" izsludina
mantojuma atklāšanos, uzaicina mantiniekus, nosakot termiņu atbilstoši šā likuma 
297.pantam
, un paziņo par to
zināmajiem mantiniekiem un Latvijas Zvērinātu notāru padomei iekļaušanai mantojumu reģistrā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
306.
 Ja uzaicinājumā (sludinājumā par mantojuma atklāšanos) noteiktajā termiņā mantinieks nav pieteicies vai arī ir
atteicies no mantojuma, zvērināts notārs taisa ar valsts nodevu neapmaksājamu notariālo aktu par mantojuma lietas
izbeigšanu.
Notariālajā aktā par mantojuma lietas izbeigšanu norāda:
1) mantojuma atstājēja vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tāda nav, — dzimšanas laiku un vietu);
2) mantojuma atklāšanās dienu;
3) ieinteresēto personu, kura lūgusi uzaicināt mantiniekus;
4) mantojuma izsludināšanas dienu;
5) mantojamās mantas sastāvu, ja mantojuma lietā par to ir ziņas;
6) pieteiktās kreditoru pretenzijas atbilstoši 
Civillikuma
 
416.panta
 otrajā daļā noteiktajam;
55
/
66
7) konstatējumu, ka mantinieki izsludinātajā termiņā nav pieteikušies, mantojamā manta atzīstama par
bezmantinieku mantu un saskaņā ar 
Civillikuma
 
416.pantu
 piekrīt valstij;
8) konstatējumu, ka sludinājumā par mantojuma atklāšanos (ja mantojuma atklāšanās tikusi izsludināta)
noteiktajā termiņā nepieteiktās kreditoru pretenzijas ir dzēstas atbilstoši 
Civillikuma
 
705.pantam
.
Notariālais akts par mantojuma lietas izbeigšanu ir pamats mantas reģistrācijai uz valsts vārda.
Ja mantojamās mantas sastāvā ietilpst nekustamais īpašums, zvērināts notārs, nosūtot notariālā akta izrakstu
zvērinātam tiesu izpildītājam, nodrošina, ka atzīme par mantas atzīšanu par bezmantinieku mantu tiek ierakstīta
zemesgrāmatā, kā arī nosūta pašvaldībai, kuras teritorijā atrodas nekustamais īpašums, un valsts institūcijai, kura
atbild par attiecīgā valsts nekustamā īpašuma veida apsaimniekošanu, notariālo aktu grāmatas izraksta kopiju un
informāciju par attiecīgo zvērinātu tiesu izpildītāju, ja tam atbilstoši šā panta piektajai daļai nosūtāms notariālo aktu
grāmatas izraksts.
Ja notariālajā aktā par mantojuma lietas izbeigšanu ir norādītas kreditoru pretenzijas, zvērināts notārs pēc akta par
mantojuma lietas izbeigšanu taisīšanas nosūta notariālo aktu grāmatas izrakstu tam zvērinātam tiesu izpildītājam,
kura amata vietas noteiktajās robežās (iecirknī) ir mantojumā ietilpstošās mantas atrašanās vieta. Ja mantojumā
ietilpstošā manta ir vairāku apgabaltiesu darbības noteiktajās robežās, zvērināts notārs sagatavo tik notariālo aktu
grāmatas izrakstu, cik apgabaltiesu darbības noteiktajās robežās atrodas manta, un nosūta vienam no katras
attiecīgās apgabaltiesas darbības noteiktajās robežās praktizējošiem zvērinātiem tiesu izpildītājiem.
Ja notariālajā aktā par mantojuma lietas izbeigšanu nav norādītas kreditoru pretenzijas, zvērināts notārs pēc akta
par mantojuma lietas izbeigšanu taisīšanas notariālo aktu grāmatas izrakstu nosūta Valsts ieņēmumu dienestam.
Ja nav zināms mantojamās mantas sastāvs, zvērināts notārs notariālo aktu grāmatas izrakstu zvērinātam tiesu
izpildītājam vai Valsts ieņēmumu dienestam nenosūta. Ja zvērināts notārs pēc mantojuma lietas izbeigšanas saņem
ziņas par mantojamās mantas sastāvu, viņš taisa grozījumus notariālajā aktā par mantojuma lietas izbeigšanu un
rīkojas atbilstoši šā panta ceturtajā, piektajā un sestajā daļā noteiktajam.
(
17.01.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
307.
 Iesniegumu par mantojuma pieņemšanu uz inventāra tiesības (
Civillikuma
 
709.pants
) pamata var iesniegt divu
mēnešu laikā no dienas, kad mantiniekiem kļuvis zināms par mantojuma atklāšanos.
308.
 Pēc iesnieguma saņemšanas zvērināts notārs aicina zvērinātu tiesu izpildītāju, bet, ja mantojums atrodas
ārpus pilsētas, — attiecīgo bāriņtiesu sastādīt inventāra sarakstu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
309.
 Iesniegumu par atteikšanos no mantošanas vai mantojuma atraidīšanu (
Civillikuma
 
609.
, 
651.
, 
689. 
un
775.
—
783.pants
) rakstveidā var iesniegt zvērinātam notāram, kurš ved mantojuma lietu.
XXVIII nodaļa 
Apstiprināšana mantojuma tiesībās pēc likuma
(15.nodaļas 7.apakšnodaļa pārsaukta par 28.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
310.
 Likumiskie mantinieki var iesniegt zvērinātam notāram mantošanas iesniegumu par apstiprināšanu mantojuma
tiesībās.
311.
 Mantošanas iesniegumu iesniedz zvērinātam notāram, kas praktizē tajā apgabaltiesas darbības teritorijā, kurā
bija mantojuma atstājēja pēdējā deklarētā dzīvesvieta, bet, ja tā nav zināma, — pēc mantojamās mantas vai tās
galvenās daļas atrašanās vietas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
312.
 Mantošanas iesniegumam pievieno:
56
/
66
1) mantojuma atstājēja miršanas apliecību;
2) pierādījumus par mantojuma atstājēja pēdējo deklarēto dzīvesvietu;
3) mantojamās mantas sarakstu ar mantas novērtējumu;
4) pierādījumus, kas apstiprina iesniedzēja tiesības mantot;
5) ziņas par visiem zināmajiem mantiniekiem.
Šajā pantā minēto iesniegumu zvērināts notārs apliecina šā likuma 
139.
5
 pantā
 noteiktajā kārtībā un brīdina
iesniedzēju par kriminālatbildību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
313.
 Pēc iesnieguma saņemšanas zvērināts notārs šajā likumā noteiktajos gadījumos izsludina mantojuma
atklāšanos.
314.
 Apstiprināšana mantojuma tiesībās notiek tikai pēc tam, kad izbeidzies sludinājumā vai likumā noteiktais
mantojuma pieņemšanas termiņš.
315.
 Ja rodas strīds par mantojuma tiesībām, tas izšķirams tiesā prasības kārtībā.
316.
 Atzīstot mantošanas iesniegumu par pamatotu, zvērināts notārs taisa notariālo aktu par apstiprināšanu
mantojuma tiesībās pēc likuma (mantojuma apliecību), kurā norāda, vai iesniedzējs ieguvis visu mantojumu kā
vienīgais mantinieks vai arī kā līdzmantinieks noteiktu tā domājamo daļu.
317.
 Atzīstot mantojuma tiesības, likumam neatbilstošas mantinieku savstarpējās vienošanās nav ņemamas vērā.
318.
 Mantojuma apliecībā norāda:
1) mantojuma atstājēja vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tā nav, — dzimšanas laiku un vietu);
2) mantojuma atklāšanās dienu;
3) mantošanas pamatu;
4) mantinieka vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tā nav, — dzimšanas laiku un vietu);
5) mantinieku mantojuma daļu, domājamo daļu lielumu;
6) mantojamās mantas sastāvu;
7) piezīmi par to, ka termiņā nepieteiktās kreditoru pretenzijas ir dzēstas atbilstoši 
Civillikuma
 
705.pantam
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
319.
 Mantojuma apliecību paraugus apstiprina Ministru kabinets.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
XXIX nodaļa 
Mantojuma dalīšana
(15.nodaļas 8.apakšnodaļa pārsaukta par 29.nodaļu ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
57
/
66
320.
 Mantojumu dala mājas kārtībā vai pie notāra, izņemot gadījumu, kad pastāv līdzmantinieku strīds par
mantojuma sadali.
321.
 Sastādot mantojuma sadales projektu, zvērināts notārs uzaicina visus līdzmantiniekus.
Zvērināts notārs veic darbības, lai tuvinātu pušu viedokļus un panāktu vienošanos.
322.
 Zvērināts notārs, kurš sastāda mantojuma sadales projektu, var aicināt zvērinātu tiesu izpildītāju sastādīt
mantas aprakstes aktu un, ja nepieciešams, pieaicināt ekspertu mantas novērtēšanai.
323.
 Mantojuma sadales projektā zvērināts notārs pamato tajā noteikto mantojuma sadales kārtību.
324.
 Ja līdzmantinieki piekrīt zvērināta notāra sastādītajam mantojuma sadales projektam, zvērināts notārs
vienošanos par mantojuma sadali attiecīgi apliecina.
XXIX
1
 nodaļa 
Pārrobežu mantojuma lietu vešana
(Nodaļa 
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
324.
1
 Pārrobežu mantojuma lietu vešanā zvērināts notārs piemēro šā likuma nosacījumus, ciktāl to pieļauj Eiropas
Savienības tiesību normas, kas ir tieši piemērojamas Latvijā.
324.
2
 Zvērinātam notāram ir piekritība vest pārrobežu mantojuma lietu, ja pastāv kāds no šādiem kritērijiem:
1) mantojuma atstājēja pēdējā dzīvesvieta bija Latvijā;
2) mantošanas iesnieguma iesniedzēja dzīvesvieta ir Latvijā;
3) mantojamās mantas vai tās galvenās daļas atrašanās vieta ir Latvijā;
4) mantošanas iesnieguma iesniedzējs ir Latvijas Republikas valstspiederīgais;
5) mantojuma atstājējs bija Latvijas Republikas valstspiederīgais.
324.
3
 Mantošanas iesniegumu iesniedz šā likuma 
252.pantā
 minētajam zvērinātam notāram, bet, ja mantojuma
atstājēja pēdējā deklarētā dzīvesvieta vai mantojamās mantas vai tās galvenās daļas atrašanās vieta nav zināma,
mantošanas iesniegumu iesniedz jebkuram zvērinātam notāram.
324.
4
 Piemērojamos tiesību aktus pārrobežu mantojuma lietās nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2012.gada 4.jūlija regulu (ES) Nr. 
650/2012
 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu
atzīšanu un izpildi un publisku aktu akceptēšanu un izpildi mantošanas lietās un par Eiropas mantošanas apliecības
izveidi (turpmāk — regula Nr. 
650/2012
).
324.
5
 Ja zvērināts notārs, kurš ved pārrobežu mantojuma lietu, saņem informāciju par to, ka saskaņā ar regulu Nr.
650/2012
 citas dalībvalsts tiesā par to pašu mantojumu ir uzsākta tiesvedība, viņš izbeidz šo mantojuma lietu un
paziņo par to mantojuma reģistram.
Ja zvērināts notārs, kurš ved pārrobežu mantojuma lietu, saņem informāciju par to, ka saskaņā ar regulu Nr.
650/2012
 par to pašu mantojumu tiek vesta pārrobežu mantojuma lieta citas dalībvalsts ārpustiesas iestādē, viņš
turpina vest šo mantojuma lietu, ja vien Latvijas mantojuma lietā iesaistītās personas nelūdz to izbeigt.
58
/
66
Ja zvērināts notārs, kurš ved pārrobežu mantojuma lietu, saņem informāciju par to, ka saskaņā ar regulu Nr.
650/2012
 ir celta saistīta prasība Latvijas vai citas dalībvalsts tiesā par pēdējās gribas rīkojuma akta apstrīdēšanu, viņš
aptur lietvedību mantojuma lietā līdz strīda izšķiršanai tiesā.
324.
6
 Pēc ieinteresētās personas lūguma zvērināts notārs, kas izdevis mantojuma apliecību, izsniedz regulas Nr.
650/2012
 60.panta 2.punktā minēto apliecinājumu.
XXIX
2
 nodaļa 
Eiropas mantošanas apliecība
(Nodaļa 
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
324.
7
 Zvērināts notārs, kurš ved vai ir vedis attiecīgo pārrobežu mantojuma lietu, var veikt regulas Nr. 
650/2012
31.pantā minēto lietu tiesību (
in rem
) pielāgošanu, taisot mantojuma apliecību vai Eiropas mantošanas apliecību vai
taisot papildinājumus mantojuma apliecībā vai Eiropas mantošanas apliecībā.
Minētos papildinājumus zvērināts notārs taisa notariālā akta formā un nekavējoties par to informē visas personas,
kurām izsniegts izraksts no mantojuma apliecības vai no Eiropas mantošanas apliecības vai Eiropas mantošanas
apliecības noraksts.
324.
8
 Eiropas mantošanas apliecību izsniedz zvērināts notārs, ja pārrobežu mantojuma lieta ir piekritīga Latvijai
saskaņā ar regulas Nr. 
650/2012
 4., 7., 10. un 11.pantu.
324.
9
 Iesniegumu par Eiropas mantošanas apliecības izsniegšanu iesniedz, izmantojot veidlapas, kas paredzētas
Komisijas 2014.gada 9.decembra īstenošanas regulas (ES) Nr. 
1329/2014
, ar ko izveido veidlapas, kas minētas regulā
(ES) Nr. 
650/2012
 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un publisku aktu
akceptēšanu un izpildi mantošanas lietās un par Eiropas mantošanas apliecības izveidi (turpmāk — regula Nr.
1329/2014
) 4.pielikumā.
324.
10
 Iesniegumu par Eiropas mantošanas apliecības izsniegšanu iesniedz tam zvērinātam notāram, kas ved vai ir
vedis pārrobežu mantojuma lietu Latvijā.
Iesniegumu par Eiropas mantošanas apliecības izsniegšanu iesniedz šā likuma 
324.
3
 pantā
 minētajam zvērinātam
notāram, ja:
1) pārrobežu mantojuma lietā citā dalībvalstī ir izdots publisks akts, ar kuru šī lieta ir izlemta pēc būtības;
2) pārrobežu mantojuma lietā citā dalībvalstī ir iecelts testamenta izpildītājs vai mantojuma pārvaldnieks;
3) pārrobežu mantojuma lieta nav uzsākta ne Latvijā, ne citā dalībvalstī.
324.
11
 Zvērināts notārs iesniegumu par Eiropas mantošanas apliecības izsniegšanu izskata saskaņā ar regulas Nr.
650/2012
 VI nodaļu un šā likuma nosacījumiem, ciktāl to pieļauj šīs regulas VI nodaļa.
324.
12
 Informāciju par to, ka saņemts iesniegums par Eiropas mantošanas apliecības saņemšanu, zvērināts notārs
publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" un informē par šāda iesnieguma saņemšanu visus zināmos labuma
guvējus.
324.
13
 Citā dalībvalstī izdotajā publiskajā aktā norādītie juridiskie fakti un tiesiskās attiecības ir saistošas
zvērinātam notāram, un šim publiskajam aktam ir pierādījuma spēks, ja vien tas nav apstrīdēts vai pasludināts par
spēkā neesošu.
59
/
66
324.
14
 Atzinis iesniegumu par Eiropas mantošanas apliecības izsniegšanu par pamatotu, zvērināts notārs notariālā
akta formā taisa Eiropas mantošanas apliecību, izmantojot regulas Nr. 
1329/2014
 5.pielikuma V veidlapu.
Izrakstus no Eiropas mantošanas apliecības vai tās norakstus zvērināts notārs izdod šā likuma 
104. 
un 
106.pantā
minētajā kārtībā.
Zvērināts notārs par Eiropas mantošanas apliecības izsniegšanu informē visus zināmos labuma guvējus.
324.
15
 Zvērināts notārs Eiropas mantošanas apliecību neizdod regulas Nr. 
650/2012
 67.panta 1.punktā minētajos
gadījumos.
Atteikums izdot Eiropas mantošanas apliecību nav šķērslis atkārtota iesnieguma par Eiropas mantošanas
apliecības izsniegšanu iesniegšanai un izskatīšanai, ja ir atkrituši šķēršļi, kas bija par pamatu šim atteikumam.
324.
16
 Zvērināts notārs, kas taisījis Eiropas mantošanas apliecību, pēc ieinteresētās puses lūguma var izdarīt
Eiropas mantošanas apliecībā labojumus, grozījumus vai to atsaukt saskaņā ar regulas Nr. 
650/2012
 71.pantu, vai arī
apturēt Eiropas mantošanas apliecības spēku atbilstoši šīs regulas 73.pantam.
Minētos labojumus un grozījumus un Eiropas mantošanas apliecības atsaukšanu un apturēšanu zvērināts notārs
taisa notariālā akta formā un nekavējoties par to informē visas personas, kurām izdots izraksts no Eiropas
mantošanas apliecības vai tās noraksts.
P sadaļa 
Laulības šķiršanas lietu vešana
(Sadaļa 
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
XXX nodaļa 
Laulības šķiršanas lietu vešanas vispārīgie noteikumi
325.
 Zvērināts notārs šķir laulību, ja laulātie par to ir vienojušies un ja:
1) laulātajiem nav kopīga nepilngadīga bērna un kopīgas mantas;
2) laulātajiem ir kopīgs nepilngadīgs bērns vai kopīga manta un laulātie ir noslēguši rakstveida vienošanos par
kopīgā nepilngadīgā bērna aizgādību, saskarsmes tiesībām, bērna uzturlīdzekļiem un kopīgās mantas sadali.
326.
 Piekritību šķirt laulību pārrobežu lietā nosaka saskaņā ar Padomes 2003.gada 27.novembra regulas (EK) Nr.
2201/2003
 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par regulas
(EK) Nr. 
1347/2000
 atcelšanu (turpmāk — regula Nr. 
2201/2003
) 3.pantu.
Ja piekritība šķirt laulību pārrobežu lietā nav noteikta Latvijas Republikai, zvērināts notārs laulības šķiršanas lietu
neuzsāk un paziņo par to laulātajiem.
Piemērojamos tiesību aktus pārrobežu laulības šķiršanas lietās nosaka saskaņā ar Padomes 2010.gada
20.decembra regulu (ES) Nr. 
1259/2010
, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami
laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
XXXI nodaļa 
Laulības šķiršanas lietas uzsākšana
60
/
66
327.
 Zvērināts notārs uzsāk laulības šķiršanas lietu tad, kad saņemts abu laulāto kopīgs iesniegums par laulības
šķiršanu, pirms tam pārliecinoties, vai šo laulības šķiršanas lietu nav uzsācis cits zvērināts notārs.
328.
 Iesniegumu par laulības šķiršanu taisa kā notariālo aktu.
329.
 Iesniegumā par laulības šķiršanu norāda:
1) katra laulātā vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tāda nav, — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi);
2) laulības noslēgšanas gadu, dienu, mēnesi, reģistra ieraksta numuru;
3) laulības reģistrācijas valsti un iestādi vai attiecīgo konfesiju un garīdznieku;
4) vai laulātajiem ir kopīgi nepilngadīgi bērni un laulātie ir vienojušies par kopīgo nepilngadīgo bērnu aizgādību,
saskarsmes tiesību izmantošanu un uzturlīdzekļiem;
5) vai laulātajiem ir kopīga manta un laulātie ir vienojušies par šīs mantas sadali;
6) laulāto uzvārdus pēc laulības šķiršanas.
Iesniegumam par laulības šķiršanu pievieno laulības apliecības oriģinālu vai dzimtsarakstu iestādes izsniegtu
norakstu vai izrakstu, vai izziņu no civilstāvokļa aktu reģistra.
Ja laulātajiem ir kopīgs nepilngadīgs bērns vai kopīga manta, iesniegumam par laulības šķiršanu pievieno rakstveida
vienošanos par kopīgā nepilngadīgā bērna aizgādību, saskarsmes tiesībām, bērna uzturlīdzekļiem un kopīgās mantas
sadali.
330.
 Zvērināts notārs, kas saņēmis iesniegumu par laulības šķiršanu, attiecīgo lietu reģistrē laulības šķiršanas lietu
reģistrā.
Laulības šķiršanas lietu reģistru ved Latvijas Zvērinātu notāru kolēģija. Šā likuma 
331.pantā
 minētās ziņas laulības
šķiršanas lietu reģistrā ieraksta zvērināts notārs, kurš ved laulības šķiršanas lietu.
331.
 Laulības šķiršanas lietu reģistrā ieraksta:
1) laulības šķiršanas lietas numuru;
2) laulības šķiršanas lietas uzsākšanas datumu;
3) laulības noslēgšanas gadu, dienu, mēnesi, reģistra ieraksta numuru, reģistrācijas valsti un iestādi vai
attiecīgo konfesiju un garīdznieku;
4) datumu, līdz kuram ir tiesības atsaukt iesniegumu par laulības šķiršanu;
5) katra laulātā vārdu, uzvārdu un personas kodu (ja tāda 
nav, — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un vietu);
6) tā zvērināta notāra vārdu, uzvārdu un prakses vietas adresi, kurš ved laulības šķiršanas lietu;
7) laulības šķiršanas apliecības taisīšanas datumu un reģistra numuru vai atzīmi par laulības šķiršanas lietas
lietvedības izbeigšanu.
332.
 Laulības šķiršanas lieta ir uzsākta dienā, kad tā reģistrēta laulības šķiršanas lietu reģistrā.
Par laulības šķiršanas lietas uzsākšanu zvērināts notārs paziņo abiem laulātajiem.
61
/
66
XXXII nodaļa 
Laulības šķiršana
333.
 Zvērināts notārs nešķir laulību ātrāk kā pēc 30 dienām, skaitot no laulības šķiršanas lietas uzsākšanas
dienas.
334.
 Šā likuma 
333.pantā
 noteiktajā termiņā katram laulātajam ir tiesības atsaukt iesniegumu par laulības
šķiršanu. Atsaukumu izsaka rakstveidā un bez nosacījumiem. Paraksts uz atsaukuma apliecināms pie zvērināta
notāra vai citas 
Civillikuma
 
1474.pantā
 norādītās personas.
Tādā gadījumā zvērināts notārs izbeidz laulības šķiršanas lietu, reģistrējot šo faktu laulības šķiršanas lietu reģistrā.
Ja atsaukumu iesniedzis viens laulātais, zvērināts notārs informē otru laulāto par atsaukumu un par laulības
šķiršanas lietas izbeigšanu.
335.
 Izbeigta laulības šķiršanas lieta nav atjaunojama. Laulības šķiršanas lietas izbeigšana nav šķērslis jaunam
laulības šķiršanas iesniegumam.
336.
 Ja zvērināts notārs šā likuma 
333.pantā
 noteiktajā termiņā nav saņēmis laulības šķiršanas atsaukumu, viņš
šķir laulību, taisot notariālo aktu par laulības šķiršanu (laulības šķiršanas apliecību). Laulība ir šķirta no dienas, kad
zvērināts notārs taisījis laulības šķiršanas apliecību.
Laulības šķiršanas apliecības paraugu apstiprina Ministru kabinets.
337.
 Laulības šķiršanas apliecībā zvērināts notārs norāda:
1) šķirto laulāto vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tāda nav, — dzimšanas gadu, dienu, mēnesi un vietu);
2) šķirtās laulības noslēgšanas gadu, dienu, mēnesi, valsti, vietu, reģistra ieraksta numuru un iestādi vai
attiecīgo konfesiju un garīdznieku;
3) laulības šķiršanas gadu, dienu, mēnesi;
4) faktu, ka laulība šķirta pēc abu laulāto kopīga iesnieguma;
5) šķirto laulāto uzvārdus pēc laulības šķiršanas.
338.
 Par šķirto laulāto, kuram ir Latvijas Republikas valstspiederība, zvērināts notārs sagatavo ziņas par laulības
šķiršanu un tās nosūta:
1) dzimtsarakstu nodaļai, kuras darbības iecirknī laulība reģistrēta;
2) attiecīgās draudzes, kurā laulība reģistrēta, garīdzniekam;
3) Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes teritoriālajai nodaļai pēc katra šķirtā laulātā deklarētās dzīvesvietas.
Informāciju par laulības šķiršanu pārrobežu lietā zvērināts notārs nosūta Ārlietu ministrijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
339.
 Pēc šķirtā laulātā lūguma zvērināts notārs izsniedz regulas Nr. 
2201/2003
 39.pantā minēto apliecību laulību
lietās (regulas Nr. 
2201/2003
 I pielikums).
Pārejas noteikumi
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2003.
)
62
/
66
1. Ja par notariālā akta taisīšanu un akta apliecināšanu uzrādījuma kārtībā zvērinātu notāru amata atlīdzības takse
nosaka atšķirīgas likmes, abos gadījumos piemērojama zemākā likme.
2. 
(Izslēgts ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2011.
)
3. Šā likuma 
9.panta
 3.punkta "b" apakšpunkts stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī un piemērojams personām, kuras
tiek ieceltas amatā pēc 2012.gada 1.janvāra.
4. 
(Izslēgts ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
5. Šā likuma 
147.panta
 3.punkts piemērojams personām, kuras tiek ieceltas amatā pēc 2003.gada 1.janvāra.
6. Gadījumos, kad likums gribas izteikumiem nosaka notariālu apliecinājumu, publisku apliecinājumu vai
apliecinājumu uzrādījuma kārtībā, zvērināts notārs taisa notariālo aktu (
82.pants
). Gadījumos, kad likums nosaka
parakstu notariālu apliecināšanu, publisku apliecināšanu vai apliecināšanu uzrādījuma kārtībā, zvērināts notārs
apliecina arī rīcībspēju.
7. Līdz Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2005.gada 1.aprīlim ir spēkā
Tieslietu ministrijas 1998.gada 17.februāra ieteikumi "Atlīdzības takse par zvērinātu notāru sniegto juridisko palīdzību"
un Finanšu ministrijas 1995.gada 13.februāra noteikumi "Par Zvērinātu notāru profesionālās darbības civiltiesiskās
atbildības apdrošināšanas noteikumiem".
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
8. Ministru kabinets līdz 2005.gada 1.aprīlim izdod šā likuma 
6.
1
 pantā
 minētos noteikumus.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
9. Ministru kabinets līdz 2008.gada 1.jūlijam izdod šā likuma 
20.panta
 pir
majā, otrajā un trešajā daļā, 
23.
1
 panta
trešajā daļā, 
43.panta
 pirmajā daļā, 
45.
1
 pantā
, 
64.pantā
, 
67.panta
 otrajā daļā, 
165.panta
 pirmajā daļā, 
230.panta
9.punktā un 
319.pantā
 minētos noteikumus.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
10. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2008.gada 1.jūlijam ir
spēkā šādi Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) Ministru kabineta 2005.gada 6.septembra noteikumi Nr.690 "Zvērinātu notāru eksāmena kārtība";
2) Ministru kabineta 2005.gada 12.aprīļa noteikumi Nr.247 "Noteikumi par zvērinātu notāru eksāmena
nokārtošanai nepieciešamo minimālo zināšanu apjomu un maksu par zvērinātu notāru eksāmenu";
3) Ministru kabineta 2006.gada 27.jūnija noteikumi Nr.534 "Noteikumi par zvērinātu notāru amata atlīdzības
taksēm";
4) Ministru kabineta 2005.gada 20.decembra noteikumi Nr.988 "
Noteikumi par zvērinātu notāru reģistru un
grāmatu formu un to vešanas kārtību
";
5) Ministru kabineta 2005.gada 27.decembra noteikumi Nr.1009 "
Noteikumi par mantojuma reģistra un
mantojuma lietu vešanu
";
6) Ministru kabineta 2005.gada 6.decem
bra noteikumi Nr.917 "
Kārtība, kādā Latvijas Zvērinātu notāru padome
sniedz pārskatu par zvērinātu notāru veiktajām darbībām
";
7) Ministru kabineta 2005.gada 27.septembra noteikumi Nr.740 "
Noteikumi par mantojuma apliecību
63
/
66
paraugiem
".
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
11. Grozījumi šā likuma 
192.pantā
, saskaņā ar kuriem disciplinārlietas ierosināšanai noteiktais termiņš tiek
pagarināts no viena gada uz diviem gadiem, piemērojami attiecībā uz tiem pārkāpumiem, kas izdarīti pēc 2008.gada
1.marta.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
12. Zvērināti notāri līdz 2008.gada 31.jūlijam pēc zvērinātu notāru apmācības programmas apgūšanas kārto
atestāciju, kas uzskatāma par pirmo kvalifikācijas pārbaudi. Šis nosacījums attiecas uz tiem zvērinātiem notāriem,
kas ir nodevuši zvērestu līdz 2008.gada 1.jūlijam. Atestācijas gaitā vērtē:
1) zvērināta notāra darbībā nepieciešamās teorētiskās zināšanas, tai skaitā par normatīvajiem aktiem
(atestācijas pirmā daļa);
2) prasmi piemērot šīs zināšanas praksē, lai veiktu zvērināta notāra amata pienākumus, ieskaitot aktu
sastādīšanu un zvērināta notāra lietvedības kārtošanu (ates
tācijas otrā daļa);
3) zvērināta notāra sociālo kompetenci un sociālo intelektu (atestācijas trešā daļa).
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
13. Šo pārejas noteikumu 12.punktā minēto zvērinātu notāru apmācību atbilstoši tieslietu ministra saskaņotajai
zvērinātu notāru apmācības programmai un pārbaudi, kā arī eksāmenu komisijas darbu atestācijas procesā organizē
Latvijas Zvērinātu notāru padome.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
14. Zvērinātiem notāriem, kuri sekmīgi nokārtojuši eksāmenu atbilstoši Ministru kabineta 2005.gada 12.aprīļa
noteikumiem Nr.247 "Noteikumi par zvērinātu notāru eksāmena nokārtošanai nepieciešamo minimālo zināšanu apjomu
un maksu par zvērinātu notāru eksāmenu", atestācijā tiek vērtēta tikai sociālā kompetence un sociālais intelekts.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
15. Lēmumu par šo pārejas noteikumu 12.punktā minētās atestācijas rezultātiem tieslietu ministra noteiktā dienā
pieņem tieslietu ministra apstiprināta eksāmenu komisija, kuras sastāvā iekļauj Tieslietu ministrijas pārstāvjus,
zemesgrāmatu nodaļu tiesnešus, apgabaltiesu tiesnešus, augstskolu akadēmiskā personāla pārstāvjus un zvērinātus
notārus, kā arī personāla atlases speciālistu.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
16. Zvērināts notārs nokārto atestāciju, ja:
1) par atestācijas pirmo daļu ir saņēmis apliecinājumu par sekmīgu Latvijas Zvērinātu notāru padomes
organizētās apmācības programmas apgūšanu;
2) par atestācijas otro daļu ir saņēmis Latvijas Zvērinātu notāru padomes motivētu atzinumu par zvērināta notāra
līdzšinējo amata pienākumu veikšanu ar ieteikumu atzīt, ka zvērināts notārs atestācijas otro daļu ir nokārtojis;
3) par atestācijas trešo daļu ir saņēmis atbilstošu Latvijas Zvērinātu notāru padomes sertifikātu par apmācības
kursa "Notāru klientu apkalpošanas standarts" apguvi.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
17. Ja zvērināts notārs nav nokārtojis kādu no atestācijas daļām, eksāmenu komisija pieņem lēmumu neatestēt
zvērinātu notāru.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
18. Eksāmenu komisija lēmumu par atestācijas rezultātiem iesniedz apstiprināšanai tieslietu ministram. Tieslietu
ministrs eksāmenu komisijas lēmumu apstiprina septiņu dienu laikā no lēmuma saņemšanas dienas. Eksāmenu
64
/
66
komisijas lēmums stājas spēkā dienā, kad tieslietu ministrs to apstiprinājis.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
19. Zvērināts notārs, kurš nenokārto ates
tāciju, sešu mēnešu laikā kārto ārkārtas kvalifikācijas pārbaudi.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
20. Šo pārejas noteikumu 15.punktā minētās eksāmenu komisijas darbs atestācijas procesā noris atbilstoši
normatīvajam aktam, kas regulē zvērinātu notāru eksāmena kārtību, ciktāl tas nav pretrunā ar šo likumu.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
21. Šā likuma 
19.panta
 pirmās daļas pirmajā teikumā noteikto zvērinātu notāru eksāmena rīkošanas termiņu — ne
retāk kā reizi gadā — var nepiemērot 2011., 2012., 2013. un 2014.gadā. Zvērinātu notāru eksāmenu 2011., 2012.,
2013. un 2014.gadā tieslietu ministrs pēc savas iniciatīvas vai Latvijas Zvērinātu notāru padomes priekšlikuma var rīkot,
izvērtējot nepieciešamību.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
22. Grozījumi šā likuma 
45.panta
 ceturtajā daļā, 
45.
1
 pantā
, 
87.
4
 pantā
 un 
230.panta
 10. un 11.punktā saistībā ar
nākotnes pilnvarojumu stājas spēkā vienlaikus ar 
Civillikuma
 Ceturtās daļas 18.nodaļas pirmās apakšnodaļas III
1
sadaļu "Nākotnes pilnvarojums".
(
17.01.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
 Sk. 
29.11.2012.
 likumu)
23. Šā likuma 
11.
1
 pantā
 noteikto par vakantās zvērināta notāra amata vietas aizpildīšanu var nepiemērot 2013. un
2014.gadā, izņemot gadījumu, kad, izvērtējot nepieciešamību, tiek secināts, ka vakanta zvērināta notāra amata vieta ir
aizpildāma.
(
23.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
24. Zvērināti notāri gada laikā no publisko testamentu reģistra darbības uzsākšanas dienas iesniedz tam ziņas par
šā likuma 
249.
2
 pantā
 minētajiem pēdējās gribas rīkojuma aktiem, kas taisīti no Notariāta likuma spēkā stāšanās
dienas (1993.gada 1.septembris) līdz publisko testamentu reģistra darbības uzsākšanas dienai. Minētās ziņas
publisko testamentu reģistram iesniedz saskaņā ar šā likuma 
249.
1
 panta
 otro daļu.
(
23.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
25. Šā likuma 
230.panta
 9.
1
 punkts, N
1
 sadaļa "Publisko testamentu reģistrs", 
259.
1
 un 
259.
2
 pants
 stājas spēkā
2014.gada 1.maijā.
(
23.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2013.
)
26. Šā likuma 
67.
1
 pants stājas spēkā 2020. gada 1. janvārī.
(
09.11.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.11.2017.
 Minētais grozījums iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2020.
)
27. Mantojuma lietas, kas līdz Ogres rajona tiesas darbības teritorijas ietveršanai Zemgales apgabaltiesas darbības
teritorijā uzsāktas pie Rīgas apgabaltiesas zvērinātiem notāriem Ogrē, tiek pabeigtas vai izbeigtas atbilstoši piekritībai,
kāda bija noteikta līdz Ogres rajona tiesas darbības teritorijas ietveršanai Zemgales apgabaltiesas darbības teritorijā.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
28. Līdz Ogres rajona tiesas darbības teritorijas ietveršanai Zemgales apgabaltiesas darbības teritorijā Rīgas
apgabaltiesā saņemtās sūdzības par Rīgas apgabaltiesas zvērinātu notāru Ogrē amata darbību tiek izskatītas
atbilstoši piekritībai, kāda bija noteikta līdz Ogres rajona tiesas darbības teritorijas ietveršanai Zemgales apgabaltiesas
darbības teritorijā.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
65
/
66
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Latvijas Republikas Augstākās Padomes priekšsēdētājs A. GORBUNOVS 
Latvijas Republikas Augstākās Padomes sekretārs I. DAUDIŠS
Rīgā 1993. gada 1. jūnijā
29. Līdz 2018. gada 30. jūnijam Rīgas apgabaltiesā saņemtie iesniegumi par šā likuma 
80. pantā
 minēto atļauju
došanu saņemt ziņas no Rīgas apgabaltiesas zvērinātu notāru Ogrē lietām, aktiem un apliecinājumiem tiek izskatīti
atbilstoši piekritībai, kāda bija noteikta līdz 2018. gada 30. jūnijam.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
30. Šā likuma 
45. panta
 jaunā redakcija, grozījumi 
45.
1
 panta
 tekstā un 
45.
1
 panta
 papildināšana ar otro daļu (kas
paredz zvērinātu notāru apliecināto pilnvarojumu reģistra izveidi), 
57. panta
 trešā daļa (kas paredz zvērinātu notāru
apliecināto pilnvarojumu reģistrā norādīt ziņas par pilnvarnieku, pilnvarotāju un ziņas par apliecināto pilnvarojumu un
zvērinātu notāru, kurš apliecinājis pilnvarojumu), grozījumi 
80. panta
 pirmās daļas 2. punktā un 
80. panta
 papildināšana
ar ceturto daļu (kas paredz deleģējumu Ministru kabinetam noteikt maksu, atbrīvojumus no tās un maksas
samazinājumus par atļaujas izsniegšanu, kā arī kārtību, kādā izsniedzama atļauja saņemt ziņas no zvērināta notāra
lietām), grozījumi 
107.
4
 panta
 otrajā daļā (kas paredz likumisko procentu piedziņas iespēju) un 
107.
7
 panta
 pirmās
daļas 2. punkta jaunā redakcija un 5. punkts (kas paredz papildu informācijas norādīšanu notariālajā izpildu aktā), kā
arī šā likuma E
1
 sadaļa "Elektroniskie akti un apliecinājumi" stājas spēkā 2018. gada 1. jūlijā.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
31. Šā likuma 
147. panta
 6. punkts, 
148.
1
, 
148.
2
 un 
148.
3
 pants
 (par zvērināta notāra palīga eksāmenu) stājas
spēkā 2018. gada 1. septembrī.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
)
32. Grozījumi šā likuma 
75. panta
 ceturtajā daļā (kas attiecas uz liecinieku identitātes pārbaudi), 
151. panta
 otrā
teikuma un 
174. panta
 jaunā redakcija, grozījumi 
176. pantā
 un 
230. panta
 13. punkts (kas saistīti ar Latvijas Zvērinātu
notāru padomes kompetenci personālvadības jautājumu kārtošanā) stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.
(
08.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2018.
 Minētie grozījumi iekļauti likuma redakcijā uz
01.01.2019.
)
66
/
66