Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 80 (3656),
18.05.2007.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
325
Pieņemts: 
15.05.2007.
Stājas spēkā: 
19.05.2007.
Attēlotā redakcija:
 13.07.2018. - ...
Grozījumi:
MK 01.02.2011. noteikumi 
Nr.92 / LV, 19 (4417), 03.02.2011. / Stājas spēkā 04.02.2011.
MK 07.04.2015. noteikumi 
Nr.163 / LV, 69 (5387), 09.04.2015. / Stājas spēkā 01.06.2015.
MK 10.07.2018. noteikumi 
Nr.407 / LV, 137 (6223), 12.07.2018. / Stājas spēkā 13.07.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr.325
 
Rīgā 2007.gada 15.maijā (prot. Nr.29 29.§)
Darba aizsardzības prasības saskarē ar ķīmiskajām vielām
darba vietās
Izdoti saskaņā ar 
Darba aizsardzības likuma
 
25.panta
 11.punktu un 
Ķīmisko vielu likuma
 
16.pantu
(MK 
01.02.2011.
 noteikumu Nr.92 redakcijā)
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka darba aizsardzības prasības, nodarbinātajiem saskaroties ar ķīmiskajām vielām (tai skaitā
maisījumiem) darba vietās, ja risks rodas vai var rasties no darba vidē esošu vai ar darba procesu saistītu ķīmisko vielu
iedarbības, kā arī īpašus ierobežojumus un aizliegumus attiecībā uz atsevišķām bīstamām ķīmiskajām vielām vai
maisījumiem.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
2. Noteikumi attiecas uz darba vietām, kur nodarbinātais tiek vai var tikt pakļauts tādu ķīmisko vielu un maisījumu
iedarbībai:
2.1. kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 
1272/2008
 par
vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 
67/548/EEK
 un
1999/45/EK
 un groza Regulu (EK) Nr. 
1907/2006
 (turpmāk – regula Nr. 
1272/2008
), 1. pielikumā noteiktajiem
kritērijiem vielu klasificēšanai kādā no fizikālās vai veselības bīstamības klasēm neatkarīgi no tā, vai šī ķīmiskā
viela ir klasificēta saskaņā ar regulu Nr. 
1272/2008
;
2.2. kas atrodas darba vidē vai tiek izmantotas darbā un savu fizikālo, ķīmisko un toksisko īpašību dēļ apdraud
nodarbinātā drošību vai veselību;
2.3. kam ir noteikta aroda ekspozīcijas robežvērtība (AER) - tāda ķīmisko vielu un maisījumu koncentrācija
darba vides gaisā, kas visā nodarbinātā dzīves laikā neizraisa saslimšanu un veselības traucējumus, kuri
konstatējami ar mūsdienu izmeklēšanas metodēm, ja attiecīgās ķīmiskās vielas un maisījumi iedarbojas uz
nodarbināto ne ilgāk par astoņām stundām darba dienā vai ne ilgāk par 40 stundām nedēļā (
1.
, 
2.pielikums
);
2.4. kam ir noteikti bioloģiskās ekspozīcijas rādītāji (BER) - nodarbinātā organismā uzņemto ķīmisko vielu un to
1
/
23
metabolītu koncentrācijas un ķīmisko vielu izraisīto bioloģisko efektu rādītāji nodarbinātā bioloģiskajā vidē, ko
nosaka veseliem nodarbinātajiem, kuri ir pakļauti ķīmisko vielu un maisījumu iedarbībai aroda ekspozīcijas
robežvērtības (AER) līmenī (
3.pielikums
).
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92; MK 
07.04.2015.
 noteikumiem Nr.163)
3. Ķīmiskās vielas aroda ekspozīcijas robežvērtību (AER) nosaka, ņemot vērā vielas fizikāli ķīmiskās īpašības,
toksiskumu, epidemioloģiskos pētījumus neinfekciju slimību jomā un tehnoloģiskā procesa nosacījumus, kā arī
izvērtējot datus par ķīmiskajām vielām ar līdzīgu struktūru. Ķīmiskās vielas aroda ekspozīcijas robežvērtību (AER)
izmanto darba vides ķīmiskā riska izvērtēšanai (ķīmiskās vielas koncentrāciju darba vides gaisā salīdzina ar aroda
ekspozīcijas robežvērtību (AER)).
4. Aroda ekspozīcijas robežvērtību (AER) definē kā vidējo aritmētisko vērtību astoņu stundu darba dienai (vidējā
maiņas koncentrācija) vai kā vērtību īsam laikposmam (līdz 15 min., fibrogēnām vielām - līdz 30 min). Aroda
ekspozīcijas robežvērtību (AER) mēra 20 
o
C temperatūrā 101,3 kPa spiedienā un izsaka miligramos uz kubikmetru
(mg/m
3
), bet gāzu un tvaiku koncentrāciju var izteikt arī no temperatūras un spiediena neatkarīgās mērvienībās - ppm
(ml/m
3
), kas ir tilpuma miljonā daļa.
5. Labklājības ministrija sadarbībā ar attiecīgo standartu tehnisko komiteju iesaka sabiedrībai ar ierobežotu
atbildību "Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs" saistībā ar šiem noteikumiem izstrādājamo,
adaptējamo un piemērojamo standartu sarakstu.
(MK 
07.04.2015.
 noteikumu Nr.163 redakcijā)
6. Sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs" savā oficiālajā tīmekļa
vietnē publicē to Latvijas nacionālo standartu sarakstu, kuru piemēro, lai nodrošinātu šajos noteikumos noteikto
prasību izpildi (turpmāk – piemērojamie standarti).
(MK 
07.04.2015.
 noteikumu Nr.163 redakcijā)
7. Par šo noteikumu ievērošanu ir atbildīgs darba devējs.
8. Šo noteikumu ievērošanu kontrolē Valsts darba inspekcija un citas institūcijas atbilstoši 
Ķīmisko vielu likumā
tām noteiktajai kompetencei.
(MK 
01.02.2011.
 noteikumu Nr.92 redakcijā)
II. Riska noteikšana un novērtēšana
9. Ķīmisko vielu un maisījumu radītā riska novērtēšanu darba devējs nodrošina atbilstoši uzņēmuma darba vides
iekšējās uzraudzības un darba vides risku novērtēšanas kārtībai, iesaistot uzticības personas un nodarbinātos.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
10. Lai noteiktu ķīmisko vielu koncentrāciju darba vides gaisā, darba devējs pēc šo noteikumu 
8. punktā
 minēto
kontroles institūciju pieprasījuma mērījumu veikšanā iesaista laboratoriju, kas ir akreditēta nacionālajā akreditācijas
institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu, akreditāciju un
uzraudzību vai citā Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts akreditācijas institūcijā, kura
veic laboratoriju atbilstības novērtēšanu.
(MK 
07.04.2015.
 noteikumu Nr.163 redakcijā)
11. Darba devējs nosaka darba vietas un darba procesus, kuros ķīmiskās vielas un maisījumi rada vai var radīt risku
nodarbināto drošībai un veselībai, un novērtē to risku, ņemot vērā:
11.1. ķīmisko vielu un maisījumu drošības datu lapas informāciju, kas saņemta no piegādātāja vai importētāja;
11.2. nodarbināto veselības pārbaužu rezultātus;
2
/
23
11.3. veikto vai veicamo preventīvo pasākumu rezultātus un prognozes;
11.4. citu informāciju par ķīmisko vielu un maisījumu bīstamību;
11.5. ķīmisko vielu aroda ekspozīcijas robežvērtības (AER) darba vides gaisā;
11.6. ķīmisko vielu un maisījumu bioloģiskās ekspozīcijas rādītājus (BER);
11.7. konkrētos darba apstākļus un procesus darba vietā un telpā (tai skaitā blakus darba vietās), kā arī darba
vidē esošo ķīmisko vielu un maisījumu bīstamās īpašības, kuru dēļ rodas vai palielinās risks nodarbināto
veselībai un drošībai attiecīgajos darba apstākļos un avārijas situācijās;
11.8. ķīmisko vielu aroda ekspozīcijas koncentrāciju darba vides gaisā, kas noteikta kā astoņu stundu vai
īslaicīgā aroda ekspozīcijas koncentrācija (vienu vai abas no šīm vērtībām), kā arī vielu iedarbības veidu un
ilgumu;
11.9. ķīmisko vielu un maisījumu daudzumu darba vietā;
11.10. iespējamo avāriju risku, kas saistīts ar ķīmisko vielu un maisījumu lietošanu darbā un to fizikāli ķīmiskām
īpašībām:
11.10.1. ja uzņēmumam ir saistoši normatīvie akti par rūpniecisko avāriju riska novērtēšanas kārtību un riska
samazināšanas pasākumiem, tad, izpildot tur noteikto kārtību, ņem vērā arī šo noteikumu prasības;
11.10.2. ja uzņēmumam nav saistoši normatīvie akti par rūpniecisko avāriju riska novērtēšanas kārtību un
riska samazināšanas pasākumiem, avāriju riska samazināšanas pasākumus nosaka šie noteikumi;
11.11. citu riska novērtējumu (piemēram, jaunas ķīmiskas vielas riska novērtējuma vai avārijas riska
novērtējuma) rezultātus.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
12. Risku novērtē regulāri, reizi gadā, kā arī gadījumos, ja:
12.1. notikušas būtiskas pārmaiņas darba vidē (piemēram, produkta sastāva, agregātstāvokļa vai izejvielu
maiņa);
12.2. ieviestas jaunas darbības vai pārveidots ražošanas process (piemēram, darba aprīkojums, tehnoloģiskais
un kontroles process);
12.3. darba vides pārbaužu rezultāti norāda iespējamu ķīmisko vielu iedarbības risku uz nodarbinātajiem,
mērījumos noteikts, ka pārsniegta ķīmisko vielu aroda ekspozīcijas robežvērtība (AER) vai konstatētas
tehnoloģiskā procesa, iekārtu vai tehnisko paņēmienu nepilnības;
12.4. radusies avārijas situācija, kas izraisījusi vai veicinājusi nelaimes gadījumu, ugunsgrēku, sprādzienu vai
bīstamo ķīmisko vielu vai bīstamo maisījumu noplūdi;
12.5. apstiprināts akūts arodsaindēšanās gadījums vai ķīmiskā riska faktora izraisīta arodslimība;
12.6. saņemta jauna informācija par attiecīgās ķīmiskās vielas vai maisījuma kaitīgumu nodarbināto veselībai,
informācija par ugunsgrēka vai sprādziena iespējamību, kā arī par bīstamo ķīmisko vielu vai bīstamo maisījumu
noplūdes iespējamību.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
13. Šo noteikumu 
12.punktā
 minētajos gadījumos pirms nodarbinātā norīkošanas darbā darba devējs novērtē
pārmaiņu radīto risku un veic nepieciešamos preventīvos pasākumus.
14. Riska novērtēšanā ņem vērā arī iekārtu apkopi un citas darbības, kuru laikā var tikt apdraudēta nodarbināto
drošība un veselība un uz nodarbinātajiem var iedarboties šo noteikumu 
2.punktā
 minētās ķīmiskās vielas un
maisījumi.
3
/
23
17. Ķīmiskās vielas koncentrācijas mērījumu periodiskumu nosaka atbilstoši ķīmiskās vielas ekspozīcijas
indeksam, ko iegūst, dalot ķīmiskās vielas koncentrāciju (aroda ekspozīcijas koncentrāciju) darba vides gaisā ar aroda
ekspozīcijas robežvērtību (AER): 
             
C
EI = ———, kur
AER
EI - ķīmiskās vielas ekspozīcijas indekss;
C - ķīmiskās vielas koncentrācija (aroda ekspozīcijas koncentrācija) darba vides gaisā.
23. Ja nodarbinātie ir pakļauti vairāk nekā vienas ķīmiskās vielas vai maisījuma iedarbībai (vienlaikus vai
(MK 
01.02.2011.
 noteikumu Nr.92 redakcijā)
15. Darba devējs nodrošina, lai darba vides gaisā regulāri tiktu noteikta ķīmisko vielu koncentrācija un salīdzināta ar
aroda ekspozīcijas robežvērtību (AER), un atbilstoši ekonomiskajām un tehniskajām iespējām veic pasākumus aroda
ekspozīcijas faktiskās vērtības samazināšanai. Ķīmisko vielu ekspozīciju darba vides gaisā darba devējs nosaka un
izvērtē atbilstoši šo noteikumu 
4.pielikumā
 noteiktajai metodikai.
16. Ja ieelpojamo ķīmisko vielu un maisījumu ekspozīcijas novērtēšanā ir ievēroti piemērojamie standarti, uzskata,
ka šajos noteikumos noteiktās prasības ieelpojamo ķīmisko vielu un maisījumu ekspozīcijas novērtēšanai darba vietā ir
ievērotas.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
18. Ja, nosakot ķīmiskās vielas koncentrāciju vienas darba dienas vai vienas maiņas laikā, ķīmiskās vielas
ekspozīcijas indekss ir lielāks par 1 (EI > 1), ekspozīcija darba vides gaisā ir lielāka par aroda ekspozīcijas
robežvērtību (AER). Tas rada risku nodarbinātā drošībai un veselībai, un darba devējam nekavējoties jāveic pasākumi
riska novēršanai. Pēc minēto pasākumu īstenošanas darba devējs veic atkārtotus ķīmiskās vielas koncentrācijas
mērījumus, lai pārliecinātos par veikto pasākumu efektivitāti un riska samazināšanu līdz pieļaujamam līmenim.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
19. Ja, nosakot ķīmiskās vielas koncentrāciju vienas darba dienas vai vienas maiņas laikā, ķīmiskās vielas
ekspozīcijas indekss ir vienāds ar 0,1 vai mazāks (EI ≤ 0,1), ķīmiskās vielas ekspozīcija darba vides gaisā ir vienāda ar
1/10 daļu aroda ekspozīcijas robežvērtības (AER) vai zemāka. Ja iespējams pierādīt, ka šie līmeņi darba vides
apstākļus raksturo ilgtermiņā, periodiskos mērījumus var neveikt.
20. Laikposmu nākamajam periodiskajam mērījumam nosaka atbilstoši iepriekšējos mērījumos iegūtajam
rezultātam. Maksimālais laikposms līdz nākamajam periodiskajam mērījumam ir:
20.1. 104 nedēļas, ja iepriekšējos mērījumos EI ≤ 0,5 (aroda ekspozīcijas koncentrācija ir zemāka par pusi
aroda ekspozīcijas robežvērtības (AER));
20.2. 52 nedēļas, ja iepriekšējos mērījumos 0,5 < EI < 0,75 (aroda ekspozīcijas koncentrācija ir robežās starp
pusi un 3/4 aroda ekspozīcijas robežvērtības (AER));
20.3. 24 nedēļas, ja iepriekšējos mērījumos 0,75 < EI < 1 (aroda ekspozīcijas koncentrācija ir lielāka par 3/4 jeb
75 % no aroda ekspozīcijas robežvērtības (AER)).
(MK 
01.02.2011.
 noteikumu Nr.92 redakcijā)
21. Mērījumus veic darba procesa laikā (tipiskos darba apstākļos). Ja mainās darba apstākļi un konstatēta vai
iespējama riska palielināšanās, veic ķīmisko vielu koncentrācijas papildu mērījumus.
22. Ja darba vides gaisā izdalās ātras iedarbības ķīmiskas vielas, šo vielu kontrolei ierīko signalizāciju, kas ziņo par
aroda ekspozīcijas robežvērtības (AER) pārsniegšanu.
4
/
23
pakāpeniski), risku novērtē, ņemot vērā visu darbā lietoto ķīmisko vielu un maisījumu iespējamo savstarpējo un kopējo
iedarbību un tās ietekmi uz nodarbināto drošību un veselību:
23.1. ja darba vides gaisā vienlaikus ir vairākas bīstamās ķīmiskās vielas ar pretēju (antagonisku) iedarbību, šo vielu
aroda ekspozīcijas robežvērtības (AER) paliek tādas pašas kā tad, ja katra viela iedarbotos atsevišķi;
23.2. ja darba vides gaisā vienlaikus ir vairākas bīstamās ķīmiskās vielas ar līdzīgu (sinerģisku) darbību, šo vielu
kopējo iedarbības efektu aprēķina, izmantojot šādu formulu:
, kur
C
1
; C
2
 ; C
n
 - vielu koncentrācijas darba vides gaisā (mg/m³);
AER
1
; AER
2
; AER
n
 - vielu aroda ekspozīcijas robežvērtības (mg/m³).
Vielu ekspozīcijas faktiskās koncentrācijas attiecība pret AER (ekspozīcijas indeksu EI) summējot nedrīkst
pārsniegt 1. Ja šo daļskaitļu summa ir 1, tā atbilst kopējās iedarbības robežvērtībai.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
24. Darba devējs dokumentē riska novērtēšanas rezultātus, tai skaitā mērījumu rezultātus, kas nepieciešami riska
novērtēšanai, un pasākumus, kas veikti ķīmisko vielu un maisījumu radītā riska novēršanai vai samazināšanai. Šo
dokumentāciju uzglabā ne mazāk kā trīs gadus.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
25. Darba devējs nodrošina iespēju nodarbinātajiem, viņu uzticības personām un nodarbināto pārstāvjiem iepazīties
ar riska novērtējuma un mērījumu rezultātiem, kā arī ar ķīmisko vielu un maisījumu iedarbību uz nodarbināto drošību un
veselību.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
26. Darba devējs nodrošina, lai riska novērtējuma rezultāti, tai skaitā mērījumu rezultāti, būtu pieejami ārstam vai
iestādei, kas atbild par nodarbināto veselības aprūpi.
27. 
(Svītrots ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
28. 
(Svītrots ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
29. 
(Svītrots ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
III. Riska novēršana un samazināšana
30. Ja darba veids un tehniskās iespējas to pieļauj, darba devējs aizstāj bīstamās ķīmiskās vielas un bīstamos
maisījumus ar ķīmiskajām vielām un maisījumiem, kas konkrētajos darba apstākļos nav bīstami vai ir mazāk bīstami
nodarbināto drošībai un veselībai.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
31. Ja tiek atklāts risks nodarbināto drošībai un veselībai, darba devējs novērš šo risku vai, ja tas, ņemot vērā
konkrētā darba specifiku, nav iespējams, risku samazina, veicot šādus pasākumus:
31.1. apgādā darba vietu ar attiecīgu aprīkojumu, kā arī nodrošina tādu darba organizāciju, tehniskos
paņēmienus un tehnoloģiskos procesus, kas nerada risku nodarbināto drošībai un veselībai;
31.2. nodrošina tehnoloģisko iekārtu, darba vietu un aprīkojuma regulāru apkopi;
5
/
23
31.3. norīkojot nodarbināto darbā ar ķīmiskajām vielām un maisījumiem, ņem vērā nodarbinātā profesionālo
izglītību, pieredzi, apmācības un sagatavotības līmeni darba aizsardzības jomā;
31.4. ierobežo to nodarbināto skaitu, kuri strādā ar ķīmiskajām vielām un maisījumiem;
31.5. novērš nodarbināto saskari ar ķīmiskajām vielām un maisījumiem vai līdz minimumam samazina to
iedarbības ilgumu un intensitāti;
31.6. nodrošina, ka darba telpās atrodas tikai konkrētā darba veikšanai nepieciešamais ķīmisko vielu un
maisījumu daudzums;
31.7. plānojot un organizējot darba procesu:
31.7.1. nodrošina ķīmisko vielu un maisījumu pareizu glabāšanu, ņemot vērā to savietojamības,
sprādzienbīstamības un ugunsdrošības īpašības;
31.7.2. atdala ķīmisko vielu un maisījumu noliktavu no darba telpām un aprīko to ar nosūces ventilāciju;
31.7.3. novērš ķīmisko vielu noplūdi, bet, ja tā notikusi, paredz tūlītējus pasākumus noplūdes seku
likvidēšanai vai samazināšanai;
31.7.4. klasificē un marķē ķīmiskās vielas un maisījumus, kā arī atkritumus, kas satur šīs vielas vai
maisījumus, nodrošina to drošu un ātru savākšanu atbilstoši normatīvajiem aktiem par ķīmisko vielu un
maisījumu, kā arī bīstamo atkritumu klasificēšanu, marķēšanu, iepakošanu, uzglabāšanu, pārvadāšanu un
utilizēšanu;
31.7.5. attiecīgi norobežo darba vietas un lieto normatīvajos aktos par darba aizsardzības prasībām drošības
zīmju lietošanā noteiktās drošības zīmes un uzrakstus;
31.7.6. izstrādā rīcības pasākumus iespējamām avārijas situācijām;
31.7.7. nodarbināto atpūtai un sadzīves vajadzībām iekārto atbilstošas telpas, kurās novērsts ķīmisko vielu
un maisījumu radītais risks.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
32. Riska novēršanas un samazināšanas pasākumus veic šādā secībā:
32.1. ķīmisko vielu un maisījumu radītā riska novēršana vai maksimāla samazināšana darba vietā, izveidojot
atbilstošu darba procesu un tehniskās uzraudzības sistēmu;
32.2. piemērota darba aprīkojuma, tehnoloģiju un materiālu izmantošana un darba vides kontrole bīstamo
ķīmisko vielu izplatības novēršanai vai samazināšanai;
32.3. kolektīvās aizsardzības pasākumu izvēle un ieviešana tieši pie riska avota (piemēram, saskaņā ar projektu
un aprēķiniem iekārtota vispārējā un, ja nepieciešams, vietējā nosūces ventilācija);
32.4. individuālo darba aizsardzības pasākumu, tai skaitā individuālo aizsardzības līdzekļu izmantošana, ja
ķīmisko vielu un maisījumu iedar
bību nevar novērst ar šajā punktā minētajiem pasākumiem.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
33. Ja konstatēts, ka pārsniegtas ķīmisko vielu aroda ekspozīcijas robež
vērtības (AER), darba devējs nekavējoties
veic attiecīgus darba aizsardzības pasākumus.
34. Darba devējs, glabājot, pārvietojot un atdalot nesaderīgas ķīmiskas vielas un maisījumus, ņem vērā konkrēto
ķīmisko vielu un maisījumu fizikālo, ķīmisko un toksisko īpašību radīto risku un veic šādus tehniskus un
organizatoriskus pasākumus nodarbināto drošības un veselības aizsardzībai:
34.1. novērš viegli uzliesmojošu vielu uzkrāšanos vai ķīmiski nestabilu vielu (vielas, kas dažādu ārēju faktoru
ietekmē savas īpašības nesaglabā ilgstoši) bīstamu koncentrāciju darba vietā un darba vides gaisā;
6
/
23
34.2. nodrošina ugunsdrošības un sprādziendrošības noteikumu ievērošanu un nepieļauj aizdegšanās avotu
atrašanos darba vietās, kur tiek veiktas darbības ar sprādzienbīstamām ķīmiskajām vielām, maisījumiem un
viegli uzliesmojošām un ķīmiski nestabilām vielām vai to maisījumiem;
34.3. nodrošina pirmās palīdzības sniegšanu un citus pasākumus, kas mazina kaitīgo faktoru ietekmi uz
nodarbināto veselību un drošību, ja noticis ugunsgrēks vai sprādziens, kas saistīts ar ugunsnedrošu vielu
aizdegšanos, vai mazina citas sekas, ko radījušas ķīmiski nestabilas vielas vai to maisījumi;
34.4. nodrošina normatīvo aktu ievērošanu attiecībā uz sprādzienbīstamā vidē lietojamo iekārtu un aizsardzības
sistēmu drošību.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
35. Darba devējs nodrošina ķīmisko vielu iepakojuma, konteineru un cauruļvadu marķējumu un drošības zīmju
izvietošanu darba vietās un marķējuma atbilstību iepakojuma, konteinera vai cauruļvada saturam atbilstoši
normatīvajiem aktiem par ķīmisko vielu un maisījumu klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas kārtību un darba
aizsardzības prasībām drošības zīmju lietošanā.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
IV. Pasākumi avārijas situācijās
36. Ja uzņēmumam ir saistoši normatīvie akti par rūpniecisko avāriju riska novērtēšanas kārtību un riska
samazināšanas pasākumiem, darba devējs nodrošina iepriekšēju paziņošanu atbilstoši šiem noteikumiem.
37. Ja uzņēmumam nav saistoši normatīvie akti par rūpniecisko avāriju riska novēršanu un samazināšanas
pasākumiem, bet, veicot riska novērtēšanu, tiek konstatēts, ka pastāv bīstamo ķīmisko vielu vai maisījumu avārijas
risks, un paredzams, ka avārijas sekas ietekmēs arī teritoriju ārpus uzņēmuma, darba devējs iesniedz rakstisku
informāciju attiecīgajai Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta teritoriālajai struktūrvienībai, norādot ķīmisko vielu
vai maisījumu nosaukumu, to bīstamības klasi, kā arī atbilstošas riska un drošības frāzes.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
38. Darba devējs saskaņā ar riska novērtējumu izstrādā pasākumus, ko nodarbinātie veic iespējamos nelaimes
gadījumos vai avārijās darba vietās, kur strādā ar ķīmiskajām vielām un maisījumiem un kuras ir pakļautas avāriju
riskam, nosakot atbildīgos darbiniekus un norādot kārtību, kā ar šiem darbiniekiem sazināties avārijas situācijā, tai
skaitā norādot atbildīgo darbinieku un Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta telefona numurus, kā arī nosakot
avārijas gadījumā paziņojamo informāciju.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
39. Nodarbināto teorētisko un praktisko apmācību par pirmās palīdzības sniegšanu un rīcību avārijas situācijās
(piemēram, ugunsgrēks, ķīmisko vielu noplūde) organizē ne retāk kā reizi gadā, ņemot vērā darba vietas specifiku un
darbā lietojamo ķīmisko vielu un maisījumu īpašības.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
40. Ja radusies avārijas situācija, darba devējs par to nekavējoties informē nodarbinātos un veic pasākumus
ķīmisko vielu un maisījumu kaitīgās iedarbības novēršanai vai samazināšanai un stāvokļa normalizēšanai (piemēram,
iekārtu atvienošana, nodarbināto evakuācija, uguns lokalizēšana, noplūdes kontrole, bīstamās zonas noteikšana un
norobežošana).
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
41. Avārijas situācijās bīstamajā zonā drīkst atrasties tikai tie nodarbi
nātie, kuri ir iesaistīti remontdarbos vai kuri
veic noteiktus pasākumus avārijas novēršanai un kuri ir īpaši apmācīti šādai rīcībai. Avārijas situācijās bīstamajā zonā
drīkst veikt tikai tos remontdarbus vai citus darbus, kas nepieciešami avārijas radīto draudu un seku novēršanai vai
samazināšanai.
42. Nodarbinātos, kuri strādā bīstamajā zonā, darba devējs nodrošina ar individuālajiem aizsardzības līdzekļiem,
7
/
23
speciālajiem drošības līdzekļiem un darba aprīkojumu, kas atbilst attiecīgajiem darba apstākļiem. Individuālos
aizsardzības līdzekļus, speciālos drošības līdzekļus un darba aprīkojumu lieto līdz bīstamo faktoru pil
nīgai novēršanai
saskaņā ar šo faktoru riska novērtējumu un ražotāja instrukcijām. Avārijas situācijās bīstamajā zonā aizliegts
uzturēties personām bez piemērotiem individuālajiem aizsardzības līdzekļiem.
43. Darba devējs nodrošina trauksmes un avārijas saziņas līdzekļu efektīvu darbību, lai katrs nodarbinātais
nekavējoties tiktu informēts par draudiem viņa drošībai un veselībai.
44. Darba devējs regulāri, bet ne retāk kā reizi gadā atbilstoši riska novērtējumam pārskata un aktualizē
pasākumus, kas veicami avārijas situācijās, kā arī avārijas situācijas novēršanai.
V. Konsultēšanās, informēšana un apmācība
45. Darba devējs nodrošina nodarbinātajiem un viņu uzticības personām darba specifikai atbilstošu apmācību un
nepieciešamo informāciju par attiecīgajiem darba aizsardzības pasākumiem, lai katrs nodarbinātais darba vietā prastu
aizsargāt sevi un citus nodarbinātos. Darba devējs nodrošina šādu informāciju:
45.1. par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu
 II nodaļas
 prasībām, ievērojot jebkuras
pārmaiņas darba vietā, kas var mainīt riska novērtējuma datus;
45.2. par pasākumiem riska novēršanai un samazināšanai un par pārmaiņām riska novērtējuma datos;
45.3. par ķīmiskajām vielām un maisījumiem darba vietā, to koncentrāciju darba vides gaisā, risku nodarbināto
drošībai un veselībai, kā arī par ķīmisko vielu un maisījumu aroda ekspozīcijas robežvērtībām (AER);
45.4. par drošības datu lapās sniegto ķīmisko vielu un maisījumu raksturojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 
1907/2006
, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu,
vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza
Direktīvu 
1999/45/EK
 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 
793/93
 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 
1488/94
, kā arī
Padomes Direktīvu 
76/769/EEK
 un Komisijas Direktīvu 
91/155/EEK
, Direktīvu 
93/67/EEK
, Direktīvu 
93/105/EK
un Direktīvu 
2000/21/EK
, 31. pantu;
45.5. par rīcību un pasākumiem avārijas situācijās.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92; MK 
07.04.2015.
 noteikumiem Nr.163)
46. Darba devējs nodrošina to nodarbināto apmācību, kuriem ir vai ir iespējama saskare ar ķīmiskajām vielām vai
maisījumiem:
46.1. pirms darba uzsākšanas;
46.2. regulāri, ne retāk kā reizi gadā;
46.3. atkārtoti, ja darba vidē notikušas pārmaiņas, kuras var ietekmēt nodarbināto drošību un veselību, saņemta
jauna informācija par ķīmisko vielu un maisījumu īpašībām vai konstatēts, ka nodarbinātā zināšanu līmenis ir
nepietiekams.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
47. Nodarbinātie, nodarbināto uzticības personas un viņu pārstāvji konsultējas un piedalās šajos noteikumos
paredzēto jautājumu risināšanā saskaņā ar 
Darba aizsardzības likumu
.
VI. Īpaši ierobežojumi un aizliegumi ķīmisko vielu un maisījumu ražošanā,
izgatavošanā un lietošanā darba vietās, kā arī veicot citas darbības ar tiem
(Nodaļas nosaukums grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
8
/
23
48. Īpašus ierobežojumus, kas attiecas uz darbībām ar atsevišķām bīstamām ķīmiskajām vielām, reglamentē
normatīvie akti par bīstamo ķīmisko vielu un maisījumu ražošanas, tirdzniecības un lietošanas ierobežojumiem,
izņemot šādus gadījumus:
48.1. zinātnisko pētījumu, testu un analīžu veikšana;
48.2. ķīmisko vielu un maisījumu - blakusproduktu vai ražošanas atkritumu - pārstrāde vai iznīcināšana;
48.3. ķīmisko vielu un maisījumu kā starpproduktu ražošana un izmantošana vienotā, nepārtrauktā procesā.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
49. Šo noteikumu 
48.punktā
 noteiktajos izņēmuma gadījumos darbības ar atsevišķām bīstamām ķīmiskajām vielām
ir atļautas, ja ir ievērotas šo noteikumu 
50.punktā
 minētās prasības un darba devējs pirms darbu uzsākšanas ir
sagatavojis un iesniedzis kontroles institūcijās šādus datus:
49.1. izņēmuma pamatojums;
49.2. aprēķini par lietojamo ķīmisko vielu un maisījumu daudzumu gadā;
49.3. to darbību (reakciju, procesu) apraksti, kurās tiek lietota attiecīgā ķīmiskā viela vai maisījums;
49.4. paredzamais nodarbināto skaits;
49.5. tehniskie un citi pasākumi, kas novērš vai samazina risku nodarbināto drošībai un veselībai.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
50. Šo noteikumu 
48.punktā
 minētās ķīmiskās vielas un maisījumus drīkst ražot un izmantot tikai tad, ja ražošana
un izmantošana notiek noslēgtā sistēmā (sistēma, kas nepieļauj nodarbinātā tiešu saskari ar ķīmisko vielu vai
maisījumu), no kuras ķīmiskās vielas izvada tikai tad, ja tas nepieciešams procesa kontrolei vai sistēmas
apkalpošanai.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
VII. Nodarbināto veselības uzraudzība
51. Nodarbinātajiem, kuriem darba vietā iespējama saskare ar ķīmiskajām vielām vai maisījumiem, veic obligātās
veselības pārbaudes saskaņā ar normatīvajiem aktiem par obligāto veselības pārbaužu veikšanas kārtību. Nosūtot
nodarbināto uz obligāto veselības pārbaudi, darba devējs obligātās veselības pārbaudes kartē norāda informāciju par
ķīmiskajām vielām, to iedarbības veidu, ilgumu un koncentrāciju darba vides gaisā.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
52. Ja nodarbinātajam darba vietā ir vai ir iespējama saskare ar ķīmiskajām vielām vai maisījumiem, viņa veselības
pārbaužu rezultātiem (attiecīgo dokumentu kopijām), ja nepieciešams, jābūt pieejamiem kompetentam speciālistam
vai kompetentai institūcijai un Valsts darba inspekcijai saskaņā ar 
Darba aizsardzības likumu
.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
53. Nodarbinātajam, kuram darba vietā ir vai ir iespējama saskare ar ķīmiskajām vielām vai maisījumiem, ir tiesības
iepazīties ar veselības pārbaužu rezultātiem, kas attiecas uz viņu.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
54. Ja nodarbinātajiem darba vietā ir vai ir iespējama saskare ar ķīmiskajām vielām vai maisījumiem, izstrādājot
darba aizsardzības pasākumus konkrētajā darba vietā, ņem vērā viņu veselības pārbaužu rezultātus.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
9
/
23
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Komisijas 1991.gada 29.maija Direktīvas 
91/322/EEK
 par iesakāmo robežlielumu noteikšanu, izpildot Padomes
Direktīvu 
80/1107/EEK
 par darbinieku aizsardzību pret draudiem, kas saistīti ar pakļaušanu ķīmisku, fizikālu un
bioloģisku aģentu iedarbībai darba vietā;
2) Eiropas Padomes 1998.gada 7.aprīļa Direktīvas 
98/24/EK
 par darbinieku veselības un drošības aizsardzību pret
risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 
89/391/EEK
16.panta 1.punktu);
3) Komisijas 2000.gada 8.jūnija Direktīvas 
2000/39/EK
, ar ko izveido darba vietā pieļaujamo indikatīvo robežvērtību
pirmo sarakstu, lai īstenotu Padomes Direktīvu 
98/24/EK
 par darbinieku veselības un drošības aizsardzību pret risku,
kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 29.aprīļa Direktīvas 
2004/37/EK
 par darbinieku aizsardzību pret
draudiem, kas saistīti ar kancerogēnu vai mutagēnu vielu iedarbību darbavietā (sestā atsevišķā direktīva saskaņā ar
Direktīvas 
89/391/EEK
 16.panta 1.punktu);
5) Komisijas 2006.gada 7.februāra Direktīvas 
2006/15/EK
, ar ko, īstenojot Padomes Direktīvu 
98/24/EK
, izveido otru
sarakstu ar orientējošām robežvērtībām vielu iedarbībai darbavietā un groza Direktīvu 
91/322/EEK
 un 
2000/39/EK
;
6) Komisijas 2009.gada 17.decembra Direktīvas 
2009/161/ES
, ar ko, īstenojot Padomes Direktīvu 
98/24/EK
, izveido
55. Ja veselības pārbaudē konstatēts, ka slimība vai veselības traucējumi nodarbinātajam radušies no saskares ar
ķīmiskajām vielām vai maisījumiem darba vietā, vai ir pārsniegti bioloģiskās ekspozīcijas rādītāji (BER):
55.1. arodslimību ārsts informē nodarbināto par obligāto veselības pārbaužu rezultātiem un sniedz informāciju
un ieteikumus par veselības aprūpi arī pēc ķīmisko vielu ietekmes izbeigšanas, kā arī atbilstoši normatīvajiem
aktiem par obligāto veselības pārbaužu veikšanas kārtību informē darba devēju par neatbilstošiem darba vides
apstākļiem, kas var nelabvēlīgi ietekmēt pārējos līdzīgos apstākļos nodarbinātos, norādot, ka arī viņiem būtu
vēlams veikt obligātās veselības pārbaudes;
55.2
. darba devējs atkārtoti izvērtē riska novērtējuma rezultātus un darba aizsardzības pasākumus, kas novērš
vai samazina attiecīgo risku, atbilstoši šo noteikumu
 III nodaļai
;
55.3. darba devējs ņem vērā arodslimību vai arodveselības ārsta, darba aizsardzības speciālista, kompetenta
speciālista vai kompetentās institūcijas ieteikumus, veicot darba aizsardzības pasākumus ķīmisko vielu un
maisījumu radītā riska novēršanai vai samazināšanai, paredzot iespēju norīkot nodarbinātos alternatīvos darbos,
kur nepastāv ķīmisko vielu un maisījumu iedarbības risks;
55.4. darba devējs nodrošina sistemātisku veselības uzraudzību un paredz atkārtotu veselības pārbaudi
jebkuram nodarbinātajam, kurš ticis pakļauts līdzīgai ķīmisko vielu un maisījumu iedarbībai.
(Grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92)
55.
1
 Šajā nodaļā minētos veselības pārbaužu datus darba devējs glabā 40 gadus pēc pēdējās zināmās nodarbinātā
saskares ar ķīmiskajām vielām, pēc tam datus nodod arhīvā. Ja darba devēju likvidē, veselības pārbaužu datus glabā
saskaņā ar prasībām, kas noteiktas normatīvajos aktos par arhīva dokumentu glabāšanu.
(MK 
01.02.2011.
 noteikumu Nr.92 redakcijā)
VIII. Noslēguma jautājums
56. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2002.gada 3.septembra noteikumus Nr.399 "
Darba aizsardzības
prasības, saskaroties ar ķīmiskajām vielām darba vietās
" (Latvijas Vēstnesis, 2002, 127.nr.; 2005, 72.nr.).
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(Grozīta ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr. 92; MK 
07.04.2015.
 noteikumiem Nr. 163; MK 
10.07.2018.
noteikumiem Nr. 407)
10
/
23
darbavietā pieļaujamo indikatīvo iedarbības robežvērtību trešo sarakstu un groza Direktīvu 
2000/39/EK
;
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvas 
2014/27/ES
, ar ko groza Padomes Direktīvas
92/58/EEK
, 92/85/EEK, 94/33/EK, 
98/24/EK
 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2004/37/EK
, lai tās
pielāgotu Regulai (EK) Nr. 
1272/2008
 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu;
8) Komisijas 2017. gada 31. janvāra Direktīvas (ES) 
2017/164
, ar ko, īstenojot Padomes Direktīvu 
98/24/EK
, izveido
ceturto sarakstu darbavietā pieļaujamās iedarbības orientējošām robežvērtībām un groza Komisijas Direktīvu
91/322/EEK
, 
2000/39/EK
 un 
2009/161/ES
.
Ministru prezidents A.Kalvītis 
Labklājības ministra vietā - vides ministrs R.Vējonis
1.pielikums Word formātā
Labklājības ministra vietā - vides ministrs R.Vējonis
Vielas
sinonīma
Nr.p.k.
Ķīmisko vielu nosaukumu sinonīmi
Vielas Nr.p.k.
1.pielikumā
1.
 
abrazīvie putekļi
54
3
2.
3-
acetilanizols
44
3
3.
3-
acetilmetoksibenzols
44
3
4.
2-
acetoksibenzoskābe
3
5.
3-(α-
acetonilbenzil)-4-hidroksikumarīns
6
51
6.
 
adipīnskābes dibutilesteris
165
7.
 
adobacilīns
6
9
8.
 
agrimicīns
5
55
9.
 
akrilaldehīds
17
10.
 
akriloilhlorīds
16
11.
 
akrilskābes 1H,1H-tridekafluorheptilesteris
6
02
12.
 
akrilskābes 2-etoksietilesteris
24
8
13.
 
akrilskābes etilesteris
23
3
14.
 
akrilskābes heptilesteris
30
5
15.
 
akrilskābes metilesteris
4
19
16.
 
akrofols
4
59
17.
 
alkāni
49
5
Labklājības ministrijas iesniegtajā redakcijā
 
1.pielikums 
Ministru kabineta 
2007.gada 15.maija noteikumiem Nr.325
Ķīmisko vielu aroda ekspozīcijas robežvērtības (AER) darba vides gaisā
(Pielikums grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr.92; MK 
07.04.2015.
 noteikumiem Nr.163; MK 
10.07.2018.
noteikumiem Nr. 407)
Labklājības ministrijas iesniegtajā redakcijā
 
2.pielikums 
Ministru kabineta 
2007.gada 15.maija noteikumiem Nr.325
Ķīmisko vielu sinonīmi un vielām atbilstošie numuri
(Pielikums grozīts ar MK 
01.02.2011.
 noteikumiem Nr. 92; MK 
07.04.2015.
 noteikumiem Nr. 163; MK 
10.07.2018
noteikumiem Nr. 407)
11
/
23
18.
 
alkilamīni
3
1
19.
 
alumīnija oksīds ar silīcija dioksīda piejaukumu
3
69
20.
 
amidopirīns
25
2
21.
1-
amino-1,3-propāndikarbonskābe
47
22.
4-
amino-1-metoksibenzols
7
3
23.
2-
amino-3- (4-imidazolil) propānskābe
4
8
24.
2-
amino-3-(2-amino-2-karboksietildisulfēnil) propānskābe
4
4
25.
2-
amino-3-(3-indolil) propānskābe
5
8
26.
2-
amino-3-(4-hidroksifenil)-propānskābe
5
6
27.
4-
amino-3, 5, 6-trihlorpiridīn-2-karbonskābe
3
2
28.
2-
amino-3-fenilpropānskābe
4
5
29.
2-
amino-3-guanidīnopentānskābe
4
1
30.
2-
amino-3-hidroksibutānskābe
5
7
31.
2-
amino-3-hidroksipropānskābe
5
5
32.
2-
amino-3-merkaptopropānskābe
4
3
33.
2-
amino-3-metilbutānskābe
5
9
34.
2-
amino-3-metilpentānskābe
4
9
35.
2 –
amino-4-metilmerkap-tobutānskābe
5
2
36.
2-
amino-4-metilpentānskābe
50
37.
 
aminobenzilpenicilīns
6
9
38.
 
aminobenzols
7
2
39.
4-
aminobenzolsulfon-amīds
5
64
40.
α -
amino- β -fenilpropionskābe
4
5
41.
α -
amino- β -merkaptopropionskābe
4
3
42.
α -
amino- β -metilbaldriānskābe
4
9
43.
2-
aminodzintarskābe
4
2
44.
2-
aminoetilbenzoāts
108
45.
 
aminoetiķskābe
4
6
46.
 
aminofenilmetil-penicilīns
6
9
47.
α -
amino- γ -metiltiosviestskābe
5
2
48.
α -
aminoizokapronskābe
50
49.
ε-
aminokapronskābes laktāms
36
6
50.
4-
amino-N-(3-metoksipirazīn-2-il)- benzolsulfonamīds
5
65
51.
4-
amino-N-(4,6-dimetilpirimidīn-2-il)-benzolsulfonamīds
5
58
52.
4-
amino-N-(5-metoksipirimidīn-2-il)-benzolsulfonamīds
56
2
53.
4-
amino-N-(5-etil-[1,3,4]tiadiazol-2-il) benzolsulfonamīds
2
29
54.
4-
amino-N-(6-metoksipiridazīn-3-il)-benzolsulfonamīds
5
63
55.
4-
amino-N-(aminoiminometil)-benzolsulfonamīds
5
59
56.
4-
amino-N-(tiazol-2-il)-benzolsulfonamīds
5
65
57.
2-
aminopropānskābe
40
58.
3-
aminopropānskābe
18
59.
α-
aminopropionskābe
40
60.
 
amonija hidrofluorīds
27
0
61.
 
amonija hidrogēnfosfāta un dihidrogēnfosfāta maisījums
60
62.
 
amonija tiocianāts
6
4
63.
 
antihelmicīns
31
0
63.
1
 
p-anizidīns
73
64.
 
apatīts
5
43
65.
 
aziridīns
24
1
66.
 
bārija ūdeņraža fosfāts
86
67.
 
barīts
89
68.
 
benzālhlorīds
98
69.
 
benzilcianīds
25
3
70.
 
benzo[def] krizēns
94
71.
p-
benzohinons
102
72.
1,3-
benzoldikarbonskābe
33
7
73.
1,2-
benzoldikarbonskābes anhidrīds
28
1
74.
1,2-
benzoldikarbonskābes di-2-propēnilesteris
161
75.
1,2-
benzoldikarbonskābes dialkilēsteri
162
76.
1,2-
benzoldikarbonskābes dibutilesteris
167
77.
1,2-
benzoldikarbonskābes dietilesteris
173
78.
1,2-
benzoldikarbonskābes dimetilesteris
202
79.
1,4-
benzoldikarbonskābes dimetilesteris
206
12
/
23
80.
1,2-
benzoldikarbonskābes dinonilesteris
21
5
81.
1,2-
benzoldikarbonskābes dizobutilesteris
191
82.
1,3-
benzoldiols
5
25
83.
 
benzoskābes hloranhidrīds
103
84.
2,2'-
bipiridīns un 4,4'-bipiridīns
113
85.
 
bis(2- etilheksil) sebacināts
21
7
86.
 
bis-azepān-1-ilmetanons
22
1
87.
 
bisfenols A
34
1
88.
 
bis-N,N'-heksametilēnurīnviela
22
1
89.
 
boksītu aglomerāts
5
43
90.
 
bora trifluorīds
117
91.
DL-
bornan-2-ons
36
5
92.
1-
brom-3-nitrobenzols
4
86
93.
1-
brombutāns
131
94.
 
brometāns
23
6
95.
 
brommetāns
42
0
96.
 
butānaldehīds
568
97.
 
butanāls
568
98.
1,4-
butāndikarbonskābe
7
99.
1,4-
butāndikarbonskābes dibutilesteris
165
100.
1,4-
butāndikarbonskābes monoetilesteris
8
101.
1-
butanols
137
102.
2-
butanols
137
103.
n-
butanols
137
104.
 
butānskābe
5
67
104.
1
 
butāndions
160.
1
105.
3-
butēn-2-ons
4
38
106.
1-
butēn-3-īns
6
42
107.
 
butilcelosolvs
139
108.
 
butilglikolacetāts
140
109.
 
butildiglikols
141
109.
1
 
1,4-butīndiols
127.
1
110.
 
cefalosporīns N
142
111.
 
cefolosporīns P
142
112.
 
cements
5
43
113.
 
cianobenzols
106
114.
2-
cianoetanols
3
09
115.
 
ciānoetilēns
11
116.
 
cianometāns
1
117.
 
cietkoksnes
5
23
118.
p-
cimols
154
119.
 
cinebs
155
120.
 
cis-3-hlorakrilskābes nātrija sāls
4
59
121.
 
cis-3-hlorpropēnskābes nātrija sāls
4
59
122.
 
DBP
167
123.
p,p’-
DDT (4,4'-DDT)
3
70
124.
 
dekāndiskābes dibutilesteris
169
125.
 
dekāndiskābes dimetilesteris
203
126.
1-
dekanols
160
127.
 
demetons
4
07
128.
 
desflurāns
7
1
129.
 
dialkiloksalāti
5
47
130.
1,2-
diaminoetāns
238
131.
1,6-
diaminoheksāns
298
132.
2,6–
diaminoheksānskābe
5
1
133.
α, ε -
diaminokapronskābe
5
1
134.
 
diamonija hidrogēnortofosfāts
60
135.
 
dibora tricinka heksaoksīds
157
136.
 
dibrommetāns
427
137.
 
dietil-1,4-dihidro-2,6-dimetilpiridīn-3,5-dikarboksilāts
193
138.
 
dietilēndiamīns
50
4
139.
 
dietilfeniltiometilfosfonāts
30
7
140.
O,O’-
dietil-O”-(2-etiltioetil) tiofosfāta un O,O’-dietil-S-(2-etiltioetil)
4
07
13
/
23
tiofosfāta maisījums
141.
 
difacinons
174
142.
2-
difenilacetil-1,3-indandions
174
143.
 
difenils
112
144.
 
difluorhlorbrommetāns
121
145.
 
difosforapentasulfīds
27
6
146.
 
difosforpentaoksīds
27
4
147.
3,7-
dihidro-1,3-dimetil-1H-purīn-2,6-dions
5
75
148.
3,7-
dihidro-3,7-dimetil-1H-purīn-2,6-dions
5
76
149.
1,3–
dihidroksibenzols
5
25
150.
2,2'
dihidroksidietilēteris
171
151.
m-
dihlorbenzols
183
152.
o-
dihlorbenzols
182
153.
p-
dihlorbenzols
184
154.
 
dihlordifeniltrihloretāns (DDT)
37
0
154.
1
 
1,1-dihloretilēns
645
155.
1,2-
dihlorfluoretāns
26
7
156.
 
dihlormetāns
4
28
157.
 
dihlormetilbenzols
98
158.
α, α -
dihlortoluols
98
159.
 
dihromāti
33
4
160.
 
diludīns
193
161.
N,N-
dimetil-2-hidroksietilamīns
195
162.
2,2-
dimetil-3-(2-metil-1-propēnil) ciklopropān-1-karbonskābe
38
2
163.
2,6-
dimetil-3,5-dietoksikarbonil-1,4-dihidropiridīns
193
164.
2,3-
dimetilakrilskābe
4
15
165.
3,3-
dimetilakrilskābes etilesteris
4
16
166.
α, α -
dimetilbenzilhidroperoksīds
25
1
167.
1,2-
dimetilbenzols
386
168.
1,3-
dimetilbenzols
385
169.
1,4-
dimetilbenzols
387
170.
 
dimetilbenzols
384
170.
1
 
dimetil diketons
160.
1
171.
N,N-
dimetiletanolamīns
195
172.
N,N-
dimetilfenilamīns
196
173.
1,3-
dimetilksantīns
5
76
174.
3,7-
dimetilksantīns
5
75
175.
O,O’-
dimetil-O”-(2-etiltioetil) tiofosfāta un dimetil-S-(2-etiltioetil) tiofosfāta
maisījums
433
176.
2,2-
dimetilvinilkarbinols
41
4
177.
2,4-
dinitrohlorbenzols
31
4
178.
4,6-
dinitro-o-krezols
4
26
179.
2,2'-
dipiridils un 4,4'-dipiridils
113
180.
 
dipropilēnglikola monometilēteris
441
181.
 
disēra dihlorīds
5
32
182.
(svītrots ar MK 
10.07.2018.
 noteikumiem Nr. 407)
183.
3,3’-
ditio-bis-2- aminopropānskābe
4
4
184.
1,2-
ditio-difosforskābes tetra-O-etilesteris
5
66
185.
 
divanādija pentaoksīda dūmi
6
30
186.
 
divanādija trioksīda putekļi
6
29
187.
 
DNOC
4
26
188.
 
dodekanols
22
0
189.
 
dolomīts
5
43
190.
 
DPM
4
41
191.
 
dzeltenā asinssāls
3
58
192.
 
dzelzs aglomerāts
22
3
193.
 
dzeramā soda
46
1
194.
 
elektrokorunds
22
195.
 
enflurāns
7
1
196.
1,2-
epoksipropāns
518
197.
2-
eropēnskābes 2-etoksietilesteris
24
8
198.
 
etanāls
2
14
/
23
199.
N,N’-
etāndiil-bis-ditiokarbamīnskābes cinka sāls
155
200.
1,2-
etāndiols
2
39
201.
 
etāndiskābe
5
46
202.
 
etanols
24
6
203.
 
etiķskābes 3-metil-1-butilesteris
335
204.
 
etiķskābes benzilesteris
96
205.
 
etiķskābes metilesteris
418
206.
 
etiķskābes propilesteris
513
207.
 
etiķskābes vinilesteris
6
41
208.
 
etil-[[3-[2-(dietilamino)etil]-4-metil-2-okso-2H-1-benzpirān-7-il]oksi]
acetāta hidrohlorīds
3
68
209.
 
etil-3-metilkrotonskābe
4
16
210.
 
etilacetāts
23
2
211.
 
etilbutilketons
30
4
212.
1,2-
etilēndikarbonskābes anhidrīds
4
00
213.
 
etilēnglikola dimetilēteris
207
214.
 
etilēnglikola monobutilētera acetāts
140
215.
 
etilēnglikola monobutilēteris
139
216.
 
etilēnglikola monoetilēteris
23
7
216.
1
 
2-etil-1-heksanols
243.
1
217.
2-
etilheksilakrilāts
14
217.
1
 
2-etilheksilspirts
243.
1
218.
 
etilizoamilketons
42
3
219.
 
etilmerkaptāns
22
8
220.
 
etilmetilketons
126
221.
O-
etil-O’-fenil-S-propiltiofosfāts
30
7
221.
1
 
etilsilikāts
579.
1
222.
2-
etoksi-1-etanols
23
7
223.
 
fenibuts
3
3
224.
[(2-
fenil-1,5-dimetil-3-okso-2,3-dihidro-1H-pirazol-4-il)-metilamino]-
metānsulfonskābes nātrija sāls
70
225.
6-
fenilacetamidopeni-cilān-skābes nātrija sāls
99
226.
 
fenilamīns
7
2
227.
2-
fenilazomalonnitrils
25
4
228.
N,N’-(m-
fenilēn) disukcinimīds
25
8
229.
1,1'-1,3-
fenilēnbis-1H-pirol-2,5-dions
25
8
230.
1,2-
fenilēndiamīns
25
6
231.
1,3-
fenilēndiamīns
25
5
232.
1,4-
fenilēndiamīns
25
7
232.
1
 
fenilēteris
175.
1
233.
 
fenilhidrazonomalonnitrils
25
4
234.
 
fenilkarbinols
100
235.
 
fenilmetanols
100
236.
 
fenilmetilketons
4
237.
2-
fenilpropēns
4
36
238.
 
fenmedifams
111
238.
1
 
fenoksibenzols
175.
1
239.
3-
fenoksifenols
26
2
240.
 
ferrovanādijs
6
31
241.
 
fitomicīns
5
55
242.
 
flagofīts
5
43
243.
 
formaldehīda dimetilacetāls
208
244.
2-
formilfurāns
28
8
245.
 
fosfora pentahlorīds
27
3
246.
 
fosfora pentoksīds
27
4
247.
 
fosforiltrihlorīds
27
5
248.
 
fosforskābes dibutilfenilesteris
166
249.
 
freons 11
26
8
250.
 
freons 12
177
251.
 
freons 12 Br
121
252.
 
freons 13 B1
124
253.
 
freons 141
26
7
15
/
23
254.
 
freons 142
179
255.
 
freons 143
6
09
256.
 
freons 152
178
257.
 
freons-112
176
258.
2-
furānkarbaldehīds
28
8
259.
 
germānija (IV) oksīds
292
260.
 
germāns
29
3
261.
 
glutamīnskābes 5-laktāms
5
3
262.
 
glutārskābes dialdehīds
29
4
263.
 
Graudu putekļi
523
263.
1
 
Ģipša putekļi
353.
1
264.
 
halotāns
7
1
265.
 
heksahlorpropanons
29
5
266.
1,6-
heksāndiamīns
29
8
267.
1,6-
heksāndiizocianāts
299
268.
 
heksāndiskābes dibutilesteris
165
269.
 
heksānskābe
36
7
270.
 
heptanols
30
6
271.
 
herbāns
2
89
271.
1
 
hidrogenētie difenilbenzoli
308.
1
272.
2-
hidroksi-2-metilpropionitrils
5
273.
(R)-4-
hidroksi-3-(3-okso-1-fenilbutil)-2-benzpirons
6
51
274.
(S)-4-
hidroksi-3-(3-okso-1-fenilbutil)-2-benzpirons
6
51
275.
7-[2-
hidroksi-3-(N-(2-hidroksietil), N-metil)amino] propilteofilīna
nikotīnskābes sāls
38
3
276.
 
hidroksibenzols
26
4
277.
2-
hidroksibenzoskābes svina sāls
57
0
278.
2-
hidroksietilakrilāts
15
279.
3-(4-
hidroksifenil) alanīns
5
6
280.
α-
hidroksiizobutironitrils
5
281.
2-
hidroksimetilfurāns
28
7
282.
1-
hidroksinaftalīns
4
56
283.
2-
hidroksinaftalīns
4
57
284.
3-
hlor-1,2-epoksipropāns
226
285.
1-
hlor-3-hidroksipropāns
31
2
286.
 
hloracetilhlorīds
4
47
287.
 
hlorāls
6
12
288.
 
hloramps
3
2
289.
1-
hlorbutāns
133
290.
 
hloretāns
24
4
291.
 
hloretiķskābe
4
46
292.
 
hloretilēns
6
44
293.
 
hlormetāns
4
29
294.
 
hloropons
6
18
295.
 
hlorpelargonskābe
3
19
296.
α -
hlorpropionskābe
32
2
297.
α -
hlortoluols
97
298.
 
homopiperidīns
30
0
299.
 
hroma ortofosfāts
3
28
300.
 
hroma trioksīds
3
29
301.
 
hroma-amonija alauns
33
3
302.
 
intenkordīns
368
303.
 
intensaīns
368
304.
 
izdedži un minerālvate
543
305.
 
izoamilmetilketons
42
2
306.
 
izobutilacetāts
5
77
307.
 
izobutilacetons
42
2
308.
 
izobutilmetilketons
42
4
309.
 
izobutilspirts
137
310.
 
izoflurāns
7
1
311.
(svītrots ar MK 
07.04.2015.
 noteikumiem Nr.163)
  
312.
 
izopentilacetāts
33
5
313.
 
izopentilmetilketons
42
2 
16
/
23
313.
 
izopentilmetilketons
42
2
314.
 
izopropēnilbenzols
25
0
315.
 
izopropilacetons
42
4
316.
 
izopropilbenzola hidroperoksīds
25
1
317.
 
izopropilbenzols
3
88
318.
 
izopropilspirts
34
0
319.
2-
izopropiltoluols
154
320.
3-
izopropiltoluols
154
321.
4-
izopropiltoluols
154
322.
 
kalcija dihidroksīds
3
48
323.
 
kālija heksafluorsilikāts
35
7
324.
 
kālija O-alkilditiokarbonāts
35
4
325.
 
kālija O-butilditiokarbonāts
35
5
326.
 
kālija O-etilditiokarbonāts
35
6
327.
 
karbanonitrils
148
328.
 
karbations
4
66
329.
 
karbinols
41
3
330.
 
karboksīds (pesticīds)
22
1
331.
1-
karboksimetilpiridīnija betaīns
111
332.
 
karbonilhlorīds
28
0
333.
 
kaustiskā soda
46
2
334.
 
keramika
543
335.
 
krezolu maisījums
38
1
336.
 
kriolīts
27
0
337.
2,6-
ksilenols
200
338.
o-,m-,p-
ksilols
38
4
339.
 
kumilhidroperoksīds
25
1
340.
 
kumola hidroperoksīds
25
1
341.
 
kumolhidroperoksīds
198
342.
 
kuprozāns
155
343.
 
lakbenzīns
39
3
344.
 
laurilspirts
22
0
345.
 
luminofors P - 385
84
346.
 
magnija dodekaborīts
398
347.
 
maleīnanhidrīds
40
0
348.
 
māls
543
349.
 
manebs
40
4
350.
 
metakrilanhidrīds
41
0
351.
 
metakrilhlorīds
41
1
352.
 
metanāls
27
1
353.
 
metānskābe
5
48
354.
2-
metil-1,3-butadiēns
3
39
355.
3-
metil-1-butanols
33
6
356.
1-
metil-1-etanols
34
0
357.
2-
metil-1-propanols
137
358.
3-
metil-2-butanons
43
1
359.
 
metil-2-metilpropeonāts
43
4
360.
N-
metil-2-pirolidons
42
5
361.
2-
metil-2-propanols
137
362.
 
metilamilketons
30
3
363.
 
metilāls
208
364.
 
metilbenzols
60
0
365.
3-
metilbutilacetāts
33
5
366.
1-
metilbutiletanoāts
42
1
366.
1
 
Metildemetons
433
367.
 
metilditiokarbamāts
4
66
368.
 
metilditiokarbamīn-skābes nātrija sāls
4
66
369.
 
metiletilketons
126
370.
o-, m-, p-
metilfenoli
38
1
371.
 
metilhloroforms
6
05
372.
 
metilizobutilketons
42
4
373.
2-
metilkrotonskābe
41
5
374.
 
metilmerkaptāns
41
2
375.
4-
metil-m-fenilēndiizocianāts
599
17
/
23
376.
 
metiloksirāns
5
18
377.
 
metilpentilketons
30
3
378.
4-
metilpiperazīn-1-amīns
3
4
379.
3-(1-
metilpirolidīn-2-il) piridīns
47
4
380.
 
metilpropenoāts
4
19
381.
2-
metilpropēnskābe
4
09
382.
2-
metilpropēnskābes anhidrīds
41
0
383.
2-
metilpropēnskābes amīds
4
08
384.
2-
metilpropēnskābes butilesteris
135
385.
2-
metilpropēnskābes hloranhidrīds
41
1
386.
2-
metilpropēnskābes metilesteris
43
3
387.
 
metilspirts
41
3
388.
α-
metilstirols
25
0
389.
N-
metilurīnviela
4
37
390.
1-
metoksi-4-nitrobenzols
48
4
391.
4-
metoksianilīns
7
3
392.
5-
metoksisulfadiazīns
5
62
393.
 
monoetanolamīns
3
5
394.
 
monohlorbenzols
31
7
395.
 
monopropilēnglikol-metilēteris
44
2
396.
 
muskavīts
543
397.
 
nafta
39
3
398.
2-
naftilskābe
45
3
399.
α -
naftols
4
56
400.
β
naftols
4
57
401.
 
nātrija 3-hlorakrilāts
4
59
402.
 
nātrija sārms
46
2
403.
 
nātrija tiocianāts
47
0
404.
 
n-butilacetāts
23
1
405.
 
neorganiskie hroma (II) savienojumi
32
7
406.
 
neorganiskie hroma (III) savienojumi
32
7
407.
 
nikotīnamīds
4
76
408.
N-(5-
nitro-2-furfurilidēn)-1-aminohidantoīns
284
409.
m-
nitroanilīns
48
2
410.
o-
nitroanilīns
48
1
411.
p-
nitroanilīns
48
3
412.
 
nitrofurāls
28
2
413.
 
nitrofurantoīns
28
3
414.
3-(5-
nitrofurfurilidēnamino)-2-oksazolidīnons
28
6
415.
5-
nitrofurfurola semikarbazons
28
2
416.
N-[2-(5’-
nitrofuril-2)-2-propēnilidēn]-1-aminohidantoīns
28
4
417.
N-[(5’-
nitrofuril-2’)akrilidēn]-1-aminohidantoīns
28
4
417.
1
 
nitroglicerīns
293.
1
418.
 
nivalīns
2
89
419.
 
nonanols
49
1
420.
 
norsulfazols
5
65
421.
 
nurunons
2
89
422.
 
oglekļa disulfīds
5
33
423.
 
oglekļa monoksīds
49
3
424.
 
oglekļa tetrahlorīds
5
87
425.
2,2'
oksibisetanols
171
426.
 
oksirāns
24
2
427.
2,2,3,3,4,4,5,5
oktafluorpentilakrilāts
13
428.
 
oktān-1,8-dikarbonskābes dioktilesteris
21
7
429.
1,8-
oktāndikarbonskābe
5
28
430.
1,8-
oktāndikarbonskābes dimetilesteris
203
431.
 
oktanols
497
432.
 
ortoborskābes bārija sāls
83
433.
 
ortofosforskābe
27
8
434.
 
pemza
543
435.
 
pent-3-ēn-3-ols
41
4
436.
 
pentakarbonildzelzs
222
437.
1,5-
pentāndiāls
29
4
18
/
23
438.
1-
pentanols
30
439.
 
pentānskābe
7
9
440.
3-
pentilacetāts
26
441.
 
pentilacetāts
25
442.
 
pentilbromīds
2
8
443.
3-
pentiletanoāts
26
444.
 
pentiletanoāts
25
445.
 
pentilformiāts
2
9
446.
 
perhidroazepīns
30
0
447.
 
perhloretilēns
5
86
448.
 
perlīts
543
449.
 
petrolēteris
39
2
450.
 
polietilēns
51
0
451.
 
piramidons
25
2
452.
 
piretra
5
06
453.
1-
piridiletiķskābes betaīns
111
454.
 
piridīn-3-karbonskābe
47
5
455.
 
piridīn-3-karbonskābes amīds
4
76
456.
 
pirimidīn-4,5,6-triamīna sulfāts
6
01
457.
 
pirolidīn-2-ona-5-karbonskābe
5
3
458.
2-
pirolidīnkarbonskābe
5
4
459.
 
poliamīds
51
0
460.
 
polietilēntereftalāts
389
461.
 
poliformaldehīds
51
0
462.
 
polikaprolaktāms
51
0
463.
 
polipropilēns
51
0
464.
 
polisaharīds
390
465.
 
poliuretāns
51
0
466.
 
portlandcements
144
467.
 
propanāls
5
22
468.
1,2-
propāndiola cikliskais karbonāts
5
15
469.
1,2-
propāndiols
5
17
470.
1-
propanols
5
21
471.
2-
propanols
342
472.
2-
propanons
6
473.
2-
propanons, dimetilketons
6
474.
 
propānskābes propilesteris
52
0
475.
2-
propēn-1-ols
19
476.
2-
propenāls
17
477.
 
propenoilhlorīds
16
478.
 
propēns
5
19
479.
 
propēnskābe
12
480.
2-
propēnskābes 2,2,3,3,4,4,5,5,6,6,7,7,7-tridekafluorheptilesteris
6
02
481.
2-
propēnskābes 2,2,3,3,4,4,5,5-oktafluorpentilesteris
13
482.
2-
propēnskābes 2-etilheksilesteris
14
483.
 
propēnskābes 2-hidroksietilesteris
24
0
484.
 
propēnskābes amīds
10
485.
2-
propēnskābes etilesteris
23
3
486.
 
propēnskābes heptilesteris
30
5
487.
 
propēnskābes metilesteris
4
19
488.
n-
propilamīns
5
14
489.
 
propilbenzols
3
88
490.
 
propilēnglikola monometilētera acetāts
44
1
491.
 
propilēnglikola monometilēteris
44
2
492.
 
propilēnhlorhidrīns
31
5
493.
2-
propīn-1-ols
5
11
494.
 
propionskābe
5
12
495.
 
pseidokumols
623
496.
 
putekļi augu un dzīvnieku dabas
5
23
497.
 
putekļi cukura
5
23
498.
 
putekļi koksnes
5
23
499.
 
kokvilnas, linu, vilnas, pūku, kūdras putekļi
5
23
500.
 
putekļi miltu
5
23
19
/
23
500.
1
 
oglekļa, akmeņogļu, dimanta putekļi
494
501.
 
putekļi papīra
5
23
501.
1
 
polimērmateriālu (polietilēna, polipropilēna u. c.) putekļi
510
501.
2
 
silikātu un alumosilikātu putekļi
543
502.
 
putekļi tabakas
5
23
503.
 
putekļi talkveida
5
23
504.
 
putekļi tējas
5
23
505.
 
ratindāns
174
506.
 
rimantāns
5
27
507.
 
salicilskābes vara sāls
6
36
508.
 
sarkanā asinssāls
3
59
509.
 
sebacīnskābes dibutilesteris
169
510.
 
sebacīnskābes dimetilesteris
203
511.
 
sebacīnskābes dioktilesteris
21
7
512.
 
sekbutilacetāts
5
77
513.
 
sēra dioksīds
53
0
514.
 
sēra trioksīds
5
31
515.
 
sērskābes anhidrīds
531
516.
 
sevofluorāns
7
1
516.
1
 
skudrskābes metilēsteris
421.
1
517.
 
skudrskābes pentilesteris
2
9
518.
 
stikla šķiedra
543
519.
 
stikla vate
543
520.
 
streptocīds
5
64
521.
 
sulfadimezīns
5
58
522.
 
sulfaetiltiadiazols
2
29
523.
 
sulfaetiodols
2
29
524.
 
sulfametazīns
5
58
525.
 
sulfanilguanidīns
5
59
526.
 
sulfanilskābes 6-metoksipiridazīn-3-ilamīds
5
63
527.
 
sulfanilskābes tiazol-2-ilamīds
5
65
528.
 
sulfanilurīnviela
637
529.
 
sulgīns
5
59
530.
 
talks
543
531.
 
teofilīns + 1,2-etilēndiamīns
22
5
532.
 
terc- butanols
137
533.
 
terc-pentilacetāts
27
534.
 
terc-pentilhidroperoksīds
4
17
535.
 
terilēns
3
89
535.
1
 
tetraetoksisilāns
579.
1
536.
 
tetrabora silicīds
5
41
537.
 
tetraetilditiopirofosfāts
5
66
538.
 
tetrafluor-1,3-dihloracetons
5
81
539.
 
tetrahlordifluoretāns
176
540.
 
tetrakarbonilniķelis
4
79
541.
 
tilāms
24
5
542.
 
TNT
6
24
543.
m-
tolilidēndiizocianāts
599
544.
 
toluol-2,3-diamīns
163
545.
 
toluol-2,4-diizocianāts
599
546.
 
tordons-22k
3
2
547.
 
triacilglicerols
39
4
547.
1
 
1,2,4-triazol-3-ilamīns
30.
1
548.
 
tricinka difosfīds
156
549.
 
trifluorbrommetāns
124
550.
1,1,1-
trihlor-2,2-bis-(4-hlorfenil)etāns
37
0
551.
 
trihloretēns
6
15
552.
 
trihlormetāns
32
0
553.
 
trikarbonil (metilciklopentadienil) mangāns
40
3
554.
 
trimelitskābe
105
555.
1,3,5-
trimetilbenzols
44
5
556.
1,7,7-
trimetilbiciklo(2,2,1) heptan-2-ons
36
5
20
/
23
557.
 
trimetilēnhlorhidrīns
31
2
558.
1,3,7-
trimetilksantīns
37
5
559.
2,4,6-
trinitrofenols
50
3
560.
 
trisilīcija tetranitrīds
54
0
561.
 
trivara fosfīds
6
33
562.
 
tufs
543
562.
1
 
tvana gāze
493
563.
 
vaitspirts
39
3
564.
 
varfarīns
6
51
565.
 
vinilbenzols
5
54
566.
 
vinilmetilbenzols
43
5
567.
N-
vinilpirolidons
64
0
568.
 
viniltoluols
43
5
569.
 
vitamīns B2
5
26
570.
 
vizla
543
571.
 
zilskābe
149
Labklājības ministra vietā - vides ministrs R.Vējonis
1. BER svinam (Pb):
1.1. asinīs ir 40 µg Pb/100 ml (references lielums - svina koncentrācijai asinīs aroda neeksponētai populācijai ≤ 10
µg/100 ml). Atkārtota asins analīze tiek veikta pēc diviem mēnešiem, ja svina līmenis ir 40-60 µg/100 ml. Ja svina
līmenis ir > 60 µg/100 ml, nepieciešama pārcelšana darbā, kur nav saskares ar svinu, veselības aprūpe un atkārtota Pb
līmeņa kontrole;
1.2. klīniskā asinsaina, retikulocīti un bazofilu punktainā graudainība eritrocītos;
1.3. koproporfirīns urīnā - 100 µg/g kreatinīna (references lielums 22-57 µg/g kreatinīna);
1.4. aminolevulīnskābe urīnā - 5 mg/g kreatinīna (references lielums 0,5-2,5 mg/g kreatinīna).
2. BER dzīvsudrabam (Hg):
2.1. asinīs ir 15 µg Hg/l (references lielums dzīvsudraba koncentrācijai asinīs aroda neeksponētai populācijai < 1µg/l);
2.2. urīnā ir 35 µg Hg/g kreatinīna jeb 50 µg Hg/l (references lielums dzīvsudraba koncentrācijai urīnā < 5 µg Hg/g
kreatinīna jeb 3,5 µg/l).
3. BER kadmijam (Cd):
3.1. asinīs ir 5 µg Cd/l (references lielums kadmija koncentrācijai asinīs aroda neeksponētai populācijai
(nesmēķētājiem) < 1 µg/l);
3.2. urīnā ir 5 µg Cd/g kreatinīna jeb 6 µg/l (references lielums kadmija koncentrācijai urīnā aroda neeksponētai
populācijai (nesmēķētājiem) < 0,5µg/l).
4. BER hromam (Cr) urīnā ir 10 µg Cr/g kreatinīna, mainoties maiņas laikā (references lielums kopējā hroma
koncentrācijai asinīs aroda neeksponētai populācijai < 0,5 µg/l, urīnā - < 0,5 µg/l).
5. Organiskiem šķīdinātājiem (benzols, toluols, stirols) nosaka to metabolītus un/vai šādas ķīmiskās vielas:
Labklājības ministrijas iesniegtajā redakcijā
 
3.pielikums 
Ministru kabineta 
2007.gada 15.maija noteikumiem Nr.325
Bioloģiskās ekspozīcijas rādītāji
21
/
23
5.1. benzolam - urīnā maiņas beigās nosaka fenolu (BER 25 µg/g kreatinīna);
5.2. toluolam - urīnā maiņas beigās nosaka hipurskābi (BER 1,6 g/g kreatinīna), asinīs - toluolu (BER 0,05 mg/l);
5.3. stirolam - urīnā maiņas beigās nosaka mandeļskābi (BER 0,8 g/g kreatinīna), asinīs - stirolu (BER 0,55 mg/l).
6. Fosfororganiskiem savienojumiem nosaka holinesterāzes aktivitāti eritrocītos, BER 70 % no bāzes līmeņa.
Labklājības ministra vietā - vides ministrs R.Vējonis
1. Paraugu ņemšanu veic raksturīgākajās darba vietās. Izpildot vienādas darba operācijas ar līdzīgiem darba rīkiem,
kontrolē darba vides gaisu pēc darba vietu izlases principa, izvēloties tās gan telpas centrā, gan telpas malās.
2. Gaisu analīzei ņem darba procesa laikā (tipiskos darba apstākļos) darbinieka elpošanas zonā - telpas daļas
puslodē 0,3 m rādiusā, kura apņem cilvēka seju ar centru viduspunktā starp acīm un kuras pamats ir novietots uz
līnijas, kas iet caur galvas vidu un balseni.
3. Darba maiņas laikā vai tehnoloģiskā procesa atsevišķu posmu laikā vienā darba vietā (punktā) ekspozīcijas
novērtēšanai ņem ne mazāk kā trīs paraugus; nosakot fibrogēnas iedarbības aerosolus, ir pieļaujams viens paraugs.
4. Parauga ņemšanai un analīzei izmanto kalibrētas precīzas instrumentālas analītiskas mēriekārtas.
5. Ja gāzu un tvaiku koncentrācija (C
g
) izteikta neatkarīgās no temperatūras un gaisa spiediena mērvienībās ppm,
tad, ņemot vērā vielas molmasu un gāzveida vielas mola ieņemto tilpumu pie atbilstošas temperatūras, gāzveida
ķīmiskās vielas masas koncentrāciju (C, mg/m
3
) aprēķina pēc šādām formulām:
C(mg / m
3
) =
Vielasmolmasa
x C
g
(ppm), pie 20°C
24.04
C(mg / m
3
) =
Vielasmolmasa
x C
g
(ppm), pie 25°C
24.44
6. Gāzveida ķīmiskās vielas masas koncentrāciju (C, mg/m
3
) izsakot kā gāzu un tvaiku koncentrāciju (C
g
)
neatkarīgās no temperatūras un gaisa spiediena mērvienībās ppm, izmanto šādas pārrēķinu formulas:
C
g
(ppm)
 =
24.04
x 
C(mg / m
3
)
, pie 20°C
Vielasmolmasa
C
g
(ppm)
 =
24.44
x 
C(mg / m
3
)
, pie 25°C
Vielasmolmasa
7. Ķīmiskās vielas maiņas koncentrāciju nosaka šādi:
7.1. astoņu stundu darba dienas vai maiņas laikā ņem vienu vai vairākus citu citam sekojošus gaisa paraugus
(darba vides gaisa daudzums, kuru ņem gaisa analīzei, lai izmērītu ņemtajā gaisa paraugā bīstamo vielu
koncentrāciju), kuros veic nepieciešamās analīzes;
7.2. paraugu ņemšanu veic, izmantojot individuālos gaisa uztvērējus (ierīces, kas uztver gaisu darbinieka elpošanas
zonā), visas maiņas laikā vai arī vidējo rādītāju nosaka pēc atsevišķu, maiņas laikā ņemto, analīžu rezultātiem;
7.3. nosakot vidējo rādītāju pēc atsevišķu maiņas laikā ņemto analīžu rezultātiem, to aprēķina kā vidējo laika
periodam, kurā darbinieks veic visas tehnoloģiskā procesa operācijas;
7.4. koncentrāciju aprēķinus veic pēc šādas formulas:
Labklājības ministrijas iesniegtajā redakcijā
 
4.pielikums 
Ministru kabineta 
2007.gada 15.maija noteikumiem Nr.325
Ķīmiskās vielas koncentrācijas noteikšana darba vides gaisā
22
/
23
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
kur:
C
maiņā
 - apzīmē bīstamās ķīmiskās vielas vidējo aritmētisko koncentrāciju maiņā, mg/m
3
;
C
i
, C
1
,C
2
 ...C
n
- bīstamās ķīmiskās vielas koncentrācija atsevišķos tehnoloģiskā procesa stadiju laika periodos
(operācijās), mg/m
3
 maiņas laikā;
t
i
, t
1 ,
 t
2
, t
n
 - tehnoloģiskā procesa atsevišķu stadiju (operāciju) ilgums - atbilstošais ekspozīcijas laiks, stundās
∑t
i
 - viss maiņas ilgums stundās, piemēram 8 stundas;
7.5. darba vides novērtējums aptver vismaz 75 % no maiņas laika un to veic vairākās darba maiņās.
8. Ķīmiskās vielas koncentrācijas noteikšanu mērījumu veikšanas laikā iegūtajos paraugos veic atbilstoši konkrētā
gadījumā izmantotajai metodei un mērīšanas līdzeklim un iegūtos rezultātus salīdzina ar AER.
9. Nosakot bīstamo ķīmisku vielu koncentrāciju:
9.1. ķīmisko vielu noteikšanas metodikai un mērīšanas līdzekļiem jānodrošina specifiska vielas noteikšana arī tad, ja
darba vides gaisā ir citas vielas, vismaz 0,1 AER līmenī (orientējošai koncentrācijas noteikšanai pieļaujams 0,5AER
līmenis);
9.2. noteiktās ķīmiskās vielas koncentrācijas summārā kļūda nedrīkst pārsniegt ± 25%;
9.3. ķīmisko vielu koncentrāciju mērījuma rezultātu attiecina uz apstākļiem, kur gaisa temperatūra ir 20 
0
C (293 K) un
atmosfēras spiediens 760 mm Hg (101,23 kPa).
10. Orientējošu ķīmisko vielu koncentrāciju noteikšanu ar indikātorcaurulītēm un citiem indikatīviem mērīšanas
līdzekļiem veic atbilstoši iekārtu ražotāja sniegtai informācijai, tajā skaitā lietošanas instrukcijai, ievērojot darba vides
gaisā vienlaicīgu citu vielu klātbūtni un to iespējamo ietekmi uz mērījumu rezultātiem;
11. Ātras iedarbības bīstamo vielu nepārtrauktai automatizētai kontrolei darba vidē izmanto ātras darbības gāzu
analizatorus.
12. Ja mērījumos iegūst rezultātu, kas ir zem metodes noteikšanas robežas (minimālās ķīmiskās vielas
koncentrācijas, ko var noteikt ar šo metodi), uzskata, ka nosakāmās ķīmiskās vielas koncentrācija ir puse no tās
ķīmiskās vielas koncentrācijas, kas konkrētajai metodei noteikta kā metodes noteikšanas robeža.
Labklājības ministra vietā - vides ministrs R.Vējonis
23
/
23