Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 19,
28.01.2021.
OP numurs: 
2021/19.2
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
rīkojums
Numurs: 
45
Pieņemts: 
22.01.2021.
Stājas spēkā: 
22.01.2021.
Ministru kabineta rīkojums Nr. 45
Rīgā 2021. gada 22. janvārī (prot. Nr. 8 20. 
§)
Par Atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plānu 2021.-2028. gadam
1. Apstiprināt Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 
2021.-2028. gadam (turpmāk - plāns).
2. Noteikt, ka par plāna izpildes koordināciju ir atbildīga 
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija.
3. Atbalstīt Vides aizsardzības un reģionālās attīstības 
ministrijas ierosināto sadzīves atkritumu apsaimniekošanas 
reģionu reformu un pāriet no 10 atkritumu
apsaimniekošanas 
reģioniem uz pieciem atkritumu apsaimniekošanas reģioniem.
4. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai 
sagatavot un vides aizsardzības un reģionālās attīstības 
ministram iesniegt noteiktā kārtībā Ministru
kabinetā:
4.1. informatīvo ziņojumu par sadzīves atkritumu apglabāšanas 
poligonu finanšu saistībām līdz 2022. gada 30. decembrim;
4.2. līdz 2024. gada 1. oktobrim - informatīvu ziņojumu par 
plāna izpildi 2021., 2022. un 2023. gadā;
4.3. līdz 2027. gada 1. oktobrim - informatīvu ziņojumu par 
plāna izpildi 2024., 2025. un 2026. gadā;
4.4. līdz 2029. gada 1. oktobrim - informatīvu ziņojumu par 
plāna izpildi 2027. un 2028. gadā.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs 
1
/
276
 
(Ministru kabineta
2021. gada 22. janvāra
rīkojums Nr. 45)
ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANAS VALSTS 
PLĀNS 2021.-2028. GADAM
SATURS
Saīsinājumi
Kopsavilkums
1. Plāna virsmērķi un mērķi
1.1. ES direktīvās noteiktie mērķi
1.2. Plāna virsmērķi un mērķi
2. Atkritumu apsaimniekošanas 
sistēmas raksturojums
2.1. Atkritumu apsaimniekošanas institucionālā sistēma
2.2. Atkritumu apsaimniekošanas politikas instrumenti
2.3. Atkritumu datu pārvaldība
2.4. Sabiedrības informēšana un izglītošana
2.5. Atkritumu apsaimniekošanas sistēmas darbība
2.5.1. Atkritumu savākšana
2.5.2. Atkritumu sagatavošana atkārtotai izmantošanai
2.5.3. Atkritumu pārstrāde
2.5.4. Atkritumu šķirošana, sagatavošana pārstrādei un 
apglabāšanai
2.5.5. Blakusprodukti un atkritumu beigu statuss
2.5.6. Kompostēšana
2
/
276
2.5.7. Atkritumu reģenerācija
2.5.8. Biogāzes ieguve sadzīves atkritumu poligonos
2.5.9. Atkritumu apglabāšana poligonos un rekultivēto 
izgāztuvju izmantošanas ierobežojumi
2.6. Atkritumu sastāvs un atkritumu plūsmu apsaimniekošana
2.6.1. Sadzīves (mājsaimniecības) atkritumi
2.6.2. Bioloģiski noārdāmie un bioloģiskie atkritumi
2.6.3. Pārtikas atkritumi
2.6.4. Izlietotais iepakojums
2.6.5. Ražošanas atkritumi
2.6.6. Būvniecības atkritumi
2.6.7. Bīstamie atkritumi
2.6.8. Sadzīves bīstamie atkritumi
2.6.9. Naftas produktu (eļļu) atkritumi
2.6.10. Nolietotās riepas
2.6.11. Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi
2.6.12. Bateriju un akumulatoru atkritumi
2.6.13. Nolietotie transportlīdzekļi
2.6.14. Tekstilmateriālu atkritumi
2.6.15. Mēbeļu atkritumi
2.6.16. Atkritumi, kas satur kritiski svarīgās izejvielas
2.6.17. Plastmasu atkritumi
2.7. Atkritumu ievešana un izvešana
3. Atkritumu plūsmu nākotnes 
attīstības tendences līdz 2035. gadam
3.1. Bāzes scenārijs 
3
/
276
3.1. Bāzes scenārijs
3.2. Scenārijs ar pasākumiem atkritumu rašanās novēršanai
3.3. Scenārijs ar aprites ekonomikas pasākumu ieviešanu
4. Atkritumu apsaimniekošanas 
institucionālās sistēmas attīstība
4.1. Vispārējās situācijas raksturojums
4.2. Atkritumu apsaimniekošanas reģionu optimizācijas 
modelis
4.2.1. Atkritumu apsaimniekošanas reģionu optimizācija - 
septiņu reģionu modelis
4.2.2. Atkritumu apsaimniekošanas reģionu optimizācija - piecu 
reģionu modelis
4.3. Poligonu infrastruktūras optimizācija
4.4. Atkritumu apsaimniekošanas reģionu apvienošanas 
finansiāli ekonomiskie aspekti
4.5. Kopsavilkums par atkritumu apsaimniekošanas reģionu 
robežu pārskatīšanu un reģionālās pieejas turpmāka attīstība
4.6. Ražotāju paplašināto atbildības sistēmu tālāka 
attīstība
4.7. Ziņošanas, kontroles un uzraudzības kapacitātes 
stiprināšana
5. Atkritumu apsaimniekošanas 
sistēmas attīstības virzieni
5.1. Atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstības 
virzieni
5.1.1. Atkritumu dalītās vākšanas sistēmas attīstība
5.1.2. Atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai 
infrastruktūra
5.1.3. Atkritumu sagatavošanas reģenerācijai un pārstrādei 
iekārtu modernizācija
5.1.4. Atkritumu pārstrādes infrastruktūras attīstība
5.1.5. Atkritumu reģenerācijas iekārtas
5.1.6. Poligonu infrastruktūras attīstība
5.1.7. Sabiedrības informēšanas un izglītošanas pasākumi
5.1.8. Atkritumu ievešana un izvešana
6. Atkritumu apsaimniekošanas valsts 
plānā paredzētie rīcības virzieni un pasākumi
4
/
276
7. Plānā paredzēto pasākumu 
īstenošanai nepieciešamais un pieejamais finansējums un tā 
avoti
8. Stratēģija bioloģiski noārdāmo 
atkritumu apsaimniekošanai
8.1. Direktīvas 
1999/31/EK
 par atkritumu poligoniem prasības 
attiecībā uz bioloģiski noārdāmo sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanu
8.2. Radītais bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzums
8.3. Bioloģiski noārdāmo sadzīves atkritumu 
apsaimniekošana
8.4. Prognoze par bioloģiski noārdāmiem atkritumiem, 
bioloģiskiem atkritumiem un pārtikas atkritumiem
8.5. Izvērtējums par Direktīvas 
1999/31/EK
 mērķu izpildi
9. Atkritumu rašanās novēršanas 
valsts programma
9.1. Atkritumu rašanās novēršanas saikne ar aprites 
ekonomiku
9.2. Programmas indikatori
9.3. Politikas instrumenti un pasākumi atkritumu rašanās 
novēršanas veicināšanai
9.3.1. Maksājumi un ierobežojumi attiecībā uz atkritumu 
apglabāšanu poligonos un atkritumu sadedzināšanu
9.3.2. "Maksā, kad izmet" princips
9.3.3. Ekonomiskie stimuli produktu ziedošanai
9.3.4. Depozīta sistēma
9.3.5. Investīcijas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā 
un ekonomiskie stimuli
9.3.6. Zaļais publiskais iepirkums
9.3.7. Pasākumi, ar ko ierobežo subsīdijas, kuras neatbilst 
atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai
9.3.8. Fiskālo pasākumu vai citu līdzekļu izmantošana, lai 
veicinātu produktu un materiālu, kas ir sagatavoti atkārtotai 
izmantošanai vai pārstrādāti, izmantošanu
9.3.9. Atbalsts pētniecībai un inovācijām modernajās 
pārstrādes tehnoloģijās un atjaunošanā
9.3.10. Labāko pieejamo tehnisko paņēmienu izmantošana 
atkritumu apstrādē
9.3.11. Sabiedrības apziņas veicināšana
9.3.12. Dialogs, sadarbība un brīvprātīgās vienošanās
5
/
276
9.4. Plānotie atkritumu rašanās novēršanas pasākumi
9.4.1. Pasākumi piegružošanas mazināšanai
9.4.2. Atkārtotas izmantošanas apjomu mērījumi
10. Pārtikas atkritumu rašanās 
novēršanas programma
10.1. Situācijas raksturojums pārtikas atkritumu jomā
10.1.1. Radītais pārtikas atkritumu daudzums un tā noteikšanas 
metodes
10.1.2. Pārtikas atkritumu savākšana
10.1.3. Pārtikas atkritumu un pārpalikumu sagatavošana 
pārstrādei, pārstrāde un apglabāšana
10.1.4. Iedzīvotāju viedoklis par pārtikas atkritumu 
mazināšanu
10.2. Pārtikas atkritumu rašanās novēršanas priekšnosacījumi 
un pasākumu hierarhija
10.3. Programmas rīcības virzieni un pasākumi
10.3.1. Pārtikas ziedošanas sistēmas pilnveidošana
10.3.2. Pārtikas atkritumu rašanās novēršana
10.3.3. Informētības palielināšana un patērētāju informēšana 
par pārtikas atkritumu rašanās novēršanu un samazināšanu
10.3.4. Pārtikas atkritumu daudzuma mērījumi un 
monitorings
10.3.5. Atbalsts pētniecībai un inovācijām, kas vērstas uz 
pārtikas atkritumu rašanās samazināšanu
11. Izlietotā iepakojuma rašanās 
novēršanas programma
11.1. Situācija izlietotā iepakojuma apsaimniekošanā un 
nākotnes prognoze
11.2. Pasākumi atkritumu rašanās novēršanai
11.3. Pasākumi atkritumu rašanās novēršanai un aprites 
ekonomikas ieviešanai
12. Preču otrreizējas izmantošanas 
un labošanas pakalpojumu attīstības programma
12.1. Pakalpojumu pieejamības novērtējums
12.2. Situācija dažādās preču plūsmās
12.2.1. Transportlīdzekļi 
6
/
276
12.2.1. Transportlīdzekļi
12.2.2. Tekstilizstrādājumu atkritumi
12.2.3. Plastmasas
12.2.4. Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi
12.2.5. Mēbeles
13. Plāna realizācijas ietekme uz 
citu sektoru politiku īstenošanu
13.1. Atbilstība normatīvajiem aktiem jūras vides politikas 
jomā
13.2. Atbilstība normatīvajiem aktiem ūdens resursu politikas 
jomā
13.3. Atbilstība normatīvajiem aktiem un politikai klimata un 
gaisa kvalitātes jomā
13.4. Plāna atbilstība normatīvajiem aktiem atkritumu 
apsaimniekošanas jomā
14. Sabiedrības līdzdalība
PIELIKUMI
1. pielikums. Starptautiskie, ES līmeņa un Latvijas politikas 
plānošanas dokumenti, kuros izvirzīto mērķu sasniegšanu var 
veicināt Plāna ieviešana
2. pielikums. Sasniedzamie rezultāti atsevišķiem atkritumu 
veidiem un atkritumu plūsmām, kas izriet no ES direktīvu 
prasībām
3. pielikums. Informācija par sasniedzamo rezultātu izpildi 
atsevišķiem atkritumu veidiem un atkritumu plūsmām atbilstoši ES 
direktīvu prasībām
4. pielikums. Maksa par sadzīves atkritumu apsaimniekošanu 
dažādās Latvijas pašvaldībās, 2020. gadā
5. pielikums. Radītais poligonos nogādājamo atkritumu daudzums 
pašvaldībās 2020.-2035. gads.
6. pielikums. Indikatīvs attīstības vajadzību novērtējums par 
atkritumu apsaimniekošanas sektora efektīvai ekspluatācijai un 
attīstības nodrošināšanai nepieciešamo
investīciju apjomu laika 
posmā līdz 2035. gadam
7. pielikums. 12. nodaļas tabulu apkopojums.
8. pielikums. Izziņa par Atkritumu apsaimniekošanas valsts 
plāna 2021.-2028. gadam projekta sabiedriskās apspriešanas 
ietvaros saņemtajiem priekšlikumiem
9. pielikums. Protokols par 2020. gadā 16., 17., 19., 20. 
novembrī notikušajām reģionālajām sanāksmēm
SAĪSINĀJUMI
AAL
Atkritumu 
apsaimniekošanas likums
AAR
Atkritumu 
apsaimniekošanas reģions
7
/
276
AAVP vai 
Plāns
Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāns
ANO
Apvienoto Nāciju 
Organizācija
APUS
Valsts 
informācijas sistēma "Atkritumu pārvadājumu uzskaites 
sistēma"
AS
Akciju 
sabiedrība
ATR
Administratīvi 
teritoriālā reforma
att.
Attēls
Bāzeles 
konvencija
1989. gada 22. 
marta Bāzeles Konvencijā par kontroli pār kaitīgo atkritumu 
robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu
BA
Bioloģiskie 
atkritumi
BNA
Bioloģiski 
noārdāmie atkritumi
BRAPUS
Valsts 
informācijas sistēma "Būvniecības atkritumu pārvadājumu 
uzskaites sistēma"
CSDD
Akciju sabiedrība 
"Ceļu satiksmes un drošības direkcija"
CSP
Centrālā 
statistikas pārvalde
Direktīva 
2019/883/ES
Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīva 
2019/883/ES
 par 
ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu
atkritumu nodošanai 
un ar ko groza Direktīvu 
2010/65/ES
 un atceļ Direktīvu 
2000/59/EK
1
CH
4
Metāns
CO
2
 
ekv.
Oglekļa dioksīda 
ekvivalents
DRN
Dabas resursu 
nodoklis
EEI
Elektriskās un 
elektroniskās iekārtas
EEIA
Elektrisko un 
elektronisko iekārtu atkritumi
EUROSTAT
Eiropas Savienības 
Statistikas birojs
EK
Eiropas 
Komisija
EM
Ekonomikas 
ministrija
EMAS
Vides vadības un 
audita shēma
ERAF
Eiropas reģionālās 
attīstības fonds
ES
Eiropas 
Savienība
ES KF
Eiropas Savienības 
Kohēzijas fonds
ESI fondi
Eiropas 
Strukturālie un investīciju fondi
ESAO
Ekonomiskās 
sadarbības un attīstības organizācija
EUR
Euro
EVA
Eiropas Vides 
aģentūra
FM
Finanšu 
ministrija
ha
Hektārs
HDPE
Augsta blīvuma 
polietilēns
IKP
Iekšzemes 
kopprodukts
IPNK
Integrēta 
piesārņojuma novēršana un kontrole
8
/
276
IZM
Izglītības un 
zinātnes ministrija
ISO
Starptautisko 
standartu organizācija
IVN
Ietekmes uz vidi 
novērtējums
JVM
Jūras vides 
mērķis
KP
Konkurences 
Padome
kt
kilotonnas
l
Litrs
LASA
Latvijas Atkritumu 
saimniecības asociācija
LASUA
Latvijas Atkritumu 
saimniecības uzņēmumu asociācija
LDDK
Latvijas Darba 
devēju konfederācija
LDPE
Zema blīvuma 
polietilēns
LIA
Latvijas 
Iepakojuma asociācija
LIAA
Latvijas 
Investīciju un attīstības aģentūra
LIFE
ES finanšu 
instruments videi
LTRK
Latvijas 
Tirdzniecības un rūpniecības kamera
LVAFA
Latvijas Vides 
aizsardzības fonda administrācija
LVIF
Latvijas Vides 
investīciju fonds
LVĢMC
Valsts sabiedrība 
ar ierobežotu atbildību "Latvijas Vides, ģeoloģijas un 
meteoroloģijas centrs"
LPAA
Latvijas 
pilnvaroto autotirgotāju asociācija
LPS
Latvijas 
Pašvaldību savienība
MARPOL 
konvencija
1973. gada 
Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no 
kuģiem, grozīta ar 1978. gada Protokolu
MASOC
Mašīnbūves un 
metālapstrādes asociācija
MK
Ministru 
kabinets
m
3
kubikmetri
mm
Milimetri
MW
Megavati
MWh
Megavatstundas
NAP
Nacionālais 
attīstības plāns 2014.-2020. gadam
NACE
Uzņēmumu darbības 
veidu katalogs
NAIK
No atkritumiem 
iegūts kurināmais
NSA
Nešķiroti sadzīves 
atkritumi
NTL
Nolietoti 
transportlīdzekļi
NVO
Nevalstiskās 
organizācijas
PA
Pārtikas 
atkritumi
PE
Polietilēns
9
/
276
PET
Polietilēntereftalāts
PHB
Polihlorētie 
bifenili
PHT
Polihlorētie 
terfenili
PSIA
Pašvaldības 
sabiedrība ar ierobežotu atbildību
PTAC
Patērētāju tiesību 
aizsardzības centrs
PVD
Pārtikas un 
veterinārais dienests
POP
Noturīgās 
organiskās piesārņojošās vielas
PVN
Pievienotās 
vērtības nodoklis
RAAC
Reģionālais 
atkritumu apsaimniekošanas centrs
RAS
Ražotāju 
(paplašinātās) atbildības sistēma
Regula 
Nr. 
1013/2006
Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2006. gada 14. jūnija regula Nr. 
1013/2006
 par 
atkritumu sūtījumiem
Regula 
1224/2009
Padomes Regula 
(EK) Nr. 
1224/2009
 ( 2009. gada 20. novembris), ar ko izveido 
Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu
atbilstību 
kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza 
Regulas (EK) Nr. 
847/96
, (EK) Nr. 
2371/2002
, (EK) Nr.
811/2004
, (EK) Nr. 
768/2005
, (EK) Nr. 
2115/2005
, (EK) Nr. 
2166/2005
, (EK) Nr. 
388/2006
, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr.
676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 
1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 
2847/93
, (EK) Nr.
1627/94
 un (EK) Nr. 1966/2006
RV
Rīcības 
virziens
SA
Sadzīves 
atkritumi
SAM
Specifiskie 
atbalsta mērķi
SAP
Sadzīves atkritumu 
apglabāšanas poligons
SEG
Siltumnīcefekta 
gāzes
SIA
Sabiedrība ar 
ierobežotu atbildību
sk.
Skatīt
SPRK
Sabiedrisko 
pakalpojumu regulēšanas komisija
SM
Satiksmes 
ministrija
t
tonnas
tūkst.
tūkstoš
UIN
Uzņēmuma ienākuma 
nodoklis
VARAM
Vides aizsardzības 
un reģionālās attīstības ministrija
VID
Valsts ieņēmumu 
dienests
VKP
Videi kaitīgas 
preces
VKPA
Videi kaitīgo 
preču atkritumi
VM
Veselības 
ministrija
VRUA
Vieglās 
rūpniecības uzņēmumu asociācija
VVD
Valsts vides 
dienests
VVD RVP
Valsts vides 
dienesta reģionālā vides pārvalde
10
/
276
ZPI
Zaļais publiskais 
iepirkums
Skaidrojums par Plānā izmantotiem 
kodiem attiecībā uz atkritumu reģenerācijas veidiem
Kods
2
Atkritumu 
reģenerācijas veidi
Darbība
R1
Atkritumu izmantošana 
galvenokārt par degvielu vai citā veidā, lai ražotu 
enerģiju
Reģenerācija
R2
Šķīdinātāju attīrīšana vai 
reģenerācija
Pārstrāde
R3
Par šķīdinātājiem neizmantotu 
organisko vielu pārstrāde vai attīrīšana, ieskaitot 
kompostēšanu un citus bioloģiskās
pārveidošanas procesus
Pārstrāde
R3A
Bioloģiski noārdāmo atkritumu 
kompostēšana
Pārstrāde
R3B
Plastmasu pārstrāde
Pārstrāde
R3C
Papīra un kartona pārstrāde
Pārstrāde
R3D
Biogāzes ieguve (izņemot biogāzi 
no atkritumu apglabāšanas)
Pārstrāde
R4
Metālu un metālu savienojumu 
pārstrāde vai attīrīšana
Pārstrāde
R5
Citu neorganisko materiālu 
pārstrāde vai attīrīšana
Pārstrāde
R6
Skābju vai bāzu 
reģenerācija
Pārstrāde
R7
Piesārņojuma mazināšanai 
izmantoto ķīmisko vielu vai ķīmisko produktu 
reģenerācija
Pārstrāde
R8
Katalizatoru sastāvdaļu 
reģenerācija
Pārstrāde
R9
Naftas produktu un eļļu 
rafinēšana vai naftas produktu un eļļu atkārtota izmantošana 
citā veidā
Pārstrāde
R10
Apstrāde augsnē, kas rada 
ekoloģiskus vai lauksaimniecības uzlabojumus
Pārstrāde
R11
Tādu atkritumu izmantošana, kas 
radušies, veicot jebkuras darbības, kas apzīmētas ar kodu R1, 
R2, R3, R4, R5, R6,
R7, R8, R9 un R10
Pārstrāde
R12
Atkritumu īpašību mainīšana, lai 
ar tiem veiktu jebkuras darbības, kas apzīmētas ar kodu R1, 
R2, R3, R4, R5, R6, R7,
R8, R9, R10 un R11
Sagatavošana pārstrādei un
reģenerācijai
R12A
Mehāniski bioloģiskā 
pārstrāde
Sagatavošana pārstrādei un
reģenerācijai
R12B
Atkritumu šķirošana
Sagatavošana pārstrādei un
reģenerācijai
R12C
Nolietoto transportlīdzekļu 
izjaukšana un sagatavošana pārstrādei
Transportlīdzekļu pārstrāde un
reģenerācija
R12D
Slēgtās vai rekultivētās 
atkritumu izgāztuvēs apglabāto atkritumu pāršķirošana
n/a
R13
Atkritumu uzglabāšana (izņemot 
pagaidu uzglabāšanu atkritumu rašanās vietās pirms to 
savākšanas), pirms tiek
veiktas jebkuras darbības, kas 
apzīmētas ar kodu R1, R2, R3, R4, R5, R6, R7, R8, R9, R10, 
R11 un R123
Uzglabāšana
Atsevišķu Plānā lietoto jēdzienu 
lietojuma skaidrojums
1) Atbilstoši MK 27.12.2020.noteikumiem Nr. 1032 "
Atkritumu 
poligonu ierīkošanas, atkritumu poligonu un izgāztuvju 
apsaimniekošanas, slēgšanas un rekultivācijas
11
/
276
noteikumi
" 
atkritumu poligona infrastruktūra, citu starpā, ietver atkritumu 
pieņemšanas un apstrādes zonu; iekšējos ceļus un laukumus; 
atkritumu apglabāšanas zonu
un infiltrāta attīrīšanas ietaises. 
Atkritumu pieņemšanas un apstrādes zonā var būt izvietotas 
atkritumu šķirošanas līnijas, savukārt atkritumu apglabāšanas 
zonā ir
izvietoti atkritumu apglabāšanas nodalījumi, kuri Plānā 
tiek saukti arī par 
šūnām vai krātuvēm
.
2) Plānā kā sinonīmi jēdzienam "atkritumu poligons" tiek 
lietoti jēdzieni "sadzīves atkritumu poligons", "atkritumu 
poligons" un "poligons".
3) Plānā tiek lietots jēdziens "bioreaktors". Bioreaktors ir 
inženiertehniska būve (veidojums), kurā tiek izvietoti atšķiroti, 
bioloģiski noārdāmie atkritumi. Izvietojot
atkritumus 
bioreaktorā, pa slāņiem tiek ierīkotas arī infiltrāta 
recirkulācijas un gāzes savākšanas sistēmas un tiek iegūta 
biogāze. Pēc bioreaktora piepildīšanas ar
bioloģiski noārdāmajiem 
atkritumiem tas tiks nosegts ar pagaidu rekultivācijas slāni. 
Bioreaktora darbības laiks nosegtā veidā būs atkarīgs no tā, cik 
ātri norisināsies
anaerobā (gāzes rašanās un ieguves laiks) fāze. 
Kā sinonīmi jēdzienam "bioreaktors" plānā ir lietoti jēdzieni 
"biodegradācijas šūna", "bioenerģijas šūna" un "biošūna".
KOPSAVILKUMS
Atkritumu apsaimniekošanas nozare ir viena no svarīgākajām 
vides aizsardzības nozarēm valstī. Savukārt atkritumu 
apsaimniekošanas sistēmas pārvaldība ir viens
no būtiskākajiem 
jautājumiem ES un Latvijas attīstības plānošanas dokumentos, it 
īpaši vides aizsardzības, klimatneitralitātes un dabas resursu 
labas pārvaldības un
apsaimniekošanas jomās.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 2021.-2028. gadam 
(turpmāk - Plāns) ir izstrādāts atbilstoši 
Atkritumu 
apsaimniekošanas likuma
 prasībām, izrietošajiem
no tā MK 
noteikumiem un arī atbilstošam direktīvām. Plāna īstenošanas 
termiņš ir 8 gadi.
Plāns pēctecīgi turpina Atkritumu apsaimniekošanas valsts 
plānā 2013.-2020. gadam noteiktos rīcībpolitikas virzienus, kā 
arī nosaka jaunus virzienus un
pasākumus, kuri nepieciešami, lai 
sasniegtu starptautiskajos un nacionālajos politikas plānošanas 
dokumentos un normatīvajos aktos noteiktās saistības un 
mērķus.
Plāns balstās uz VARAM publiskā iepirkumu "Investīciju 
vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 
2021.-2028. gadam izstrādei"
3
 (IL/57/2020),
kura 
izpildītājs ir SIA "Geo Consultants", multidisciplinārās ekspertu 
komandas veiktā pētījumu rezultātiem un izstrādātajiem 
priekšlikumiem. Plāns izmanto arī publiskā
iepirkumu "Investīciju 
vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 
2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/118/2019), kura izpildītājs ir 
SIA "Gateway
Baltics", rezultātus. Pētījumu rezultāti ir publiski 
pieejami VARAM tīmekļa vietnē
4
.
Plāns sniedz ieguldījumu attīstības virzienos, ko nosaka 
Eiropas Zaļais kurss
5
 un Jaunais aprites ekonomikas 
rīcības plāns "Par tīrāku un konkurētspējīgāku
Eiropu".
6
 Plāns nodrošina un sniedz ieguldījumu 
Nacionālajā attīstības plāna 2021.-2027. gadam prioritāšu 
Kvalitatīva dzīvesvide un teritoriju attīstība un Uzņēmumu
konkurētspēja un materiālā labklājība ietvaros noteiktajos rīcību 
virzienos, it īpaši, Daba un vide- "Zaļais kurss" Produktivitāte, 
inovācija un eksports, Līdzsvarota
reģionālā attīstība u.c. Plāna 
pasākumi papildina un veido sinerģiju ar pasākumiem, kas ietverti 
MK 2020. gada 4. septembrī apstiprinātāja "Rīcības plānā pārejai 
uz
aprites ekonomiku 2020.-2027. gadam".
Atkritumu apsaimniekošana ir kompleksa pasākumu sistēma, kuras 
pārvaldība ietver institucionālos, organizatoriskos, tehniskos, 
juridiskos un finanšu jautājumus.
Tā aptver piesārņojošo darbību 
operatorus, komersantus, kas sniedz atkritumu apsaimniekošanas 
pakalpojumus, atkritumu tirgotājus un starpniekus, pašvaldības un
katru valsts iedzīvotāju, kas ikdienā rada atkritumus. Sistēma 
aptver atkritumu plūsmas, kuras kopā veido apmēram 1,8 milj. t 
atkritumu gadā. Šobrīd ir jauns
stratēģisks uzdevums- materiālu 
atgūšana no atkritumu plūsmas, kas pārvirza pārvaldības uzsvaru 
uz atkritumu apjoma samazināšanu un rašanās novēršanu, atkritumu
pārstrādes un tai nepieciešamo priekšnosacījumu (t.sk. bīstamu 
vielu ierobežošanas produktos un dalītas savākšanas sistēmas) 
attīstību.
Arvien nozīmīgāki kļūst atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas 
vēlamākie pasākumi, kas vērsti uz atkritumu radīšanas 
samazināšanu gan kopumā, gan attiecībā uz
atsevišķām plūsmām 
(piem., pārtikas atkritumi un iepakojums). Jauns politikas 
virziens ciešā sasaiste ar aprites ekonomiku, ir preču labošanas 
un otrreizēja
izmantošanas sektora attīstība, kur 
sabiedrības/patērētāja pieprasījumam ir noteicoša loma. Plāna 
pasākumi šajos virzienos sniedz ieguldījumu globāli svarīgo
12
/
276
ilgtspējības mērķu 2030. gadam
7
 sasniegšanā, proti, 
nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa paradumus un ražošanas modeļus 
(12. mērķis) un saglabāt un pārdomāti izmantot
okeānus, jūras un 
to resursus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību (14. mērķis) 
u.c.
Atkritumu apsaimniekošanas pārvaldībā ir jārisina iepriekšējā 
plāna laikā neatrisinātie uzdevumi, kas saistīti ar atkritumu 
uzskaites un statistikas datu kvalitāti,
efektīvāku kontroli un 
visu pušu atbilstošu iesaisti un atbildību. Prasība pēc jauna 
veida datiem (pārtikas atkritumi katrā no aprites posmiem; 
atkārtotas izmantošanas un
labošanas statistika u.tml.) vēl 
vairāk aktualizē minētos uzdevumus. Nepieciešamība pēc IT 
tehnoloģijās balstītiem risinājumiem un nozares pārvaldības 
neatliekama
digitalizācija ir būtisks priekšnosacījums, lai 
Latvija ietu līdzi laikmetam un pilnībā pārvaldītu tās pārziņā 
esošo informācijas plūsmu par materiāliem, kas ir svarīgi ne
tikai tautsaimniecībai, bet arī mūsu starptautiskās saistības 
attiecībā uz atkritumu pārvadājumu pārrobežu kontroli.
Visbeidzot, Plāns nav ieviešams bez visaptverošas un proaktīvi 
īstenotas sabiedrības informēšanas, izglītošanas un iesaistes, 
kas veicinātu tās paradumu maiņu
attiecībā uz atkritumu 
apsaimniekošanu, it īpaši bez(maz)atkritumu dzīves veida un 
atkritumu šķirošanas darbību ieviešanu ikdienā gan sadzīvē, gan 
mācību un darba
vidēs. Joprojām aktuāls ir publiskās pārvaldes 
iestāžu paraugs un labās prakses veicināšana, kas popularizētu 
šādu uzvedību. ZPI turpmāk būtu izmantojams kā
instruments, lai 
veicinātu ražotāju pāreju uz aprites ekonomikā balstītu ražošanu 
un produktu dizainu, priekšroku publiskajos iepirkumos dodot 
precēm un
pakalpojumiem, kas atbilst aprites ekonomikas 
principiem.
Aprites ekonomikas būtība, kas ir šī Plāna pamatā, ir visas 
tautsaimniecības un sabiedrības attīstības pamatā, kas pamato 
loģiku, ka Plāna ieviešana nav iespējama
bez visu tiešas nozaru 
iesaistes. Tomēr ņemot vērā valsti pastāvošo nozaru pieeju 
politikas veidošanā, tās ieviešanā un finansēšanā, dotajā Plāna 
projektā ir ietverta
informācija par rīcības virzieniem un 
uzdevumiem atkritumu apsaimniekošanas jomā ES finansējuma 
plānošanas periodā 2021.-2027. gadam. Līdz ar to Plāna
pasākumu 
finansējums investīciju jomā atspoguļos Darbības programmā 
Latvijai, 2021.-2027. gadam ietvertās prioritātes, neizslēdzot 
arī citus finansējuma avotus. Citu
ministriju un iesaistīto pušu 
atbildības Plānā noteiktas, balstoties uz to ieinteresētību un 
gatavību sniegt ieguldījumu Plāna ieviešanā.
Plānu veido šādas nodaļas:
1. Plāna virsmērķi un mērķi
2. Atkritumu apsaimniekošanas sistēmas raksturojums
3. Atkritumu plūsmu nākotnes attīstības tendences līdz 2035. 
gadam
4. Atkritumu apsaimniekošanas institucionālās sistēmas 
attīstība
5. Atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstības virzieni
6. Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā paredzētie rīcības 
virzieni un pasākumi
7. Plānā paredzēto pasākumu īstenošanai nepieciešamais un 
pieejamais finansējums un tā avoti
8. Stratēģija bioloģiski noārdāmo atkritumu 
apsaimniekošanai
9. Atkritumu rašanās novēršanas valsts programma,
10. Pārtikas atkritumu rašanās novēršanas programma
11. Izlietotā iepakojuma rašanās novēršanas programma
13
/
276
12. Preču otrreizējas izmantošanas un labošanas pakalpojumu 
attīstības programma
13. Plāna realizācijas ietekme uz citu sektoru politiku 
īstenošanu
14. Sabiedrības līdzdalība
Plānam ir pievienota informācija par Plāna un tā ietekmes uz 
vidi stratēģiskā novērtējuma vides pārskata sabiedriskās 
apspriešanas rezultātiem.
1. PLĀNA 
VIRSMĒRĶI UN MĒRĶI
Plāns ir saistīts ar daudziem starptautiskajiem, ES līmeņa un 
Latvijas politikas plānošanas dokumentiem (sk. 1. pielikumu), 
kuros izvirzīto mērķu sasniegšanā
pienesumu dod Plāna pasākumu 
ieviešana. Kā nozīmīgākie nacionālā līmeņa dokumenti, ir 
minami:
‒
 Latvijas Nacionālais attīstības plāns 2021.-2027. gadam;
‒
 Latvijas Ilgtspējīgas attīstības stratēģija līdz 2030. 
gadam;
‒
 Rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku 2020.-2027. 
gadam;
‒
 Latvijas stratēģija klimatneitralitātes sasniegšanai līdz 
2050. gadam;
‒
 Latvijas pielāgošanās klimata pārmaiņām plāns laika posmam 
līdz 2030. gadam;
‒
 Nacionālais enerģētikas un klimata plāns 2021.-2030. 
gadam.
1.1. ES 
direktīvās noteiktie mērķi
ES direktīvās noteiktie mērķi ir Latvijai saistoši tās 
rīcībpolitikas veidošanā, tie ir noteicoši, pretendējot uz ES 
fondu finansējumu šo mērķu sasniegšanai. Atkritumu
apsaimniekošanas valsts plāna 2013.-2020. gadam ietvaros tika 
ieviesti pasākumi, kas nodrošināja virzību uz direktīvu, kas 
izstrādātas laika posmā no 1994. līdz 2012.
gadam, mērķu 
sasniegšanu. Taču ne visi mērķi ir jau sasniegti un daži paredz 
ieviešanas termiņu vēl 2021. gadā. Tas pamato šo mērķu iekļaušanu 
šai Plānā (sk. arī 2.
pielikumu un 3. pielikumu)
Kad 2015. gada 2. februārī EK nāca klajā ar "ES rīcības plānu 
pārejai uz aprites ekonomiku"
8
, ar kuru izveidoja 
ambiciozu rīcības programmu ar pasākumiem, kas
ietver visu 
aprites ciklu, sākot no ražošanas un patēriņa, un beidzot ar 
atkritumu apsaimniekošanu un tirgiem otrreizējām izejvielām, tā 
piedāvāja arī priekšlikumus
atkritumu apsaimniekošanas jomas 
normatīvo aktu grozījumiem. Rīcības plāna ietvaros tika pieņemtas 
sekojošās direktīvas ar tajos ietvertiem jauniem mērķiem (sk.
1.1. tab.):
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
Direktīva 
2018/850/ES
, ar ko groza Direktīvu 
1999/31/EK
 par 
atkritumu poligoniem (turpmāk - Direktīva
2018/850/ES
);
9
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
Direktīva 
2018/851/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2008/98
 par 
atkritumiem (turpmāk - Direktīva 
2018/851
);
10
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
Direktīva 
2018/852/ES
, ar ko groza Direktīvu 
94/62/EK
 par 
iepakojumu un izlietoto iepakojumu;
11
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija 
direktīvu 
2019/904/ES
 par konkrētu plastmasas izstrādājumu 
ietekmes uz vidi samazināšanu (turpmāk - 
14
/
276
direktīva 
2019/904/ES
).
12
Plāna darbības laikā no 2021. līdz 2028. gadam sasniedzamie 
mērķi un rezultāti attiecībā uz atkritumu dalīto savākšanu un 
sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un
pārstrādei (sk. 1.1. 
tab.) būtiskākajiem atkritumu veidiem un plūsmām (sk. 2. 
pielikumu) izriet minēto ES direktīvu prasībām (sk. 3. 
pielikumu). Atsevišķi 1.1. tabulā
minētie mērķi pārsniedz Plāna 
darbības termiņu, tomēr to sasniegšanai nepieciešamie pasākumi ir 
jāuzsāk jau šajā plānošanas periodā.
1.1. tabula
ES direktīvās 
noteiktie būtiskākie jaunie atkritumu apsaimniekošanas mērķi 
laika posmam līdz 2035. gadam
Nr.
Atkritumu 
kategorijas
Vērtība
13
, % (bāzes gads)
Atkritumu 
apsaimniekošanas mērķi pa gadiem, %
2023
2025
2029
2030
2035
Direktīva 
2008/98
/EK
1.
Izveidota dalītās savākšanas sistēma:
 
 
 
 
 
 
1.1.
bioloģiskajiem atkritumiem
-
X
 
 
 
 
1.2.
tekstilatkritumiem
-
 
X
 
 
 
1.3.
sadzīves bīstamajiem atkritumiem
-
 
X
 
 
 
2.
Pārstrādātie sadzīves atkritumu daudzumi (% 
no
radītā)
43,80
(2018)
 
55
-
60
65
Direktīva 
19
94/62/EK
3.
Pārstrādātie kopējie 
izlietotā iepakojuma daudzumi (%
no radītā), tai skaitā:
58,82
(2018)
 
65
 
70
 
3.1.
Plastmasa
35,81 (2018)
 
50
 
55
 
3.2.
Koks
27,31 (2018)
 
25
 
30
 
3.3.
Metāli
71,34 (2018)
 
70
 
80
 
3.4.
Alumīnijs
 
 
50
 
60
 
3.5.
Stikls
68,84 (2018)
 
70
 
75
 
3.6.
Papīrs un kartons
82,89 (2018)
 
75
 
85
 
Direktīva 
2019/904/ES
4.
Savāktais izlietotā vienreiz 
lietojamā plastmasas
dzērienu iepakojuma apjoms (% no 
attiecīgajā gadā
tirgū laisto dzērienu attiecīgā iepakojuma 
apjoma)
 
 
77
90
 
 
Direktīva 
1999/31/EK
5.
Poligonos apglabātais sadzīves atkritumu 
daudzums
(% no radītā sadzīves atkritumu daudzuma)
63,8
(2019)
 
 
 
 
10
Latvijai ir jāņem vērā arī norādes, ko tā saņēmusi EK Agrīnās 
brīdināšanas ziņojumā
14
 un ESAO novērtējuma 
ziņojumā.
15
 Tajos Latvija tiek aicināta veidot 
politiku, 
15
/
276
kas palīdz:
- uzlabot resursu produktivitāti un veicināt atkritumu rašanās 
novēršanu rūpniecībā un produktu ražošanas sākuma (dizaina) 
posmos;
- integrēt materiālu aprites loku noslēgšanas un atkritumu 
rašanās novēršanas mērķus inovāciju politikā un veicināt 
ekoinovāciju attīstību, ieviešanu un pielietojumu;
- īstenot pasākumus, lai mainītu patērētāju uzvedību un 
produktu dizainu;
- piemērot 
"maksā, kad izmet"(MKI
16
)
 
sistēmas lielākajās pilsētās;
- palielināt pašvaldību atbildību par normatīvajos aktos un 
politikas plānošanas dokumentos noteikto atkritumu dalītās 
savākšanas, sagatavošanas atkārtotai
izmantošanai un pārstrādes 
mērķu izpildi.
1.2. Plāna 
virsmērķi un mērķi
Plāna virsmērķi:
1. Mērķis (
M1
) 
Novērst atkritumu rašanos
 un 
nodrošināt kopējā radīto atkritumu daudzuma ievērojamu 
samazināšanu, izmantojot maksimāli visas labākās
pieejamās 
atkritumu rašanās novēršanas iespējas un labākos pieejamos 
tehniskos paņēmienus, palielinot resursu izmantošanas 
efektivitāti un veicinot ilgtspējīgākas
patērētāju uzvedības 
modeļa attīstību;
2. Mērķis (
M2
) 
Nodrošināt atkritumu kā resursu 
racionālu izmantošanu
, balstoties uz aprites ekonomikas 
pamatprincipiem un veicinot, ka resursi pēc iespējas
tiek 
atgriezti atpakaļ ekonomiskajā apritē tautsaimniecībai noderīgā 
veidā;
3. Mērķis (
M3
) 
Nodrošināt, ka radītie atkritumi nav 
bīstami
 vai arī tie rada nelielu risku videi un cilvēku 
veselībai, veicinot attiecīgu produktu politiku, bīstamo un
videi 
kaitīgo vielu ierobežojumus un pilnveidojot patērētāju 
informētību;
4. Mērķis (
M4
) 
Nodrošināt apglabājamo atkritumu 
daudzuma samazināšanu
 un atkritumu apglabāšanu cilvēku 
veselībai un videi drošā veidā.
Plāna kvalitatīvie un kvantitatīvie 
mērķi, kas saistīti ar ES direktīvu mērķiem
17
:
1.1. Mērķis: līdz 2023. gada 1. janvārim izveidota dalītas 
savākšanas sistēma tekstilmateriāliem;
1.2. Mērķis: līdz 2025. gadam atkārtotai izmantošanai 
sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināts 
vismaz līdz 55% pēc masas;
1.3. Mērķis: nodrošināta virzība uz mērķi, ka līdz 2030. gadam 
atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves 
atkritumu apjoms tiek palielināts vismaz
līdz 60 % pēc masas;
1.4. Mērķis: līdz 2025.gada 1. janvārim izveidota dalītas 
savākšanas sistēma sadzīves bīstamajiem atkritumiem;
1.5. Mērķis: līdz 2023. gada 31. decembrim nodrošināts, ka 
bioloģiskie atkritumi ir vai nu pārstrādāti rašanās vietā, vai 
dalīti savākti un nodoti pārstrādei;
1.6. Mērķis: vismaz 70% pēc svara nebīstamo būvgružu un ēku 
nojaukšanas atkritumi, sagatavoti atkārtotai izmantošanai, 
pārstrādei un citai materiāla reģenerācijai,
tostarp 
aizbēršanai;
16
/
276
2.1. Mērķis: nodrošināta virzība uz mērķi līdz 2035. gadam 
nodrošināt, ka poligonos apglabāto sadzīves atkritumu īpatsvars 
ir samazinājies līdz 10% no kopējā radīto
sadzīves atkritumu 
daudzuma (pēc svara);
3.1. Mērķis: līdz 2025. gada 31decembrim tiek pārstrādāti 65% 
no izlietotā iepakojuma gadā un tiek sasniegti normatīvajos aktos 
noteiktie minimālie pārstrādes
mērķi konkrētām atkritumu 
plūsmām;
3.2. Mērķis: nodrošināta virzība uz mērķi, ka līdz 2030. gada 
31. decembrim tiek pārstrādāti 70% no izlietotā iepakojuma gadā 
un tiek sasniegti normatīvajos aktos
noteiktie minimālie 
pārstrādes mērķi;
4.1. Mērķis: NTL savākšanas apmērs ir ne mazāk kā 50 % no 
attiecīgajā gadā realizēto transportlīdzekļu skaita;
4.2. Mērķis: visu savākto NTL sastāvdaļu un materiālu 
atkārtota izmantošana un pārstrāde notiek vismaz 85 % apmērā no 
NTL vidējās pašmasas;
4.3. Mērķis: savākto NTL sastāvdaļu un materiālu atkārtota 
izmantošana un reģenerācija notiek vismaz 95% apmērā no nolietotu 
transportlīdzekļu vidējās pašmasas;
5.1. Mērķis: līdz 2021. gada 13. augustam ir palielināts EEIA 
savākšanas apjoms līdz 40-45 % gadā, no to EEI vidējā svara, 
kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs
iepriekšējos gados;
5.2. Mērķis: no 2021.gada 14.augusta ir palielināts EEIA 
atkritumu savākšanas apjoms līdz 65% no to EEI vidējā svara, 
kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs iepriekšējos
gados;
5.3. Mērķis: EEIA reģenerācija un pārstrāde notiek atbilstoši 
normatīvo aktu prasībām;
6.1. Mērķis: tiek savākti 45% no iepriekšējos trīs gados tirgū 
laistā pārnēsājamo bateriju un akumulatoru vidējā 
svara
18
;
7.1. Mērķis: līdz 2025. gadam nodrošināta dalīta izlietotā 
vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu iepakojuma savākšana 77 % 
no attiecīgajā gadā tirgū laisto
dzērienu attiecīgā iepakojuma 
apjoma pēc masas;
7.2. Mērķis: līdz 2029. gadam nodrošināta dalīta izlietotā 
vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu iepakojuma savākšana 90% 
no attiecīgajā gadā tirgū laisto dzērienu
attiecīgā iepakojuma 
apjoma pēc masas.
Plāna mērķi, kas nodrošina dažādu 
nozaru politiku saskaņotību
Plāna pasākumi ir vērsti uz to, lai tiek nodrošināta dažādu 
nozaru politiku saskaņotība un nozaru politikās savlaicīgi tiek 
veiktas nepieciešamās izmaiņas Latvijas
klimatneitralitātes 
sasniegšanā un ekonomikas zaļā kursa transformācijas 
ieviešanā.
Plāna 
starpposmā
 tiks papildu novērtētas šādas vērtības 
atbilstoši Plāna pasākumu ietekmei uz to izmaiņām:
‒
 atkritumu apsaimniekošanas nozares radītās SEG emisijas;
‒
 sadzīves atkritumu pārstrādes līmenis un no tiem iegūto 
energoresursu apjoms (jaudas vienībās), norādot to izmantošanas 
jomas.
Balstoties uz veiktajiem SEG emisiju prognožu aprēķiniem, kurā 
ņemti vērā Plāna pasākumi, tiek izvirzīti indikatīvi SEG emisiju 
samazināšanas mērķi atkritumu
apsaimniekošanas sektorā 2024. 
gadam 401,37 kt CO
2
 ekv. un 2028. gadam - 373,22 kt 
CO
2
 ekv., ņemot vērā bioloģisko atkritumu apstrādi un 
cieto atkritumu
apglabāšanu (netiek iekļauta atkritumu 
sadedzināšana un notekūdeņu apsaimniekošana).
17
/
276
2. ATKRITUMU 
APSAIMNIEKOŠANAS SISTĒMAS RAKSTUROJUMS
Atkritumu apsaimniekošanas sistēmas darbības mērķis ir 
atkritumu apsaimniekošanas procesa radītās ietekmes samazināšana, 
kas tiek panākta, samazinot radīto
atkritumu apjomu, drošā veidā 
apstrādājot un reģenerējot atkritumus vai arī atkritumus 
atgriežot saimnieciskajā apritē.
19
 Latvijā atkritumu 
apsaimniekošanas jomu
reglamentē 
Atkritumu apsaimniekošanas 
likums
, 
Dabas resursu nodokļa likums
, 
Iepakojuma likums
, 
Nolietotu transportlīdzekļu apsaimniekošanas likums
 un no tiem
izrietošie vairāk kā 40 MK noteikumi, kā arī pašvaldību saistošie 
noteikumi. Normatīvo akti izstrādāti, lai nodrošinātu katra 
Latvijas iedzīvotāja tiesības dzīvot kvalitatīvā
vidē, ES 
direktīvu prasību pārņemšanu nacionālajā tiesību aktu sistēmā, ES 
regulu prasību ievērošanu, starptautisko līgumu un vispārēji 
atzītu vides aizsardzības
principu ievērošanu.
20
 Dati 
par atkritumu apsaimniekošana tiek apkopoti saskaņā ar ES un 
nacionāliem normatīviem aktiem. ES direktīvās ir noteikts, ka 
datu
apkopošana par atkritumiem veicama 18 mēnešu laikā pēc 
kārtējā gada beigām. Plāna izstrādes gaitā Plāns tika papildināts 
ar informāciju par atkritumu
apsaimniekošanu 2019.gadā tajās 
atkritumu apsaimniekošanas jomās, kur šāda informācija bija 
pieejama.
2.1. Atkritumu 
apsaimniekošanas institucionālā sistēma
Atkritumu apsaimniekošanā iesaistīto institūciju atbildība un 
funkcijas parādītas 2.1. tabulā. Savukārt detālāks VARAM un 
pašvaldību atbildību sadalījums sadzīves
atkritumu 
apsaimniekošanas jomā raksturots 2.1. attēlā. VARAM ir vadošā 
nozares ministrija, kas ir atbildīga par vides mērķu atkritumu 
apsaimniekošanas jomā
sasniegšanu. Būtiska ir VARAM sadarbība ar 
nozaru ministrijām un to padotības iestādēm. Tomēr nākotnē ir 
nepieciešama visu pušu lielāka iesaiste atkritumu
apsaimniekošanas politikas veidošanā un atbalsts tai, tostarp 
Plāna mērķu integrēšana nozaru rīcībpolitikās un ES finansējuma 
izmantošanas plānošanā un
izmantošanā.
2.1. tabula
Atkritumu 
apsaimniekošanā iesaistīto institūciju un atkritumu 
apsaimniekotāju atbildība un galvenās funkcijas
Institūcija
Atbildība, 
galvenās funkcijas
VARAM
- izstrādā un koordinē atkritumu apsaimniekošanas valsts 
plāna īstenošanu;
- izstrādā normatīvo aktu projektus un politikas 
plānošanas dokumentus atkritumu apsaimniekošanas jomā;
- apkopo informāciju par atkritumu apsaimniekošanu;
- koordinē sadzīves atkritumu poligonu ierīkošanu;
- izvērtē pašvaldību saistošo noteikumu atbilstību 
normatīvo aktu prasībām;
- sagatavo ziņojumus EK par atkritumu 
apsaimniekošanu.
VVD
- izdod atļaujas, tehniskos noteikumus un citus 
administratīvos aktus atkritumu apsaimniekošanas darbību 
veikšanai, reģistrē
atkritumu apsaimniekošanas starpniekus 
un atkritumu tirgotājus;
- kontrolē normatīvajos aktos par atkritumu 
apsaimniekošanu noteikto prasību ievērošanu;
- pilda regulā Nr. 
1013/2006
 par atkritumu pārrobežu 
pārvadājumiem minētos kompetentās iestādes un korespondenta
pienākumus un izsniedz apstiprinājumu vai piekrišanu 
atkritumu pārrobežu pārvadājumiem;
- izsniedz licences melno un krāsaino metālu atgriezumu 
un lūžņu iepirkšanai Latvijā;
- slēdz līgumu ar DRN maksātāju vai apsaimniekotāju par 
iepakojuma, videi kaitīgo preču atkritumu vai nolietotu
transportlīdzekļu apsaimniekošanas sistēmas īstenošanu un 
kontrolē RAS darbību;
- atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajām prasībām 
izvēlas depozīta sistēmas operatoru un slēdz līgumu par 
depozīta
sistēmas darbības nodrošināšanu;
- veic izvēlētā depozīta sistēmas operatora darbības 
uzraudzību un kontroli;
- uztur tīmekļvietni par atkritumu dalīto savākšanu 
www.skiroviegli.lv un nodrošina tās darbību; 
18
/
276
- kontrolē ražotāju atbildības sistēmu darbību, tai 
skaitā iepakojuma depozīta sistēmas operatora darbību.
LVĢMC
- veic valsts informācijas sistēmas "Atkritumu pārvadājumu 
uzskaites sistēma" (APUS) pārziņa funkciju;
- apkopo statistikas pārskatos sniegto informāciju par 
atkritumu apsaimniekošanu;
- organizē bīstamo atkritumu poligonu ierīkošanu un 
apsaimniekošanu;
- organizē bezsaimnieka bīstamo atkritumu 
apsaimniekošanu;
- nodrošina ar atkritumu apsaimniekošanu saistītās 
informācijas sniegšanu sabiedrībai, ES un starptautiskajām 
institūcijām.
Vides pārraudzības valsts 
birojs
- nodrošina plānošanas dokumentu atkritumu apsaimniekošanas 
jomā stratēģiskā ietekmes uz vidi novērtējuma procedūru
pārraudzību;
- nodrošina paredzēto darbību atkritumu apsaimniekošanas 
jomā ietekmes uz vidi novērtējuma procedūru 
pārraudzību;
- veic apstrīdēto VVD administratīvo aktu un faktiskās 
rīcības atkritumu apsaimniekošanas jomā tiesiskuma 
pārskatīšanu;
- veic iepakojuma ar paaugstinātu smago metālu 
koncentrācijas līmeni uzraudzību.
Sabiedrisko pakalpojumu 
regulēšanas
komisija
- apstiprina tarifus sadzīves atkritumu apglabāšanai 
sadzīves atkritumu poligonos;
- apstiprina depozīta sistēmas maksu un izvērtē tās 
pamatotību;
Veselības inspekcija
- kontrolē ārstniecības 
iestādēs radīto atkritumu apsaimniekošanu.
Pašvaldība
- savā administratīvajā teritorijā atbilstoši pašvaldības 
saistošajiem noteikumiem par sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanu,
ievērojot atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plānu un reģionālos plānus, organizē atkritumu 
apsaimniekošanu:
- a) visi sadzīves atkritumi, tai skaitā sadzīvē 
radušies bīstamie atkritumi,
- b) to būvdarbu veikšanas procesā radušies ražošanas 
atkritumi, uz kuriem neattiecas normatīvie akti par 
būvniecībā radušos
atkritumu un to pārvadājumu uzskaites 
kārtību;
- pieņem lēmumus par jaunu atkritumu apsaimniekošanas 
iekārtu un infrastruktūras objektu, kā arī atkritumu 
poligonu
izvietošanu savā administratīvajā teritorijā;
- izdod saistošos noteikumus par sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanu savā administratīvajā teritorijā, nosakot 
šīs teritorijas
dalījumu sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanas zonās, prasības atkritumu 
apsaimniekošanai, kārtību, kādā veicami maksājumi
par 
atkritumu apsaimniekošanu;
- uzrauga un kontrolē sadzīves atkritumu poligona 
slēgšanas, rekultivācijas, monitoringa un slēgta poligona 
uzturēšanas
iemaksas un izmaksas pēc poligona 
slēgšanas;
- pieņem lēmumu par sadzīves atkritumu poligona 
apsaimniekotāja veiktās pētniecības un attīstības darbības 
rezultātu
atbilstību projekta mērķim - samazināt poligonā 
apglabājamo atkritumu daudzumu - un par rezultātu 
ieviešanas
nepieciešamību;
- slēdz līgumu ar atkritumu apsaimniekotāju, kuru 
izraugās publisko iepirkumu vai publisko un privāto 
partnerību regulējošos
normatīvajos aktos noteiktajā 
kārtībā, par sadzīves atkritumu apsaimniekošanu attiecīgajā 
sadzīves atkritumu
apsaimniekošanas zonā;
- patstāvīgi vai sadarbībā ar izraudzīto atkritumu 
apsaimniekotāju vai atkritumu poligona apsaimniekotāju 
veicina iedzīvotāju
aktīvu iesaisti atkritumu šķirošanā, 
tajā skaitā atbalstot iedzīvotāju iniciatīvas;
- izstrādā un apstiprina reģionālo atkritumu 
apsaimniekošanas plānu;
- apstiprina maksu par nešķirotu sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanu savā administratīvajā teritorijā.
Atkritumu apsaimniekošanas
komersants, atkritumu tirgotājs un
atkritumu 
apsaimniekošanas
starpnieks
- pirms attiecīgās atkritumu apsaimniekošanas darbības 
uzsākšanas saņem atļaujas A vai B kategorijas piesārņojošām
darbībām, vai atkritumu apsaimniekošanas darbībām, vai 
licences melno un krāsaino metālu atgriezumu un lūžņu 
iepirkšanai,
vai arī reģistrējas VVD;
- veic atkritumu apsaimniekošanu atbilstoši izsniegtās 
atļaujas vai licences nosacījumiem;
- sniedz valsts iestādēm un pašvaldībām informāciju par 
atkritumu apsaimniekošanu;
19
/
276
- uztur spēkā finanšu nodrošinājumu visu atļaujas 
darbības laiku.
Atkritumu poligona, citu 
atkritumu
apglabāšanas vai reģenerācijas iekārtu
īpašnieks 
vai apsaimniekotājs
- pirms atkritumu poligona vai reģenerācijas iekārtas 
darbības uzsākšanas saņem normatīvajos aktos par 
piesārņojošām
darbībām noteiktās atļaujas;
- apsaimnieko atkritumu poligonu vai reģenerācijas 
iekārtu saskaņā ar atļauju A vai B kategorijas piesārņojošo 
darbību
veikšanai un vides aizsardzības jomu regulējošiem 
normatīvajiem aktiem;
- veic pasākumus un sedz izdevumus, kas saistīti ar 
atkritumu poligona slēgšanu un rekultivāciju, slēgta 
poligona monitoringu
un uzturēšanu (slēgta poligona 
teritorijas uzturēšana atbilstoši ugunsdrošības prasībām un 
rekultivētā poligona krātuves
virskārtas izolējošā seguma 
uzturēšana), kā arī ar atkritumu reģenerācijas vai 
atkritumu apglabāšanas iekārtas darbības
izbeigšanu.
- attiecībā uz reģenerācijas iekārtām uztur spēkā 
finanšu nodrošinājumu visu atļaujas darbības laiku.
Izlietotā iepakojuma, VKP 
atkritumu vai
NTL apsaimniekotājs (RAS)
- organizē un koordinē 
izlietotā iepakojuma, VKP atkritumu un NTL savākšanu un 
pārstrādi vai reģenerāciju vai arī izvešanu
pārstrādei vai 
reģenerācijai uz citām valstīm, ievērojot noteiktos 
pārstrādes vai reģenerācijas apjomus.
Latvijas Elektrotehnikas un
elektronikas rūpniecības asociācija
- reģistrē EEI ražotājus;
- reģistrē bateriju vai akumulatoru ražotājus;
- nodrošina EEI ražotāju un bateriju vai akumulatoru 
ražotāju datu uzturēšanu;
- nodrošina EEIA, bateriju un akumulatoru atkritumu 
apsaimniekošanas uzraudzībai nepieciešamās informācijas 
apriti.
Depozīta sistēmas 
operators
- nodrošina depozīta iepakojuma savākšanu, šķirošanu, 
pārvadāšanu, pārstrādi vai sagatavošanu atkārtotai 
izmantošanai;
- nodrošina informācijas apkopošanu depozīta uzskaites 
sistēmā;
- nodrošina sabiedrības informēšanas pasākumus par 
depozīta sistēmu.
20
/
276
2.1. attēls.
 VARAM un 
pašvaldību atbildības sadzīves atkritumu apsaimniekošanas 
jomā
Atbilstoši MK 2013. gada 25. jūnija noteikumiem Nr. 377 
"
Noteikumi par atkritumu apsaimniekošanas reģioniem
" Latvijā ir 
izveidoti un patlaban darbojas 10 AAR.
(sk. 2.2. att.).
Vidējā AAR platība Latvijā ir 6457 km
2
. 
Ziemeļvidzemes AAR un Vidusdaugavas AAR ir vislielākie platības 
ziņā (vairāk nekā 7100 km
2
), Ventspils AAR - 
vismazākais
(4464 km
2
) (sk. 2.2. tab.).
21
/
276
2.2. attēls.
 Atkritumu 
apsaimniekošanas reģioni un atkritumu poligoni Latvijā 
(01.09.2020.)
2.2. tabula
Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu raksturojums uz 2020. gada sākumu
AAR
Platība, 
km
2
 (CSP, 2015)
% no 
Latvijas teritorijas
Kopā
Austrumlatgales
8
5242
Dienvidlatgales
11
6921
Liepājas
10
6394
Malienas
11
7039
Piejūras
8
5298
Pierīgas
8
5427
Ventspils
7
4464
Vidusdaugavas
12
7766
22
/
276
Zemgales
8
5465
Ziemeļvidzemes
16
10557
Avots: CSP
Vislielāko iedzīvotāju skaitu 2019. gadā apkalpoja Pierīgas 
AAR un vismazāko iedzīvotāju skaitu - Malienas AAR.
Līdz ar iedzīvotāju skaita samazināšanos valstī, vidēji AAR 
sniedz pakalpojumus 192 tūkst. iedzīvotāju. Pierīgas AAR dzīvo 
4-5 reizes vairāk iedzīvotāju nekā citos
AAR. Izņemot Pierīgas 
AAR, pārējo AAR vidējais iedzīvotāju skaits ir 116 tūkst., 
savukārt Ventspils, Malienas un Austrumlatgales AAR teritorijā 
dzīvo mazāk nekā 100
tūkst. iedzīvotāju. Laikā, kad reģionos 
izveidoja sadzīves atkritumu poligonus, visi aprēķini tika 
veikti, balstoties uz pieņēmumu, ka katrs sadzīves atkritumu 
poligons
apkalpos 100 tūkst. Latvijas iedzīvotājus.
Līdz ar nelielo iedzīvotāju skaitu dažādās teritorijās, arī 
iedzīvotāju blīvums ievērojami atšķiras dažādos reģionos. AAR 
vidēji iedzīvotāju blīvums ir krities no 1385
cilvēkiem uz 
km
2
 2011. gadā līdz 1259 cilvēkiem uz km
2
 
2019. gadā, kas nozīmē, ka astoņu gadu laikā tas vidēji ir 
samazinājies par 9%. Pierīgas teritorijā iedzīvotāju
blīvums ir 
ap 2,5 reizēm augstāks nekā vidēji Latvijā. Viszemākais 
iedzīvotāju blīvums ir Malienas AAR, kur 2019. gadā ir vien 58 
cilvēki/km
2
, tāpat arī Piejūras AAR un
Ventspils AAR 
teritorijā iedzīvotāju blīvums ir ap 60 cilvēkiem uz 
km
2
. Papildus jāņem vērā, ka Piejūras AAR un Pierīgas 
AAR ir vieni no pieprasītākajiem tūrisma
galamērķiem Latvijā, 
tādējādi ir nepieciešami risinājumi papildus atkritumu apjomu 
apsaimniekošanai vasaras sezonā.
Atkritumu apsaimniekošanas likums
 nosaka, ka, lai izstrādātu 
atkritumu apsaimniekošanas reģionālo plānu un koordinētu tā 
īstenošanu, apkopotu informāciju par
sadzīves atkritumu plūsmu 
attiecīgajā AAR, kā arī nodrošinātu to uzdevumu efektīvāku 
īstenošanu, kuri šajā likumā pašvaldībai noteikti sadzīves 
atkritumu
apsaimniekošanas jomā, pašvaldības var veidot kopīgas 
iestādes, kā arī deleģēt pārvaldes uzdevumus privātpersonai un 
citai publiskai personai, ievērojot likuma "
Par
pašvaldībām
" un 
Valsts pārvaldes iekārtas likuma
 nosacījumus.
Bīstamo atkritumu sākotnējais radītājs vai valdītājs atdala 
bīstamos atkritumus no citu veidu atkritumiem, uzglabā tos tā, 
lai tie neapdraudētu vidi, cilvēku dzīvību un
veselību, kā arī 
personu mantu un nogādā bīstamos atkritumus speciāli aprīkotās 
bīstamo atkritumu savākšanas vietās vai slēdz līgumu ar attiecīgo 
atkritumu
apsaimniekotāju par bīstamo atkritumu apsaimniekošanu. 
LVĢMC uzdevums ir nodrošināt bīstamo atkritumu poligona "Zebrene" 
apsaimniekošanu. Bīstamo atkritumu
poligons "Zebrene" atrodas 
Dobeles novada Zebrenes pagastā. Šis poligons ir vienīgā bīstamo 
atkritumu apglabāšanas vieta Latvijā, izņemot saistītos azbestu 
saturošos
atkritumus, kurus drīkst apglabāt arī sadzīves 
atkritumu poligonos, ja šis atkritumu veids ir iekļauts 
izsniegtajās atļaujās piesārņojošās darbības veikšanai.
Atkritumu pārvadājumu uzskaite par pārvadājumiem uz atkritumu 
pārstrādes un reģenerācijas objektiem tiek veikta Atkritumu 
pārvadājumu uzskaites sistēmā APUS,
kas 2018. gadā izveidota uz 
Bīstamo atkritumu pārvadājumu uzskaites sistēmas (BAPUS) bāzes. 
APUS ietvaros tiek uzskaitīti pārvadāto atkritumu daudzumi un 
veidi.
Sistēmas lietotāji ir atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumi, 
kā arī institūcijas, kuras veic atkritumu aprites kontroli. APUS 
sistēmas darbību nākamajā periodā plānots
attiecināt arī uz 
atkritumu pārvadājumiem uz apglabāšanas iekārtām. 2020. gadā 
VARAM sagatavoja normatīvā akta projektu, lai apvienotu APUS un 
būvniecībā radīto
atkritumu pārvadājumu uzskaites sistēmu BRAPUS, 
kas ļaus efektīvāk veikt atkritumu pārvadājumu uzskaiti un 
kontroli, un novērst datu neatbilstību, kas veidojas
komersantiem 
reģistrējot pārvadājumus divās uzskaites sistēmās, tāpat arī 
nepieciešams uzskaitīt atkritumu pārvadājumus, kuri tiek nogādāti 
atkritumu apglabāšanas
iekārtās, kā arī uzskaitīt atkritumus, 
kuri tiek atdalīti no atkritumu poligonos nogādātajiem 
atkritumiem un pēc tam tiek nogādāti uz citām iekārtām to 
turpmākai
pārstrādei vai apglabāšanai.
2.2. Atkritumu 
apsaimniekošanas politikas instrumenti
Latvijā pielietotie instrumenti ir maksa par atkritumu 
apsaimniekošanu, tarifs par atkritumu apglabāšanu, DRN, kas 
īsteno principu "piesārņotājs maksā" un stimulē
ražotāju 
atbildības principa īstenošanu, kā arī depozīta sistēma dzērienu 
iepakojumam (tiks piemērota no 2022. gada 1. februāra). Būtisks 
instruments atkritumu
23
/
276
apsaimniekošanas politikas īstenošanā ir 
arī ZPI un tādi brīvprātīgie instrumenti kā vides pārvaldības un 
tām līdzīgās sistēmas un ekomarķējumu izmantošana.
Būtisks ekonomiskais instruments atkritumu apsaimniekošanā ir 
maksa par atkritumu apsaimniekošanu
. Attiecībā uz sadzīves 
atkritumu apsaimniekošanu
maksu nosaka pašvaldība saskaņā ar AAL. 
Nešķirotu sadzīves atkritumu apsaimniekošanas (izņemot sadzīves 
atkritumu reģenerāciju) maksu atkritumu sākotnējam
radītājam vai 
valdītājam veido:
‒
 pašvaldības lēmumā apstiprinātā maksa par sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanu, tajā skaitā dalītās atkritumu savākšanas, 
pārkraušanas un šķirošanas
infrastruktūras objektu uzturēšanu 
atbilstoši līgumam, kuru noslēgusi pašvaldība un atkritumu 
apsaimniekotājs;
‒
 Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas apstiprinātais 
tarifs par sadzīves atkritumu apglabāšanu atkritumu poligonos, 
kurā iekļauts arī DRN.
Atkritumu apsaimniekotājs, kuru atbilstoši 
Atkritumu 
apsaimniekošanas likumam
 izvēlējusies pašvaldība, nodrošina 
sadzīves atkritumu savākšanu, pārvadāšanu,
pārkraušanu, 
šķirošanu, uzglabāšanu, dalītās atkritumu vākšanas, šķirošanas un 
pārkraušanas infrastruktūras objektu uzturēšanu par vienādu maksu 
visiem sadzīves
atkritumu radītājiem attiecīgajā atkritumu 
apsaimniekošanas zonā atbilstoši noslēgtajam līgumam ar 
pašvaldību.
Atbilstoši VARAM apkopotajai informācijai, maksa par sadzīves 
atkritumu apsaimniekošanu Latvijas pašvaldībās 2020.gadā bija 
robežās no 10,71 
EUR
/m3 (ar PVN)
līdz 27,89 
EUR
/m3 
(ar PVN). Detalizēta informācija par pašvaldību noteiktajām 
maksām par sadzīves atkritumu apsaimniekošanu 
2019. 
un 
2020. 
gadā 
ir sniegta 
4.
pielikumā
.
Tarifu par sadzīves atkritumu apglabāšanu
 atkritumu 
poligonos saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu 
regulatoriem
" un MK 2009. gada 27. oktobra
noteikumiem Nr. 1227 
"
Noteikumi par regulējamiem sabiedrisko pakalpojumu veidiem
" 
apstiprina SPRK. Sadzīves atkritumu apglabāšanas tarifu 
salīdzinājums pa
poligoniem skatāms 2.3. tabulā.
2.3. tabula
Sadzīves 
atkritumu apglabāšanas pakalpojuma komponente (bez DRN) spēkā 
esošajos tarifos laika posmā no 2014.-2020. gadam, EUR/t
Poligons
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
Getliņi
21
 
15.54
15.54/
28.32
22
28.32
28.32
41.66
41.66
Daibe
28.22
28.22
28.22
28.22
28.22/
31.14
23
31.14
31.14/
42.01
24
Pentuļi
19.38
19.38
19.38
19.38/
42.34
25
42.34
42.34
42.34
Cinīši
20.28
20.28
20.28
20.28
20.28
24.39
24.39
Janvāri
28.44
28.44
28.44
28.44
28.44
28.44/
40.62
26
40.62
Brakšķi
19.48
27.90
27.90/
33.70
27
33.70/
30.90
28
30.90
30.90/
34.66
29
34.66
30
/
36.06
31
23.42/ 
24
/
276
Ķīvītes
23.42
23.42
23.42
23.42
23.42/
35.92
32
35.92
35.92
Grantiņi
22.47
22.47
22.47
22.47
22.47
22.47
22.47
33
Dziļā vāda
32.16
32.16
32.16
32.16
32.16
32.16/
42.12
34
42.12
Križevņiki
18.43
18.43
18.43
18.43/
28.48
35
28.48/
32.84
36
32.84
32.84
Kaudzītes
29.51
29.51
29.51
29.51/
38.02
37
38.02
38.02
38.02
38
Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020; 
SPRK, 2020.
Maksu par bīstamo atkritumu
 savākšanu, pārvadāšanu, 
pārkraušanu, uzglabāšanu, reģenerāciju vai ražošanas atkritumu 
apglabāšanu sadzīves atkritumu poligonā
atbilstoši MK 2012. gada 
3. aprīļa noteikumiem Nr. 235 "
Kārtība, kādā nosaka maksu par 
bīstamo atkritumu apglabāšanu
" apstiprina VARAM.
Latvijā atkritumu apglabāšanai un atsevišķu preču realizēšanai 
vai izmantošanai savas saimnieciskās darbības nodrošināšanai tiek 
piemērots 
DRN
. Saskaņā ar
Dabas resursu nodokļa likumu
 DRN 
mērķis ir veicināt dabas resursu ekonomiski efektīvu izmantošanu, 
ierobežot vides piesārņošanu, samazināt vidi piesārņojošas
produkcijas ražošanu un realizāciju, veicināt jaunu, vidi 
saudzējošu tehnoloģiju ieviešanu, atbalstīt tautsaimniecības 
ilgtspējīgu attīstību, kā arī finansiāli nodrošināt vides
aizsardzības pasākumus.
Atkritumu apsaimniekošanas jomā ar DRN apliek: atkritumus, ko 
apglabā poligonā; videi kaitīgas preces; transportlīdzekļus; 
preču un izstrādājumu iepakojumu un
vienreiz lietojamos galda 
traukus un piederumus un atkritumu sadedzināšanu atkritumu 
sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtās (šim objektam 
nodokli sāks
piemērot no 2021. gada).
DRN likmes nodokļa objektiem ir diferencētas atkarībā no 
konkrētās objektu grupas ietekmes uz vidi, un tās ir veidotas kā 
motivējošs instruments radītā atkritumu
apjoma samazināšanai, 
apglabājamo atkritumu apjoma samazināšanai, atkritumu dalītās 
vākšanas veicināšanai un atkritumu pārstrādes apjoma 
palielināšanai. Ar
nodokļa starpniecību tiek īstenots princips 
"piesārņotājs maksā".
VARAM ir analizēta DRN likmju efektivitāte. DRN likmes 
2013.-2020. gadā ir vairākkārt paaugstinātas. DRN likmju par 
atkritumu apglabāšanu pakāpeniska
paaugstināšana notika no 2017. 
gada 1. janvāra laika periodā līdz 2020. gadam (no 12,00 līdz 
50,00 EUR/t), vienlaikus neizdalot vairs atsevišķu nodokļa likmi 
par
ražošanas atkritumiem, ievērojot, ka ražošanas atkritumus 
atkarībā no īpašībām apglabā vai nu sadzīves vai bīstamo 
atkritumu poligonos. Likmes atbilstoši pakāpeniski
paaugstinātas 
arī par bīstamo atkritumu apglabāšanu (no 35,57 līdz 60,00 
EUR/t).
2020. gada grozījumi 
Dabas resursu nodokļa likumā
 nosaka, ka 
tiks turpināts paaugstināt DRN likmes par atkritumu apglabāšanu 
(sadzīves atkritumiem līdz 95
EUR/t 2023. gadā un bīstamajiem 
atkritumiem līdz 100 EUR/t 2023. gadā) un no 2022. gada 1. 
janvāra mainīta DRN maksājumu ieskaitīšanas proporcija budžetā,
paredzot vietējās pašvaldības pamatbudžetā, kuras teritorijā tiek 
veikta sadzīves un ražošanas atkritumu apglabāšana atkritumu 
poligonos, ieskaitāmo procentu (%)
daļu.
Nodokļa maksājumus par sadzīves atkritumu apglabāšanu 
ieskaita:
2) 2022. gadā 90% - valsts pamatbudžetā un 10% - tās vietējās 
pašvaldības pamatbudžetā, kuras teritorijā atkritumus apglabā 
atkritumu poligonā;
25
/
276
3) no 2023. gada 85% - valsts pamatbudžetā un 15% - tās 
vietējās pašvaldības pamatbudžetā, kuras teritorijā atkritumus 
apglabā atkritumu poligonā.
DRN likmes videi kaitīgām precēm, iepakojumam un vienreiz 
lietojamiem galda traukiem un piederumiem noteiktas atkarībā no 
preču veida vai iepakojuma materiāla
veida, pamatojoties uz 
konkrēta veida atkritumu apsaimniekošanas izmaksām.
Dabas resursu nodokļa likums
 nosaka, ka 
nodokļa maksātājs 
tiek atbrīvots no nodokļa samaksas
, ja tas ir izveidojis un 
piemēro attiecīgu atkritumu
apsaimniekošanas sistēmu, nodrošinot 
noteiktos reģenerācijas un pārstrādes apjomus vai arī noslēdzis 
līgumu ar apsaimniekotāju, kas īsteno šādu sistēmu un
nodrošina 
noteiktos reģenerācijas un pārstrādes apjomus. Tādejādi tiek 
īstenots ražotāju atbildības princips. DRN likmes par šiem 
objektiem paaugstinātas laika
periodā 2017.-2020. gadā. No 2019. 
gada 1. jūlija atcelta atbrīvojuma piemērošana no DRN samaksas 
par vienreiz lietojamiem galda traukiem un piederumiem, kas
izgatavoti no plastmasas, tādējādi veicinot alternatīvu materiālu 
izvēli.
Līdzīgi kā videi kaitīgu preču un iepakojuma gadījumā nodokļa 
atbrīvojums tiek piemērots arī transportlīdzekļiem, ja tiek 
nodrošināta to atbilstoša apsaimniekošana.
2019. gadā 
paaugstināta arī DRN likme par transportlīdzekļiem, kurus pirmo 
reizi pastāvīgi reģistrē Latvijā, (no 40 līdz 55 
euro
 par 
vienību) un noteikts jauns objekts -
transportlīdzeklis, kurš 
valsts akciju sabiedrībā "Ceļu satiksmes drošības direkcija" tiek 
noņemts no uzskaites norakstīšanai bez nolietota 
transportlīdzekļa likvidācijas
sertifikāta, ja nolietota 
transportlīdzekļa likvidācijas sertifikāts būtu jāiesniedz (165 
euro
 par vienību).
Lēmumus par atbrīvojuma piemērošanu no nodokļa samaksas par 
VKP, iepakojumu un transportlīdzekļiem pieņem VVD, kas slēdz 
apsaimniekošanas līgumu ar
nodokļa maksātāju vai apsaimniekotāju, 
un kontrolē apsaimniekošanas sistēmu piemērošanu. 2020. gadā 
darbojas septiņi RAS komersanti, kam ir noslēgti 15 līgumi
par 
apsaimniekošanas sistēmas piemērošanu ar VVD (sk. 2.4. tab.).
2.4. tabula
Izlietotā 
iepakojuma, VKP atkritumu vai NTL apsaimniekošanas līgumu 
skaits
Apsaimniekotājs
Līgumi par 
apsaimniekošanas sistēmas piemērošanu
nolietotiem
transportlīdzekļiem
izlietotajam iepakojumam
un traukiem
EEI 
atkritumiem
VKP
(izņemot EEI) atkritumiem
SIA "Auto pārstrāde"
X
 
 
 
SIA "Zaļais Centrs"
 
X
 
 
SIA "Zaļā josta"
 
X
X
X
AS "Latvijas Zaļais 
punkts"
 
X
X
X
SIA "Eko Rija"
 
X
 
 
SIA "Eco Point"
 
X
 
 
AS "AJ Power Recycling"
 
X
 
X
Avots: VVD, 25.11.2020.
Kopš 2018. gada 1. jūlija atkritumu apsaimniekotājs atļaujas 
saņemšanai atkritumu pārvadāšanai, atkritumu uzglabāšanai, kā arī 
pārstrādei un reģenerācijai iesniedz
VVD finanšu nodrošinājumu. 
Finanšu nodrošinājums
 ir kredītiestādes izsniegta pirmā 
pieprasījuma garantijas vēstule vai apdrošinātāja izsniegta 
apdrošināšanas
polise, kurā ietverta apdrošinātāja neatsaucama 
apņemšanās izmaksāt apdrošināšanas atlīdzību pēc VVD pirmā 
pieprasījuma, kā arī šā pieprasījuma neapstrīdamība.
Atkritumu 
apsaimniekotājam finanšu nodrošinājums jāuztur spēkā visu 
atļaujas darbības laiku. Ja atļaujas darbības laikā atkritumu 
apsaimniekotājam nav spēkā esoša
26
/
276
finanšu nodrošinājuma, atļaujas 
darbība tiek apturēta līdz attiecīga nodrošinājuma iesniegšanai 
VVD.
Finanšu nodrošinājums noteikts, lai segtu izdevumus gadījumos, 
kad atkritumu apsaimniekotājs:
1) atkritumus nav nogādājis tiem paredzētajā vietā, un ir 
jānodrošina attiecīgo atkritumu savākšana, pārvadāšana, 
uzglabāšana vai pārstrāde;
2) atkritumus nav pārstrādājis vai reģenerējis noteiktā 
apjomā, un ir jānodrošina to pārstrāde vai reģenerācija;
3) nav nodrošinājis slēgtas vai rekultivētas izgāztuves 
rekultivāciju pēc izgāztuves atrakšanas un atkritumu 
pāršķirošanas un ir jānodrošina teritorijas rekultivācija.
Latvijas normatīvajos aktos ir pārņemtas Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvas 
2011/65/ES
 par dažu 
bīstamu vielu izmantošanas
ierobežošanu elektriskās un 
elektroniskās iekārtās
39
 prasības. Ņemot vērā 
tehniskās un ekonomiskās iespējas, tostarp mazo un vidējo 
uzņēmumu (MVU) iespējas,
visefektīvākais veids, kā ievērojami 
samazināt ar minētajām vielām saistīto veselības un vides 
apdraudējumu, lai sasniegtu paredzēto aizsardzības līmeni, ir 
aizvietot
minētās vielas, ko satur EEI, ar drošiem vai drošākiem 
materiāliem. Minēto bīstamo vielu izmantošanas ierobežošana var 
palielināt EEI atkritumu pārstrādes iespējas un
saimniecisko 
rentabilitāti un samazināt negatīvo ietekmi uz darbinieku 
veselību pārstrādes uzņēmumos.
Ierobežojumi un aizliegumi vairāku ķīmisko vielu lietojumam ir 
noteikti attiecībā arī uz 
transportlīdzekļu materiāliem un 
detaļām
. Eiropas Parlamenta un
Padomes 2000. gada 18. 
septembra Direktīvas 
2000/53/EK
 par nolietotiem 
transportlīdzekļiem
40
 (turpmāk - Direktīva 
2000/53/EK
) 
nosaka, ka dalībvalstis nodrošina to,
ka materiāli un detaļas 
transportlīdzekļos, ko laiž tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija, 
nesatur svinu, dzīvsudrabu, kadmiju vai sešvērtīgo hromu. 
Savukārt Direktīvā 
94/62/EK
41
ir noteikti ierobežojumi 
smago metālu saturam 
iepakojumā
. Visas minētās prasības 
ierobežojumiem un aizliegumiem ķīmisko vielu saturam dažādās 
precēs ir
pārņemtas Latvijas normatīvajos aktos.
2.3. Atkritumu 
datu pārvaldība
Atkritumu apsaimniekošanas statistikas datu pamatavots ir datu 
bāze "3-Atkritumi". Dati šajā datu bāze tiek apkopoti, balstoties 
uz MK 2017. gada 23. maija
noteikumiem Nr. 271 "
Noteikumi par 
vides aizsardzības oficiālās statistikas un piesārņojošās 
darbības pārskata veidlapām
".
Pienākums sniegt ikgadējos datus par atkritumu 
apsaimniekošanu, izmantojot vides aizsardzības oficiālās 
statistikas un piesārņojošās darbības pārskata veidlapas
(turpmāk 
- veidlapas) ir šādiem operatoriem un komersantiem:
1) operatoriem, kuriem ir vai pārskata gadā bija atļauja A vai 
B kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai vai C kategorijas 
piesārņojošas darbības apliecinājums visu
kategoriju (L, M, N, O) 
mehānisko sauszemes transportlīdzekļu, mobilās lauksaimniecības 
tehnikas un satiksmē neizmantojamu pārvietojamu mehānismu un citu
pārvietojamu agregātu remonta un apkopes darbnīcai;
2) komersantiem, kuriem ir vai pārskata gadā bija izsniegta 
atkritumu apsaimniekošanas atļauja;
3) atkritumu tirgotājiem un atkritumu apsaimniekošanas 
starpniekiem;
4) atkritumu apsaimniekotājiem, kuri Latvijas teritorijā ieved 
vai no tās izved atkritumus reģenerācijai vai sadedzināšanai, ja 
sadedzināšana klasificējama kā atkritumu
reģenerācija, kas minēti 
Regulas Nr. 
1013/2006
 par atkritumu sūtījumiem 3. pantā vai 
Bāzeles konvencijā;
5) atkritumu radītājam, kas no Latvijas teritorijas izved 
atkritumus apglabāšanai, pārstrādei vai reģenerācijai.
Visi Latvijas iesniegtie ziņojumi EK un EUROSTAT tiek 
sagatavoti, izmantojot datu bāzē "3-Atkritumi" pieejamo datu 
analīzi. Katru gadu no pārskata "3-Atkritumi"
27
/
276
datiem tiek veidots 
apkopojums par galvenajiem atkritumu apsaimniekošanas rādītājiem 
valstī. Apkopojums tiek publicēts LVGMC tīmekļvietnē. Balstoties 
uz šiem
datiem, var veikt novērtējumus par dažādiem atkritumu 
apsaimniekošanas aspektiem. Tomēr tā kā komersantu sniegtie dati 
ne vienmēr ir precīzi un pārskati ne vienmēr
tiek aizpildīti 
pareizi, kas prasa papildus darbu VVD datus apkopojot un 
analizējot, nepieciešams būtiski uzlabot datu kvalitāti. 
Lietderīgi izvērtēt ikgadējo "3-Atkritumi"
pārskatu savienošanu 
ar APUS, kas ļautu daudz efektīvāk iegūt precīzus datus un veikt 
efektīvu kontroli.
Informācijas pieejamība sabiedrībai par atkritumu 
apsaimniekošanu ir būtiska, lai motivētu iedzīvotājus aktīvi un 
atbildīgi iesaistīties atkritumu apsaimniekošanā, tajā
skaitā 
dalītā vākšanā un atkritumu samazināšanā un novēršanā. Tāpēc ir 
svarīgi, lai sabiedrībai būtu viegli un pārskatāmi pieejama 
informācija par publiski pieejamo
dalītās vākšanas punktu 
izvietojumu, kā arī šī informācija tiktu operatīvi aktualizēta. 
Pašreiz iedzīvotājiem ir pieejama informācija par atkritumu 
dalītas vākšanas
iespējām, tomēr tā ir izvietota dažādu 
organizāciju uzturētās tīmekļvietnēs, informācija pārklājas, tā 
var atšķirties, ne vienmēr tā tiek regulāri atjaunot. Tāpēc 
šobrīd
notiek darbs pie normatīvās bāzes sagatavošanas un 
interneta vietnes "Šķiro viegli" izstrādes. Minētā vietne, kura 
būs VVD pārziņā, risinās minētās problēmas, jo
sabiedrībai tiks 
piedāvāta ērti lietojama vietne, kurā vienkopus atrodama pilnīga 
informācija par visām publiski pieejamiem atkritumu dalītas 
vākšanas vietām Latvijā.
Atbildīgi par informācijas ievadīšanu un 
aktualizēšanu vietnē būs atkritumu apsaimniekotāji.
2.4. Sabiedrības 
informēšana un izglītošana
Sabiedrības informēšana un izglītošana par atkritumu 
apsaimniekošanas un ar tiem saistītajiem jautājumiem ir dažādu 
iesaistīto pušu pienākums, un tās panākumi
un ietekme uz 
sabiedrības attieksmi un uzvedību ir atkarīgi no sadarbības un 
pasākumu sinerģijas, ietekmējot sabiedrības izpratni, zināšanas 
un rīcību.
Lai veicinātu iedzīvotāju atkritumu apsaimniekošanas ieradumu 
maiņu un padarīto patēriņa un uzvedības modeļus ilgtspējīgākus, 
kā arī ietekmētu sabiedrības
attieksmi, nepieciešams regulāri 
informēt sabiedrību gan par atkritumu šķirošanu, gan arī par 
sekām un ietekmēm vidē, ko rada bezatbildīga rīcība, tajā skaitā
nešķirošana vai nepareiza šķirošana.
Pašvaldība veic sabiedrības informēšanas un izglītošanas 
pasākumus un šai jautājumā sadarbojas ar atkritumu 
apsaimniekotāju, vai arī deleģē šo uzdevumu veikt
atkritumu 
apsaimniekotājam. Pašvaldība, slēdzot līgumu par sadzīves 
atkritumu apsaimniekošanas pakalpojuma sniegšanu tās 
administratīvajā teritorijā iekļauj arī
nosacījumu atkritumu 
apsaimniekotājam sniegt informāciju par sabiedrības informēšanas 
pasākumiem par atkritumu apsaimniekošanu, kā arī informācijas 
sniegšanas
biežumu un komunikācijas veidu.
Saskaņā ar AAL par atkritumu apsaimniekošanas informācijas 
sniegšanu sabiedrībai ir atbildīga LVĢMC. Ja sabiedrības 
izglītības pasākumus pašvaldības
uzdevumā organizē atkritumu 
apglabāšanas poligons, tam ir tiesības šo pasākumu izmaksas 
iekļaut tarifā.
Sabiedrības informēšanas pienākums ir arī RAS, kuru ietvaros 
tiek apsaimniekoti tādu preču atkritumi, kuras ir DRN objekti 
(iepakojums, VKP, NTL).
Pēc 2020. gadā VARAM veiktās pašvaldību aptaujas "Par 
atkritumu apsaimniekošanu un atsevišķiem citiem vides 
aizsardzības jautājumiem pašvaldībā 2019./2020.
gadā" secināts, 
ka no pašvaldībām, kurās iedzīvotāju informēšanas un izglītošanas 
pasākumi tiek veikti aktīvāk, tiek saņemts ievērojami mazāk 
sūdzību un jautājumu no
iedzīvotājiem par dažādiem, ar atkritumu 
apsaimniekošanu saistītiem jautājumiem. Tādejādi ir pamatoti arī 
nākamajā plānošanas periodā pievērst īpašu uzmanību
sabiedrības 
informēšanas un izglītošanas pasākumiem par atkritumu 
apsaimniekošanu.
2.5. Atkritumu 
apsaimniekošanas sistēmas darbība
Atkritumu apsaimniekošanas likums
 nosaka, ka atkritumu 
apsaimniekotājs pirms attiecīgo darbību veikšanas saņem VVD 
atļauju atkritumu savākšanai,
pārvadāšanai, pārkraušanai, 
šķirošanai un uzglabāšanai, kā arī slēgtas vai rekultivētas 
atkritumu izgāztuves atrakšanai un atkritumu pāršķirošanai. 
Saskaņā ar
normatīvajiem aktiem 
par piesārņojumu
 vairākām 
atkritumu pārstrādes un reģenerācijas darbībām jāsaņem A vai B 
kategorijas piesārņojošas darbības atļauja.
Savukārt atkritumu tirgotājam vai atkritumu apsaimniekošanas 
starpniekam saskaņā ar AAL pirms attiecīgo darbību uzsākšanas 
jāreģistrējas VVD.
28
/
276
VVD izsniedz arī licences melno un krāsaino metālu lūžņu 
iepirkšanai atbilstoši MK 2011. gada 12. decembra noteikumiem Nr. 
960 "
Noteikumi par kārtību, kādā
iepērk un realizē melno un 
krāsaino metālu atgriezumus un lūžņus un izsniedz licences metālu 
atgriezumu un lūžņu iepirkšanai Latvijā, kā arī par valsts 
nodevas likmi
par licenci metālu atgriezumu un lūžņu iepirkšanai 
un valsts nodevas maksāšanas kārtību
".
2.5.1. Atkritumu 
savākšana
Atkritumu savākšana ir atkritumu vākšana, arī atkritumu 
iepriekšēja šķirošana un glabāšana, lai tos nogādātu uz atkritumu 
reģenerācijas vai apglabāšanas iekārtām
vai tādām iekārtām, kurās 
tiek veikta atkritumu sagatavošana reģenerācijai vai 
apglabāšanai.
Sadzīves atkritumu savākšanai ir paredzēti vairāki savākšanas 
veidi:
- sadzīves atkritumu dalītās savākšanas punkts - speciāli 
aprīkota vieta, kur konteineros dalīti savāc un īslaicīgi uzglabā 
dažādu veidu sadzīves atkritumus pirms to
pārvadāšanas. 
Savākšanas punktā nodrošina vismaz papīra un kartona, plastmasas, 
stikla un metālu atkritumu (tajā skaitā izlietotā iepakojuma) 
dalītu savākšanu.
Vienā atkritumu konteinerā var vienlaikus 
savākt divu vai vairāku veidu dalīti savāktos sadzīves 
atkritumus. Savākšanas punktā var dalīti savākt un īslaicīgi 
uzglabāt BNA;
- šķiroto atkritumu savākšanas laukums - speciāli aprīkota 
iežogota vieta, kur savāc un īslaicīgi uzglabā dažādu veidu 
atkritumus pirms to turpmākās
transportēšanas;
- būvniecības un būvju nojaukšanas atkritumu savākšanas 
laukums - speciāli aprīkota iežogota vieta tādu būvniecības un 
būvju nojaukšanas atkritumu savākšanai un
īslaicīgai 
uzglabāšanai, kuri nav uzskatāmi par bīstamajiem atkritumiem.
- metāllūžņu noliktavas;
- BNA kompostēšanas laukumi un zaļo un dārza atkritumu 
kompostēšanas vietas.
Atkritumu savākšanu no dalītās savākšanas punktiem vai šķiroto 
atkritumu savākšanas laukumiem veic atkritumu apsaimniekošanas 
uzņēmumi, kas nodarbojas ar
sadzīves atkritumu apsaimniekošanu 
pašvaldībā. Bīstamo atkritumu vai ražošanas atkritumu 
apsaimniekotājs organizē speciāli aprīkotas bīstamo atkritumu vai
ražošanas atkritumu savākšanas vietas.
Latvijā 2020. gadā ir izveidoti aptuveni 5000 dalītās vākšanas 
punkti un aptuveni 90 atkritumu šķirošanas laukumi, kuru skaits 
pakāpeniski pieaug. Viens no
trūkumiem, ko sabiedrība ir 
identificējusi, ir atšķirīgās atkritumu dalītās vākšanas 
(šķirošanas) prasības dažādās pašvaldībās, kas apgrūtina rīcību 
un šķirošanas
paradumu iedzīvināšanu.
Atbilstoši normatīvajiem aktiem, sadzīves atkritumu dalītās 
savākšanas punktā jānodrošina vismaz papīra un kartona, 
plastmasas, stikla un metālu atkritumu dalītu
savākšanu. MK 2017. 
gada jūnija noteikumos Nr. 328 ir norādīts, ka šķiroto atkritumu 
savākšanas punktam būtu jābūt uz katriem 700 iedzīvotājiem 
republikas pilsētās
un 550 iedzīvotājiem novados. 2019. gadā 
Latvijā vidējais uzskaitīto dalīto atkritumu vākšanas vietu 
skaits ir uz 369 iedzīvotājiem, bet Piejūras AAR, Ziemeļvidzemes
AAR, Liepājas AAR, Malienas AAR teritorijā tas ir ap 200 
iedzīvotājiem uz vienu punktu, bet Pierīgas AAR, ir viens punkts 
uz 861 iedzīvotājiem (sk. 2.5. tab.).
2.5. tabula
Atkritumu 
apsaimniekošanas reģioni un iedzīvotāju skaits uz 1 uzskaitīto 
dalīto atkritumu vākšanas punktu vietu, skaits, 2019. gadā
AAR
Iedzīvotāju skaits
Iedzīvotāju skaits uz 1 DAV
vietu
Iedzīvotāju skaits uz 1 pilno
(iespējas nodot metālu) 
vietu
Iedzīvotāju skaits uz 1 DAV
29
/
276
Austrumlatgale
80579
806
806
806
Dienvidlatgale
163059
404
650
502
Liepāja
134972
210
363
219
Maliena
59397
229
1523
297
Piejūra
130306
153
577
192
Pierīga
853458
861
1459
899
Ventspils
68904
375
375
375
Vidusdaugava
137313
247
384
285
Zemgale
159267
297
354
295
Ziemeļvidzeme
132713
195
280
285
Kopā
1919968
369
656
424
Avots: SIA "GatewayBaltic", 
2020
Saskaņā ar 2020. gadā VARAM veiktās pašvaldību aptaujas "Par 
atkritumu apsaimniekošanu un atsevišķiem citiem vides 
aizsardzības jautājumiem pašvaldībā
2019./2020. gadā" informāciju 
par dalīto atkritumu vākšanas vietu skaitu pašvaldībās, 2019. 
gada sākumā Rīgā ir 77 publiskie šķirošanas punkti un 6632 
privātās
šķirošanas vietas - privātmāju teritorija, daudzdzīvokļu 
māju teritorijas un koplaukumi. Pašvaldības speciālistu aprēķini 
liecina, ka papildus Rīgā nepieciešami 973
publiskie šķirošanas 
punkti. Rīgas pilsēta plāno uzstādīt papildus nepieciešamos 
atkritumu dalītās vākšanas punktus tuvākā gada laikā. Atbilstoši 
jaunai atkritumu
apsaimniekošanas kārtībai Rīgas pilsētas 
pašvaldībā, tiek plānoti 8 dalītās vākšanas laukumi, tos plānots 
uzstādīt divu gada laikā.
Izvērtējot dalīto atkritumu vākšanas punktu, kuros tiek 
iekļauti visi četri iepakojuma materiālu veidi, skaitu, tad 
vidēji valstī ir viens punkts uz 656 iedzīvotājiem.
Izņēmumi ir 
Malienas AAR un Rīga, kur nav izveidota infrastruktūra pietiekošā 
apjomā. 50 pašvaldībās atkritumu savākšanai tiek izmantoti 
atkritumu savākšanas
maršruti, lai nodrošinātu adekvātu 
pakalpojumu arī viensētu iedzīvotājiem lauku teritorijās.
Latvijā visos novados, kur ir 8000 iedzīvotāju vai vairāk, ir 
jābūt ierīkotam vismaz vienam šķiroto atkritumu savākšanas 
laukumam, kas atbilst normatīvajos aktos par
atkritumu savākšanas 
un šķirošanas vietām noteiktajām prasībām. Tādējādi, starp tiem 
novadiem Latvijā, kur dzīvo 8000 un vairāk cilvēku, ir 9 
novadi.
Normatīvais regulējums noteic, ka nepieciešami vismaz 2 
šķiroto atkritumu savākšanas laukumi pilsētās ar iedzīvotāju 
skaitu no 50 000 līdz 100 000. Turklāt, ja
pilsēta tiek dalīta 
vairāk nekā divās atkritumu apsaimniekošanas zonās, šķiroto 
atkritumu savākšanas laukums ierīkojams katrā atkritumu 
apsaimniekošanas zonā. Šajā
kategorijā var tikt iekļautas tādas 
Latvijas lielākās pilsētas kā Rīga, Liepāja, Jelgava un 
Daugavpils. Lai valstī maksimāli panāktu pozitīvu attīstību 
atkritumu dalītās
savākšanas sistēmas efektivitātei jāievēro, lai 
ieguldījumi, kas tiek veikti sistēmas attīstībā, ir samērojami ar 
potenciālajiem ieguvumiem.
Apkopojumu par šķiroto atkritumu savākšanas laukumu skaitu 
Latvijas pašvaldībās skatīt 2.3. attēlā.
30
/
276
2.3. attēls
. Šķiroto 
atkritumu savākšanas laukumu skaits (0-3) Latvijas pašvaldībās 
2018. gadā
(Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020)
Atbilstoši tiesību aktu prasībām, pašvaldībām sadarbībā ar 
atkritumu apsaimniekotājiem jānodrošina, ka katrā pašvaldībā līdz 
2023. gada 31. decembrim visiem
iedzīvotājiem ir pieejams 
pakalpojums BNA dalītai savākšanai. Pierīgas AAR šis pakalpojums 
ir jānodrošina, sākot ar 2021. gada 1. janvāri. Savukārt, pārējā 
Latvijas
teritorijā šis pakalpojums jānodrošina līdz 2024. gadam. 
Daļa no pašvaldībām jau šobrīd nodrošina BNA savākšanu dārzu un 
parku atkritumiem, kā piemēram lapām,
zariem, krūmiem, un tiem 
līdzīgiem atkritumiem. Tikai dažas pašvaldības piedāvā savākt arī 
pārtikas atkritumus un pārtikas pārpalikumus.
2019. gada augustā un septembrī Rīgā un Pierīgā izvietoti 
pirmie 20 konteineri tekstila - apģērba, virsdrēbju, gultas 
veļas, segu, somu, apavu, jostu - šķirošanai. Pēc
2019. gadā 
veiktajiem tekstilmateriāla pilotprojekta rezultātiem, trešdaļai 
no tekstilatkritumiem nav tirgus vērtības, tādējādi to savākšanas 
izdevumu segšanai ieteicams
izmantot RAS, lai iesaistītu 
ražotājus radīto atkritumu apsaimniekošanā un veiktu attiecīgas 
iemaksas atkritumu apsaimniekošanā. No 2025. gada ES dalībvalstīm 
būs
jānodrošina vairāku atkritumu veidu dalīta savākšana, 
piemēram tekstilmateriālu atkritumu.
Latvijā iedzīvotājiem ir pieejams dalītas atkritumu vākšanas 
pakalpojums, bet ne visiem šada iespēja ir nodrošināta atbilstoši 
spēkā esošajam normatīvajam
regulējumam. Ir pašvaldības, t.sk. 
Rīga, kur atkritumu dalītās vākšanas iespējas netiek nodrošinātas 
atbilstoši normatīvajos aktos par minimālajām atkritumu dalītās
vākšanas iespējām atkritumu radītājiem noteiktajām prasībām. 
Apsaimniekotāji izmanto arī dažādas akcijas, nodrošinot 
iedzīvotājiem iespēju atbrīvoties gan no
bioloģiskajiem 
atkritumiem, gan arī no lielgabarīta atkritumiem, kā arī 
elektriskajiem un elektroniskajiem atkritumiem un riepām. Šobrīd 
dažās pašvaldībās ir uzsākta
dalītā tekstilatkritumu vākšana pēc 
atkritumu apsaimniekotāja iniciatīvas pilotprojekta ietvaros.
Izstrādājot saistošos noteikumus par sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanu savā administratīvajā teritorijā, pašvaldībām 
būtu skaidri jādefinē vienoti kritēriji atkritumu
konteineru 
piekļuves nodrošināšanai. Nepieciešams izvērtēt, vai šajā 
gadījumā nav nepieciešams izstrādāt papildu pakalpojumu izmaksu 
aprēķina metodiku, ievērojot 
31
/
276
privātā un publiskā sektora klientu 
specifiskās vajadzības pakalpojuma saņemšanai.
Lai visā Latvijas teritorijā iedzīvotājiem nodrošinātu 
adekvātu dalītās atkritumu vākšanas pakalpojumu, ir nepieciešama 
jauna vai papildus savākšanas infrastruktūra.
Lai nodrošinātu 
skaidrāku izpratni, nepieciešama veicinoša komunikācija ar 
iedzīvotājiem, jāattīsta regulāra iedzīvotāju izglītošana par 
atkritumu apsaimniekošanas
jautājumiem valsts līmenī, kas ļautu 
paaugstināt konteineros ievietotā materiāla kvalitāti.
2.5.2. Atkritumu 
sagatavošana atkārtotai izmantošanai
Latvijas normatīvajos aktos ir ietvertas prasības attiecībā uz 
pasākumiem, kas veicina atsevišķu atkritumu veidu sagatavošanu 
atkārtotai izmantošanai. Lai noteiktu
labošanas un atkārtotas 
izmantošanas sektora lielumu, tika aplūkoti šādu saistīto NACE 
nozaru statistiskie rādītāji (sk. 2.6. tab.).
2.6. tabula
Dati par 
labošanas un atkārtotas izmantošanas sektoru Latvijā, 2018. 
gads
Kategorija
Apgrozījums (milj. 
euro
)
Uzņēmumu 
skaits
Darbinieku 
skaits
Metāla izstrādājumu, 
mehānismu un iekārtu remonts
240.8
927
5 041
Automobiļu apkope un 
remonts
244.6
3 194
8 794
Lietotu preču 
mazumtirdzniecība veikalos
49.0
598
2 000
Datoru un sakaru iekārtu 
remonts
17.0
377
679
Individuālās lietošanas 
priekšmetu un mājsaimniecības piederumu remonts
12.9
807
948
Kopā
564.3
5903
17 462
Daļa no uzņēmējdarbības 
ekonomikas
1.01%
5.23%
2.96%
Avots: SIA "GatewayBaltic", 
2020
Atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai datos nav 
iekļauta informācija par labdarības organizācijām, kas 
iesaistītas labošanas un atkārtotas izmantošanas
sektoros, tomēr, 
lai iegūtu pilnīgāku informāciju par atkritumu un preču atkārtotu 
izmantošanu, būtu lietderīgi aptvert visus iespējamos 
informācijas avotus. Šie jautājumi
pamatā tiek risināti Rīcības 
plānā pārejai uz aprites ekonomiku 2020.-2027. gadam.
2.5.3. Atkritumu 
pārstrāde
Latvijas normatīvajos aktos
42
 atkritumu pārstrāde 
ir definēta kā atkritumu reģenerācijas darbība, kurā atkritumu 
materiālus pārstrādā produktos, materiālos vai vielās
atbilstoši 
to sākotnējam vai citam izmantošanas veidam, ietverot organisko 
materiālu pārstrādi un izņemot atkritumos esošās enerģijas 
reģenerāciju un tādu materiālu
izgatavošanu, kuri tiks izmantoti 
par kurināmo vai izrakto tilpju aizbēršanai. Savukārt atkritumu 
reģenerācija ir definēta kā jebkura darbība, kuras galvenais 
rezultāts ir
atkritumu lietderīga izmantošana ražošanas procesos 
vai tautsaimniecībā, aizstājot ar tiem citus materiālus, kuri 
būtu izmantoti attiecīgajai darbībai, vai atkritumu
sagatavošana 
šādai izmantošanai.
Šajā plāna nodaļā tiks aplūkota atkritumu pārstrāde. Atkritumu 
pārstrādei derīgi materiāli ir atgūstami no atkritumu dalītās 
vākšanas sistēmas, kā arī veicot nešķirotu
atkritumu šķirošanas 
darbības. Būtiskākās pārstrādājamo materiālu plūsmas ir papīrs, 
kartons, plastmasas, stikls, metāls, t.sk. gan izlietotais 
iepakojums, gan šo
materiālu plūsmas no mājsaimniecībām 
uzņēmumiem un iestādēm.
32
/
276
MK 2011. gada 26. aprīļa noteikumi Nr. 319 "
Noteikumi par 
atkritumu reģenerācijas un apglabāšanas veidiem
" nosaka dažādus 
atkritumu pārstrādes un
reģenerācijas veidus, kurus raksturo ar 
kodiem no R1 līdz R
13. 
Atkritumu pārstrādes darbības tiek 
raksturotas ar kodi R2-R11
43
, kods R1 attiecas uz 
atkritumu
reģenerācijas darbību - atkritumu sadedzināšanu ar 
enerģijas ieguvi, bet kodi R12 un R13 attiecas uz atkritumu 
sagatavošanas darbībām un uzglabāšanu pirms
pārstrādes. Šajā 
nodaļā ir raksturotas atkritumu reģenerācijas darbības ar kodiem 
R2,R3, R3B, R3C, R4, R5, R6, R7, R8, R9, R10, R11.
Līdz 2019. gada 14. decembrim pastāvēja šāds atkritumu 
pārstrādes veids - "R10A - Atkritumu izmantošana izrakto tilpju 
aizbēršanai vai inženiertehniskām
vajadzībām ainavu veidošanā", 
kas vairs nav spēkā.
2.4. attēls.
 Atkritumu 
pārskatā reģistrētie pārstrādes apjomi pa pārstrādes kodiem, 
t.
Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020, izmantojot LVĢMC datus
Laika posmā no 2014. līdz 2018. gadam Latvijā trešo daļu no 
visas atkritumu pārstrādes nodrošina citu neorganisko materiālu 
pārstrāde (kods R5), kuras apjomi arī ir
ievērojami 
svārstījušies, tomēr caurmērā veido ap 160 tūkstošiem tonnu gadā. 
Kopš 2016.gada ar kodu R3D apzīmētā pārstrādes darbība - biogāzes 
ieguve 2017. un
2018. gadā arī ir veidojusi 15% no 
pārstrādātajiem atkritumu apjomiem, arī pārstrādājot ap 150 
tūkstošiem tonnu atkritumu gadā. Apmēram 10% no kopējā 
pārstrādāto
atkritumu apjoma tiek pārstrādāts, izmantojot ar kodu 
R3 apzīmēto atkritumu pārstrādes darbību (par šķīdinātājiem 
neizmantotu organisko vielu pārstrāde vai attīrīšana,
ieskaitot 
kompostēšanu un citus bioloģiskās pārveidošanas procesus, kamēr 
ar kodu R10 apzīmētā pārstrādes darbību jeb apstrāde augsnē, kas 
rada ekoloģiskus vai
lauksaimniecības uzlabojumus, arī tiek 
aktīvi izmantota, īpaši 2018. gadā. Tomēr Latvijā praktiski 
nenotiek R7 un R8 pārstrāde.
Lielākā daļa pārstrādes infrastruktūras atrodas Latvijas 
centrālajā daļā, lielākoties ap Rīgu un Pierīgu, kā arī Zemgales 
AAR (2.5. att.).
33
/
276
2.5. attēls
. Kopējais 
pārstrādes infrastruktūras kartējums Latvijā
Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020 pēc VVD un VPVB A un B atļauju 
informācijas
Kopumā 2020. gada sākumā EEIA tiek šķiroti un to pārstrādes 
iespējas Latvijā ir nepietiekamas, tomēr ir jāņem vērā, ka 
Latvijā savāktie EEIA tiek izvesti pārstrādei
uz citām ES 
valstīm. Ar EEIA pāršķirošanu, šķirošanu un pārstrādi dažādos 
apmēros savu atļauju ietvaros nodarbojas vairāki komersanti, taču 
uzņēmumu jaudas ir
nepietiekošas un attiecināmas tikai uz nelielu 
daļu no kopējiem EEIA, tādējādi lielākoties EEIA tiek sadalīts 
frakcijās un eksportēts uz pārstrādi Lietuvā, Polijā, u.c.
Atbilstoši LVĢMC datu bāzē pieejamai informācijai, 
tekstilmateriālu atkritumu pārstrādes apjomi ir bijuši no 22 t 
2014. gadā līdz 2039 t 2018. gadā. Latvijas tekstila
atkritumu 
pārstrādes kopējās jaudas ir identificētas 2000 tonnu apjomā. 
Izvērtējot Latvijas nolietoto transportlīdzekļu atkritumu 
šķirošanas kopējās jaudas, tad tās
kopumā ir identificētas 59 
tūkst. t apjomā.
Pēc LVĢMC informācijas kopējais ražošanas atkritumu pārstrādes 
apjoms gadā Latvijā ir samazinājies no 106 tūkst. t 2014. gadā 
līdz 76 tūkst. t 2018.gadā.
Pēc LVĢMC pārstrādes informācijas kopējais bīstamo sadzīves 
atkritumu pārstrādes apjoms gadā Latvijā ir bijis no 24474 tūkst. 
t 2014.gadā līdz 22141 tūkst. t
2018.gadā. 2015 un 2016. gadā 
bija strauji pārstrādāto apjomu samazinājumi, 2016. gadā 
pārstrādāja tikai 3578 t minētās kategorijas atkritumus. 2018. 
gadā gandrīz tik
pat liels apjoms bīstamo sadzīves atkritumus 
pārstrādes apjoms kā 2014. gadā.
2.5.4. Atkritumu 
šķirošana, sagatavošana pārstrādei un apglabāšanai
Latvijā dalīti savāktu un nešķirotu atkritumu pāršķirošana 
lielākoties norit manuālajās vai daļēji automatizētajās 
šķirošanas līnijās
. Kopumā Latvijā ir 36 šādas
iekārtas ar 
kopējo jaudu ap 700 000 tonnām/gadā, kuras lielākoties ir 
izvietotas sadzīves atkritumu poligonos.
44
Latvijā pieejamā tehniskās infrastruktūras kapacitāte 
(mehāniskās priekšapstrādes un šķirošanas jaudas) atkritumu 
pārstrādei vērtējama kā salīdzinoši laba,
34
/
276
sniedzot iespēju 
pārstrādāt savākto un atkritumu poligonos pieņemto atkritumu 
daudzumu. Vienlaikus, joprojām salīdzinoši augstais nešķiroto 
mājsaimniecības
atkritumu īpatsvars apglabāto atkritumu daudzumā 
- aptuveni ceturtā daļa no atkritumu poligonos pieņemtajiem 
atkritumiem - norāda uz nepieciešamību to optimizēt, kā
arī 
papildināt šķirošanas un mehāniskās priekšapstrādes tehniskās 
iespējas atsevišķos atkritumu poligonos, kuros fiksēts 
kapacitātes trūkums.
2.5.5. 
Blakusprodukti un atkritumu beigu statuss
Direktīva 
2008/98
/EK un nacionālie normatīvie akti nosaka, ka 
vielas vai priekšmetus, kas radušies tādā ražošanas procesā, kura 
galvenais mērķis nav saražot šādu
vielu vai priekšmetu, neuzskata 
par atkritumiem, bet gan par blakusproduktiem, ja ir ievēroti 
šādi nosacījumi:
- vielu vai priekšmetu turpmāk noteikti lietos;
- vielu vai priekšmetu var tieši izmantot bez turpmākas 
apstrādes, izņemot parastu rūpniecisko praksi;
- viela vai priekšmets ir radies kā ražošanas procesa 
neatņemama daļa un turpmāka lietošana ir likumīga, proti, viela 
vai priekšmets atbilst visām attiecīgajām
produkta, vides un 
veselības aizsardzības prasībām konkrētajam lietojumam un 
neatstāj nelabvēlīgu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību.
Saskaņā ar normatīvajiem aktiem pārstrādātus vai kā citādi 
reģenerētus atkritumus vairs neuzskata par atkritumiem, ja tie 
atbilst šādiem nosacījumiem:
- viela vai priekšmets tiks izmantoti konkrētiem nolūkiem;
pastāv tirgus vai pieprasījums pēc šādas vielas vai 
priekšmeta;
- viela vai priekšmets atbilst konkrētajos nolūkos noteiktajām 
tehniskajām prasībām, kā arī pastāvošajiem tiesību aktiem un 
produktiem piemērojamajiem
standartiem;
- vielas vai priekšmeta lietošanai nebūs nelabvēlīgas ietekmes 
uz vidi un cilvēku veselību.
ES līmenī atkritumu beigu statuss tiek reglamentēts vairākām 
atkritumu plūsmām:
- Padomes 2011. gada 31. marta Regula Nr. 
333/2011
, ar ko 
paredz kritērijus, kuri nosaka, kad dažu veidu metāllūžņi vairs 
nav atkritumi saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2008/98
/EK;
- EK 2012. gada 10. decembra Regula Nr. 
1179/2012
, ar ko 
paredz kritērijus, kuri nosaka, kad stikla lauskas vairs nav 
atkritumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīvu 
2008/98
/EK;
- EK 2013. gada 25. jūlija Regula Nr. 
715/2013
, ar ko paredz 
kritērijus, kuri nosaka, kad vara lūžņi vairs nav atkritumi 
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 
2008/98
/EK.
MK 2018. gada 13. novembra noteikumi Nr. 682 "
Kārtība, kādā 
izbeidz piemērot atkritumu statusu no nolietotām riepām iegūtiem 
gumijas materiāliem
" ir noteikti
kritēriji atkritumu statusa 
piemērošanas izbeigšanai no nolietotām riepām iegūtiem gumijas 
materiāliem. 2018. gada 26. jūlijā valsts sekretāru sanāksmē 
izsludināts MK
noteikumu projekts "Noteikumu projekts "Kārtība 
atkritumu statusa piemērošanas izbeigšanai koksnes šķeldas 
materiāliem, kas iegūti no koksnes iepakojuma
atkritumiem" 
(VSS-755, protokols Nr. 29, 24. §), vēlāk papildināts un virzīts 
ar nosaukumu "Kārtība, kādā izbeidz piemērot atkritumu statusu 
šķeldai, skaidām un
putekļiem, kas iegūti no koksnes iepakojuma 
vai noteikta veida koksnes būvniecības atkritumiem".
MK 2011. gada 19. aprīļa noteikumos Nr. 302 "
Noteikumi par 
atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus 
bīstamus
" (turpmāk - MK noteikumi Nr.
35
/
276
302) ir noteikti kritēriji, 
kad ražošanas procesā radušos vielu vai priekšmetu, kura ražošana 
nav šā procesa galvenais mērķis, iekārtu operators klasificē 
attiecīgo vielu vai
priekšmetu kā blakusproduktu.
2.5.6. 
Kompostēšana
Atkritumu kompostēšana (atkritumu reģenerācijas veidi R3A un 
R10) pamatā tiek veikta sadzīves atkritumu poligonos, kur tiek 
radīts apmēram 40% no visa
komposta apjoma un kurš tiek izmantots 
inženiertehniskajām vajadzībām poligonā un apglabāto atkritumu 
slāņu pārsegšanai. Atkritumu kompostēšana tiek veikta arī
speciāli ierīkotās kompostēšanas iekārtās un vietās ārpus 
poligoniem, kurās iespējams ražot kvalitatīvu kompostu (sk. 2.6. 
att.).
2.6. attēls.
 Kompostētais 
atkritumu apjoms laika posmā no 2014. līdz 2018. gadam, 
t
45
Atkritumu poligonu darbībai izsniegtajās atļaujās norādītās 
kompostēšanas laukumu potenciālās jaudas ir nedaudz virs 100 
tūkst. tonnu gadā, tomēr tās netiek
izmantotas pilnā apmērā.
Atkritumu kompostēšanas laukumi ir izvietoti arī ārpus 
sadzīves atkritumu poligoniem. To kopējā kompostēšanas jauda 
sasniedz 34 tūkstošus tonnu/gadā. Ārpus
poligoniem kompostēšanas 
laukumi ir izveidoti Piejūras, Pierīgas un Vidusdaugavas AAR.
36
/
276
2.7. attēls.
 Kompostēšanas 
laukumu infrastruktūras jaudas poligonos un ārpus poligoniem 
(saskaņā ar saņemtajām atļaujām), tonnas
(Avots: SIA "GatewayBaltics", 2020)
Nepieciešams paplašināt mikrokompostēšanas un mājkompostēšanas 
iespējas privātpersonām un komersantiem.
No 2027. gada 1. janvāra BNA, kas nonāk aerobā vai anaerobā 
apstrādē, varēs ieskaitīt kā pārstrādātus vienīgi tad, ja tie ir 
dalīti savākti vai nodalīti to rašanās
vietā
46.
 Līdz 
ar dalītās atkritumu vākšanas nodrošināšanu, ir nepieciešami 
esošo šķirošanas līniju tehnoloģiskie uzlabojumi, lai sagatavotu 
pārstrādei un reģenerācijai
materiālus.
2.5.7. Atkritumu 
reģenerācija
Atbilstoši 
Atkritumu apsaimniekošanas likumam
, atkritumu 
reģenerācija ir jebkura darbība, kuras galvenais rezultāts ir 
atkritumu lietderīga izmantošana ražošanas
procesos vai 
tautsaimniecībā, aizstājot ar tiem citus materiālus, kuri būtu 
izmantoti attiecīgajai darbībai, vai atkritumu sagatavošana šādai 
izmantošanai.
Šajā nodaļā ir aprakstīts atkritumu reģenerācijas veids 
R1.
Atkritumu reģenerācijai, sadedzinot atkritumus ar enerģijas 
ieguvi, ir būtiski riski: Direktīvas 
2008/98
/EK ietvaros 
noteiktajā atkritumu apsaimniekošanas veidu
hierarhijā enerģijas 
ieguvi ar atkritumu sadedzināšanas metodi iedalīta vienā no 
pēdējām prioritātes pakāpēm, raugoties no ilgtspējīgās attīstības 
skatījuma, jo tā rada
ievērojamas gaisu piesārņojošo vielu 
emisijas, kā arī ir atkarīga no atkritumiem kā izejvielas, 
tādējādi atstājot potenciāli negatīvu ietekmi uz citām atkritumu
apsaimniekošanas metodēm. Atkritumu sadedzināšanu vai 
līdzsadedzināšanu uzskata par reģenerāciju, ja minēto darbību 
energoefektivitāte sadzīves atkritumu
sadedzināšanas iekārtās ir 
līdzvērtīga vai lielāka par 0,60 vai 0,65. Ja iekārtu 
energoefektivitāte ir zemāka, tad atkritumu sadedzināšanu vai 
līdzsadedzināšanu uzskata
37
/
276
par atkritumu apglabāšanas darbību 
D10
47
.
Kurināmā ražošana no pārstrādei nederīgās atkritumu frakcijas 
un reģenerācija ar enerģijas atguvi ir ES valstīs plaši īstenota 
prakse apglabāto atkritumu apjomu
samazināšanai. Latvija ir viena 
no ES valstīm, kur atkritumu sadedzināšana praktiski netiek 
izmantota kā viens no atkritumu apsaimniekošanas veidiem. Latvijā 
notiek
no atkritumiem iegūta kurināmā (NAIK) līdzsadedzināšana 
SIA "SCHWENK Latvija" cementa rūpnīcā.
Atkarībā no izmantojamās tehnoloģijas, enerģijas ieguvei 
iespējams izmantot dažāda veida atkritumus, tostarp nešķirotus 
speciāli sagatavotos sadzīves atkritumus
(NAIK), ražošanas 
atkritumus (it īpaši zemas kvalitātes mežistrādes atkritumus), 
komerciālos atkritumus, kā arī notekūdeņu dūņas.
Pēc Ekonomikas ministrijas pasūtītā pētījuma
48
 par 
augstas efektivitātes koģenerācijas un centralizētās 
siltumapgādes izmantošanas potenciālu rezultātiem Latvijā
vislielākais siltumenerģijas pieprasījums ir Rīgā - 24,2 
GWh/km
2
, un 8 republikas nozīmes pilsētās, kur tas 
variē no 5,4 GWh/km
2
 - 14,3 GWh/km
2
. Citur 
Latvijā siltuma
pieprasījums ir vien līdz 0,27 
GWh/km
2
, bet Pierīgas reģionā tas ir 0,78-5,0 
GWh/km
2
.
Vienlaikus ir jāņem vērā, ka atkritumu sagatavošanas 
pārstrādei un reģenerācijai darbību rezultātā rodas daudzums ap 
200-220 tūkst. t gadā pārstrādei nederīgu, bet
augstas 
energoietilpības materiālu, ko iespējams sagatavot kā 
energoresursu enerģijas ražošanai, tā kā ES direktīvās noteiktie 
mērķi paredz, ka 2035. gadā ir
jānodrošina, ka tiek pārstrādāti 
65% no radītājiem sadzīves atkritumiem, savukārt sadzīves 
atkritumu poligonos ir pieļaujams apglabāt 10% no radītajiem 
sadzīves
atkritumiem. Pašreizējā situācijā, tā kā nav pieejamas 
atbilstošas atkritumu pārstrādes vai reģenerācijas iekārtas ar 
attiecīgām jaudām, šis energoresursu apjoms tiek
apglabāts 
atkritumu poligonos. Kā norādīts plāna 5.1.4. nodaļā, ir 
paredzēti pasākumi atkritumu pārstrādes uzlabošanai. Lai 
samazinātu apglabāto atkritumu apjomu,
īpaši ņemot vērā noteiktos 
apglabāšanas ierobežojumus 2035. gadā un nodrošinātu atkritumu 
lietderīgu apsaimniekošanu atbilstoši Latvijas un ES normatīvajos 
aktos
noteiktajai atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai, 
nepieciešams izskatīt iespējas atkritumu reģenerācijas iekārtu ar 
enerģijas atguvi izbūvei. Atbilstoši Latvijas
normatīvajiem 
aktiem, atkritumu sadedzināšanas iekārtu būvniecībai tiek 
piemērots ietekmes uz vidi novērtējumu procedūra, kuras ietvaros 
tiek izvērtēta šo iekārtu
ietekme uz vidi, atkritumu 
sadedzināšanas tehnoloģiskie risinājumi un to alternatīvas, kā 
arī tiek nodrošināta ieceres sabiedriskā apspriešana, ietverot 
visas iesaistītās
puses.
Šobrīd ieviešanas stadijā ir NAIK reģenerācijas iekārtu 
projekti - reģenerācijas iekārtas izbūve Ventspilī, plānotā 
reģenerācijas jauda - 15,5 tūkst. t gadā un NAIK
līdzsadedzināšana šķeldas katlumājā Jelgavā - prognozējamā NAIK 
reģenerācijas jauda lēšama 20-30 tūkst. t gadā. Saskaņā ar 
prognozēm par radīto un apsaimniekoto
sadzīves atkritumu plūsmām 
(skat. 4. nodaļu) ikgadējais saražojamā NAIK apjoms ir vismaz 150 
tūkst. t. materiāla, kas galvenokārt var tikt saražots, 
apstrādājot
nešķirotu sadzīves atkritumu plūsmu, kā atlikumi 
šķirojot pārstrādei derīgus materiālus, kā arī apstrādājot citas 
atkritumu plūsmas, kā piemēram būvniecības atkritumi,
tekstils 
u.c. materiālus ar augstu kaloritāti.
Novērtējot prognozētos NAIK ražošanas apjomus un pieejamās 
reģenerācijas jaudas (skat. 7.2. nodaļu) secināms, ka no sadzīves 
atkritumiem saražota NAIK
reģenerācijai ir nepieciešams papildus 
jaudas ~ 90 tūkst. t/gadā, prognozējamais NAIK apjoms no citām 
atkritumu plūsmām ir ~50-60 tūkst. t/gadā, attiecīgi kopējais
jaudu iztrūkums ir vērtējams ~ 150 tūkst. t gadā. Analizējot NAIK 
reģenerācijas iekārtu nepieciešamību kontekstā ar sadzīves 
atkritumu apglabāšanas limitu 10% 2035.
gadā var prognozēt, ka 
apglabāšanas limitu ievērošanas nodrošināšanai kopējā 
nepieciešamā sadzīves atkritumu reģenerācijas jauda būs ~215 
tūkst. t gadā.
Analizējot iespējamās NAIK reģenerācijas alternatīvas ir 
izskatīti vairāki scenāriji, t.sk. inerces scenārijs, eksporta 
iespējas, SIA "SCHWENK Latvija" cementa
rūpnīcas jaudu 
izmantošana, jaunu reģenerācijas iekārtu izbūve.
1) Inerces scenārijs
Inerces scenārijā tiek pieņemts, ka NAIK reģenerācija tiek 
veikta trīs iekārtās - SIA "SCHWENK Latvija" cementa rūpnīcā 
Brocēnos, PSIA "Ventspils
labiekārtošanas kombināts" un PSIA 
"Ventspils siltums" NAIK reģenerācijas iekārtās, SIA "Fortum" 
līdzsadedzināšanas iekārtās Jelgavas pilsētā. Atbilstoši 
līdzšinējai
pieredzei prognozējams, ka SIA "SCHWENK Latvija" 
kvalitātes prasībām atbilstošs NAIK tiks sagatavots ~ 25 tūkst. t 
gadā, papildus, pēc Ventspils un Jelgavas
38
/
276
reģenerācijas iekārtu 
ekspluatācijas uzsākšanas tiek sagatavots un reģenerēts līdz 40 
tūkst. t NAIK. Raugoties no infrastruktūras pārklājuma viedokļa, 
NAIK
reģenerācija tiek nodrošināta Latvijas rietumu daļā, 
centrālajā un austrumu daļā reģenerācijas iespējas netiek 
nodrošinātas un aptuveni 90 tūkst. t NAIK, jeb ~11%
(2025. gads) 
no radītā sadzīves atkritumu apjoma ir jāapglabā atkritumu 
poligonos. Kā minēts iepriekš, līdz prasības par atkritumu 
apglabāšanas limitu stāšanās spēkā
brīdim, šāds scenārijs ir 
īstenojams, tomēr ņemot vērā Direktīvā 
2008/98
/EK noteikto 
atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kā arī apsvērumus par 
atkritumos esošu
energoresursu lietderīgu izmantošanu, šāda 
scenārija īstenošana netiek rekomendēta. Tāpat jāņem vērā, ka, ja 
vien laika posmā līdz 2035. gadam netiek attīstītas
progresīvākas 
tehnoloģijas, atkritumu sadedzināšanas ar enerģijas atguvi 
tehnoloģijas pielietošana būs obligāts priekšnosacījums 
nepieciešamo atkritumu apglabāšanas
limitu sasniegšanai.
2) Eksporta iespēju novērtējums
Novērtējot eksporta iespējas nepieciešams nošķirt divus NAIK 
veidus - augstas kvalitātes NAIK, ko raksturo augsta siltumspēja 
(>15 GJ/t), zems mitruma līmenis
(<20%), specifiski 
noteikti frakcijas izmēri un zemas kvalitātes NAIK, kam 
raksturīga zemāka siltumspēja (<15 GJ/t), augstāks mitruma 
līmenis un mazāk ierobežojumu
uz kurināmā frakcijas izmēriem. 
Šiem diviem materiālu veidiem ir atšķirīgas reģenerācijas 
iekārtas, kas pirmajā gadījumā, pamatā ir cementa ražošanas 
industrija, otrajā
gadījumā siltuma vai kombinētās siltuma - 
elektroenerģijas spēkstacijas. Vērtējot NAIK eksporta iespējas 
jāatzīmē, kā jau minēts - augstas kvalitātes NAIK pamatā tiek
izmantots kā augstvērtīgs energoresurss ražošanas nozarē - šādu 
NAIK potenciāli iespējams nodot reģenerācijai bez papildus 
samaksas. Attiecībā uz zemākas
kvalitātes NAIK utilizācijas 
iespējām jāsecina, ka tās ir plašākas, tomēr jāņem vērā, ka visos 
gadījumos zemas kvalitātes NAIK utilizācija būs jāapmaksā, 
tādejādi radot
papildus izmaksas. Attiecībā uz NAIK eksporta 
attīstību, jāsecina, ka līdzšinējā pieredze neapliecina šāda NAIK 
apsaimniekošanas virziena potenciālu, jo augstas
kvalitātes NAIK 
ražošanas apjomi ir nelieli (iepriekšējos gados vidēji 25 tūkst 
t. gadā) turklāt šādu NAIK ir iespējams nodot reģenerācijai 
Latvijā. Savukārt zemākas
kvalitātes NAIK eksportam, ņemot vēra 
utilizācijas un transporta izmaksas, līdzšinējā praksē un arī 
nākotnē nav ekonomiska pamatojuma. Kopumā var secināt, ka NAIK
eksportēšana utilizācija uz ārvalstīm nav perspektīvs 
apsaimniekošanas risinājums.
3) SIA "SCHWENK Latvija" jaudu izmantošana
Atbilstoši SIA "SCHWENK Latvija" izsniegtajai atļaujai A 
kategorijas piesārņojošu darbību veikšanai atļautais NAIK 
reģenerācijas apjoms ir 250 tūkst. t gadā. 2019.
gadā SIA 
"SCHWENK Latvija" reģenerētais NAIK apjoms bija 121 tūkst. t, no 
kurām Latvijā saražots NAIK 26,1 tūkst. t. Analizējot Latvijā 
saražotā NAIK reģenerācijas
apjomu SIA "SCHWENK Latvija" cementa 
rūpnīcā dinamiku pēdējo piecu gadu laikā, var konstatēt, ka tas 
ir palielinājies no 14 tūkst. t/gadā 2014. gadā līdz minētajiem
26 tūkst. t 2019. gadā, tomēr reģenerācijas apjoms 21-26 tūkst. t 
robežās ir vērojams pēdējo četru gadu laikā, kas norāda, ka 
saimnieciski un tehniski pamatotas, SIA
"SCHWENK Latvija" 
prasībām atbilstošas NAIK plūsmas sagatavošanas iespējas ir 
izsmeltas. Cementa rūpnīcas reģenerācijas jaudu izmantošanu 
ierobežo augstās
kvalitātes prasības, kas izvirzītas no 
atkritumiem iegūtajam kurināmajam. Zemākās pieļaujamās 
robežvērtības kaloritātei ir 14 MJ/kg, kas ir izpildāms rādītājs, 
turpretim,
pieļaujamais mitruma līmenis <20% un NAIK frakcijas 
izmērs <70x70x5 mm, bez resursu ietilpīgas NAIK sagatavošanas 
nav sasniedzami un, ņemot vērā papildus
izmaksas, kas rodas 
sagatavošanas un transportēšanas procesā, nav saimnieciski 
izdevīgs risinājums. Ņemot vērā šos apstākļus, NAIK reģenerācija 
cementa rūpnīcā
var tik izskatīta kā alternatīva daļas no 
saražotā NAIK reģenerācija, bet ne pamat risinājums potenciāli 
saražotā NAIK apjoma reģenerācijai.
4) Jaunu reģenerācijas iekārtu izbūve
Vadoties no esošā NAIK reģenerācijas iekārtu izvietojuma, 
īstenošanā esošo projektu ietvaros pieejamo iekārtu izvietojuma 
(Ventspilī un Jelgavā), un potenciāli
sagatavojamiem NAIK 
apjomiem nepieciešams izskatīt iespējas reģenerācijas iekārtu 
izveidei Rīgas pilsētā, Vidzemes un Latgales reģionos. Potenciāli 
reģenerējamai
NAIK apjoms ir novērtēts 110 tūkst. t Rīgas un 
Pierīgas pašvaldībās, Vidzemes un Latgales reģionos aptuveni 20 
tūkst. t katrā reģionā. Iepriekš veikti pētījumi attiecībā
uz 
NAIK enerģētiskajiem un tehniskajiem rādītājiem liecina, ka 
sagatavojamā materiāla kaloritāte ir robežās no 12-16 MJ/kg, 
mitruma līmenis vidēji 30-35%, frakcijas
izmērs 40-350 mm. Viena 
no biežāk izmantotajām tehnoloģijām šādas kvalitātes NAIK 
reģenerācijai ir katlumājas ar kustīgo ārdu kurtuvi, karstā ūdens 
boileri
siltumenerģijas ražošanai (ar vai bez elektroenerģijas 
ražošanas). Noteicošais faktors ekonomiski pamatotai NAIK 
reģenerācijas iekārtu izveidei ir iespēja saražoto
siltumenerģiju 
nodot centralizētajā siltumapgādes tīklā, jo, pat gadījumā, ja 
tiek īstenots koģenerācijas tehnoloģiskais risinājums, saražotās 
elektroenerģijas īpatsvars
nepārsniegs 20% no iekārtas nominālās 
jaudas. Rīgas pilsētas gadījumā, pie zemākās NAIK siltumspējas 12 
MJ/kg, reģenerācijas iekārtas aprēķinātā enerģijas
39
/
276
ražošanas 
jauda ir ~ 50 MW, kas nozīme, ka siltumapgādes tīklā ir jāspēj 
uzņemt līdz 40 MW siltumenerģijas. Iekārtām ar reģenerācijas 
jaudu 20 tūkst. t/gadā,
prognozētā enerģijas ražošanas jauda ir ~ 
8,5 MW, attiecīgi koģenerācijas režīmā siltumenerģijas daudzums 
būs ~ 6,8 MW. Lai nodrošinātu lietderīgu siltumenerģijas
izmantošanu, ir jāizpildās vairākiem nosacījumiem, pirmkārt, 
iekārta izvietojama pilsētā, kur ir pietiekami liels 
siltumenerģijas patēriņš, t.sk. vasaras mēnešos, kad tiek
veikta 
tikai siltā ūdens sagatavošana, otrkārt siltumapgādes sistēmai ir 
jābūt centralizētai, t.i., vairumam patērētāju ir jāatrodas 
vienotā tīklā, nevis autonomas
katlumājas ar tīkliem individuālu 
pilsētas mikrorajonu siltumapgādei. Ņemot vērā iepriekš minēto, 
Rīgā vai tiešā tās tuvumā, ar iespēju nodrošināt pieslēgumu Rīgas
pilsētas centralizētajam siltumapgādes tīklam, rekomendējams 
izbūvēt 110 tūkst. t/gadā (50 MW) reģenerācijas iekārtu. Vidzemes 
reģionā, optimāli, reģenerācija
iekārta ar jaudu līdz 20 tūkst. 
t/gadā (10 MW) izbūvējama Valmierā. Latgales reģionā reģenerācija 
iekārta ar jaudu līdz 20 tūkst. t/gadā (10 MW) izbūvējama 
Daugavpilī.
Jāatzīmē, ka Daugavpilī reģenerācijas iekārtu 
izveides projekts tika uzsākts 2018. gadā, tomēr tas tika 
pārtraukts sabiedrības iebildumu dēļ.
Novērtējot atkritumu reģenerācijas iekārtu izveides iespējas 
minētajās pilsētās, ir apzināti esošie siltumenerģijas ražotāji 
Rīgā un Valmierā ar iespēju atkritumu
reģenerāciju - 
sadedzināšana ar enerģijas ieguvi, nodrošināt ar esošajām 
siltumenerģijas jaudām. Patlaban Rīgas pilsētas teritorijā esošās 
siltumenerģijas ražošanas
iekārtās, kurās kā kurināmais tiek 
izmantota tikai biomasa, nav iespējams atkritumus sadedzināt, ja 
netiek veikta šo iekārtu būtiska pārveide, kas ļautu kā kurināmo
daļēji izmantot arī attiecīgi sagatavotus atkritumus.
Atkritumu reģenerācijas iekārtu izveide minētajās pilsētās ir 
izvērtēta, ievērojot nepieciešamību pēc minētajām siltumenerģijas 
ražošanas jaudām. Atkritumu
sadedzināšanas procesā saražotās 
siltumenerģijas rentabilitāte, saražotās siltumenerģijas izmaksas 
un siltumenerģijas centralizētās siltumapgādes sistēmas
pieprasījums pēc šādas enerģijas tiks vērtēts katra projekta 
izstrādes un izveides projekta ietvaros. Saskaņā ar 
Enerģētikas 
likumu
49
 centralizētās siltumapgādes
sistēmas 
operators iepērk neatkarīgā ražotāja saražoto siltumenerģiju, ja 
šis neatkarīgais ražotājs spēj saražot siltumenerģiju, kas ir 
lētāka nekā paša centralizētās
siltumapgādes sistēmas operatora 
saražotā siltumenerģija.
Kopumā vērtējot izskatītās alternatīvas ir rekomendējams 
papildus inerces scenārijā paredzētajai infrastruktūrai veikt 
trīs jaunu NAIK reģenerācijas iekārtu izbūvi,
tādejādi virzoties 
uz atkritumu apsaimniekošanas darbību hierarhijas ievērošanu. 
Papildus reģenerācijas jaudu izveide ļaus samazināt apglabāto 
atkritumu apjomu,
nodrošinās atkritumu lietderīgu izmantošanu 
ražojot enerģiju, kā arī nodrošinās 2035. gadā noteikto sadzīves 
atkritumu apglabāšanas limitu ievērošanu. Pirms papildus
reģenerācijas jaudu izveides nepieciešams izstrādāt tehniski- 
ekonomisko pamatojumu un veikt ietekmes uz vidi novērtējumu, lai 
izvērtētu piemērotākās vietas NAIK
reģenerācijas jaudu 
izveidošanai.
Kā vēl viens atkritumu reģenerācijas attīstības virziens ir 
jāatzīmē atkritumu pārstrāde degvielā vai šķidrajā kurināmajā. 
Atkritumus enerģētikas sektorā var izmantot
ne tikai atkritumu 
sadedzināšanai ar enerģijas ieguvi vai biogāzes ieguvei no 
atkritumu apglabāšanas, bet arī atkritumu kā izejvielas 
izmantošanai degvielas ražošanai,
kur pēc tam minētā degviela kā 
biodegviela ir izmantojama transportlīdzekļos, aviācijā un 
kuģniecībā.
2.5.8. Biogāzes 
ieguve sadzīves atkritumu poligonos
Atbilstoši normatīvo aktu regulējumam
50
 poligona 
gāzu savākšanas sistēmu projektē visiem sadzīves atkritumu 
poligoniem, kuros pieņem apglabāšanai BNA. Šīs
nodaļas izpratnē 
jēdzieni "poligonu gāze" un "biogāze" tiek lietoti kā sinonīmi. 
Visos sadzīves atkritumu poligonos ir izveidotas sistēmas 
poligona gāzes savākšanai.
Vairākos poligonos savākto gāzi apstrādā un izmanto enerģijas 
iegūšanai. Šajos poligonos ir izveidotas arī bioenerģētiskās 
šūnas
51
, kurās tiek ievietoti BNA.
Informācija par 
komersantiem - atkritumu poligona biogāzes savācējiem, kas gūst 
ieņēmumus no šīs biogāzes, koģenerācijas iekārtās, saražojot 
elektroenerģiju un to
realizējot obligātā iepirkuma ietvaros, ir 
sniegta 2.7. tabulā.
2.7. tabula
Komersanti-atkritumu poligona biogāzes savācēji, biogāzes 
koģenerācijas iekārtas, to uzstādītā elektriskā jauda 
(MW)
52
, plānotais vai faktiskais
biogāzes ražošanas 
apjoms (m
3
/gadā) 
40
/
276
Komersants
Uzstādītā
elektriskā jauda,
MW
Atkritumu
daudzums,
t/gadā
53
Plānotais 
vai
faktiskais
biogāzes
ražošanas
apjoms, m
3
 
gadā
Bioenerģētiskajās
šūnās
apglabājamais
apjoms, t/gadā
Bioenerģētiskajā
šūnā apstrādātais
atkritumu
daudzums
2018.g., t/gadā
Savāktā
atkritumu
biogāze 2018.g.,
tūkst. m3/gadā
54
Saražotā
elektroenerģija
2018.g.,
MWh/gadā
55
SIA "Getliņi EKO"
6,280
163 000
21 715 600
800 000
162 020
14 570
32031
SIA "ZAAO Enerģija"
0,350
n/a
867 621
n/a
n/a
774
1067
SIA "Liepājas RAS"
1,050
28 729
1 743 155
n/a
16 872
1862
3408
SIA "Brakšķu Enerģija"
0,160
20 000
n/a
20 000
16 240
n/a
 
Kopā (norādītais):
7,84
 
24 326 376
820 000
195 112
17 206
36 506
Avots: VPVB, 2020
Lielākais biogāzes ražošanas apjoms 2018. gadā tika sasniegts 
poligonā "Getliņi", kur uzstādītā biogāzes ražotne ir ievērojami 
lielākā uzstādītā elektriskā jauda-
6,28 MW. Sadzīves atkritumu 
poligonos kopīgā uzstādītā elektriskā jauda ir 7,84 MW. Kopā 
2018. gadā biogāze tika savākta 16 276 tūkst. m
3
 
apmērā, un saražota
elelektroenerģija - 35 463 MWh apmērā. 
Investīciju projekta ietvaros poligonā "Pentuļi" ir uzstādīta 
atkritumu mehāniskās priekšapstrādes līnija, kur tehnoloģiskā
procesa rezultātā iegūst izejmateriālu no atkritumiem iegūtā 
kurināmā ražošanai un BNA frakciju, no kuras var iegūt biogāzi. 
Plānotais biogāzes ražošanas apjoms 1338
tūkst. m
3
/ 
gadā.
Poligonos, kuros ir uzstādītas koģenerācijas stacijas, radītā 
biogāze tiek novirzīta koģenerācijas stacijā enerģijas ražošanai. 
Latvijā koģenerācijas stacijas
uzstādītas sadzīves atkritumu 
poligonos "Getliņi", "Daibe" un "Ķīvītes", savukārt poligonā 
"Brakšķi" radītā biogāze tiek nodota enerģijas ražošanai uzņēmuma 
SIA
"Brakšķu enerģija" koģenerācijas stacijā. Kopā šajos 
poligonos radītā un savāktā biogāze ļauj saražot aptuveni 10% no 
visām Latvijas biogāzes koģenerācijas stacijās
saražotās 
elektroenerģijas, kas 2018.gadā bija 374 GWh. Ja poligonā 
"Getliņi" ik gadu saražo ap 35 GWh elektroenerģijas un ap 20 MWh 
siltumenerģijas, tad poligonā
"Ķīvītes" - vien ap 3.3 GWh 
elektroenerģijas un ap 0,5 MWh siltumenerģijas, poligonā "Daibe" 
- ap 1,1 GWh elektroenerģijas un ap 1,2 MWh siltumenerģijas, 
savukārt
no poligona "Brakšķi" novirzītajā SIA "Brakšķi enerģija" 
stacijā - ap 0,42 GWh elektroenerģijas un ap 0,16 MWh 
siltumenerģijas. Biogāze tiek iegūta arī pašvaldības SIA
"Ventspils labiekārtošanas kombināts" apsaimniekotajā sadzīves 
atkritumu poligonā "Pentuļi", kur savāktā biogāze tiek izmantota 
siltumenerģijas ražošanai, ko izmanto
tehnoloģisko procesu 
nodrošināšanai un poligona infrastruktūras objektu apsildei. 
Savukārt SIA "Atkritumu apsaimniekošanas sabiedrība "Piejūra"" 
apsaimniekotajā
poligonā "Janvāri" savāktā biogāze tiek 
sadedzināta lāpā.
Biogāzes ražotnēm ir pieejamas ap 502 tūkst. t BNA un pārtikas 
atkritumu. 2018. gadā Latvijā darbojās 52 biogāzes stacijas, no 
kurām 6 izvietotas sadzīves
atkritumu poligonos, savukārt 43 
biogāzes stacijas darbojās lauksaimniecības uzņēmumos (sk. 2.8. 
att.).
2020. gadā Latvijā darbojās 48 biogāzes stacijas.
41
/
276
2.8. attēls.
 Kompostēšanas 
laukumu un biogāzes iekārtu pārklājums
(Avots: SIA "GatewayBaltics", 2020)
2.5.9. Atkritumu 
apglabāšana poligonos un rekultivēto izgāztuvju izmantošanas 
ierobežojumi
Latvijā 2020. gadā darbojas 10 SAP un viens bīstamo atkritumu 
apglabāšanas poligons. SAP "Grantiņi" tika slēgts 2020. gada 1. 
aprīlī, kad pilnībā bija aizpildīts
atkritumu šūnas tilpums.
Visos SAP ir izveidotas un darbojās iekārtas atkritumu 
sagatavošanai reģenerācijai, kurās no nešķiroto sadzīves 
atkritumu plūsmas tiek atdalīti bioloģiski noārdāmie
atkritumi un 
pārstrādei derīgi atkritumi (sk. 2.8. tab.).
Atsevišķos poligonos tiek ekspluatētas iekārtas lielizmēra, 
ražošanas u.c. specifisku atkritumu apstrādei, kā arī pārstrādei 
derīgu atkritumu šķirošanas iekārtas,
kurās galvenokārt tiek 
apstrādāti atkritumi no atkritumu dalītās vākšanas sistēmas un 
pārstrādei derīgi materiāli, kas atgūti no nešķiroto sadzīves 
atkritumu plūsmas.
2.8. tabula
Sadzīves 
atkritumu poligonos esošās atkritumu apstrādes un izvietošanas 
infrastruktūras raksturojums 2020. gadā
56
Poligons
Atkritumu
sagatavošanas
Atkritumu
sagatavošanas
reģenerācijai iekārtas
Pārstrādei 
derīgu
atkritumu šķirošanas
Kompostēšanas
BNA 
Anaeroba
fermentācija (R3D)
Šūnas 
atlikusī
42
/
276
Poligons
reģenerācijai iekārtas
NSA (R12B) t/gadā
lielizmēra, ražošanas
u.c. atkritumi (R12B
t/gadā
atkritumu šķirošanas
iekārtas (R12B) t/gadā
laukums (R3A) m2
fermentācija (R3D)
t/gadā
ietilpība (D1) m3
Getliņi
300 000
90 000
 
1 400
125 000*
1 190 000 (t.sk.
energošūna 
200 000)
Brakšķi
30 000
 
 
2 600
 
540 000 (t.sk.
energošūna 240 
000)
Cinīši
30 000
 
 
1 600
 
164 906
Daibe
30 000
 
10 000
5 600
 
213 000
Janvāri
30 000
 
10 000
5 000
 
160 260
Pentuļi
20 000
 
12 000
1 700
20 000
219 307
Ķīvītes
26 000
30 000
 
0
 
160 000 (t.sk.
energošūna 160 
000)
Križevniki
20 000
 
 
4 400
 
334 856
Kaudzītes
20 000
 
10 000
3 500
 
490 975
Dziļā vāda
30 000
 
 
8 000
 
605 859
Kopā
536 
000
120 
000
42 000
33 800
145 
000
3 919 
163
* ekspluatāciju plānots uzsākt 2022. gadā
Pieejamā atkritumu apglabāšanas infrastruktūra, t.sk. 
bioreaktora šūnas ir raksturotas (sk. 2.9. tab.). Kopējā šūnu 
ietilpība atkritumu apglabāšanai un novietošanai ir
4 milj. 
m
3
, pieņemot, ka poligonos nogādāto atkritumu apjomi, 
kā arī pārstrādes apjomi saglabājas 2019. gada līmenī, esošo 
atkritumu krātuvju ekspluatācijas laiks pēc
aprēķiniem svārstās 
no 3 līdz 54 gadiem. Aprēķini ir balstīti uz situāciju, kurā 
netiek nodrošinātas izmantošanas iespējas pārstrādāto atkritumu 
plūsmai un visi atkritumi
ir apglabāti vai novietoti atkritumu 
krātuvēs. Veicot atkritumu krātuvju aizpildīšanas optimizāciju - 
modificējot krātuves aizpildījuma ģeometriskos parametrus 
attiecībā uz
atkritumu slāņa augstumu un krātuves nogāžu slīpumu, 
iespējams palielināt ietilpību. Modelējot aizpildījumu poligonos, 
kur blakus atrodas vairākas atsevišķas atkritumu
apglabāšanas 
šūnas, tika paredzēta šūnu apvienošana un attiecīgi tilpuma starp 
šūnām izmantošana atkritumu apglabāšanai (šāda prakse līdz šim ir 
īstenota
atsevišķos Latvijas poligonos). Modelēšanas rezultāti 
liecina, ka izmantojot šādu pieeju iespējams būtiski palielināt 
atlikušo ekspluatācijas laiku vairākos poligonos.
2.9. tabula
Sadzīves 
atkritumu poligonu atkritumu apglabāšanas šūnu un bioreaktora 
šūnu atlikušais ekspluatācijas laiks uz 2019. gada 31. 
decembri
57
Poligons
Šūnā atlikusī ietilpība 
tonnas
Šūnā novietotais atkritumu 
daudzums,
t/gadā
Šūnā atlikušais 
ekspluatācijas laiks, gadi
Getliņi
1 190 000
395 000
3,0
Brakšķi
540 000
38 400
14,1
Cinīši
164 906
43 500
3,8
Daibe
213 000
45 106
4,7 
43
/
276
Janvāri
160 260
31 300
5,1
Pentuļi
219 307
7 000
15,7
Ķīvītes
160 000
38 100
4,2
Križevņiki
334 856
18 100
18,5
Kaudzītes
490 975
9 100
54,0
Dziļā vāda
605 859
23 900
25,3
Kopā
4 079 163
656 506
 
Poligona gāzes savākšanas sistēmas ir ierīkotas 8 poligonos. 
Četros atkritumu poligonos savāktā gāze tiek novadīta 
koģenerācijas iekārtās: trīs koģenerācijas
iekārtas apsaimnieko 
pats atkritumu poligona apsaimniekotājs (SIA "Getliņi EKO", SIA 
"ZAAO", SIA "Liepājas RAS"), bet poligona "Brakšķi" 2.kārtas 
biošūnā savākto
biogāzi (apglabāšanas krātuvē biogāzes savākšanas 
sistēmu plānots ierīkot 2020.-2021. gada laikā) SIA "Jelgavas 
komunālie pakalpojumi" nodod SIA "Brakšķu
enerģija", kas no tās 
koģenerācijas stacijā ražo elektrību un to pārdod obligātā 
iepirkuma ietvaros.
Pašvaldības SIA "Ventspils labiekārtošanas kombināts" 
atkritumu poligona "Pentuļi" anaerobās fermentēšanas iekārtās 
saražoto biogāzi sadedzina apkures katlā,
siltumu izmantojot 
atkritumu poligona infrastruktūras uzturēšanā (poligona gāzes 
savākšanas sistēmu atkritumu krātuvē izbūvēt nav plānots, jo 
mehāniskās
priekšapstrādes rezultātā visi bioloģiski noārdāmie 
atkritumi tiek nodalīti un pārstrādāti, lai tos izmantotu 
biogāzes ražošanai).
SIA "ALAAS", SIA "Atkritumu apsaimniekošanas Dienvidlatgales 
starppašvaldību organizācija" un SIA "Atkritumu apsaimniekošanas 
sabiedrība "Piejūra""
apsaimniekotajos atkritumu poligonos ir 
izveidota biogāzes savākšanas sistēma un biogāzes utilizēšanai 
uzstādīta lāpa.
Poligonu gāzes apsaimniekošanas sistēmu attīstība, t.sk. 
koģenerācijas iekārtu uzstādīšana ir jāplāno kontekstā ar BNA 
anaerobās fermentācijas iekārtu izveidi,
paredzot pietiekamas 
gāzes apsaimniekošanas un koģenerācijas jaudas gan BNA pārstrādes 
rezultātā, gan no atkritumu šūnām savāktās gāzes saimnieciskai
izmantošanai.
Kopējā tendence pēdējo gadu laikā liecina, ka vidējais 
poligonos nogādāto atkritumu apjoms pieaug, 2019. gadā, kopējais 
poligonos ievesto atkritumu apjoms
sasniedz 786,5 tūkst. t. 
Lielāko īpatsvaru veido nešķiroto sadzīves atkritumu plūsma 501,2 
tūkst. t jeb 63% no kopējā apjoma. Poligonos nogādātā nešķiroto 
sadzīves
atkritumu plūsma ~ 90% apmērā tiek apstrādāta 
sagatavošanas reģenerācijai iekārtās, kur tiek atdalīta BNA 
frakcija un pārstrādei derīgi materiāli. BNA frakcija, atkarībā
no pieejamās infrastruktūras tiek novietota kompostēšanas 
laukumos vai bioreaktoros. Pēc kompostēšanas tā saucamais 
"tehniskais komposts" tiek izmantots
apglabāto atkritumu slāņa 
ikdienas pārklājuma veidošanai, atkritumu krātuves iekšējo 
pagaidu ceļu un laukumu izbūvei u.c. poligona ekspluatācijas 
vajadzībām.
No kopējā ienākošā atkritumu daudzuma uz vietas poligonos tiek 
pārstrādāti un izmantoti aptuveni 19%, 14% tiek izvesti 
pārstrādei, aptuveni 37% no kopējā apjoma
tiek novietoti 
bioreaktoros, attiecīgi apglabātais atkritumu daudzums veido līdz 
28% no kopējā poligonos ievestā atkritumu daudzuma.
Rekultivētu izgāztuvju pārrakšana saskaņā ar AAL pieļaujama 
tikai tādā gadījumā, ja pēc pārrakšanas darbību veicējs sedz šo 
atkritumu apglabāšanas izmaksas un
nodrošina izgāztuves 
rekultivāciju. Atkritumu apsaimniekotājs pirms attiecīgo darbību 
veikšanas saņem VVD atļauju rekultivēto atkritumu izgāztuvju 
atrakšanai un
pāršķirošanai. Atļaujā izvirzāmās prasības, tajā 
skaitā norādot, kādus materiālus šīs darbības rezultātā atgūst, 
atbilstoši kādiem kritērijiem jāveic izgāztuves atkārtota
rekultivācija pēc pāršķirošanas veikšanas, prasības atkārtoti 
rekultivētās izgāztuves pēcaprūpes monitoringam. Šo darbību 
veicējam ir pienākums VVD iesniegt
informāciju par no izgāztuves 
izvestajiem atkritumiem un veikto izgāztuves atkārtoto 
rekultivāciju pēc darbu pabeigšanas. Atkritumu apsaimniekotājam 
pirms šādas
darbības uzsākšanas un dokumentu iesniegšanas 
atļaujas saņemšanai jāsedz valstij vai pašvaldībai visi izdevumi, 
kas bija veikti no valsts vai pašvaldību budžetiem
saistībā ar 
atkritumu izgāztuves rekultivāciju un tai sekojošo monitoringu, 
un jāiesniedz VVD finanšu nodrošinājums.
44
/
276
2.6. Atkritumu 
sastāvs un atkritumu plūsmu apsaimniekošana
Sadzīves atkritumi ir nešķiroti atkritumi un dalīti savākti 
atkritumi no mājsaimniecībām, tai skaitā papīrs un kartons, 
stikls, metāli, plastmasa, bioloģiskie atkritumi,
koksne, 
tekstilmateriāli, iepakojums, elektrisko un elektronisko iekārtu 
atkritumi, bateriju un akumulatoru atkritumi, liela izmēra 
atkritumi, tostarp matrači un mēbeles,
kā arī nešķiroti atkritumi 
un no citiem avotiem dalīti savākti atkritumi, kuru īpašības un 
sastāvs ir līdzīgs atkritumiem no mājsaimniecībām. Sadzīves un 
ražošanas
atkritumu sastāvs ir noteikts pētījumā "Novērtējums par 
sadzīves, bīstamo un ražošanas atkritumu sastāvu AAR, atsevišķu 
atkritumu veidu apsaimniekošanu un
atkritumu poligonos 
apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanas 
iespējām"
58
 (sk. 2.10. tab.).
2.10. tabula
Sadzīves 
atkritumu sastāvs, %
Sadzīves 
atkritumu frakcija
Saturs 
sadzīves atkritumos
(no sadzīves atkritumu sastāva), %
BNA
34,2
Papīra atkritumi
8
Plastmasas atkritumi
12,9
Stikla atkritumi
9,2
Metāla atkritumi
3,7
Izlietotais iepakojums
21,8
Inertie atkritumi
10,8
Bīstamie atkritumi
2,2
Citi atkritumi (koksne, 
tekstils, gumija, higiēnas preču atkritumi)
14,7
2.6.1. Sadzīves 
(mājsaimniecības) atkritumi
Sadzīves atkritumu daudzums kopš 2010. gada ir palielinājies 
par apmēram 20% (sk. 2.9. att.).
45
/
276
2.9. attēls.
 Radītais SA un 
mājsaimniecības atkritumu daudzums, 2013.-2018. gadā
(Avots: LVĢMC, 2020
59
)
2018. gadā 63,3% iedzīvotāju mitinājās daudzdzīvokļu namos: 
pilsētās tas veido 76,6% (atsevišķi Rīgā - 87,5%, ēkās, kurās ir 
vairāk nekā 10 dzīvokļi. Tikai 6%
Rīgas iedzīvotāju dzīvo 
savrupmājā, 1,9% - vienā no savrupmājas daļām vai arī rindu mājā. 
Laukos cilvēki lielākoties (2/3 no iedzīvotāju skaita) dzīvo 
viensētās, un tikai
trešdaļa - daudzdzīvokļu mājā. Līdzīga 
tendence ir Pierīgas reģionā, kur vairāk nekā trešdaļa 
iedzīvotāju dzīvo savrupmājās, bet puse - daudzdzīvokļu mājās. 
Pēdējos
desmit gados savrupmāju proporcija ir pieaugusi, īpaši 
Pierīgas reģionā, kā arī daudzdzīvokļu māju ar vairāk nekā 10 
dzīvokļiem proporcija ir mainījusies, ievērojami
pieaugot Rīgas 
reģionā.
60
 2.11. tabulā ir sniegta informācija par 
mājsaimniecības atkritumu apsaimniekošanu laika posmā no 2013. 
līdz 2019. gadam.
2.11. tabula
Apsaimniekotie 
sadzīves atkritumu apjomi laika posmā no 2013.-2019. gada, t
Gads
Radīti
Ievestie
Izvestie
Pārstrādāti
(R2-R11)
Pārstrādāti
(R10; R10A)
Pārstrādāti
(R3A)
Pārstrādāti
(R3D)
Reģenerēti
(R1)
Apglabāti
poligonos
(D1)
Apglabāti
poligonos
(D1)
Apglabāti
citā veidā
(D2-D15)*
Uzglabāti
(R13)**
Klase***
 
 
 
 
191213
191213
191213
191210
 
191212
 
 
2013
704 387
35 931
80 566
181 381
 
 
 
1 633
492 134
 
32 364
2
2014
726 039
49 578
69 110
192 178
 
 
 
3 148
499 353
4 212
25 414
854
2015
798 121
66 474
86 345
229 813
 
 
 
14 595
457 731
10 023
49 361
3
2016
802 474
73 469
93 975
226 600
3 583
39 452
 
22 771
186 627
80 351
11
384
46
/
276
2017
798 060
61 716
75 389
212 406
12 785
32 750
479 300
21 093
174 130
88 449
21
57
2018
785 074
82 652
98 687
212 105
13 817
28 775
245 041
25 731
137 961
96 605
28
7 096
2019
800 413****
95 387
123 391
248 940
18 509
31 904
258 590
26 130
128 938
94 100
891
1 792
% pret radīto
daudzumu
2019.gadā
n/a
n/a
15.4
31.1
2.3
4.0
32.3
3.3
16.1
11.8
0.1
0.2
* Aplūkotajā periodā SA tikuši apglabāti ar kodiem D2 (44 
t), D4 (1180 t), D5 (85702 t), D8 (3846 t), D10 (73 t), un D13 
(17246 t).
** Aplūkotajā periodā no kopumā 10188 t, kas tikušas uzglabātas 
pirms tālāku darbību veikšanas (R13), 10061 t ir iepakojums 
(1501.grupa) un 127 t - citi SA
(2000.grupa), t.sk. 57 t - 
plastmasa (200139. klase) un 65 t - nešķiroti SA (200301. 
klase).
*** - 2000. un 1501. grupās ietilpstošās klases, izņemot, kur 
norādīts citādāk.
**** Aplēstais kopējais SA daudzums, ņemot vērā SPRK datus par 
nešķiroto SA daudzumu.
2.6.2. 
Bioloģiski noārdāmie un bioloģiskie atkritumi
BNA un BA ir vairāki potenciālie avoti - mājsaimniecības, 
pakalpojumu sektors (tirdzniecības un ēdināšanas uzņēmumi, 
tūrisma un izklaides pakalpojumu sniedzēji
u.tml.), valsts un 
pašvaldību iestādes (izglītības un ārstniecības iestādes, dārzi 
un parki, kapsētas u.tml.), primārās ražošanas, pārstrādes un 
apstrādes uzņēmumi
(primārā pārtikas ražošana, pārtikas pārstrāde 
un ražošana, kokapstrāde u.tml.) (sk. 2.10. att.).
2.10. attēls.
 BNA un BA 
potenciālie rašanās avoti
(Avots: SIA GatewayBaltics, 2020)
47
/
276
Radītais BNA daudzums 2019. gadā salīdzinājumā ar 2013. gadu 
palielinājies par 12%, savukārt savāktais BNA daudzums - par 20%. 
Kopš 2016. gada 40 - 57%
radīto BNA tiek sagatavoti pārstrādei un 
reģenerācijai (atbilst kodiem R12, R12A, R12B).
2.12. tabula
Radītais un 
savāktais BNA daudzums, t.sk. nešķirotos sadzīves atkritumos 
esošā BNA daļa, un to apsaimniekošana 
2013.-2019.gadā
61
, t
Gads
Radīti
Savākti
Ievesti
Izvesti
Pārstrādāti
(R2-R11) ***
Reģenerēti
(R1)
Apglabāti
poligonos
(D1)
Apglabāti 
citā
veidā
(D2-D15)*
Uzglabāti
(R13)**
2013
425 628
381 050
24 758
77 158
173 360
14 197
245 228
14 595
0
2014
424 630
394 191
24 411
67 319
130 681
22 012
250 800
10 980
0
2015
557 900
472 861
326
87 475
180 391
39 909
227 460
37 752
3
2016
547 595
458 019
2 934
78 303
221 665
6 763
110 484
178
318
2017
650 827
549 569
3 642
67 803
288 325
6 721
114 306
224
29
2018
557 271
505 855
12 784
84 736
208 212
6 607
88 976
0
78
2019
475 273
457 279
9 367
99 921
149 135
7 652
82 348
0
7
% pret radīto
2019.g.
n/a
96.2
n/a
21.0
31.4
1.6
17.3
0.0
0.0
* Aplūkotajā periodā BNA tikuši apglabāti ar kodu D5 (62069 
t) un D10 (1660 t).
** Aplūkotajā periodā pirms tālāku darbību veikšanas kopumā 
tikušas uzglabātas (R13) 434 t BNA, t.sk. 317 t - koka 
iepakojums (150103.klase) un 81 t - papīra
iepakojums 
(150101.klase).
*** Ietver arī tos BNA daudzumus, kuri ir ievietoti sadzīves 
atkritumu poligonu bioreaktoros biogāzes ieguvei.
Darbībām, kas veiktas ar BNA, nav pastāvīga pieauguma vai 
krituma tendences, izņemot apglabāšanu, kas ar katru gadu 
pakāpeniski samazinās un 2019. gadā
veido 23% no radītā BNA 
daudzuma. Lielāko daļu (50-75 %) BNA veido BNA no nešķirotiem 
sadzīves atkritumiem. Atlikušo daļu BNA (25-50%) veido pārtikas 
atkritumi
un citi BNA (sk. 2.11. att.).
48
/
276
2.11. attēls.
 Radītais BNA 
un BA daudzums 2013.-2018. gadā, tonnas
(Avots: SIA GatewayBaltics, 2020
62
)
Saskaņā ar MK 2013. gada 2. aprīļa noteikumiem Nr. 184 
"
Noteikumi par atkritumu dalītu savākšanu, sagatavošanu 
atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un materiālu
reģenerāciju
"
63
 Pierīgas AAR pašvaldībām sadarbībā ar 
atkritumu apsaimniekotājiem, kas izraudzīti saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par atkritumu apsaimniekošanu,
līdz 2020. 
gada 31. decembrim jāizveido BNA dalītas savākšanas sistēma. 
Savukārt, pārējos AAR BNA dalītas savākšanas sistēmu jāizveido 
līdz 2023. gadam.
Lielākā BNA daļa pašreiz nonāk poligonos nešķirotā veidā kopā 
ar citiem mājsaimniecības atkritumiem. Mājsaimniecībām BNA dalīta 
savākšana šobrīd tiek
nodrošināta tikai 13 atkritumu dalītās 
vākšanas laukumos
64, 65
. Dalīti savāktie BNA var tikt 
izmantots komposta ražošanai augsnes organisko vielu satura
paaugstināšanai. BNA izmantošana, kas ar mehāniskās apstrādes 
paņēmieniem tiek iegūti no nešķirotiem sadzīves atkritumiem, var 
saturēt gan sadzīves bīstamos
atkritumus (piemēram, baterijas), 
gan fizikālus piemaisījumus (piemēram, stikls, plastmasas), kas 
var radīt vides piesārņojuma risku, ja to izmantotu augsnes
uzlabošanai. Tāpēc to parasti izmanto kā apglabāto atkritumu 
pārklāšanas materiālu, poligona gadījumā.
Attiecībā par BNA noteikts, ka, sākot no 2020. gada 16. 
jūlija, poligonos drīkst apglabāt vairs tikai 35% BNA masas, 
salīdzinot ar 1995. gadā radīto apjomu.
Pamatojoties uz prognozēm, var secināt, ka Direktīvā 
1999/31/EK
 noteikto prasību sasniegšanai var tikt pieļauta 161 
tūkst. t bioloģisko sadzīves atkritumu
daudzumu apglabāšana 
sadzīves atkritumu poligonos (sk. 2.12. att.).
49
/
276
2.12. attēls.
 Pieļaujamais 
poligonos apglabātais sadzīves BNA daudzums, mērķis un izpilde 
saskaņā ar oficiālajiem ziņojumiem atbilstoši Direktīvai 
1999/31/EK
66,
67
2.6.3. Pārtikas 
atkritumi
Saskaņā ar normatīvajiem aktiem pārtikas atkritumi ir visu 
veidu pārtika, kas kļuvusi par atkritumiem. Pie pārtikas nepieder 
dzīvnieku barība, dzīvi dzīvnieki (ja vien tie
nav sagatavoti 
laišanai tirgū patēriņam cilvēku uzturā), augi pirms novākšanas, 
zāles, kosmētiskie līdzekļi, tabaka un tabakas izstrādājumi, 
narkotiskās vai psihotropās
vielas, kā arī atliekas un 
piesārņotāji.
Balstoties uz EK Deleģēto lēmumu (ES) 
2019/1597
 (2019. gada 3. 
maijs), ar ko, attiecībā uz vienveidīgai pārtikas atkritumu un 
pārpalikumu līmeņu mērīšanai
paredzētu vienotu metodiku un 
obligātām kvalitātes prasībām, papildina Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direktīvu 
2008/98
/EK, Latvijā ir sagatavota metodika, 
saskaņā
ar kuru, sākot ar 2020. gadu vienu reizi vismaz četros 
gados tiek vākta un apkopota informācija par pārtikas atkritumu 
mērījumiem katrā pārtikas piegādes ķēdes posmā
- primārajā 
ražošanā, pārstrādē un ražošanā, mazumtirdzniecībā un cita veida 
izplatīšanā, sabiedriskajā ēdināšanā un mājsaimniecībās (pārtikas 
atkritumu potenciālie
avoti).
2019. gadā ir izpētīta un adaptēta Latvijas situācijai ES 
apstiprinātā metodika pārtikas atkritumu un pārpalikumu 
noteikšanai.
68
 Sagatavots informatīvs materiāls
"Pārtikas atkritumu mērīšanas rokasgrāmata"
69
, kas ir 
pielāgota uzņēmumu un mājsaimniecību vajadzībām. 2020. gadā 
izveidots aprēķins aptuvenām pārtikas apjoma
aplēsēm, pēc kā 
noskaidrots, ka, ievērojamu pārtikas atkritumu un pārpalikumu 
daudzumu rada tirdzniecības, ēdināšanas un mājsaimniecību gala 
patēriņa posms, kur
radītie pārtikas atkritumi tiek iejaukti 
nešķiroto sadzīves atkritumu masā (sk. 2.13. att.).
50
/
276
2.13. attēls.
 Kopējais 
radītais (aprēķinātais) pārtikas atkritumu apjoms pārtikas 
piegādes ķēdes posmos
(Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020)
Ne visiem pārtikas atkritumu un pārpalikumu radītājiem ir 
pienākums ziņot par radīto un apsaimniekoto atkritumu daudzumu. 
Līdz ar to 2.13. attēlā apkopotā
informācija par radīto pārtikas 
atkritumu un pārpalikumu daudzumu ir indikatīva un parāda kopējo 
tendenci.
2.6.4. 
Izlietotais iepakojums
Iepakojuma apsaimniekošanu Latvijā regulē 
Iepakojuma likums
 un 
uz tā pamata izdotie MK noteikumi. Iepakotājiem, kas rada vairāk 
kā 300 kg izlietotā iepakojuma
gadā, ir jānodrošina izlietotā 
iepakojuma reģenerācija normatīvajos aktos noteiktā apjomā.
Lai izpildītu valsts noteiktās izlietotā iepakojuma pārstrādes 
un reģenerācijas normas, iepakotāji izlietotā iepakojuma 
apsaimniekošanu var nodrošināt paši vai slēgt
līgumus ar 
iepakojuma apsaimniekotājiem.
Valstī radītais izlietotā iepakojuma daudzums ir pakāpeniski 
palielinājies no 214 tūkst. t 2010. gadā līdz 255 tūkst. t 2018. 
gadā, kopumā palielinoties par 20%.
70
Lielāko daļu (27 %) izlietotā iepakojuma veido koka iepakojums 
ar tendenci tā īpatsvaram palielināties, savukārt izlietotā 
iepakojuma apjomā papīra iepakojumam ir
tendence samazināties. 
Par 1% ir palielinājies izlietotā stikla iepakojuma un plastmasas 
iepakojuma īpatsvars, tiem veidojot attiecīgi 25% un 17% kopējā 
radītā izlietotā
iepakojuma daudzuma. Metāla izlietotā iepakojuma 
īpatsvars ir saglabājis nemainīgi 5% līmenī. Saskaņā ar 
statistikas datiem izlietotā iepakojuma reģenerācijas mērķis
tiek 
sasniegts. 2018. gadā par 20 tūkst. t palielinājies reģenerētais 
izlietotā iepakojuma daudzums. Izlietotā iepakojuma pārstrādes 
mērķi tikuši sasniegti visiem
materiālu veidiem, turklāt papīram 
un kartonam, plastmasai, metālam un kokam ar ievērojamu pārsvaru. 
Plastmasas iepakojuma pārstrādes mērķrādītāju izpilde līdz
2013. 
gadam pārsniedza pārstrādes mērķus par 4-6%, bet kopš 2014. gada, 
kad darbu Latvijā uzsāka vairākas plastmasas pārstrādes rūpnīcas, 
- jau par 12-14%.
2010.-2018. gada periodā pārstrādātais izlietotā iepakojuma 
daudzums Latvijā kopumā ir palielinājies par 37%, 2018. gadā 
sasniedzot 143 tūkst. t. Nozīmīgākie
iepakojuma pārstrādes 
komersanti ir AS "PET Baltija" (plastmasas iepakojums), kas 
kopumā ir pārstrādājis 33% no izlietotā iepakojuma apjoma, kam 
seko SIA
"Priekuļu Bloks" (stikla iepakojums) ar 17%, kā arī SIA 
"Nordic Plast" (plastmasas iepakojums) un SIA 
"Dankers&Partners" (stikla iepakojums) ar attiecīgi 13% un 
11%
51
/
276
no kopējā iepakojuma pārstrādes apjoma.
2.6.5. Ražošanas 
atkritumi
Radīto ražošanas atkritumu daudzums laika posmā no 2013. gada 
līdz 2018. gadam ir pakāpeniski pieaudzis, īpaši pieaudzis 
nebīstamo ražošanas atkritumu
daudzums (sk. 2.14. att.).
2.14 .attēls.
 Radītais 
ražošanas atkritumu daudzums , tonnas
(Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020.)
Kopējais radīto rūpniecisko atkritumu daudzums ikgadēji 
nevienmērīgi palielinājies par 11,6%. No kopējā ikgadēji radītā 
rūpniecisko atkritumu apjoma vidēji 60,8%
tiek pārstrādāti, 14,7% 
sagatavoti tālākai pārstrādei, bet 8,4% apglabāti.
NACE saimnieciskās darbības statistiskās klasifikācijas 
sekciju griezumā lielāko radīto nebīstamo un bīstamo ražošanas 
atkritumu apjomu laika posmā no 2013.
līdz 2018. gadam rada 
apstrādes rūpniecība (36%) un lauksaimniecība, mežsaimniecība un 
zivsaimniecība (32%). Būtiski bīstamo un nebīstamo ražošanas 
atkritumu
apjomi rodas arī tādās nozarēs kā "Elektroenerģijas, 
gāzes apgādes, siltumapgādes un gaisa kondicionēšana" un 
"Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība;
automobiļu un motociklu 
remonta".
2.6.6. 
Būvniecības atkritumi
Informācija par būvniecības atkritumu apsaimniekošanu laika 
posmā no 2013. līdz 2019. gadam ir sniegta 2.14. tabulā.
2.14. tabula
Nebīstamo 
būvniecības atkritumu apsaimniekošana 2013.-2019. 
gadā
71
, t 
52
/
276
Gads
Savākti
Ievesti
Izvesti
Pārstrādāti
(R2-R11)
Reģenerēti
(R1)
Apglabāti
poligonos
(D1)
Apglabāti 
citā
veidā*
Sagatavoti
pārstrādei un
reģenerācijai
(R12)
Uzglabāti
(R13)
2013
449 861
8 595
6 960
85 583
33
58 161
3 822
175 579
972
2014
460 800
6 853
10 337
109 954
25
10 086
4 400
96 343
0
2015
329 102
92 499
9 690
192 103
269
8 980
26 380
141 631
0
2016
192 761
106 673
3 759
112 384
0
2 717
19 725
140 504
16 517
2017
189 437
75 182
16 178
125 241
0
10 210
22 373
155 573
0
2018
385 292
57 966
13 262
179 381
0
13 855
349
191 448
2
2019***
287 821
92 550
16 717
164 233
0
2 835
17 670
127 529
15
% pret savākto
daudzumu
2019.gadā
100
n/a
5,8
57,1
0,0
1,0
6,1
44,3
0,0
Tabulas paskaidrojumi:
* D5 - uzglabāšana speciāli iekārtotos atkritumu poligonos 
(piemēram, atkritumu ievietošana ar izolācijas materiālu 
izklātos atsevišķos nodalījumos, kuri tiek noslēgti un
ir 
izolēti viens no otra un no vides); D15 - atkritumu uzglabāšana 
(izņemot pagaidu uzglabāšanu atkritumu rašanās vietās pirms to 
savākšanas), pirms tiek veiktas
jebkuras darbības, kas 
apzīmētas ar kodu D1, D2, D3, D4, D5, D6, D7, D8, D9, D10, D11, 
D12, D13 un D14; ***2019.gada dati nav verificēti.
Vērtējot savākto būvniecības atkritumu sastāvu, 70% no 
savāktajiem atkritumiem 2019. gadā veidoja jaukti būvniecības 
atkritumi un inertie materiāli - 20% 2019.
gadā. Dominējošā 
atkritumu apsaimniekošanas darbība būvniecības atkritumiem ir 
pārstrāde, t.sk. izrakto tilpju aizbēršana vai izmantošana 
inženiertehniskām
vajadzībām.
2.6.7. Bīstamie 
atkritumi
Bīstamo atkritumu radītājam, valdītājam vai īpašniekam ir 
jānogādā bīstamie atkritumi speciāli aprīkotās bīstamo atkritumu 
savākšanas vietās vai jāslēdz līgums ar
atkritumu apsaimniekotāju 
par bīstamo atkritumu apsaimniekošanu. Informācija par lielākajām 
savākto bīstamo atkritumu grupām redzamas 2.15. attēlā.
53
/
276
2.15. attēls.
 Savāktais 
bīstamo atkritumu apjoms 2018. gadā, t
72
No bīstamajiem atkritumiem tiek pārstrādāti galvenokārt 
eļļains ūdens no eļļas un ūdens atdalīšanas iekārtām. Bīstamie 
atkritumi tiek nodoti uzglabāšanai,
reģenerācijai vai 
apglabāšanai bīstamo atkritumu apsaimniekošanas komersantiem 
Latvijā vai citās ES valstīs, kā arī uzglabāti to rašanās vietās 
atbilstoši bīstamo
atkritumu radītajam izsniegtajai atļaujai A 
vai B kategorijas piesārņojošās darbības veikšanai. Latvijā 
esošajās bīstamo atkritumu pārstrādes iekārtās ir iespējams
pārstrādāt aptuveni 86 000 tonnu bīstamo atkritumu.
2013.-2018. gadam Latvijas uzņēmumos savāktais PHB un PHT 
saturošo atkritumu apjoms ir samērā neliels - vidēji gadā 18 t. 
Savāktie PHB/PHT atkritumi tiek
nogādāti sadedzināšanai citās ES 
valstīs.
Ārstniecības iestādēs radīto bīstamo atkritumu dalītā 
savākšana, iepakošana marķēšana un uzglabāšana ir jānodrošina 
pašām iestādēm. 
Ārstniecības iestādēs
radušos atkritumu 
apsaimniekošanas prasības
 nosaka MK 2012. gada 22. maija 
noteikumi Nr. 353
73
 un MK 2018. gada 7. augusta 
noteikumi Nr. 494.
74
 Ja iestādei (ar
gultas vietu 
skaitu virs 100) atbilstoši MK 2010. gada 30. novembra 
noteikumiem Nr. 1082
75
 ir atbilstošs aprīkojums 
atkritumu priekšapstrādes veikšanai un tā ir
saņēmusi atļauju B 
kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai, iestāde var veikt 
atkritumu priekšapstrādi uz vietas, lai mazinātu atkritumu 
bīstamību (dezinficējot,
sterilizējot) vai mainīt to izskatu 
(sasmalcinot). Ja iestāde neveic atkritumu priekšapstrādi, tā 
atkritumus nodod atkritumu apsaimniekotājam. Šajā atkritumu grupā 
ir
iekļauti arī neizlietoti medikamenti un zāles, kas rodas 
ārstniecības iestādēs, sociālās aprūpes institūcijās, vispārējās 
un slēgta tipa aptiekās, kuru apsaimniekošana
noteikta ar MK 
2007. gada 27. marta noteikumu Nr. 220
76
 prasībām.
Kopumā gadā vidēji tiek savākti ap 2000 tonnu ārstniecības 
iestādēs radušos atkritumu. Kopš 2014. gada iedzīvotāji Latvijas 
aptiekās var nodot nederīgos
medikamentus, kurus aptiekas tālāk 
nodod bīstamo atkritumu apsaimniekošanas komersantiem 
iznīcināšanai.
54
/
276
2.6.8. Sadzīves 
bīstamie atkritumi
Par sadzīves bīstamajiem atkritumiem ir uzskatāmas EEIA (t.sk. 
hlorfluorūdeņražus saturošas nederīgas iekārtas (ledusskapju, 
citu saldēšanas iekārtu) un
luminiscentās spuldzes), kā arī 
bateriju un akumulatoru atkritumi. Detalizēta informācija par šīm 
EEIA un akumulatoriem / baterijām sniegta Plānā nodaļās 2.6.11. 
un
2.6.12. Šajā nodaļā ir sniegta informācija par pārējo sadzīvē 
radušos bīstamo atkritumu apsaimniekošanu.
Lielākās sadzīves bīstamo atkritumu plūsmas ir šķīdinātāji, 
skābes, sārmi, pesticīdi, nederīga pārtikas eļļa un tauki, 
bīstamas vielas saturošas krāsas, tintes,
saistvielas un sveķi, 
kā arī bīstamas vielas saturoši deterģenti.
2.15. tabula
Savāktie 
sadzīves bīstamo atkritumu daudzumi 2016.-2018. gadā, t
Gads
Savāktais 
daudzums, t
2016
334,03
2017
223,16
2018
148,71
Avots: LVĢMC
77
EEIA (t.sk. hlorfluorūdeņražus saturošu nederīgo iekārtu 
(ledusskapju, citu saldēšanas iekārtu) un luminiscento spuldžu) 
un bateriju un akumulatoru atkritumu
apsaimniekošana, tai skaitā 
dalītā savākšana, tiek veikta atbilstoši ražotāja atbildības 
principam un ar minēto atkritumu dalītās savākšanas un pārstrādes 
organizēšanu
nodarbojas VKP apsaimniekotāji.
2.6.9. Naftas 
produktu (eļļu) atkritumi
Smēreļļu un eļļas filtru apsaimniekošanā tiek piemērots 
ražotāja atbildības princips, t.i., smēreļļu un eļļas filtru 
atkritumu savākšanu, reģenerāciju un apglabāšanu
nodrošina un 
minēto darbību izmaksas sedz šo VKP ražotājs.
Naftas produktu atkritumi (smēreļļas) 2018. gadā Latvijā tika 
savākti 45% apmērā. Naftas produktu atkritumu savākšana notiek 
galvenokārt autotransporta līdzekļu
tehniskās apkopes vietās. 
Liela daļa šo atkritumu, kas pēc tam netiek nodoti atbilstošai 
tālākai apsaimniekošanai, rodas lauksaimniecības un mežizstrādes 
nozarē.
Nereti dažādas eļļas un smērvielas tiek uzglabātas 
neatbilstošos iepakojumos, kā rezultātā tās laika gaitā nonāk 
apkārtējā vidē. Savāktie naftas produktu atkritumi tiek
pārstrādāti gan Latvijā (galvenokārt kā degviela cementa 
ražošanas procesos), gan ārzemēs. Informācija par smēreļļu 
atkritumu apsaimniekošanu norādīta 2.16. tabulā.
Savāktie eļļas filtru atkritumi galvenokārt tiek pārstrādāti 
Latvijā (sk. 2.17. tab.). Latvijā atkritumeļļu pārstrādes 
infrastruktūra atrodas Latvijas centrālajā daļā - Rīgā un
Zemgales AAR, kā arī Liepājā un Ventspilī, kur atrodas ostas.
2.16. tabula
Smēreļļu 
atkritumu apsaimniekošana izveidoto VKP atkritumu 
apsaimniekošanas sistēmu ietvaros 2016.-2018. gadā, t
Gads
Realizēts
Savākts
Pārstrādāts
Reģenerēts
Kopā
pārstrādāts un
Latvijā
Citā ES 
valstī
Kopā
Latvijā
Citā ES 
valstī
Kopā 
55
/
276
Latvijā
Citā ES 
valstī
Kopā
Latvijā
Citā ES 
valstī
Kopā
reģenerēts
2016
14908
6126,7
0
0
0
5134
770,1
5904,1
5904,1
2017
15135
6837,9
5092,8
859,4
5952,2
0
34,6
34,6
5986,8
2018
15591
7058,2
4504,3
1331,1
5835,4
0
0
0
5835,4
Datu avots: VVD
78
2.17. tabula
Eļļas filtru 
atkritumu apsaimniekošana izveidoto VKP atkritumu 
apsaimniekošanas sistēmu ietvaros 2016.-2018. gadā, tūkst. 
gab.
Gads
Realizēts
Savākts
Pārstrādāts
Reģenerēts
Kopā
pārstrādāts un
reģenerēts
Latvijā
Citā ES 
valstī
Kopā
Latvijā
Citā ES 
valstī
Kopā
2016
769,167
210,411
82,3
0
0
82,3
106,8
14,36
121,16
2017
822,562
247,977
240,27
0
75,44
247, 81
0
0
0
2018
835,229
257,092
257, 07
0
0
257,07
0
0
0
Avots: VVD
79
2.6.10. 
Nolietotās riepas
2020. gadā VARAM izstrādāja informatīvo ziņojumu "Par 
nolietotu riepu apsaimniekošanu", kurā ir analizēta situācija 
nolietoto riepu apsaimniekošanā, izvērtētas
galvenās problēmas un 
sagatavoti priekšlikumi turpmākai rīcībai.
56
/
276
2.16. attēls.
 Riepu aprites 
cikls Latvijā
(Avots: SIA "Gateways&Partners", 2018)
Nolietoto riepu apsaimniekošanā Latvijā tiek piemērots 
ražotāja atbildības princips, t.i., nolietoto riepu savākšanu, 
reģenerāciju un apglabāšanu nodrošina šo VKP
apsaimniekotājs. 
2020. gadā ar nolietoto riepu apsaimniekošanu nodarbojās pieci 
VKP atkritumu apsaimniekotāji.
80
 Nolietoto riepu 
savākšana pamatā notiek
autotransporta līdzekļu tehniskās apkopes 
vietās, kā arī 
209
 VKP atkritumu savākšanas 
vietās.
2018. gadā Latvija tika realizētas apmēram 16 358 t riepu, bet 
savāktas apmēram 10871 t nolietoto riepu (aptuveni 66% no tirgū 
laistā apjoma).
81
 Daļa nolietoto riepu
izmanto cementa 
ražošanas procesā, bet lielāko daļu izved pārstrādei ārpus 
Latvijas (sk. 2.18. tabulu).
2.18. tabula
Nolietotu riepu 
apsaimniekošana izveidotajās VKP atkritumu apsaimniekošanas 
sistēmas ietvaros 2016.-2018. gadā, t
Gads
Realizēts
Savākts
Pārstrādāts
Reģenerēts
Kopā
pārstrādāts
un
reģenerēts
Latvijā
Citā ES
valstī
ārpus 
ES
Kopā
Latvijā
Citā ES
valstī
Ārpus 
ES
Kopā
2016
15003
9492,5
5036,56
0
287,4
5323,96
3173,4
0
762,12
3935,5
9277
2017
11848
7226,7
1055,75
2446,97
337,97
3840,69
3172,3
0
0
3172,3
7013
2018
16358
10870,8
2731,73
3486,21
89,86
6307,81
3542,8
935,454
0
4478,3
10786
Avots: VVD, 2019
57
/
276
Prakse liecina, ka iedzīvotāji joprojām nav pietiekoši 
informēti par iespēju nodot nolietotās riepas, tās nonāk vidē, 
radot piesārņojumu un degradējot vidi. Problēma ir
arī arvien 
pieaugošie riepu pārdošanas apjomi e-komercijas vidē un 
nepietiekamā atbildība par to apsaimniekošanu. Riepu aprites 
ciklam jābūt efektīvam.
Ievērojot MK 2017. gada 20. jūnija noteikumus Nr. 353 
"
Prasības zaļajam publiskajam iepirkumam un to piemērošanas 
kārtība
", ZPI prasību attiecināšana uz no
nolietotām riepām 
iegūtā materiāla izmantošanu būvniecībā, tai skaitā ceļu 
būvniecībā un uzturēšanā dos iespēju izmantot pārstrādāto 
materiālu betonā un mūrī, kā arī
izmantot pārstrādāto materiālu 
ceļu būvē. Esošais tiesiskais regulējums, tai skaitā 
būvnormatīvi, pieļauj būvizstrādājumu ražošanu no materiāliem, 
kas iegūti no
nolietotām riepām, kā arī izmantot ceļu būvniecībā 
būvizstrādājumus, kuru ražošanā tiek izmantotas nolietotas 
riepas, vienlaikus atzīstot, ka pilnveidojami būvniecības
standarti.
2.6.11. 
Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi
EEIA apsaimniekošanā tiek piemērots ražotāja atbildības 
princips, t.i. EEIA savākšanu, reģenerāciju un apglabāšanu 
nodrošina VKP apsaimniekotājs, un minēto
darbību izmaksas sedz šo 
VKP ražotājs. EEI ražotājiem ir jāreģistrējas EEI ražotāju 
reģistrā (www.elektroregistrs.lv). Minētā ražotāju reģistra 
turētājs ir Latvijas
Elektrotehnikas un elektronikas rūpniecības 
asociācija.
EEIA savākšanu, pārstrādi un reģenerāciju organizē VKP 
apsaimniekotāji, ar kuriem EEI ražotāji ir noslēguši līgumus par 
EEIA apsaimniekošanu. 
2020. 
gadā trīs
VKP apsaimniekotāji veic 
elektrisko un elektronisko iekārtu apsaimniekošanu.
82
 
EEIA atkritumu tiek savākti VKP atkritumu savākšanas punktos, 
atkritumu dalītās
savākšanas laukumos. VKP apsaimniekotājs var 
nodrošināt mājsaimniecībās radīto EEIA pieņemšanu videi kaitīgu 
preču tirdzniecības vietās, tehniskās apkopes
darbnīcās un 
remontdarbnīcās, kā arī ar pieņemšanas transporta vai mobilo 
pieņemšanas punktu starpniecību. Uz 2020. gada sākumu Latvijā 
darbojas 192 EEIA
savākšanas vietas
83
. Kopumā pēdējos 
gados ir vērojams būtisks EEIA dalītās savākšanas apjomu 
pieaugums (sk. 2.17. att.).
2.17. attēls.
 EEI tirgū 
laistie apjomi un EEIA savākšanas apjomi 2012.-2017. gadā, t
58
/
276
2018. gadā Latvijā tika laistas tirgū 24 258 t EEI, bet 
savāktas 10 051 t EEIA.
Lielākā daļa savākto EEIA tiek pārstrādātas Latvijā, atsevišķi 
EEIA veidi tiek pārstrādāti citās ES valstīs (piemēram, Lietuva, 
Vācija, Dānija).
2.6.12. Bateriju 
un akumulatoru atkritumi
Bateriju un akumulatoru atkritumu apsaimniekošanā tiek 
piemērots ražotāja atbildības princips, t.i., bateriju un 
akumulatoru atkritumu savākšanu, reģenerāciju un
apglabāšanu 
nodrošina VKP apsaimniekotājs un minēto darbību izmaksas sedz šo 
VKP ražotājs. 2020. gadā pieci VKP apsaimniekotāji veic bateriju 
un akumulatoru
atkritumu apsaimniekošanu.
84
 Bateriju 
un akumulatoru ražotājiem ir jāreģistrējas bateriju un 
akumulatoru ražotāju reģistrā (www.elektroregistrs.lv), kura 
turētājs saskaņā
ar normatīvajiem aktiem un noslēgto līgumu ar 
VARAM ir Latvijas Elektrotehnikas un elektronikas rūpniecības 
asociācija. 2020. gadā Latvijā ir izveidotas 299 vietas
bateriju 
un akumulatoru atkritumu savākšanai. Baterijas pārsvarā tiek 
pārstrādāts citās valstīs. Piemēram, akumulatorus pārstrādā 
Igaunijā, Spānijā, Polijā un Lietuvā,
bet pārnēsājamās baterijas 
- Beļģijā un Francijā. Informācija par bateriju un akumulatoru 
apsaimniekošanu sniegta 2.19. tabulā.
2.19. tabula
Bateriju un 
akumulatoru atkritumu apsaimniekošana 2016.-2018. gadā, t
Gads
Realizēts
Savākts
Pārstrādāts Latvijā
Pārstrādāts citā ES valstī
2016
5433,39
1416,1
14,420
1295,64
2017
5123,01
2436,37
24,12
2378,15
2018
5384,91
2459,66
0
2439,57
Avots: VVD dati
85
Baterijas un akumulatori ir sadzīves bīstamo atkritumu grupa, 
kam tiek prognozēts visstraujākais apjomu pieaugums. Visstraujāk 
augošā akumulatoru loma
tuvākajās desmitgadēs ir paredzama 
transporta jomā, kur ir aizsācies auto industrijas 
elektrifikācijas process un arvien plašāku popularitāti iemanto 
elektriskie
skrejriteņi. Paredzams, ka šādu atkritumu rašanās 5 
gadu laikā pieaugs par 1 t uz 10000 iedzīvotājiem.
2.6.13. 
Nolietotie transportlīdzekļi
Valstī palielinās savākto NTL un arī apstrādāto NTL apjomi 
(sk. 2.20. tab.). Savāktais NTL apjoms pēdējos gadus svārstās ap 
10 000 tonnu. 82% savākto NTL tiek
pārstrādāti, bet 7% izmantoti 
atkārtoti. Attiecībā uz NTL apsaimniekošanu tiek piemērots 
ražotāja atbildības princips. 2020. gadā darbojas tikai viena RAS 
- SIA "Auto
pārstrāde", kas veic NTL apsaimniekošanu.
2.20. tabula
NTL un apstrādes 
apjomi 2013.-2018. gadā, gab.
Kategorija
2013
2014
2015
2016
2017
2018
Neapstrādāto NTL uzkrājums gada sākumā
199
189
264
596
558
277
Gada laikā savāktieNTL
9061
9322
8924
7947
12020
11863
Gada laikā apstrādātieNTL
9003
9267
8924
8049
11439
11435
59
/
276
Neapstrādāto NTL atlikums gada beigās
215
244
353
351
645
318
Iesniegto atskaišu skaits
36
34
46
49
56
47
Avots: LVĢMC, 2020
2.6.14. 
Tekstilmateriālu atkritumi
Pēc VRUA sniegtās informācijas, Latvijas tekstilizstrādājumu 
ražotāji eksportē 90% savu saražoto produkciju, vietējā tirgū 
realizējot tikai 10% no kopējā īpatsvara.
2019. gadā, ņemot vērā 
neto eksporta datus, Latvijas tirgū no jauna laistas 24 tūkst. t 
tekstilizstrādājumu, kas ir 12,52 kg uz iedzīvotāju gadā. Kopumā 
vieglās
rūpniecības nozarē darbojas ap 4 tūkstoši uzņēmumi, kas 
veic arī apģērbu labošanu un pāršūšanu. Lielu daļu no 
tekstilizstrādājumu atkritumiem veido mājsaimniecību
vajadzībām 
iegādātie tekstilizstrādājumi. Laikā no 2010. līdz 2019. gadam 
Latvijas tirgū ik gadu vidēji tika ievestas aptuveni 12 tūkst. t 
lietotu tekstilizstrādājumu
86
.
2019. gadā lietotu 
tekstilizstrādājumu importa apjoms sasniedza gandrīz 15 532 
t
87
.
2.18. attēls.
 Lietoto 
apģērbu imports Latvijā laika periodā no 2010.-2019. gadam, 
t
(Avots: CSP, 2020)
2019. gadā lietotais apģērbs sastādīja ap 57% no visa apģērbu 
importa, jauno apģērbu importam sasniedzot 11 661 t. 2019. gada 
augustā Rīgā un Pierīgā atkritumu
apsaimniekošanas komersanti 
eksperimentālā kārtā izvietoja pirmos 20 konteinerus tekstila 
atkritumu - apģērba, virsdrēbju, gultas veļas, segu, somu, apavu, 
jostu u.c.
izstrādājumu - šķirošanai. Eksperimenta ietvaros 
šķirošanu nodrošina 30 dažādiem tekstila veidiem. Sašķirotais 
materiāls tiek lietots dažādu matraču un segu pildījuma
ražošanai 
(20%), 40 - 50% materiāla tiek eksportēts otrreizējai lietošanai 
citās valstīs. Atlikušais materiāls, ja tas ir tik ļoti sairis, 
ka tālāk nav izmantojams, tiek
apglabāts.
Tekstilizstrādājumu pārstrādes sistēmas uzlabošanai un 
attīstībai ir nepieciešami gan ieguldījumi vecās infrastruktūras 
atjaunošanā, gan jaunas infrastruktūras
celtniecībā, kā arī 
investīcijas jaunāko tehnoloģisko risinājumu ieviešanā, jo no 
importētajiem nešķirotajiem lietotajiem tekstilizstrādājumiem 
tikai 0,3% tiek pārstrādāti
60
/
276
vietējā tirgū, bet 62 % - 
izvesti.
2.6.15. Mēbeļu 
atkritumi
Mēbeļu atkritumi atkritumu plūsmu uzskaites sistēmā netiek 
izdalīti kā atsevišķa atkritumu plūsma, tāpēc mēbeļu atkritumus 
ieskaita gan liela izmēra atkritumu
plūsmā, gan būvniecības 
atkritumu plūsmā, ja šie atkritumi nodoti kopā ar būvniecības un 
būvju nojaukšanas atkritumiem. Laikā no 2010. gada līdz 2018. 
gadam
poligonos nodotais lielgabarīta atkritumu daudzums katru 
gadu vidēji sasniedza 10,4 tūkst. t. Ņemot vērā, ka mēbeļu 
atkritumi veido lielu daļu no liela izmēra atkritumu
masas, ir 
nepieciešams izdalīt atsevišķu mēbeļu atkritumu plūsmu šo 
atkritumu patiesā apjoma apzināšanai un atbilstošas 
apsaimniekošanas nodrošināšanai.
2.6.16. 
Atkritumi, kas satur kritiski svarīgās izejvielas
Atbilstoši EK 2017. gada 13. septembra 
paziņojumam
88
 ES par kritiski svarīgām ir atzītas 27 
izejvielas, kuru Eiropā ir ļoti maz - antimonu, barītu, beriliju, 
bismutu,
borātu, kobaltu, koksa ogles, fluoršpatu, galliju, 
germāniju, hafniju, hēliju, indiju, magniju, dabisko grafītu, 
dabisko kaučuku, niobiju, fosfāta iežus, fosforu, skandiju,
silīciju, platīna grupas metālus, smagos un vieglos retzemju 
metālus, tantalu un volframu. Kritisko izejvielu loma īpaši 
uzsvērta Eiropas Industriālajā stratēģijā, kuru EK
publiskoja 
2020. gada 10 .martā
89
. Atbilstoši spēkā esošajam 
regulējumam, veicot NTL un EEIA uzglabāšanu un izjaukšanu, ir 
jānodrošina tādu sastāvdaļu atdalīšana,
kuras satur kritiskās 
izejvielas.
2.6.17. 
Plastmasu atkritumi
Plastmasas atkritumi aiz bioloģiski noārdāmajiem un 
bioloģiskajiem atkritumiem veido nākošo lielāko daļu no nešķiroti 
savāktajiem atkritumiem. Latvijā pēdējos
gados novērtēts 
plastmasas atkritumu sastāvs pa veidiem
90
, analizējot 
iedzīvotāju nešķiroti savākto konteineru saturu. Tas parāda 
būtiskas atšķirības starp iedzīvotāju
izmantotajiem plastmasu 
veidiem, kas tālāk ļauj prognozēt to pārstrādi (sk. 2.21. 
tab.).
2.21. tabula
Plastmasu 
atkritumu sastāvs sadzīves atkritumos 2017. gadā, %
Plastmasas 
veids
% no 
kopējiem atkritumiem
Elastīgā plastmasa (plēve 
PE)
1,3
Elastīgā plastmasa (PE 
iepakojums)
1,6
Elastīgā plastmasa (maisiņi, 
PE)
3,6
Blīvā plastmasa (HDPE 
u.c.)
0,8
Blīvā plastmasa (iepakojuma 
PET)
5
Kopā sadzīves atkritumos
12,3
Šie rādītāji atbilst arī ES apkopoto radīto plastmasas 
atkritumu sadalījumam pa nozarēm
91
 - plastmasas 
atkritumu sastāvā dominē iepakojums - 62,2%, bet pārējās
nozares 
sniedz daudz mazāku plastmasas atkritumu daudzumu - celtniecības 
un ēku nojaukšanas atkritumi - 6%, lauksaimniecības atkritumi 5%, 
automašīnu atkritumi
- 5%, elektrisko un elektronisko iekārtu 
atkritumi - 5%, mājsaimniecības sporta un atpūtas priekšmetu 
atkritumi -3%, citi - 14%.
Plastmasas atkritumu apsaimniekošanas statistiskie dati par 
2017. gadu norāda, ka tikai neliela daļa radīto plastmasas 
atkritumu tiek dalīti savākti un nodoti
pārstrādei. Vidējais 
nešķiroto atkritumu daudzums, ko savāc valstī gada 
laikā
92
, ir ~556 000 t. Tie satur ~19% jeb 104973 t 
dažādu plastmasu. Salīdzinot 2017. gada
61
/
276
datus un 2019. gada 
mērījumus, redzams, ka plastmasu daudzums nešķirotajos sadzīves 
atkritumos ir pieaudzis no 14% līdz 19%. Augstskolas, piemēram, 
Rīgas
Tehniskās universitātes Ķīmijas tehnoloģijas fakultāte 
aktīvi nodarbojas ar pētījumiem par dažādu plastmasas veidu 
atkritumu izmantošanu celtniecības materiālos.
Plastmasu, it īpaši vienreizlietojamo plastmasu, atkritumu 
radītais piesārņojums veicināja EK 2019. gada 5. jūnijā pieņemt 
Direktīvu 
2019/904
 par konkrētu
plastmasas izstrādājumu ietekmes 
uz vidi samazināšanu. Lai līdz 2021. gada 3. jūlijam pārņemtu 
Direktīvas 
2019/904
 prasības, VARAM izstrādājusi Plastmasu
saturošu izstrādājumu likumprojektu, ko 2020. gada 5. novembrī 
izsludināja valsts sekretāru sanāksmē. Likumprojekts paredz 
konkrētu plastmasas saturošu
izstrādājumu laišanas tirgū 
aizliegumu, pasākumus plastmasas saturošu izstrādājumu patēriņa 
samazināšanai un prasības attiecībā uz izstrādājumu dizainu un
pārstrādājamās plastmasas saturu tajos, kā arī nepieciešamību 
izveidot PET pudeļu dalītās savākšanas sistēmu un mērķus, ko var 
veikt RAS ietvaros vai depozīta
sistēmas ietvaros. Latvijā 
noteikts, ka 2022. gada 1. februārī darbību uzsāks dzērienu 
iepakojuma depozīta sistēma, kas attiecas arī uz PET pudelēm.
Direktīvas 
2019/04
 prasības attiecas arī uz tādām plastmasām, 
kas iegūtas no atjaunojamiem resursiem jeb biobāzētām plastmasām. 
Lai veidotu vienotu izpratni par
biobāzētas plastmasas terminu, 
EK Jaunā aprites ekonomikas rīcības plāna "Par tīrāku un 
konkurētspējīgāku Eiropu" mērķu un pasākumu īstenošanas ietvaros 
EK līdz
2021. gadam izstrādās un pieņems biobāzētu plastmasu un 
bionoārdāmu vai kompostējamu plastmasu rīcībpolitikas 
satvaru.
2.7. Atkritumu 
ievešana un izvešana
Atkritumu ievešana (imports) un izvešana (eksports) Latvijā 
notiek atbilstoši Bāzeles konvencijas, regulas Nr. 
1013/2006
 un 
AAL nosacījumiem. Atkritumus, kuru
sagatavošana atkārtotai 
izmantošanai, atkārtota izmantošana, reģenerācija vai apglabāšana 
Latvijā nav iespējama ekonomisku vai tehnisku apsvērumu dēļ, 
attiecīgo
darbību veikšanai var izvest uz citām valstīm. 
Savukārt, Latvijas teritorijā aizliegts ievest atkritumus 
apglabāšanai, arī sadedzināšanai, ja minētā darbība ir 
klasificējama
kā atkritumu apglabāšana, vai arī ilgstošai 
uzglabāšanai. Atkritumus reģenerācijai vai sadedzināšanai, ja 
sadedzināšana klasificējama kā atkritumu reģenerācija, ir
atļauts 
ievest tikai tādā gadījumā, ja valsts teritorijā darbojas 
atkritumu reģenerācijas iekārtas, kurām ir atbilstoša jauda un 
kuru īpašnieks ir saņēmis atļauju attiecīgo
atkritumu 
reģenerācijai, un atkritumu ievešanas rezultātā netiek apdraudēta 
atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā vai reģionālajos 
atkritumu apsaimniekošanas
plānos noteiktā Latvijas teritorijā 
radīto atkritumu apstrāde un reģenerācija.
Direktīva 
2008/98
/EK paredz, ka, atkāpjoties no Regulas Nr. 
1013/2006
, dalībvalstis, lai aizsargātu savu iekārtu tīklu, var 
ierobežot ienākošos atkritumu sūtījumus uz
atkritumu pārstrādes 
vai atkritumu sadedzināšanas iekārtām, kuras ir klasificējamas kā 
reģenerācijas iekārtas, ja ir noskaidrots, ka šādu sūtījumu dēļ 
būtu jāapglabā
atkritumi, kas radušies pašā dalībvalstī. Par 
katru šādu lēmumu jāpaziņo EK. Šo atkāpi Latvija nav izmantojusi. 
Latvijā pārstrādei un reģenerācijai ievesto sadzīves
atkritumu 
daudzums ir lielāks nekā izvesto sadzīves atkritumu daudzums (sk. 
2.22. tab.).
Lielākās Latvijā ievesto sadzīves atkritumu plūsmas bija no 
atkritumiem iegūts kurināmais, metāli, plastmasas, plastmasas 
iepakojums. Savukārt lielākās no Latvijas
izvesto sadzīves 
atkritumu plūsmas bija metāli, papīra un kartona iepakojums, kā 
arī plastmasas iepakojums. Latvijā nav iekārtu visu veidu 
sadzīves atkritumu pārstrādei
vai reģenerācijai.
2.22. tabula
Latvijā 
ievestais un izvestais atkritumu daudzums 2013.-2018. gadā, t
Veids
2013
2014
2015
2016
2017
2018
Imports (ievests),
tai skaitā:
221 953
323 920
325 852
308 875
301 707
325 963
Sadzīves atkritumi
219994
320937
324 114
306 154
290 298
311791
Bīstamie atkritumi
1959
2983
1738
2721
11 409
14172
Eksports (izvests), 
62
/
276
Eksports (izvests),
tai skaitā:
578 437
558 672
345 134
233 293
208 145
202 926
Sadzīves atkritumi
546 353
550 217
337 384
222 993
200 340
193 833
Bīstamie atkritumi
14084
8455
7750
10 300
7805
9093
Avots: LVĢMC, 2020.
Turpretī attiecībā uz bīstamo atkritumu pārrobežu 
pārvadājumiem vērojama tendence, ka no valsts izvesto bīstamo 
atkritumu apjoms ievērojami pārsniedz ievesto
bīstamo atkritumu 
daudzumu, tā kā Latvijā nav iekārtu visu veidu bīstamo atkritumu 
reģenerācijai. Lielākās izvesto bīstamo atkritumu plūsmas veido 
svina akumulatori,
dažādas motoreļļas, savukārt lielākās ievesto 
bīstamo atkritumu plūsmas - EEIA un luminiscentās spuldzes. Gan 
atkritumu ievešanā, gan izvešanā pēdējos gados
vērojams neliels 
pieaugums (sk. 2.19. att.).
2.19. attēls.
 Izvestais un 
ievestais atkritumu daudzums Latvijā 2011.-2018. gadā, tūkst. 
t
(Avots: GatewayBaltics, 2020)
Latvijas uzņēmumi no 2014. līdz 2018. gadam izveda atkritumus 
uz vairāk kā 31 valsti. Visvairāk atkritumus izveda uz tuvākajām 
kaimiņvalstīm - 2018. gadā uz
Lietuvu izvesti 44% no kopējā 
izvestā daudzuma, uz Igauniju - 21%, savukārt uz Poliju - 13%. 
Atkritumus izved arī uz tālākām valstīm, tādām kā Ukraina - 5%, 
Šveice -
4%, Ķīna - 3%, Indija - 2%.
2018. gadā 28% no atkritumiem, ko izveda uz Lietuvu, bija 
dalīti savāktais papīrs un kartons, 22% - papīra un kartona 
iepakojums, 19% - papīrs un kartons, kas
radies mehāniskās 
apstrādes rezultātā, 11% - zāģskaidas un koksnes atgriezumi, 
savukārt 6% - plastmasas iepakojums. Uz Igauniju pārsvarā izvesti 
krāsainie metāli -
48% no kopējā atkritumu apjoma, savukārt 
stikla iepakojumu izveda 17% no kopējā apjoma, bet papīru un 
kartonu - 11%, 10% - čugunu un tēraudu un 6% - jauktos
metālus.
3. ATKRITUMU 
PLŪSMU NĀKOTNES ATTĪSTĪBAS TENDENCES LĪDZ 2035. GADAM
63
/
276
Šajā Plāna nodaļā ir sniegts novērtējums par atkritumu plūsmu 
attīstības tendencēm laika posmā līdz 2035. gadam, izskatot 3 
scenārijus:
1) bāzes scenāriju;
2) scenāriju ar pasākumiem atkritumu rašanās novēršanai un
3) scenāriju ar aprites ekonomikas pasākumu ieviešanu.
Nodaļas sagatavošanā izmantots materiāls no VARAM publiskā 
iepirkuma īstenota pētījuma "Investīciju vajadzību izvērtējums 
atkritumu apsaimniekošanas valsts
plāna 2021.-2028. gadam 
izstrādei", kura izpildītājs bija SIA Geo 
Consultants
93
.
3.1. Bāzes 
scenārijs
Radītā sadzīves atkritumu daudzuma prognoze līdz 2035. gadam 
veidota, ņemot vērā iedzīvotāju skaita un iekšzemes kopprodukta 
(IKP) izmaiņu prognozi līdz 2035.
gadam. Tiek ņemts vērā arī IKP 
kritums par 7% 2020. gadā
94
 COVID-19 radītās 
pandēmijas dēļ. Atbilstoši VARAM veiktajām konsultācijām ar 
atkritumu
apsaimniekošanas komersantiem, nav konstatēts, ka 
COVID-19 pandēmija būtiski ietekmēs radīto sadzīves atkritumu 
daudzumu. Tiek pieņemts, ka radītais SA
daudzums uz iedzīvotāju 
gadā tuvosies Eiropas ekonomiski attīstītāko valstu vidējam 
līmenim, kas 2018.gadā bija 534 kg/iedzīvotāju
95
/gadā, 
ar tendenci pieaugt.
Sadzīves atkritumu radītā un apsaimniekotā 
(savāktā, pārstrādātā, reģenerētā un apglabātā) daudzuma prognoze 
balstīta uz pieņēmumu, ka esošā SA
apsaimniekošanas sistēma 
turpinās attīstīties kā līdz šim bez būtiskām politikas 
instrumentu piemērošanas izmaiņām. Prognozē nav ņemta vērā 
iekārtu nolietošanās
(un jaudu samazināšanās) un citi uzstādīto 
jaudu samazināšanās iemesli.
ES KF specifiskā atbalsta mērķa "5.2.1. Veicināt dažāda veida 
atkritumu atkārtotu izmantošanu, pārstrādi un reģenerāciju" 
ietvaros 2014.-2020. gada plānošanas
periodā izveidota atkritumu 
pārstrādes un reģenerācijas iekārtu jauda dažādu plastmasas 
atkritumu pārstrādei kopumā 30 304 t/gadā apmērā, bioloģiski 
noārdāmo
atkritumu pārstrādei 100 000 t/gadā apmērā un no 
atkritumiem iegūtā kurināmā reģenerācijai 15 300 t/gadā 
apmērā.
Pēc 2020. gada sekos ekonomiskās situācijas uzlabošanās un 
attiecīgi radītā SA daudzuma palielināšanās, 2035. gadā 
sasniedzot 921 185 tonnas (sk. 3.1. tab.).
Savākto SA daudzums 
būs vienāds ar radīto SA daudzumu, t.i. radītie SA tiks savākti 
100% apmērā
3.1. tabula
Prognozētais 
radīto un savākto SA daudzums un darbības ar tiem* 2020.-2035. 
gadā
96
, t
Gads
Radīti
Savākti
% pret 
radīto
daudzumu
Pārstrādāti
(R2-R11)
% pret 
radīto
daudzumu
Reģenerēti
(R1)
% pret 
radīto
daudzumu
Apglabāti
poligonos
(D1)
% pret 
radīto
daudzumu
2020
773 995
773 995
100.0
314 040
40.6
44 513
5.8
144 694
18.7
2021
832 059
832 059
100.0
354 479
42.6
46 636
5.6
128 609
15.5
2022
872 370
872 370
100.0
261 387
30.0
47 979
5.5
123 363
14.1
2023
887 743
887 743
100.0
274 457
30.9
48 807
5.5
126 175
14.2
2024
902 724
902 724
100.0
288 180
31.9
49 647
5.5
129 513
14.3
2025
904 387
904 387
100.0
302 589
33.5
49 280
5.4
137 325
15.2
64
/
276
2026
906 053
906 053
100.0
317 718
35.1
49 641
5.5
138 362
15.3
2027
907 722
907 722
100.0
333 604
36.8
50 099
5.5
137 439
15.1
2028
909 394
909 394
100.0
350 284
38.5
50 620
5.6
136 349
15.0
2029
911 069
911 069
100.0
367 798
40.4
51 195
5.6
135 306
14.9
2030
912 748
912 748
100.0
386 188
42.3
51 823
5.7
134 225
14.7
2031
914 429
914 429
100.0
405 498
44.3
52 508
5.7
133 000
14.5
2032
916 113
916 113
100.0
425 772
46.5
53 253
5.8
131 544
14.4
2033
917 800
917 800
100.0
447 061
48.7
54 114
5.9
129 826
14.1
2034
919 491
919 491
100.0
469 414
51.1
55 224
6.0
127 825
13.9
2035
921 185
921 185
100.0
492 885
53.5
56 446
6.1
125 307
13.6
* Prognozēs tiek pieņemts, ka uzglabāto un citos veidos 
apglabāto atkritumu daudzums ir pielīdzināms nullei, tādēļ 
tabulā netiek attēlots.
Šajā laika periodā pārstrādāti un reģenerēti tiks līdz 60% 
radītā sadzīves daudzuma. Pārstrādāto sadzīves atkritumu daudzuma 
palielināšanos kavēs nešķiroto
sadzīves atkritumu daudzums un 
joprojām to lielais īpatsvars kopējā sadzīves atkritumu masā (ne 
mazāk kā 46 %). Līdz ar to reģenerācijai un pārstrādei sagatavoto
sadzīves atkritumu daudzums atkritumu poligonu priekšapstrādes 
iekārtās pakāpeniski samazināsies, tādējādi pakāpeniski 
atbrīvojot pieejamo uzstādīto jaudu
97
 avotā
šķirotu 
atkritumu pāršķirošanai un apstrādei.
Apglabāto sadzīves atkritumu daudzuma īpatsvars prognozētajā 
periodā saglabāsies aptuveni 135 000 tonnu apjomā, kas veidos 
aptuveni 13-15% no radītā sadzīves
atkritumu daudzuma.
Atbilstoši plānotajam IKP pieaugumam, kā arī būtiskāko valsts 
tautsaimniecības nozaru attīstības novērtējumam iepriekšējā 
periodā, var uzskatīt, ka, ja valsts
attīstība kopumā būtiski 
nemainīsies, IKP pieaugs pirmo piecu gadu laikā par 3-5% , bet 
nākošo 10 gadu laikā vidēji par 2-3% gadā.
98
 Tomēr 
tieši saistīt rūpniecības
attīstību kopumā ar tās radīto 
atkritumu daudzumu nav iespējams. (sk. 3.2. tab.).
3.2. tabula
Prognozējamie 
ražošanas atkritumu daudzumi 2035. gadā
99
, t
Nodaļa
Nodaļas 
nosaukums
Atkritumu 
daudzums
2019.gadā, t
Atkritumu 
daudzums
2035.gadā, t
01
Izrakteņu izpētes, ieguves un 
karjeru izstrādes, fizikālās un ķīmiskās apstrādes
atkritumi
100
100
02
Lauksaimniecības, dārzkopības 
akvakultūras, mežsaimniecības, medniecības un
zvejniecības, 
pārtikas ražošanas un apstrādes atkritumi
600 000
1 000 000
03
Kokapstrādes un papīra, 
kartona, celulozes, plākšņu un mēbeļu ražošanas 
atkritumi
60 000 - 70 000
60 000 - 70 000
04
Ādu un kažokādu apstrādes un 
tekstilrūpniecības atkritumi
41
100
05
naftas produktu attīrīšanas, 
dabasgāzes attīrīšanas un ogļu pirolītiskās apstrādes
2,7
2 
65
/
276
05
atkritumi
2,7
2
06
neorganiskās ķīmijas 
tehnoloģisko procesu atkritumi
4000
4500
07
organiskās sintēzes 
tehnoloģisko procesu atkritumi
1000
2000
08
Pārklāšanas līdzekļu (krāsu, 
laku un stiklveida emalju), līmju, ķitu, tepju un
tipogrāfijas krāsu ražošanas, sagatavošanas, piegādes un 
izmantošanas atkritumi
 
4000
09
Fotorūpniecības 
atkritumi
2
1
10
10- Termisko procesu 
atkritumi
70 000
70 000
11
11- Metālu un citu materiālu 
virsmu ķīmiskās apstrādes un pārklāšanas procesu
atkritumi, 
krāsaino metālu hidrometalurģijas atkritumi
200
200
12
12- Metālu un plastmasu 
formēšanas, kā arī virsmu fizikālās un mehāniskās
apstrādes 
atkritumi
3000
5000
13
13 - Eļļu atkritumi (izņemot 
pārtikas eļļas un 05, 12 un 19 nodaļā minētās eļļas)
3
2
 
Kopā
 
1 155 905
2035. gadā maksimālais prognozētais radīto atkritumu daudzums 
būs 1 155 905 t.
Nebīstamo būvniecības atkritumu plūsmu nākotnes prognozes līdz 
3035. gadam sniegtas 3.3. tabulā. Prognozei izmantoti būvniecības 
atkritumu daudzumu dati no
oficiālās statistikas pārskata "A3- 
Atkritumi". Modelēšanā izmantotie parametri:
- iedzīvotāju demogrāfiskā skaita dinamika (datu avots: SIA 
"Jāņa sēta" prognoze 2030. gadam);
- galvenie makroekonomiskie rādītāji un prognozes līdz 2023. 
gadam
100
;
- būvniecības apjoma izmaiņas pret iepriekšējo gadu;
- pieņemts, ka būs ietekme no 2024. gada ES fondu finansējuma 
samazinājuma, tādēļ pieaugums 3 x mazāks nekā prognozes pēc CSP 
datiem.
Būvniecības atkritumu radītā un apsaimniekotā (pārstrādātā, 
reģenerētā un apglabātā) daudzuma prognoze balstīta uz pieņēmumu, 
ka esošā būvniecības atkritumu
apsaimniekošanas sistēma turpinās 
attīstīties bez būtiskas politikas instrumentu ietekmes.
3.3. tabula
Nebīstamo 
būvniecības atkritumu daudzuma un apsaimniekošanas prognozes 
2020.-2035. gadā*, t
101
Gads
Pieaugums, 
%
Savākti
Pārstrādāti
Sagatavoti 
pārstrādei
un reģenerācijai
Apglabāti 
poligonos
Apglabāti 
citā veidā
2020
0
287 821
164 233
127 529
2 835
17670
2021
0
287 821
164 233
127 529
2 835
17670
2022
-15
244 648
139 598
108 400
2 410
15019
2023
-5
232 416
132 619
102 980
2 289
14268 
66
/
276
2023
-5
232 416
132 619
102 980
2 289
14268
2024
6
246 361
140 576
109 159
2 426
15124
2025
7
263 606
150 416
116 800
2 596
16183
2026
4
274 150
156 433
121 472
2 700
16830
2027
5
287 857
164 254
127 545
2 835
17672
2028
1
290 736
165 897
128 821
2 864
17849
2029
-3
282 014
160 920
124 956
2 778
17313
2030
1
284 834
162 529
126 206
2 805
17486
2031
6
301 924
172 281
133 778
2 974
18536
2032
7
323 059
184 340
143 143
3 182
19833
2033
4
335 981
191 714
148 868
3 309
20626
2034
5
352 780
201 300
156 312
3 475
21658
2035
1
356 308
203 313
157 875
3 509
21874
* Prognozēs tiek pieņemts, ka radītais būvniecības atkritumu 
daudzums ir vienāds ar savākto. Reģenerēto un uzglabāto 
atkritumu daudzums ir pielīdzināms nullei,
tādēļ tabulā netiek 
attēlots.
Bioloģiski noārdāmo atkritumu (BNA) radītā un apsaimniekotā 
daudzuma prognoze balstīta uz pieņēmumu, ka esošā BNA 
apsaimniekošanas sistēma turpinās
attīstīties kā līdz šim, bez 
būtiskas politikas instrumentu ietekmes. Prognozēs tiek ņemti 
vērā dati par demogrāfisko un ekonomisko rādītāju izmaiņām un to 
ietekmi uz
radīto atkritumu daudzumu. Netiek veidotas jaunas 
atkritumu apsaimniekošanas jaudas, bet tās tiek saglabātas 
līmenī, ko nodrošina ES KF 2014.-2020. gada
plānošanas perioda 
laikā izveidotā un izveidojamā atkritumu pārstrādes un 
reģenerācijas (ar enerģijas atguvi) iekārtu jauda, BNA gadījumā 
sausās fermentācijas
bioreaktors poligonā "Getliņi" ar uzstādīto 
jaudu 100 000 t/gadā (maksimālo jaudu plānots sasniegt 2025. 
gadā
102
). Prognozē nav ņemta vērā iekārtu nolietošanās 
(līdz
ar to jaudu samazināšanās) un citi uzstādīto jaudu 
samazināšanās iemesli.
Iegūtie rezultāti parāda, ka radītais BNA daudzums turpinās 
pieaugt un 2035. gadā sasniegs 624 133 tonnas (pieaugums par 18% 
pret 2019. gadu) (sk. 3.4. tab.).
Radītā BNA daudzuma prognozē 
tiek pieņemts, ka tiks radīti 113 
kg/iedzīvotāju/gadā
103
 pārtikas atkritumu. Nešķirotie 
sadzīves atkritumi un līdz ar to arī to sastāvā
esošā BNA daļa 
tiks savākti 100% apmērā no radītā daudzuma, pārējie BNA tiks 
savākti aptuveni 90% apmērā. Tādējādi kopumā palielināsies arī 
savākto BNA
daudzums, kam būs nepieciešama pārstrādes jauda.
3.4. tabula
Prognozētais 
radīto un savākto BNA daudzums un darbības ar tiem* 2020.-2035. 
gadā, t
104
Gads
Radīti
Savākti
% pret 
radīto
daudzumu
Pārstrādāti
(R2-R11)
% pret 
radīto
daudzumu
Reģenerēti
(R1)
% pret 
radīto
daudzumu
Apglabāti
poligonos
(D1)
% pret 
radīto
daudzumu
2020
573 159
514 599
89.8
198 651
34.7
36 022
6.3
79 197
13.8
2021
593 148
534 085
90.0
198 651
33.5
37 386
6.3
66 861
11.3
67
/
276
2022
606 896
547 115
90.1
248 651
41.0
38 298
6.3
63 025
10.4
2023
612 174
555 244
90.7
258 651
42.3
38 867
6.3
65 358
10.7
2024
617 295
562 774
91.2
278 651
45.1
39 394
6.4
68 106
11.0
2025
610 806
560 146
91.7
298 651
48.9
39 210
6.4
74 753
12.2
2026
612 053
561 717
91.8
298 651
48.8
39 320
6.4
76 162
12.4
2027
613 325
564 334
92.0
298 651
48.7
39 503
6.4
76 239
12.4
2028
614 619
567 219
92.3
298 651
48.6
39 705
6.5
76 224
12.4
2029
615 933
570 117
92.6
298 651
48.5
39 908
6.5
76 252
12.4
2030
617 265
572 961
92.8
298 651
48.4
40 107
6.5
76 255
12.4
2031
618 612
575 748
93.1
298 651
48.3
40 302
6.5
76 148
12.3
2032
619 974
578 509
93.3
298 651
48.2
40 496
6.5
75 858
12.2
2033
621 349
581 005
93.5
298 651
48.1
40 670
6.5
75 436
12.1
2034
622 736
582 680
93.6
298 651
48.0
40 788
6.5
75 070
12.1
2035
624 133
584 502
93.7
298 651
47.9
40 915
6.6
74 321
11.9
* Prognozēs tiek pieņemts, ka bioreaktoros ievietotais BNA 
daudzums ir pielīdzināms nullei, tādēļ tabulā netiek 
attēlots.
Tiek prognozēts, ka līdz ar 100 tūkst. t/gadā pārstrādes 
jaudas uzstādīšanu poligonā "Getliņi", ievērojami palielināsies 
arī pārstrādāto un reģenerēto BNA daudzums,
tomēr šī jauda nespēs 
nodrošināt visu savākto BNA pārstrādi. Apglabāto BNA daudzuma 
īpatsvars prognozētajā periodā veidos aptuveni 12-14% no radītā 
daudzuma jeb
līdz 80 tūkst. t/gadā, ar tendenci samazināties.
Vērtējot 2004. līdz 2018. gadā radīto bīstamo atkritumu 
daudzumu un īpatsvaru kopējā radīto atkritumu apjomā, Latvijai 
vidēji ir tāds pats īpatsvars 4,1% kā ES
valstīs (sk. 3.5. 
tab.).
3.5. tabula
Radītais bīstamo 
atkritumu daudzums kopējā atkritumu apjomā ES 28 un Latvijā 
2004.-2018. gadā
105
, t
Gads
ES - 28 
valstis
Latvija
Kopējais 
atkritumu
daudzums, tūkst. t
t.sk. 
bīstamie
atkritumi, tūkst. t
bīstamo 
atkritumu
īpatsvars kopējā
apjomā,%
Kopējais
atkritumu
apjoms, t
t.sk. 
bīstamie
atkritumi, t
bīstamo
atkritumu
īpatsvars kopējā
apjomā,%
% izmaiņas 
pret
iepriekšējo
periodu
2004
2 547 590
88 730
3,5%
1 257 225
16 955
1,3%
 
2006
2 567 270
101 550
4,0%
1 858 551
65 333
3,5%
2,2%
2008
2 427 000
95 060
3,9%
1 495 084
67 462
4,5%
1,0%
2010
2 454 720
96 040
3,9%
1 498 200
67 904
4,5%
0,0%
68
/
276
2012
2 484 280
95 370
3,8%
2 309 581
95 114
4,1%
-0,4%
2014
2 507 100
94 870
3,8%
2 621 495
104 142
4,0%
-0,1%
2016
2 536 280
100 740
4,0%
1 909 631
66 223
3,5%
-0,5%
2018
2 599 440
107 570
4,1%
1 773 726
77 334
4,4%
0,9%
Vidējās vērtības
3,9%
 
4,1%
0,4%
Atkritumu apjomu prognozē izmantots vidējās procentuālās 
izmaiņas pret iepriekšējo periodu 0,4%. Prognozes līdz 2035. 
gadam par kopējo bīstamo atkritumu
apjomu, to pārstrādi un 
apglabāšanu sniegtas 3.6. tabulā.
3.6. tabula
Kopējais bīstamo 
atkritumu apjoms un pārstrādes un apglabāšanas situācija un 
prognozes 2020.-2035. gadam
106
, t
Gads
Savākšana
Reģenerācija
(R1)
Pārstrāde
(R2-R11)
Sagatavošana
pārstrādei un
reģenerācijai
(R 12)
Apglabāšana -
atkritumu poligons
(D1)
Apglabāšana -
sadedzināšana
(D10)
Apglabāšana
(D5; D9: D14; D15)
2020
124 660
23 629
19 079
76 429
3 910
37
1 880
2021
125 158
23 724
17 542
78 810
3 580
40
1 777
2022
125 659
23 819
16 512
80 701
3 175
44
1 730
2023
126 162
23 914
15 016
82 735
2 917
49
1 860
2024
126 666
24 010
14 905
83 020
3 103
55
1 905
2025
127 173
24 106
15 183
83 099
3 172
60
1 884
2026
127 682
24 202
14 941
83 791
3 180
45
1 856
2027
128 193
24 299
16 233
82 790
3 304
47
1 849
2028
128 705
24 396
15 825
83 707
3 217
49
1 845
2029
129 220
24 494
15 578
84 414
3 165
50
1 854
2030
129 737
24 592
15 445
84 952
3 164
51
1 872
2031
130 256
24 690
15 506
85 275
3 199
51
1 874
2032
130 777
24 789
15 592
85 604
3 213
51
1 869
2033
131 300
24 888
15 651
85 968
3 219
49
1 867
2034
131 825
24 988
15 753
86 285
3 225
50
1 869
2035
132 353
25 088
15 684
86 792
3 213
50
1 872
% īpatsvars
pret savākto
 
19%
12%
66%
2%
0,04%
1%
69
/
276
Liela daļa neizlietotu medikamentu un zāļu, ambulatorās 
aprūpes un ārstu privātprakšu medicīnas, veterinārmedicīnas 
atkritumi nonāk nešķiroto sadzīves atkritumu
plūsmā, tāpēc 
modelēšanā netiek plānoti atsevišķi atkritumu daudzuma 
samazināšanas pasākumi (sk. 3.7. tab.).
3.7. tabula
Ārstniecības un 
veterinārmedicīnas atkritumi, tai skaitā bīstamo atkritumu apjoms 
un pārstrādes un apglabāšanas prognozes 2020.-2035. 
gadā,
107
 t
Gads
Iedzīvotāju
skaits
Radītas
atkritumu
daudzums
stacionāros,
t
Ambulatorās
aprūpes un
ārstu
privātprakses
atkritumu
daudzums, t
Izlietoti
medikamenti
un zāles, t
Kopā
medicīnas
aprūpes
atkritumi, t
Pārstrāde
(R2-R11), t
(1. un
2.scenārijs)
Apglabāšana -
sadedzināšana
(krematoriji)
(D10), t (1. un
2.scenārijs)
Apglabāšana -
atkritumu
poligons (D1),
t (1.scenārijs)
Apglabāšana -
atkritumu
poligons (D1),
t (2.scenārijs)
Apglabāšana -
sadedzināšana
(D1), t
(2.scenārijs)
2020
1 900 864
1 251
926
90
2 267
29
40
2 198
659
2 198
2021
1 881 951
1 239
916
96
2 252
29
41
2 181
654
2 181
2022
1 863 225
1 227
907
103
2 237
30
42
2 165
650
2 165
2023
1 844 685
1 214
898
110
2 223
30
43
2 150
645
2 150
2024
1 826 331
1 202
889
118
2 210
31
44
2 135
641
2 135
2025
1 811 580
1 193
882
127
2 202
32
44
2 125
638
2 125
2026
1 796 947
1 183
875
136
2 194
32
45
2 116
635
2 116
2027
1 782 433
1 174
868
146
2 187
33
46
2 108
632
2 108
2028
1 768 036
1 164
861
156
2 181
34
47
2 100
630
2 100
2029
1 753 755
1 155
854
168
2 176
35
48
2 093
628
2 093
2030
1 739 590
1 145
847
180
2 172
35
49
2 087
626
2 087
2031
1 725 539
1 136
840
183
2 160
36
51
2 073
622
2 073
2032
1 711 601
1 127
833
187
2 148
37
52
2 059
618
2 059
2033
1 697 776
1 118
827
191
2 136
38
53
2 046
614
2 046
2034
1 684 063
1 109
820
195
2 124
38
54
2 032
610
2 032
2035
1 670 460
1 100
813
200
2 113
39
55
2 019
606
2019
Normatīvajos aktos noteiktie mērķi ir NTL atkārtoti izmantot 
un reģenerēt vismaz 95% apmērā no savāktā nolietotā 
transportlīdzekļa vidējās masas, NTL atkārtoti
izmantot un 
pārstrādāt vismaz 85% apmērā no savāktā nolietotā 
transportlīdzekļa vidējās masas.
Modelēšanā izmantotie parametri un pieņēmumi:
- iedzīvotāju demogrāfiskā skaita dinamika (datu avots: apgāds 
"Jāņa sēta");
- Pārskats "Reģistrēto, pirmoreiz reģistrēto un norakstīto 
transportlīdzekļu skaits" un "Pirmoreiz reģistrēto 
transportlīdzekļu skaits" (datu avots: CSDD; autoru
70
/
276
aprēķins); 
Nav ņemts vērā CSDD reģistrēto, satiksmē pielaisto (tehniskā 
kārtībā) un apdrošināto transportlīdzekļu skaits;
- kā pamatindikators reģistrēto pamatlīdzekļu pieaugumam 
izvēlēts vieglais autotransports, kas kopējā transportlīdzekļu 
reģistrā valstī veido 76% īpatsvaru, ja 2019.
gadā Latvijā 
reģistrēts 380 vieglie transportlīdzekļi uz 1 000 iedzīvotājiem, 
tad 2035. gadā Latvija sasniegs rādītāju - 514 vieglie transporta 
līdzekļi uz 1 000 iedz. (ES-28
vidējais rādītājs 2016.gadā - 506 
pasažieru transportlīdzekļi uz 1 000 iedz.
108
);
- pieņemts, ka savāktais transportlīdzekļu skaits atbilst 
norakstītajam transportlīdzekļu skaitam pie vidējas pilnas masas 
3,5 t.
Prognozes par nolietoto transportlīdzekļu pārstrādi ir 
norādītas 3.8. tabulā.
3.8. tabula
Nolietotu 
transportlīdzekļu pārstrādes prognozes 2020.-2035. 
gadā
109
, t
Gads
Norakstīti 
transporta līdzekļi,
skaits
Savākšana
Pārstrāde 
(R2-R11) pie 85%
Pārstrāde 
(R2-R11) pie 95%
2020
24 705
37 058
31 499
35 205
2021
24 665
36 997
31 448
35 147
2022
24 742
37 114
31 547
35 258
2023
24 985
37 478
31 856
35 604
2024
25 386
38 079
32 367
36 175
2025
25 783
38 675
32 874
36 741
2026
25 929
38 893
33 059
36 948
2027
26 188
39 283
33 390
37 318
2028
26 407
39 611
33 669
37 630
2029
26 666
39 999
33 999
37 999
2030
26 872
40 309
34 262
38 293
2031
27 084
40 626
34 532
38 595
2032
27 278
40 917
34 779
38 871
2033
27 452
41 177
35 001
39 119
2034
27 641
41 462
35 242
39 389
2035
27 831
41 747
35 485
39 660
Baterijas un akumulatori ir sadzīves bīstamo atkritumu grupa, 
kam tiek prognozēts visstraujākais apjomu pieaugums. Jaunu 
akumulatoru tehnoloģiju attīstības
rezultātā arvien pieaugošā 
bateriju un akumulatoru energokapacitāte, enerģijas blīvums un 
uzlādes ātrums ir ļāvis būtiski attīstīties pārnēsājamo 
viedierīču tirgum. Plaši
sastopami akumulatori ir arī rokas 
elektriskajos darbarīkos - urbjos, slīpmašīnās, profesionālajās 
videokamerās, u.tml.
Visstraujāk augošā akumulatoru loma tuvākajās desmitgadēs ir 
paredzama transporta jomā, kur ir aizsācies auto industrijas 
elektrifikācijas process un arvien
71
/
276
plašāku popularitāti iemanto 
elektriskie skrejriteņi. Akumulatori tiek izmantoti arī saules 
elektroenerģijas uzkrāšanai dienā, lai šo enerģiju izmantotu 
naktī. Šobrīd Latvijā
šī joma nav izteikti populāra, taču, 
pieaugot šādu risinājumu izplatībai un samazinoties paneļu 
izmaksām, tie nākotnē, īpaši lauku reģionos, arī Latvijā varētu 
kļūt
izplatītāki.
Paredzams, ka bateriju un akumulatoru atkritumu rašanās 5 gadu 
laikā pieaugs par 1 t uz 10000 iedzīvotājiem (sk. 3.1. att.).
3.1. attēls.
 Bateriju un 
akumulatoru atkritumu daudzuma prognoze laika posmam no 2004. 
gada līdz 2035. gadam kā prognozes, t/10 000 iedzīvotājiem
EEIA ir nozīmīga atkritumu kategorija, kuras apjomi strauji 
pieaug gan pasaules, gan Latvijas mērogā. Ir sagaidāms, ka šīs 
kategorijas atkritumu daudzuma
palielināšanās tendences 
turpināsies arī nākotnē.
Latvijas EEIA ražošanas prognoze 2019.-2035. gadam ir 
sagatavota atbilstoši EEIA radītā apjoma Latvijā datu kopai laika 
posmam no 2004. līdz 2018. gadam.
Paredzams, ka šādu atkritumu 
rašanās 5 gadu laikā pieaugs par 10 t uz 10000 iedzīvotājiem (sk. 
3.2. att.):
72
/
276
3.2. attēls.
 EEIA radītā 
apjoma prognoze, t/10 000 iedzīvotājiem
Lai izveidotu un optimizētu pārskatāmu EEIA uzskaites sistēmu, 
ir jāuzlabo EEIA savākšanas iekārtu kontrole attiecībā uz 
informāciju par atkritumu savākšanu no
iepriekš minētajām 
kategorijām, tāpat ir nepieciešams uzlabot sabiedrības 
informētību par EEIA negatīvo ietekmi, ja EEIA tiek izmesti kopā 
ar sadzīves atkritumiem.
Potenciālais eļļu samazinājums līdz ar transportlīdzekļu 
elektronizāciju un attiecīgu eļļu apjoma samazināšanu varētu būt 
ap 2030. gadu, taču to īpatsvars tikai
nedaudz samazina 
pārstrādātā atkritumu apjomu (sk. 3.3. att.).
73
/
276
3.3. attēls.
 Savāktā 
atkritumeļļu daudzuma prognoze, t/gadā
110
Vienlaikus jāņem vērā, ka direktīvas 
2008/98
/EK 21. panta 4. 
punkts paredz, ka EK jāapsver iespēja pieņemt pasākumus attiecībā 
uz atkritumeļļu apstrādi, tostarp
kvantitatīvus mērķrādītājus 
attiecībā uz atkritumeļļu reģenerāciju.
3.2. Scenārijs 
ar pasākumiem atkritumu rašanās novēršanai
Scenāriju ar pasākumiem atkritumu rašanās novēršanai balstīts 
uz pieņēmumu, ka papildus bāzes scenārijam tiek veikti jauni 
atkritumu rašanās novēršanas
pasākumi, un atkritumu 
apsaimniekošanas jaudas paliek bāzes līmenī, ko nodrošina ES 
fondu 2014.-2020. gada plānošanas perioda laikā izveidotā un 
izveidojamā
atkritumu pārstrādes un reģenerācijas iekārtu 
jauda.
Tiek papildus nošķirotas jaunas atkritumu plūsmas (bioloģiskie 
atkritumi, tekstilmateriāli, sadzīves bīstamie atkritumi), tiek 
samazināts apglabāto atkritumu
daudzums.
Scenārijā simulēta radīto nešķiroto SA daudzuma pakāpeniska 
mazināšanās, kāpinot dalīto atkritumu vākšanu dažādām nešķiroto 
SA sastāvā esošajām frakcijām.
Simulētais dalītās atkritumu 
vākšanas kāpuma temps atkarībā no frakcijas ir 0.5-3.0% gadā. 
Prognožu veidošanā tiek izmantoti SIA "Geo Consultants" 
(2016)
111
 dati
par 2019. gada nešķiroto SA sastāvu. 
Palielinoties dalīti savāktajam dažādu atkritumu veidu daudzumam, 
ne vien mazināsies radīto nešķiroto SA daudzums, bet arī
mainīsies nešķiroto SA sastāvs (sk. 3.4. att.).
3.4. attēls.
 Radītā 
nešķiroto SA daudzuma un sastāva izmaiņas 2019.-2035. 
gadā
112
, t
Scenārijs parāda, ka, veicinot dažādu atkritumu veidu dalītās 
atkritumu vākšanas sistēmas attīstību, radīto nešķiroto SA 
daudzums mazināsies un 2035. gadā
sasniegs 282 241 t (-46.7% pret 
2019. gada daudzumu). Nešķiroto SA daudzuma izmaiņu rezultātā 
palielināsies pārstrādāto un reģenerēto SA daudzums.
74
/
276
2035. gadā pārstrādāto SA īpatsvars no radītā atkritumu apjoma 
sasniegs 51.4%, reģenerēto - 1.7%, bet apglabāto - 0.5%. Atlikusī 
SA daļa nonāks atkritumu
priekšapstrādes iekārtās, kur tiks 
sagatavota pārstrādei un reģenerācijai. Augstāka pārstrādāto un 
reģenerēto SA īpatsvara iegūšanu kavēs jaudu iztrūkums bioloģisko
atkritumu pārstrādei un SA reģenerācijai.
Scenārijā simulēta BA dalītā vākšana, pieņemot, ka 2021. gadā 
dalīti tiks savākti 10% no šobrīd nešķirotu SA masā esošā 
bioloģisko atkritumu daudzuma.
Atbilstoši SIA "Getliņi EKO" 
oficiālajā statistikas pārskatā sniegtajai informācijai, Pierīgas 
AAR 2019.gadā dalīti tika savāktas 30 tūkst. t SA, kas aptuveni 
ir 10% no
radītajiem SA. Tiek pieņemts, ka 2024. gadā šī vērtība 
sasniegs 30%, pēc tam ik gadu palielinoties par 3%.
Ņemot vērā atkritumu rašanās avotā dalīti savāktā BA daudzuma 
palielināšanos, ievērojami palielināsies arī pārstrādājamo BNA 
daudzums, pārsniedzot pieejamās
pārstrādes jaudas - veidosies 
pārstrādes jaudu iztrūkums 50-80 tūkst. t apmērā. Nodrošinot 
nepieciešamo jaudu pieaugumu tiktu sasniegta 60% BNA pārstrāde 
2035.
gadā. Jaudām saglabājoties esošajā līmenī, pārstrādāto BNA 
īpatsvars svārstīsies ap 48%. Nešķiroto SA masā palikusī BNA daļa 
būs jāsagatavo pārstrādei un
reģenerācijai, izmantojot poligonos 
esošās mehāniskās priekšapstrādes jaudas.
Jāņem vērā, ka no 2027. gada ar mehānisko priekšapstrādi no 
nešķirotiem SA atdalītais un kompostētais BNA daudzums nevarēs 
tikt ieskaitīts pārstrādāto BNA
daudzumā. Tas nozīmē, ka dalīti 
savākto BA daudzums būtu jākāpina straujāk, vienlaikus nodrošinot 
iespējas savākto BNA daudzumu pārstrādāt kvalitatīvā, tirgū
realizējamā kompostā.
3.3. Scenārijs 
ar aprites ekonomikas pasākumu ieviešanu
Scenārijs ar aprites ekonomikas pasākumu ieviešanu balstās uz 
pieņēmumu, ka atbilstoši Aprites ekonomikas rīcības plānam 
Latvijai 2020.-2028. gadam un ES
Jaunajam aprites ekonomikas 
rīcības plānam, kuros paredzētās rīcības papildina scenārijā ar 
pasākumiem atkritumu rašanās novēršanai modelētos pasākumus, 
turklāt
jaudas tiek saglabātas līmenī, ko nodrošina ES fondu 
2014.-2020. gada plānošanas perioda laikā izveidotā un 
izveidojamā atkritumu pārstrādes un reģenerācijas iekārtu
jauda.
Scenārijā simulēta paplašinātās RAS piemērošana atsevišķām 
atkritumu grupām (tekstils, mēbeles, būvmateriāli, plastmasa un 
pārtikas atkritumi), kā rezultātā no
2024. gada ik gadu samazinās 
attiecīgo atkritumu radītais apjoms par 1%. Rezultāti parāda, ka 
šādā veidā līdz 2035. gadam izdosies samazināt nešķiroto SA
daudzumu kopumā par 150 tūkst. t salīdzinot ar bāzes scenāriju, 
un par 9 300 t salīdzinot ar B scenāriju (scenārijs ar pasākumiem 
atkritumu rašanās novēršanai) (3.5.
att. un 3.9. tab.). Scenārijā 
tiek arī izdarīts pieņēmums, ka nepieciešamajā apjomā tiks 
palielinātas arī SA reģenerācijas jaudas un bioloģisko atkritumu 
pārstrādes
jaudas.
75
/
276
3.5. attēls.
 Radītā 
nešķiroto SA daudzuma un sastāva izmaiņas 2019.-2035. 
gadā
113
, t
3.9. tabula
Prognozētais 
radīto nešķiroto SA daudzums un sastāvs 2020.-2035. 
gadā
114
, t
Gads
Bioloģiskie
Tekstils
SBA
Iepakojums
Papīrs
Stikls
Metāls
Plastmasa
Inertie
Citi
NSA 
kopā
2020
206 700
26 712
10 070
115 010
24 465
6 127
5 300
11 764
10 812
83 481
500 440
2021
206 700
26 445
9 567
113 860
23 731
6 127
5 141
11 646
10 812
111 793
525 821
2022
186 030
25 649
8 776
111 571
22 522
6 127
4 828
11 530
10 812
110 675
498 519
2023
156 059
24 607
8 226
107 085
21 597
6 127
4 529
11 414
10 812
109 568
460 024
2024
137 550
23 356
7 716
102 667
20 715
6 127
4 248
11 186
10 704
108 472
432 740
2025
114 754
22 163
7 237
100 570
19 869
6 096
3 985
10 962
7 921
107 388
400 944
2026
96 523
20 588
6 789
98 538
19 057
6 035
3 738
10 743
4 928
106 314
373 252
2027
89 316
18 672
6 368
96 546
18 278
5 974
3 506
10 528
4 493
105 250
358 934
2028
82 937
16 915
5 973
94 596
17 532
5 914
3 289
10 318
4 166
104 198
345 837
2029
77 023
15 322
5 603
92 684
16 816
5 855
3 085
10 111
3 864
103 156
333 520
2030
71 531
13 879
5 256
90 811
16 129
5 796
2 894
9 909
3 585
102 124
321 915
2031
66 431
12 573
4 930
88 976
15 470
5 738
2 714
9 711
3 325
101 103
310 971 
76
/
276
2032
61 694
11 389
4 624
87 179
14 838
5 680
2 546
9 517
3 085
100 092
300 644
2033
57 295
10 316
4 338
85 417
14 232
5 623
2 388
9 326
2 862
99 091
290 889
2034
53 210
9 345
4 069
83 691
13 650
5 567
2 240
9 140
2 655
98 100
281 667
2035
49 416
8 465
3 817
82 000
13 093
5 511
2 101
8 957
2 463
97 119
272 941
Nešķiroto SA daudzuma izmaiņu rezultātā samazināsies kopējais 
radīto SA daudzums. Pārstrādes un reģenerācijas jaudu 
palielināšanas rezultātā palielināsies arī
pārstrādāto un 
reģenerēto SA daudzums. 2035. gadā pārstrādāto SA īpatsvars no 
radītā sasniegs 60.4% (+9%, salīdzinot ar B scenāriju), 
reģenerēto - 2.5%, bet
apglabāto 0%. Atlikusī SA daļa nonāks 
atkritumu priekšapstrādes iekārtās, kur tiks sagatavota 
pārstrādei un reģenerācijai.
Scenārijā simulēta PA rašanās novēršana, kas attiecīgi ietekmē 
bioloģisko atkritumu daudzumu. Tiek pieņemts, ka 2024. gadā 
novērsto PA daudzums būs 1% no B
scenārijā radītā, pēc tam ik 
gadu novērstajam daudzumam palielinoties par 1%. Ņemot vērā 
bioloģisko atkritumu pārstrādes jaudu palielināšanos, 
palielināsies arī
pārstrādājamo BNA daudzums, tādējādi ļaujot 
sasniegt 60.7% BNA pārstrādi 2035. gadā. Atlikusī nešķiroto SA 
masā palikusī BNA daļa būs jāsagatavo pārstrādei un
reģenerācijai, izmantojot poligonos esošās mehāniskās 
priekšapstrādes jaudas.
4. ATKRITUMU 
APSAIMNIEKOŠANAS INSTITUCIONĀLĀS SISTĒMAS ATTĪSTĪBA
4.1. Vispārējās 
situācijas raksturojums
Latvijas teritorija pašlaik ir sadalīta 10 AAR, katra reģiona 
vienojošais elements ir SAP. AAR izveides mērķis bija nodrošināt 
ekonomiski pamatotu atkritumu
apsaimniekošanu, kas ietver 
samērīgu atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras un reģionā 
radīto atkritumu apsaimniekošanas balansu, saprātīgus atkritumu
pārvadājumu attālumus no atkritumu rašanās vietām līdz SAP u.c. 
Pašreizējie AAR (4.1. att.):
1) Austrumlatgales AAR;
2) Dienvidlatgales AAR;
3) Liepājas AAR;
4) Malienas AAR;
5) Piejūras AAR;
6) Pierīgas AAR;
7) Ventspils AAR;
8) Vidusdaugavas AAR;
9) Zemgales AAR;
10) Ziemeļvidzemes ARR.
77
/
276
4.1. attēls.
 Atkritumu 
apsaimniekošanas reģioni un atkritumu poligoni Latvijā (2020. 
gada septembris)
Kopš AAR izveides ir pagājuši vairāk kā 10 gadi un situācija 
atkritumu apsaimniekošanas jomā ir mainījusies:
‒
 atkritumu apglabāšana nav galvenā atkritumu apsaimniekošanas 
sistēmas funkcija, līdz ar to aktualitāti zaudē SAP kā atkritumu 
apglabāšanas vieta un vienojošais
elements,
‒
 ir notikušas būtiskas izmaiņas iedzīvotāju skaita ziņā AAR, 
kā rezultātā ir izmainījušies radītie atkritumu apjomi,
‒
 galvenā aktualitāte atkritumu apsaimniekošanas sektorā ir 
atkritumu atkārtotas izmantošanas, pārstrādes un reģenerācijas 
veicināšana, kā sekmes lielā mērā
nosaka atbilstošas 
infrastruktūras pieejamība.
Saskaņā ar 
Atkritumu apsaimniekošanas likumu
 nepārstrādātie 
SA, atbilstoši sagatavoti, jāapglabā tā reģiona, kurā tie ir 
radīti, SAP, ievērojot, ka katrā reģionā ir
viens SAP. Šobrīd AAR 
apsaimniekoto atkritumu apjomi būtiski atšķiras (no nepilniem 10 
tūkst. t Malienas AAR, līdz vairāk kā 450 tūkst. t Pierīgas AAR). 
Līdz ar to ir
nepieciešams izvērtējums par turpmāko AAR 
dzīvotspēju, lietderību, funkcijām, pienākumu un atbildības 
sadalījumu. Faktiski, vienīgais AAR vienojošais funkcionālais
elements ir prasība sadzīves atkritumus apglabāt tā AAR sadzīves 
atkritumu poligonā, kurā tie ir radīti. SIA "Geo Consultants" 
pētījuma "Investīciju vajadzību izvērtējums
atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-2028. gadam 
izstrādei"
115
 ietvaros apkopoti dati par ATR rezultātā 
izveidotajās pašvaldībās radīto atkritumu apjomiem,
kas 
potenciāli nogādājami poligonos, balstoties uz 2019. gada 
faktiskajiem datiem par atkritumu plūsmām uz poligoniem, 
iedzīvotāju skaitu pašvaldībās un aprēķināto
radīto atkritumu 
daudzumu uz vienu iedzīvotāju.
Esošo poligonu noslodze, pieejamā infrastruktūra un darbības 
rezultāti ir atšķirīgi. Viens no būtiskākajiem kritērijiem, kas 
ietekmē poligonu spēju izpildīt normatīvo
aktu prasības, ir 
ienākošo atkritumu plūsma, proti, lielāki poligonā pieņemto 
atkritumu daudzumi nodrošina lielāku finanšu resursu apriti un 
attiecīgi spēju investēt
78
/
276
infrastruktūrā. Otrs faktors ir esošās 
infrastruktūras un apsaimniekoto atkritumu apjomu attiecības 
samērība - vairākos poligonos būtiska problēma ir nesamērīgi maza
ienākošo atkritumu plūsma attiecībā pret atkritumu apglabāšanas 
jaudām, kā rezultātā ieņēmumi ir nepietiekami kvalitatīvai 
infrastruktūras uzturēšanai.
Minētā SIA "Geo Consultants" pētījuma ietvaros tika novērtēti 
katrā AAR radītie atkritumu apjomi pa atkritumu grupām, esošā 
atkritumu apsaimniekošanas
infrastruktūra, atkritumu 
apsaimniekošanas finanšu ekonomiskie aspekti. Tāpat pētījuma 
ietvaros tika apkopoti dati par administratīvi teritoriālās 
reformas rezultātā
izveidotajās pašvaldībās radīto atkritumu 
apjomiem, kas potenciāli nogādājami poligonos.
Balstoties uz 2019. gada faktiskajiem datiem par atkritumu 
plūsmām uz poligoniem, iedzīvotāju skaitu pašvaldībās un 
aprēķināto radīto atkritumu daudzumu uz vienu
iedzīvotāju, 
sagatavota prognoze laika posmam no 2020. gada līdz 2035. gadam, 
balstoties uz izstrādātiem pieņēmumiem par radīto atkritumu 
apjomu dinamiku un
demogrāfiskajām prognozēm.
Galvenie izmantotie kritēriji AAR robežu un tajos ietilpstošo 
pašvaldību saraksta pārskatīšanai ir:
- atkritumu rašanās "smaguma centri" attiecībā pret to 
apsaimniekošanai nepieciešamās infrastruktūras novietojumu,
- esošie atkritumu plūsmu pārvadājumu virzieni,
- infrastruktūras kapacitāte, un poligonu optimizācijas 
pasākumi,
- finanšu ekonomiskie kritēriji, t.sk. esošo saistību segšanas 
iespējas, jaunu infrastruktūras objektu finansēšanas 
iespējas,
- piedāvāto izmaiņu ietekme uz atkritumu radītāju 
maksātspēju.
Poligonos apsaimniekojamo atkritumu apjoms pārskata periodā 
tiek lēsts no 669 tūkst.t 2020. gadā, līdz 826 tūkst. t 2035. 
gadā, kopā 16 gadu periodā 12 milj. t.
Saskaņā ar aprēķinu 
rezultātiem dažādās pašvaldībās ir vērojamas atšķirīgas tendences 
apsaimniekojamo atkritumu apjomu pieauguma - samazinājuma ziņā, 
ko
nosaka iedzīvotāju skaita izmaiņas. Prognozēts, ka faktiskais 
poligonos nogādāto atkritumu apjoms būs mazāks, ko ietekmēs 
pārstrādei derīgu materiālu dalītās
vākšanas apjomu pieaugums, 
tāpat samazināsies poligonos nogādāto nešķiroto sadzīves 
atkritumu plūsma BNA dalītās vākšanas sistēmas attīstības 
rezultātā.
Vērtējot ATR ietekmi uz reģionu robežām (sk. 4.2. att.) var 
secināt, ka ietekme uz AAR ir vērojama vairākos reģionos - 
visbūtiskāk ir samazinājusies Zemgales AAR
teritorija, ko nosaka 
Iecavas, Rundāles un Vecumnieku novada pievienošanas Bauskas 
novadam, kas ir Pierīgas AAR sastāvā. Tāpat, pievienojot Apes 
novadu
Smiltenes novadam un Cesvaines novadu Madonas novadam, ir 
samazinājusies Malienas AAR teritorija. Teritorijas samazinājums 
ir vērojams arī Liepājas AAR.
79
/
276
4.2. attēls.
 AAR robežas, 
ņemot vērā ATR ietvaros izveidotās pašvaldības
116
Lai novērtētu atkritumu poligonu turpmākās izmantošanas 
iespējas, ekonomisko dzīvotspēju un efektivitāti, tika analizēti 
arī poligonu darbības rādītāji un
kredītsaistības, kas apkopotas 
4.1. tabulā.
4.1. tabula
Sadzīves 
atkritumu poligonu darbības rādītāji un kredītsaistības
Poligona
nosaukums
mērv.
Getliņi
Brakšķi
Cinīši
Daibe
Dziļā 
vāda
Janvāri
Kaudzītes
Križevņiki
Ķīvītes
Pentuļi
Poligona
apsaimniekotājs
SIA
"Getliņi
EKO"
SIA 
"JKP"
SIA 
"AADSO"
SIA 
"ZAAO"
SIA
"Vidusdaugavas
SPAAO"
SIA
"AAS
Piejūra"
SIA "AP
Kaudzītes"
SIA 
"ALAAS"
SIA
"Liepājas
RAS"
PSIA
"VLK"
Pierīgas
Zemgales
Dienvidlatgales
Ziemeļvidzemes
Vidusdaugavas
Piejūras
Malienas
Austrumlatgales
Liepājas
Ventspils 
80
/
276
AAR
Pierīgas
AAR
Zemgales
AAR
Dienvidlatgales
AAR
Ziemeļvidzemes
AAR
Vidusdaugavas
AAR
Piejūras
AAR
Malienas
AAR
Austrumlatgales
AAR
Liepājas
AAR
Ventspils
AAR
Poligonu darbības rādītāji 
2019. gadā
Pieņemto
atkritumu
daudzums
t
463 684
46 947
45 431
53 818
22 968
45 500
9 586
18 460
41 747
28 943
Apglabāto
atkritumu
īpatsvars
%
18,4%
43,7%
56,4%
51,3%
88,6%
27,2%
38,5%
52,5%
28,6%
12,8%
Ražošanas
izdevumi uz
pieņemto
atkritumu 1
tonnu, neiesk.
DRN un PL
nolietojumu
EUR/t
25,88
20,84
20,95
25,81
30,31
29,26
32,53
25,47
33,05
25,38
Ražošanas
personāla
izmaksas uz
pieņemto
atkritumu 1 tonnu
EUR/t
6,98
8,38
9,87
6,60
12,60
14,13
11,94
13,22
11,30
4,25
PL nolietojums uz
pieņemto
atkritumu 1 
tonnu
EUR/t
8,53
3,93
7,60
9,57
33,11
28,85
26,64
21,57
21,40
12,96
Administrācijas
izmaksu īpatsvars
no kopējiem
poligona
izdevumiem
%
7,1%
5,5%
7,8%
6,0%
3,0%
10,2%
6,8%
3,8%
10,5%
0,0%
Izdevumi uz
pieņemto
atkritumu 1 tonnu
EUR/t
45,54
46,81
57,84
62,31
104,68
78,16
81,64
72,92
74,71
43,84
Ieņēmumi uz
pieņemto
atkritumu 1 tonnu
EUR/t
54,21
53,30
50,10
62,01
76,82
59,13
64,99
55,03
65,20
43,01
Kredītsaistības
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kredītsaistību
atlikums uz
31.12.2019.
EUR
7 464
330
342 705
0
1 300 867
2 856 386
2 424
800
152 965
402 715
295 000
689 348
Kredītu atmaksas
termiņš
gads
2026
2023
-
2026
2041
2030
2027
2026
2022
2026
81
/
276
Reģionu tehniski ekonomiskie rādītāji ATR rezultāta ir 
raksturoti 4.2. tabulā
.
4.2. tabula
AAR tehniski 
ekonomiskie rādītāji, prognoze 2020. gadā
117
AAR
Pašvaldību 
skaits
Iedzīvotāju skaits
Radīto 
atkritumu
daudzums NSA, t
Radīto 
atkritumu
daudzums Citi, t
Radīto 
atkritumu
daudzums 2035. pret
2020.gadu, t
Radīto 
atkritumu
daudzums 2035. pret
2020.gadu, %
Austrumlatgales
3
79 391
15 959
1 755
-793
-4%
Dienvidlatgales
5
156 866
35 150
6 327
-1 160
-3%
Liepājas
3
127 651
30 221
7 555
1 689
4%
Malienas
3
52 707
6 357
1 780
-856
-11%
Piejūras
3
128 956
32 096
12 838
7 302
16%
Pierīgas
11
925 272
298 925
95 656
141 687
36%
Ventspils
3
72 665
16 689
7 010
1 179
5%
Vidusdaugavas
3
102 107
18 523
4 075
391
2%
Zemgales
3
115 494
34 302
3 773
5 951
16%
Ziemeļvidzemes
5
142 877
26 948
13 474
1 636
4%
Vērtējot iespējamās radīto atkritumu izmaiņas un attiecīgi 
pieprasījumu pēc atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumiem un 
noslodzi uz infrastruktūru, secināts, ka
3 AAR radītais atkritumu 
apjoms pārskata periodā samazinās, savukārt pārējos AAR 
palielinās. Īpaši būtisks pieaugums prognozējams Pierīgas AAR, 
kas skaidrojams
ar demogrāfiskajām tendencēm. Ievērojot, ka 
izstrādātais atkritumu ražošanas dinamikas scenārijs attiecībā uz 
atkritumu rašanās ierobežošanas pasākumu efektivitāti
ir 
piesardzīgs, gadījumā, ja īstenotie atkritumu rašanās novēršanas 
pasākumi ir efektīvi, radīto atkritumu apjoma pieaugums būs 
mazāks, kas palielina riskus par
atkritumu apsaimniekošanas 
pakalpojuma pieprasījumu un infrastruktūras noslodzi īpaši tajos 
AAR, kur jau šajā scenārijā ir vērojama negatīva pieauguma 
dinamika.
Šāda modeļa gadījumā nebūs iespējams sasniegt 
ambiciozos atkritumu apsaimniekošanas mērķus, ko pierāda arī 
pašreizējā situācija atkritumu apsaimniekošanā.
Prognozējama atkritumu dalītās vākšanas apjomu turpmāka 
palielināšanās, kas nosaka nepieciešamību attīstīt 
infrastruktūru, kas nepieciešama dalīti savākto
pārstrādei derīgo 
materiālu sagatavošanai pārstrādei. Sākot ar 2021. gadu ir 
paredzēta BNA dalītās vākšanas sistēmas attīstība, kas savukārt 
nosaka nepieciešamību
attīstīt BNA pārstrādes jaudas. BA ir 
"smagā" atkritumu frakcija, līdz ar to ir jāievēro arī atkritumu 
pārvadāšanas attālumi, veidojot jaunus BA pārstrādes 
objektus.
Atbilstoši AAL bioloģiskos atkritumus kompostē sadzīves 
atkritumu poligonos vai bioloģisko atkritumu kompostēšanai 
speciāli ierīkotās vietās vai pārstrādā citādā
veidā, ja saņemta 
atļauja attiecīgās darbības veikšanai. Tas nozīmē, ka BA var 
kompostēt arī speciāli ierīkotās vietās ārpus sadzīves atkritumu 
poligoniem.
Kompostēšanas laukumi izveidoti daudzās pašvaldībās 
un dažos SAP, tomēr tie nevar nodrošināt pakalpojuma pieejamību 
visiem atkritumu radītājiem, kā arī tajos
iespējams kompostēt un 
iegūt tālāk izmantojamu materiālu - kompostu, izmantojot tikai 
zaļos dārzu un parku atkritumus vai tiem līdzīgus atkritumus. Šos 
laukumus
paredzēts izmantot arī turpmāk. Nākamajā plānošanas 
periodā paredzēts attīstīt kompostēšanas laukumus ārpus 
poligoniem.
Iepriekš minētie faktori atstāj ietekmi uz infrastruktūru, kas 
paredzēta nešķirotu sadzīves atkritumu plūsmas sagatavošanai 
pārstrādei un reģenerācijai.
Nepieciešams vērtēt arī atkritumu 
apglabāšanas kapacitātes attīstības nepieciešamību, kā arī jāņem 
vērā, ka atkritumu apsaimniekošanas sektorā noteikto mērķu
82
/
276
sasniegšanai būs nepieciešams attīstīt arī atkritumu 
sadedzināšanu ar enerģijas atguvi, kas tālāk tiek lietderīgi 
izmantota.
Attiecīgi 
pamatpieņēmumi un kritēriji AAR un 
infrastruktūras optimizācijai ir sekojoši
:
• Sekmīgai atkritumu apsaimniekošanas sektorā noteikto mērķu 
sasniegšanai ir nepieciešama atkritumu apsaimniekošanas sistēmas 
centralizācija, tādejādi
nodrošinot lielāku vienuviet 
apsaimniekojamo atkritumu apjomu, kas sniedz iespēju efektīvāk 
investēt tehnoloģijās, kas nepieciešamas atkritumu pārstrādes 
apjomu
palielināšanai;
• Vērtējot infrastruktūras pieejamību un ieguldījumu 
nepieciešamību, īpaši teritorijās ar zemāku apsaimniekojamo 
atkritumu apjomu jāizskata specializācijas iespējas
noteiktu 
atkritumu plūsmu un/vai atkritumu apsaimniekošanas darbību 
īstenošanā;
• Plānojot sistēmas centralizācijas pasākumus, jāņem vērā 
nākotnes atkritumu plūsmu virzieni, t.i., zinot, ka ekonomiski 
pamatotu atkritumu sadedzināšanas ar
enerģijas atguvi iekārtu 
skaits nepārsniedz 3-4 iekārtas, optimizējot atkritumu 
sagatavošanas pārstrādei un reģenerācijai infrastruktūru, šai 
infrastruktūrai būtu jāatrodas
pēc iespējas tuvāk potenciāli 
izveidojamām atkritumu reģenerācijas iekārtām.
4.2. Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu optimizācijas modelis
Noteikto sistēmas centralizācijas uzdevumu īstenošanai tiek 
piedāvāts izveidot 5 līdz 7 AAR modeli, kas izstrādāts, 
pamatojoties uz iepriekš analizētajiem
principiem, t.sk., ņemot 
vērā ATR. ATR ir balstīta uz visiem nozīmīgākajiem reģionu 
raksturojošajiem rādītājiem, t.i. līdzšinējo un prognozēto 
iedzīvotāju skaita dinamiku
reģionā, ceļu infrastruktūru un tās 
stāvokli, ekonomiskās attīstības līdzšinējo un prognozēto 
dinamiku nozaru griezumā. Līdz ar to ir pamatoti AAR 
reorganizācijas
modeļa robežas saskaņot ar ATR rezultātā jauno 
izveidoto administratīvo teritoriju robežām. Pretējā gadījumā 
varētu nākties saskarties ar administratīviem šķēršļiem
tālākā 
AAR darbībā, ja, piemēram, AAR robeža sadalītu kādu no 
jaunizveidotajiem novadiem.
4.2.1. Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu optimizācija - septiņu reģionu 
modelis
Izstrādājot optimizācijas priekšlikumu 7 AAR robežās, tiek 
piedāvāta sekojošu AAR izveide (sk. 4.3. attēlu):
1) Apvienojoties Dienvidlatgales AAR, Austrumlatgales AAR un 
daļai no Vidusdaugavas AAR, tiek izveidots Latgales AAR;
2) Apvienojoties Ziemeļvidzemes, Malienas AAR, daļai no 
Vidusdaugavas AAR un daļai no Pierīgas AAR, tiek izveidots 
Vidzemes AAR;
3) Pierīgas AAR apvienojoties ar daļu Vidusdaugavas AAR, tiek 
paplašināts Pierīgas AAR;
4) Piejūras AAR saglabājas tā esošajās robežās;
5) Liepājas AAR saglabājas tā esošajās robežās;
6) Zemgales AAR saglabājas tā esošajās robežās;
7) Ventspils AAR saglabājas tā esošajās robežās.
83
/
276
4.3. attēls.
 AAR 
optimizācija, 7 AAR modelis
Apkopojumu par pašvaldību piekritību izveidojamajiem atkritumu 
apsaimniekošanas reģioniem skatīt 4.3. tabulu.
4.3. tabula
Pašvaldību 
piekritība 7AAR
AAR
Valsts 
pilsētu pašvaldības
Novadu 
pašvaldības
Latgales
Daugavpils, Rēzekne
Ludzas nov., Rēzeknes nov., 
Augšdaugavas nov., Krāslavas nov., Līvānu novads., Preiļu 
nov., Jēkabpils
nov.
Liepājas
Liepāja
Dienvidkurzemes nov., Saldus 
nov.
Piejūras
Jūrmala,
Talsu nov., Tukuma nov.
Pierīgas
Rīga,
Aizkraukles nov., Ādažu nov., 
Bauskas nov., Ķekavas nov., Mārupes nov., Ogres nov., Olaines 
nov.,
84
/
276
Pierīgas
Rīga,
Ropažu nov., Salaspils nov.
Ventspils
Ventspils
Ventspils nov., Kuldīgas 
nov.
Vidzemes
-
Madonas nov., Alūksnes nov., 
Balvu nov., Gulbenes nov., Cēsu nov., Limbažu nov., Smiltenes 
nov., Valkas
nov., Valmieras nov., Saulkrastu nov., Siguldas 
nov.
Zemgales
Jelgava
Dobeles nov., Jelgavas 
nov.
AAR tehniski ekonomiskie rādītāji ir raksturoti 4.4. tabulā. 
Apvienojot pašvaldības un ievērojot atkritumu plūsmas un 
infrastruktūras izvietojumu, joprojām saglabājās
būtiskas 
atšķirības starp potenciālajos AAR apsaimniekojamo atkritumu 
apjomu, tomēr arī mazākajos AAR palielinās vienkopus 
apsaimniekojamo atkritumu apjoms.
4.4. tabula
7 AAR tehniski 
ekonomiskie rādītāji, prognoze 2020. gadā
118
AAR
Pašvaldību 
skaits
Iedzīvotāju skaits
Radīto 
atkritumu
daudzums NSA t
Radīto 
atkritumu
daudzums Citi t
Radīto 
atkritumu
daudzums 2035. pret
2020.gadu t
Radīto 
atkritumu
daudzums 2035. pret
2020.gadu %
Latgales
9
276 939
60 655
10 183
-1 686
-2%
Liepājas
3
127 651
30 221
7 555
1 689
4%
Piejūras
3
128 956
32 096
12 838
7 302
16%
Pierīgas
10
910 470
293 454
93 347
137 417
36%
Ventspils
3
72 665
16 689
7 010
1 179
5%
Vidzemes
11
271 812
47 752
19 538
5 165
8%
Zemgales
3
115 494
34 302
3 773
5 951
16%
Reģionos apsaimniekojamo atkritumu apjoms ir robežās no 23,7 
tūkst. t Ventspils reģionā līdz 386,8 tūkst. t Pierīgas reģionā. 
Negatīva radīto atkritumu pieauguma
dinamika saglabājās vienā AAR 
- Latgales AAR.
4.2.2. Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu optimizācija - piecu reģionu modelis
Izstrādājot optimizācijas priekšlikumu 5 AAR robežās, 
sākotnēji tiek piedāvāta sekojošu AAR izveide (sk. 4.4. att.) 
:
1) Apvienojoties Dienvidlatgales AAR, Austrumlatgales AAR un 
daļai no Vidusdaugavas AAR, tiek izveidots Latgales AAR;
2) Apvienojoties Ziemeļvidzemes, Malienas AAR, daļai no 
Vidusdaugavas AAR un daļai no Pierīgas AAR, tiek izveidots 
Vidzemes AAR;
3) Apvienojoties daļai no Pierīgas AAR apvienojoties ar 
Zemgales AAR un daļu no Vidusdaugavas AAR, tiek izveidots 
Viduslatvijas AAR;
4) Piejūras AAR apvienojoties ar Ventspils AAR, tiek izveidots 
Ziemeļkurzemes AAR;
5) tiek izveidots Dienvidkurzemes AAR, kura pamats ir Liepājas 
AAR, kas saglabājas gandrīz tā esošajās robežās (ievērojot, ka 
daļa no novadiem, kas iepriekš bija
Liepājas AAR sastāvā, ATR 
rezultātā pievienoti Kuldīgas novadam, kurš ir Ziemeļkurzemes AAR 
sastāvā).
85
/
276
4.4. attēls.
 AAR 
optimizācijas 5 AAR modelis
Apkopojumu par pašvaldību piekritību izveidojamajiem atkritumu 
apsaimniekošanas reģioniem skatīt 4.5. tabulā.
4.5. tabula
Pašvaldību 
piekritība 5AAR
AAR
Valsts 
pilsētu pašvaldības
Novadu 
pašvaldības
Dienvidkurzemes
Liepāja
Dienvidkurzemes nov., Saldus 
nov.
Latgales
Daugavpils, Rēzekne
Ludzas nov., Rēzeknes nov., 
Augšdaugavas nov., Krāslavas nov., Līvānu novads., Preiļu 
nov., Jēkabpils
nov.
Viduslatvijas
Rīga, Jelgava
Ādažu nov., Bauskas nov., 
Ķekavas nov., Mārupes nov., Ogres nov., Olaines nov., Ropažu 
nov., Salaspils
nov., Dobeles nov., Jelgavas nov., 
Aizkraukles nov., Siguldas nov.
Vidzemes
-
Madonas nov., Alūksnes nov., 
Balvu nov., Gulbenes nov., Cēsu nov., Limbažu nov., Smiltenes 
nov., Valkas
nov., Valmieras nov., Saulkrastu nov.,
86
/
276
Ziemeļkurzemes
Jūrmala, Ventspils
Ventspils nov., Talsu nov., 
Tukuma nov., Kuldīgas nov.
Reģionu tehniski ekonomiskie rādītāji ATR rezultāta raksturoti 
4.6. tabulā. Ņemot vērā atšķirīgo situāciju dažādos Latvijas 
reģionos, arī 5 AAR modelī nav iespējams
izlīdzsvarot viena 
reģiona robežās apsaimniekojamo atkritumu daudzumus, tomēr šāds 
modelis nodrošina iespēju kāpināt vienuviet apsaimniekojamos 
apjomus.
4.6. tabula
Jaunveidojamo 5 
AAR tehniski ekonomiskie rādītāji, prognoze 2020. 
gadā
119
AAR
Pašvaldību 
skaits
Iedzīvotāju skaits
Radīto 
atkritumu
daudzums NSA t
Radīto 
atkritumu
daudzums Citi t
Radīto 
atkritumu
daudzums 2035. pret
2020. gadu t
Radīto 
atkritumu
daudzums 2035. pret
2020.gadu %
Dienvidkurzemes
3
127651
30 221
7555
1689
4%
Latgales
9
276939
60 655
10183
-1686
-2%
Viduslatvijas
14
1059472
336 590
99947
147052
34%
Vidzemes
10
238304
38 918
16711
1481
3%
Ziemeļkurzemes
6
201621
48 785
19848
8481
12%
AAR apsaimniekojamo atkritumu apjoms ir robežās no 30,2 tūkst. 
t Dienvidkurzemes AAR līdz 336 tūkst. t Viduslatvijas AAR. 
Negatīva radīto atkritumu pieauguma
dinamika saglabājās vienā AAR 
- Latgales AAR.
Atkritumu apsaimniekošanas pasākumu finansēšanā tiek piemērots 
Vides aizsardzības likumā
 noteiktais princips "piesārņotājs 
maksā", kas nozīmē, ka atkritumu
radītājs sedz izmaksas, kas 
saistītas ar tā radīto atkritumu apsaimniekošanu proporcionāli 
radītajam atkritumu apjomam un atkritumu bīstamībai. Taču 
atkritumu
apsaimniekošanas maksai, tāpat kā attiecībā uz citiem 
sabiedriskam pakalpojumiem (ūdensapgāde, siltumapgāde, u.c.), ir 
novērojama korelācija ar debitoru
pieaugumu, respektīvi - jo 
lielāka pakalpojuma maksa, jo lielāks ir to patērētāju skaits, 
kas kavē samaksu par pakalpojumiem. Tādēļ veicot aprēķinus tika 
ievērots
priekšnosacījums, kas balstīts uz Pasaules bankas 
rekomendācijām, ka maksājumu apmērs par atkritumu 
apsaimniekošanas pakalpojumiem nedrīkst pārsniegt 1% no
mājsaimniecības ienākumiem.
Atkritumu apsaimniekošanas maksājumi 2020. gadā sastāda vidēji 
0.6% no mājsaimniecības ienākumiem. Atkritumu apsaimniekošanas 
maksas pieaugums
aprēķinu periodā tiek vērtēts ~ 40% apjomā, 
tādējādi SA apsaimniekošanas izdevumu īpatsvars mājsaimniecību 
ienākumos var palielināties, bet nepārsniedzot 1%
procentu no 
mājsaimniecības ienākumiem (vidēji periodā 0,92%) (sk. 4.7. 
tabulu).
4.7. tabula
Iedzīvotāju 
maksātspējas aprēķini
120
Iedzīvotāju maksātspējas 
aprēķins
Mērvienība
2021
2025
2030
2035
Ienākumi vidēji uz vienu 
mājsaimniecības locekli
EUR/mēn.
548,29
591,16
639,88
692,61
NSA radītais daudzums uz 
vienu iedzīvotāju gadā
tonnas
0,294
0,334
0,356
0,382
Iedzīvotāju skaits
iedz.
1,887,156
1,819,838
1,742,028
1,658,983
87
/
276
Atkritumu apsaimniekošanas 
maksa
EUR/t
119,50
161,39
171,43
165,18
Atkritumu apsaimniekošanas 
maksājums mēnesī, ar PVN
 
3,54
5,44
6,16
6,37
PVN likme
 
21%
21%
21%
21%
NSA apsaimniekošanas izdevumu 
īpatsvars mājsaimniecību ienākumos
0,65%
0,92%
0,96%
0,92%
Vienlaikus jāņem vērā, ka atkritumu apglabāšanas tarifs un 
līdz ar to arī apsaimniekošanas maksa pieaugs neatkarīgi no AAR 
izmaiņām, jo saskaņā ar
normatīvajiem aktiem turpinās pieaugt DRN 
likmes par atkritumu apglabāšanu.
4.3. Poligonu 
infrastruktūras optimizācija
Vienlaikus ar AAR robežu pārskatīšanu, tika vērtēta arī 
atkritumu apglabāšanas poligonu turpmākā ekspluatācija, atsevišķu 
to funkciju pildīšanas iespējas un
lietderība. Tika izskatītas 
šobrīd esošo atkritumu apglabāšanas poligonu turpmākās darbības 
alternatīvas:
1) 
Poligonu ekspluatācijas līdzšinējā praksē - "inerces 
scenārijs", nenotiek būtiskas izmaiņas poligonu 
ekspluatācijā
, visos poligonos tiek veiktas visas
atkritumu 
apsaimniekošanas darbības, t.sk. atkritumu sagatavošana 
pārstrādei un reģenerācijai, atkritumu pārstrāde (tai skaitā BA), 
atkritumu apglabāšana;
2) 
Atsevišķu poligonu slēgšana
 - atsevišķi poligoni 
tiek pilnībā slēgti un atkritumu krātuves tiek rekultivētas, kam 
nepieciešami papildus resursi rekultivācijas un
monitoringa 
veikšanai, jo uzkrājumi šo darbību veikšanai vēl nav pašlaik 
pietiekami. Vienlaikus šajās vietās nevarēs attīstīt citas 
atkritumu apsaimniekošanas darbības,
kuru veidošanai un 
izvietošanai būs nepieciešamas gan investīcijas, gan laiks un 
procedūras atbilstoši normatīvajiem aktiem par piesārņoto darbību 
veikšanu;
3) 
Poligonu funkciju specializācija
 - atkritumu 
apglabāšanas poligonu vietas tiek reorganizētas par atkritumu 
apsaimniekošanas centriem, specializējot funkcijas,
t.i. 
poligonos tiek nodrošināts atšķirīgs atkritumu apsaimniekošanas 
funkciju klāsts. Atkarībā no poligonu apglabāšanas iespējām tos 
turpina izmantot, ciktāl tas ir
ekonomiski un tehnoloģiski 
pamatoti.
Saskaņā ar AAL atkritumu poligons ir speciāli ierīkota un 
aprīkota vieta atkritumu apglabāšanai uz zemes vai zemē, kur 
nodrošināti normatīvajos aktos noteiktie
vides aizsardzības 
pasākumi. Sākotnēji atkritumu poligoni tika ierīkoti atbilstoši 
minētajai definīcijai, un šajās vietās tika nodrošināta tikai 
atkritumu apglabāšana,
ievērojot normatīvajos aktos noteiktās 
vides aizsardzības prasības. Vienlaikus poligonu teritorijas 
platības bija un ir daudz plašākas nekā teritorijas, kas tiek 
izmantotas
atkritumu apglabāšanai.
Ar laiku aizpildot ar atkritumiem vienu teritoriju 
(šūnu/krātuvi), tiek veidota atbilstoša jauna apglabāšanas vieta 
(šūna/krātuve) poligona teritorijā. Paralēli apglabāšanas
darbībām kopējā teritorijā tiek attīstītas arī citas atkritumu 
apsaimniekošanas darbības (sagatavošana pārstrādei, 
reģenerācijai, atkritumu šķirošana u.c.). Tāpat arī
jāņem vērā, 
ka apglabājamo atkritumu apjoms pakāpeniski samazinās, kas paver 
vēl lielākas iespējas šajās teritorijās attīstīt citas atkritumu 
apsaimniekošanas
darbības, jo tur jau tiek veiktas piesārņojošas 
darbības, un nepieciešams attīstīt atkritumu apstrādes, 
pārstrādes un reģenerācijas darbības. Tas nozīmē, ka
nepieciešams 
pārskatīt atkritumu apsaimniekošanas vietas apzīmējumu, 
ievērojot, ka apglabāšana tiek veikta speciāli ierīkotā un 
aprīkotā vietā (poligona šūnā/krātuvē),
bet kopējā teritorija 
tiek izmantota arī citām atkritumu apsaimniekošanas darbībām. 
Tiek piedāvāts uz poligonu bāzes veidot atkritumu 
apsaimniekošanas centrus, kuros
atrodas apglabāšanas poligoni. Ar 
laiku aizpildot ar atkritumiem vienu teritoriju, tiek veidota 
atbilstoša jauna apglabāšanas vieta poligona teritorijā. Paralēli 
apglabāšanas
darbībām kopējā teritorijā tiek attīstītas arī citas 
atkritumu apsaimniekošanas darbības (sagatavošana pārstrādei, 
reģenerācijai, atkritumu šķirošana u.c.). Tāpat jāņem
vērā, ka 
apglabājamo atkritumu apjoms pakāpeniski samazinās un turpinās 
samazināties, ievērojot izvirzītos mērķus šajā jomā, kas paver 
vēl lielākas iespējas šajās
teritorijās attīstīt citas atkritumu 
apsaimniekošanas darbības, jo tur jau tiek veiktas piesārņojošas 
darbības, un vienlaikus nepieciešams attīstīt atkritumu 
apstrādes,
pārstrādes un reģenerācijas darbības. Tas nozīmē, ka 
nepieciešams pārskatīt atkritumu apsaimniekošanas vietas 
apzīmējumu, ievērojot, ka apglabāšana tiek veikta
speciāli 
ierīkotā un aprīkotā vietā, bet kopējā teritorija tiek izmantota 
arī citām atkritumu apsaimniekošanas darbībām. Tāpēc piedāvāts uz 
poligonu bāzes veidot
atkritumu apsaimniekošanas centrus, kuros 
atrodas apglabāšanas poligoni.
88
/
276
Kā minēts iepriekš, esošo atkritumu poligonu noslodze, 
pieejamā infrastruktūra un darbības rezultāti ir atšķirīgi. Viens 
no būtiskākajiem kritērijiem, kas ietekmē
poligonu spēju izpildīt 
normatīvo aktu prasības un sasniegt noteiktos mērķus atkritumu 
pārstrādei un apglabājamo atkritumu apjoma samazināšanai, ir 
ienākošo
atkritumu plūsma - proti, lielāki poligonā pieņemto 
atkritumu daudzumi nodrošina lielāku finanšu resursu apriti un 
attiecīgi spēju investēt infrastruktūrā.
Otrs faktors ir esošās infrastruktūras un apsaimniekoto 
atkritumu apjomu attiecības samērība - vairākos poligonos būtiska 
problēma ir nesamērīgi maza ienākošo
atkritumu plūsma attiecībā 
pret atkritumu apglabāšanas jaudām, kā rezultātā ieņēmumi ir 
nepietiekami kvalitatīvai infrastruktūras uzturēšanai.
Vērtējot atkritumu poligonus pēc pieņemto atkritumu apjoma, 
pirmkārt, nepieciešams atsevišķi izdalīt poligonu Getliņi, kas 
apsaimnieko vairāk kā pusi Latvijas
teritorijā poligonos nogādāto 
atkritumu apjomu. Poligonā Getliņi tiek būvēta nepieciešamā 
infrastruktūra (plānots pabeigt 2021.gada sākumā) normatīvajos 
aktos noteikto
prasību izpildei. Prognozes par ienākošo atkritumu 
plūsmu nākotnē liecina par apjomu pieaugumu, līdz ar to poligons 
Getliņi slēgšanas vai specializācijas kontekstā
netiek 
analizēts.
Parējos atkritumu poligonus var nosacīti grupēt 2 grupās:
‒
 
pirmā grupa
 - ar ienākošo atkritumu plūsmu 
zem 30 
tūkst. t gadā
, t.sk. Dziļā vāda, Križevņiki, Kaudzītes, 
Pentuļi,
‒
 
otrā grupa
 - poligoni ar ienākošo atkritumu plūsmu 
ap 40 un vairāk tūkst. t gadā
, t.sk. Cinīši, Daibe, 
Brakšķi, Janvāri un Ķīvītes.
Analizējot poligonu turpmākās ekspluatācijas iespējas un 
nepieciešamību, pirmkārt, ir vērtējama tieši pirmās grupas 
poligonu ekspluatācijas lietderība. Papildus
faktors, kas jāņem 
vērā analīzes ietvaros, ir AAR robežu pārskatīšana un attiecīgi 
poligonu atrašanās jaunajos AAR (sk. 4.8. tabulu).
4.8. tabula
Poligonu 
izvietojums AAR
AAR
Poligoni
7 AAR 
Modelis
Latgales
Cinīši, Dziļā vāda, 
Križevņiki
Liepājas
Ķīvītes
Piejūras
Janvāri
Pierīgas
Getliņi
Ventspils
Pentuļi
Vidzemes
Daibe, Kaudzītes
Zemgales
Brakšķi
5 AAR 
Modelis
Dienvidkurzemes
Ķīvītes
Latgales
Cinīši, Dziļā vāda, 
Križevņiki
Viduslatvijas
Getliņi, Brakšķi
Vidzemes
Daibe, Kaudzītes
Ziemeļkurzemes
Janvāri, Pentuļi
89
/
276
Ievērojot iepriekš izskatītos faktorus un balstoties uz 
pieņēmuma, ka katrā AAR vidējā termiņā primāri ir nepieciešams 
viens atkritumu poligons atkritumu
apglabāšanas darbību 
veikšanai, kā potenciāli restrukturizējamie atkritumu 
poligoni:
7 AAR modelī ir:
- Latgales AAR: Dziļā vāda, Križevņiki;
- Vidzemes AAR: Kaudzītes.
5 AAR modelī restrukturizējamie SAP:
- Latgales AAR: Dziļā vāda, Križevņiki;
- Vidzemes AAR: Kaudzītes;
- Ziemeļkurzemes AAR: Pentuļi.
Ņemot vērā Viduslatvijas AAR kopējo atkritumu apjomu, tai 
skaitā SAP "Brakšķi" prognozēto atkritumu plūsmu, tad 5AAR modelī 
tiek noteikts, ka Viduslatvijas AAR
darbību turpina divi 
poligoni.
Izvērtējot izskatītās priekšrocības un trūkumus, tiek 
rekomendēts īstenot poligonu specializācijas scenāriju, 
saglabājot visu poligonu ekspluatāciju, bet diferencējot
poligonos veicamo atkritumu apsaimniekošanas darbību klāstu, 
pārveidojot tos par 
reģionāliem atkritumu apsaimniekošanas 
centriem (RAAC)
.
RAAC ir pašvaldību veidoti vai konkursa kārtībā pašvaldību 
izvēlēti atkritumu apsaimniekošanas operatori, kuru funkcijas ar 
saglabātu poligona darbību tiek noteiktas
sekojošas: atkritumu 
sagatavošana reģenerācijai un pārstrādei, BNA pārstrāde, 
atkritumu apglabāšana, atkritumu pārkraušana. SAP specializācijas 
scenārija
īstenošanas AAR apvienošanas procesā tiek rekomendēts 
ievērot šādus pamatnosacījumus:
• Reformām saistībā ar AAR apvienošanu jāparedz 
pārejas 
periods 3 gadi, bet
 SAP darbības specializācijai un RAAC 
attīstībai var paredzēt ilgāku periodu, ja tas
ir pamatoti.
• Pārejas periodā līdz jaunās sistēmas darbības uzsākšanai 
nepieciešams katrā AAR izveidot BNA pārstrādes infrastruktūru, 
kur tas ir ekonomiski pamatoti un veikt
citus jaunās sistēmas 
darbības uzsākšanai nepieciešamos pasākumus;
• Uzsākot darbu jaunajai sistēmai, 
RAAC
, kur netiek 
veikta atkritumu apglabāšana un pārstrāde, tiek nogādāti tikai 
tādi atkritumi, kuru sagatavošanai reģenerācijai
un pārstrādei 
attiecīgajā centrā ir pieejama atbilstoša infrastruktūra. Pārējie 
savāktie atkritumi, izmantojot centru kā pārkraušanas staciju vai 
tieši no savākšanas vietas
tiek nogādāti uz piemērotu apstrādes 
vai pārstrādes vietu. Šāda pieeja piemērojama arī atkritumiem, 
kurus nav iespējams pārstrādāt vai reģenerēt un kurus līdz ar to
nepieciešams apglabāt SAP.
• Attiecībā uz 
atkritumu apglabāšanas jaudu 
nodrošināšanu
 ievērot principu, ka jaunu atkritumu krātuvju 
būvniecība tiek veikta tikai tad, kad AAR esošās
poligonu 
krātuves ir aizpildītas vai esošo krātuvju turpmāka ekspluatācija 
nav ekonomiski pamatota. Vienlaikus tas reģionālā atkritumu 
apsaimniekošanas plāna izstrādē
jāpamato ar ekonomiskiem 
aprēķiniem. Vienlaikus, ja aprēķini apliecina nepieciešamību, 
tiek uzsākta nākamās krātuves būvniecība reģionālajā atkritumu
apsaimniekošanas centra SAP , kur plānota arī turpmāka atkritumu 
apglabāšana.
• AAR ietvaros ir rekomendējama specializācija ne tikai 
sadzīves atkritumu apsaimniekošanas darbībās, bet arī speciālo 
atkritumu grupu, kā, piemēram, būvniecības
90
/
276
atkritumu sagatavošanā 
reģenerācijai.
• Plānojot atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstībai 
nepieciešamās investīcijas, jāparedz finansējums arī ar AAR 
apvienošanu un poligonu specializāciju
saistīto pasākumu 
finansēšanai.
• Plānā netiek vērtēta informācija un dati par to, kā 
palielināsies atkritumu apsaimniekošanas transportlīdzekļu 
veiktie attālumi, lai savāktie atkritumi tiktu nogādāti uz
SAP, 
jo piedāvātais 5AAR modelis vidējā termiņā nepalielinās slodzi uz 
autoceļiem, kā arī nepalielināsies šo transportlīdzekļu 
izmantotais transporta enerģijas apjoms
un to radītais 
siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņojošo vielu emisiju apjoms. 
Pašvaldībām, izstrādājot AAR apsaimniekošanas plānus un plānojot 
atsevišķu SAP
reorganizāciju, jāņem vērā minētie aspekti un 
jāizvērtē siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņojošo vielu 
emisiju apjoms un kompensējošie pasākumi, tajā skaitā
prasības 
atkritumus pārvadājošiem transportlīdzekļiem.
Ievērojot poligonu specializācijas priekšlikumus, kas ietver 
bioloģiski noārdāmo atkritumu anaerobās fermentācijas iekārtu 
izbūvi tikai vienā no katra AAR
reģionālajiem atkritumu 
apsaimniekošanas centriem (izņemot Viduslatvijas AAR, kur 
pamatota pārstrādes jaudu izveide divos RAAC), prognozējams 
apglabājamo
atkritumu un anaerobās fermentācijas iekārtās 
pārstrādājamo BNA pārvadāšanas apjomu pieaugums, kas tika 
analizēts, sagatavojot priekšlikumus poligonu
specializācijai - 
proti, novērtējot potenciāli pārvadājamo atkritumu apjomu, 
apglabāšanas un BNA pārstrādi nodrošinošais poligons (RAAC) tika 
noteikts ar mērķi pēc
iespējas minimizēt papildus pārvadājumu 
apjomu.
4.4. Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu apvienošanas finansiāli ekonomiskie 
aspekti
Īstenojot AAR optimizāciju un specializējot esošos atkritumu 
apglabāšanas poligonus, veidojās atšķirīgas nepieciešamo 
infrastruktūras attīstības pasākumu
investīciju izmaksas, kā arī 
ekspluatācijas izmaksas. Optimizācijas scenārijā 5AAR un 7AAR 
gadījumā investīciju izmaksu ekonomija pamatā tiek panākta BNA
pārstrādes iekārtu izveides, infiltrāta un gāzes apsaimniekošanas 
sistēmu pozīcijās.
Katra SAP darbības ekonomiskais pamatojums ir jāvērtē 
reģionālo atkritumu apsaimniekošanas plānu izstrādes procesā, 
sagaidāms, ka SAP krātuvju konservācija
vidējā termiņā (vismaz 3 
gadi pārejas periods vai ilgāk) varētu skart divus poligonus, 
kuru turpmāka ekspluatācija varētu nebūt ekonomiski un tehniski 
pamatota. Attiecīgi
optimizācijas scenāriju 5AAR un 7AAR 
īstenošanā jāņem vērā izmaksas, kas saistītas ar to krātuvju 
konservāciju, kuru ekspluatācija vidējā termiņā tiks apturēta. Tā 
kā
poligonu konservācijas izdevumus nav iespējams segt no 
uzkrātajiem līdzekļiem SAP rekultivācijai un monitoringa, tad šo 
izdevumu segšanai būs nepieciešams rast
risinājumu. Šajā sakarā 
VARAM līdz 2022. gada 30. decembrim jāizstrādā un jāiesniedz 
Ministru kabinetā Informatīvais ziņojums par sadzīves atkritumu 
apglabāšanas
poligonu finanšu saistībām.
Indikatīvi novērtējot nepieciešamās investīcijas, aprēķināts, 
ka poligonu infrastruktūras attīstībai nepieciešamā investīciju 
summa laika posmā līdz 2035. gadam
sasniedz 301,9 milj. 
euro
 - 10AAR scenārijā, 278,7 milj. 
euro
 -7AAR 
scenārijā un 266,4 milj. 
euro -
 5AAR scenārijā.
ES fondu līdzfinansētie projekti saistībā ar atkritumu 
apglabāšanu un atbilstošas infrastruktūras veidošanu SAP tika 
īstenoti 2007.-2013. gada plānošanas periodā
3.5.1.2.2. 
apakšaktivitātes "Reģionālu atkritumu apsaimniekošanas sistēmu 
attīstība" ietvaros. Savukārt 2014.-2020. gada plānošanas periodā 
ieguldījumi no ES fondu
līdzekļiem BNA pārstrādei notiek tikai 
poligonā "Getliņi EKO".
Līdz ar to, veicot institucionālās sistēmas reformu, netiek 
apdraudēti ES fondu ieguldījumi.
4.9. tabula
Indikatīvs 
investīciju izmaksu novērtējums, 
euro
121
Izmaksu 
pozīcijas
Inerces 
scenārijs
7AAR 
scenārijs
5AAR 
scenārijs
91
/
276
Sagatavošana pārstrādei / 
reģenerācijai (R12B)
52 900 000
52 900 000
52 900 000
BNA pārstrādes iekārtas 
(R3D)
86 500 000
74 100 000
69 600 000
Infiltrāta 
apsaimniekošana
28 800 000
21 000 000
15 400 000
Gāzes apsaimniekošana
19 350 000
17 350 000
15 650 000
Atkritumu apglabāšanas 
infrastruktūra (D1)
10 650 000
10 050 000
9 540 000
Esošo krātuvju 
rekultivācija
4 825 000
4 825 000
4 825 000
Vides aizsardzības, 
infrastruktūras paplašināšanas pasākumi
98 850 000
98 450 000
98 450 000
Kopā
301 875 
000
278 675 
000
266 365 
000
Padziļinātās analīzes ietvaros tika veikta finanšu ekonomisko 
rādītāju analīze periodam no 2021. līdz 2035. gadam. Investīciju 
finanšu efektivitāte ir augstāka 5AAR
scenārijā. NSA 
apsaimniekošanas izdevumu īpatsvars mājsaimniecību ienākumos būs 
zemāks 7AAR vai 5AAR scenārijā un tas varētu sasniegt 1.23% un 
1.12%
attiecīgi, tai pat laikā 10AAR scenārijā šis rādītājs 
sasniegtu 1.30%.
Padziļinātās analīzes ietvaros tika veikta arī finanšu 
ekonomisko rādītāju analīze periodam no 2021. līdz 2035. gadam. 
Iegūtie salīdzinošie rezultāti ir sniegti 4.10.
tabulā.
4.10. tabula
Finanšu-ekonomiskie rādītāji, īstenojot AAR modeļus, 2021.-2035. 
gadā
Rādītājs
Mērvienība
10 AAR 
scenārijs
7 AAR 
scenārijs
Starpība
5 AAR 
scenārijs
Starpība
Investīciju apjoms
milj. EUR
301.9
278.7
-23.2
266.4
-35.5
Investīcijas uz atkritumu 
radīto 1 tonnu
EUR/t min.
17.1
17.1
 
17.0
 
 
EUR/t maks.
72.1
36.3
 
32.8
 
Kredītresursi
milj. EUR
199.6
179.4
-20.2
169.9
-29.2
Papildus finansējums
milj. EUR
8.6
6.0
-2.6
4.9
-3.7
Poligonu infrastruktūras 
ekspluatācijas
izdevumi
milj. EUR
1 019.6
962.4
-57.2
927.3
-92.3
t.sk. papildus ekspluatācijas 
izdevumi
milj. EUR
178.7
165.9
-12.8
158.8
-20.0
Investīciju finanšu 
efektivitāte
 
 
 
 
 
 
NPV, milj. EUR
min.
0.2
0.2
 
5.4
 
 
maks.
50.0
49.7
 
54.0
 
IRR
min.
4.4%
4.4%
 
10.2%
 
 
maks.
16.8%
16.8%
 
14.7%
 
Sabiedrības izdevumi par 
atkritumu
apsaimniekošanas pakalpojumiem (NSA un
citi)
milj. EUR
2 000.0
1 919.1
-80.9
1 877.4
-122.6
92
/
276
NSA apsaimniekošanas maksa 
(EUR/t)
min.
166.6
162.2
 
160.5
 
 
maks.
313.4
206.0
 
191.2
 
NSA apsaimniekošanas izdevumu 
īpatsvars
mājsaimniecību ienākumos
min.
0.89%
0.95%
 
0.74%
 
 
maks.
1.30%
1.23%
 
1.12%
 
4.5. 
Kopsavilkums par atkritumu apsaimniekošanas reģionu robežu 
pārskatīšanu un reģionālās pieejas turpmāka attīstība
AAR Latvijā būtiski atšķiras gan no apsaimniekoto atkritumu 
apjomu, gan pieejamās infrastruktūras viedokļa. Lai optimizētu 
nepieciešamos ieguldījumus un ar
poligonu ekspluatāciju saistītās 
izmaksas, nepieciešams veikt atkritumu apsaimniekošanas 
infrastruktūras konsolidāciju. Vienlaikus jāņem vērā, ka AAR 
robežu
pārskatīšana un to apvienošana nespēj ietekmēt atkritumu 
ražošanu teritoriālā griezumā, proti, atkritumu ražošana 
saglabājās esošajās lokācijās, tādēļ būtiski saglabāt
esošo 
infrastruktūru, kur tas ir ekonomiski un tehniski pamatoti.
Galvenie secinājumi:
1) Neviens apvienošanas modelis nenodrošina izlīdzsvarotas 
sistēmas izveidi, kas ļautu noteikt universālus, visiem AAR 
piemērojamus kritērijus. Esošās
infrastruktūras pieejamība un 
kvalitāte ir atšķirīga, tādēļ atkritumu apsaimniekošanas sistēmas 
plānošana detalizētā līmenī ir jāveic, izstrādājot reģionālos 
atkritumu
apsaimniekošanas plānus katrā AAR.
2) Uz SAP bāzes nepieciešams izveidot RAAC, kuros atrodas SAP. 
Jebkurā gadījumā jānodrošina pakalpojuma nepārtrauktība.
3) Paralēli nepieciešams normatīvajos aktos noteikt reģionālo 
atkritumu apsaimniekošanas centru funkcijas un pienākumus 
atkritumu apsaimniekošanas reģiona
ietvaros izvirzīto atkritumu 
apsaimniekošanas mērķu sasniegšanai.
4) Reģionālajā atkritumu apsaimniekošanas plānā bez atkritumu 
apsaimniekošanas tehniskajiem un ekonomiskajiem aspektiem 
detalizēti jānosaka pienākumu un
atbildības sadalījums par 
atkritumu apsaimniekošanas sektorā noteikto mērķu sasniegšanu 
attiecīgajā AAR atbilstoši normatīvo aktu prasībām.
5) Esošās infrastruktūras attīstība, specializācijas un 
reorganizācijas pasākumi, atsevišķu infrastruktūras elementu 
ekspluatācijas apturēšana ir jābalsta uz AAR
tehnisko un 
ekonomisko faktoru analīzi, t.sk. esošās infrastruktūras jaudas, 
to izvietojums attiecībā pret atkritumu ražošanas smaguma 
centriem, atkritumu loģistikas
optimizācijas iespējas.
6) Pašvaldībām, izstrādājot AAR apsaimniekošanas plānus un 
plānojot atsevišķu SAP reorganizāciju, jāņem vērā minētie aspekti 
un jāizvērtē siltumnīcefekta gāzu
un gaisa piesārņojošo vielu 
emisiju apjoms un kompensējošie pasākumi, tajā skaitā prasības 
atkritumus pārvadājošiem transportlīdzekļiem. Jāatzīmē, ka 
atbilstoši
Eiropas Reģionālā Attīstības fonda un Kohēzijas fonda 
Regulas projekta (ERDF/CF Regulation, Nr. 13716/20) 6. panta 1. 
punkta h) apakšpunkta iii) apakšapakšpunkta
prasībām šo fondu 
ietvaros netiek atbalstīta fosilo energoresursu transportlīdzekļu 
iegāde, izņemot, ja investīciju ietvaros publiskiem mērķiem 
paredzēts iegādāties
"tīrus" transportlīdzekļus, kas definēti 
grozītās Direktīvas 
2009/33/EK
 4. panta 4. punkta prasībās.
7) Veiktās ieguvumu - izdevumu analīzes rezultāti liecina, ka 
atkritumu apsaimniekošanas maksas kāpumu var ierobežot, 
specializējoties bioloģiski noārdāmo
atkritumu anaerobās 
fermentācijas iekārtu izveidē. Tādēļ tiek rekomendēts, pirmkārt, 
izvērtēt tieši šīs infrastruktūras ekspluatācijas vai izveides 
lietderību.
8) 
Veiktās ieguvumu - izdevumu analīzes rezultāti liecina, 
ka vislabākos rezultātus attiecībā uz investīciju un 
ekspluatācijas izmaksu ekonomiju
uzrāda 5 AAR scenārijs
. 
Tādēļ rekomendējama šī scenārija īstenošana.
93
/
276
AAR robežas Plānā noteiktas kā 
indikatīvas. Plānots, ka MK noteiks jaunos AAR un tajos 
ietilpstošās pašvaldības līdz 2021.gada maijam.
Lai sasniegtu definētos mērķus un īstenotu aprites ekonomikas 
principus, ir nepieciešamas sistēmiskas izmaiņas atkritumu 
apsaimniekošanas institucionālās
sistēmas organizācijā, veidojot 
reģionālos atkritumu apsaimniekošanas centrus. Nepieciešams 
attīstīt reģionālo pieeju atkritumu apsaimniekošanā, koncentrējot 
gan
uzdevumus, gan atbildību atkritumu apsaimniekošanas mērķu 
sasniegšanā. Katram AAR jāizstrādā integrēts atkritumu 
apsaimniekošanas reģionālais plāns, kura
izstrāde ir obligāta 
atbilstoši normatīvajiem aktiem.
Atkritumu apsaimniekošanas institucionālās sistēmas 
organizācijas sistēmisko izmaiņu īstenošanai un RAAC veidošanai 
tiks izstrādāti normatīvo aktu grozījumi.
Reģionālie atkritumu 
apsaimniekošanas centri
RAAC izveides pamatā būs sadzīves atkritumu apsaimniekošanas 
poligoni, izmantojot pieejamo atkritumu apsaimniekošanas 
infrastruktūru un veicinot simbiozi
starp reģiona komersantiem un 
pašvaldībām aprites ekonomikas ieviešanai.
Pašvaldības, izstrādājot atkritumu apsaimniekošanas plānus, 
tajos norāda AAR sadalījumu zonās atkarībā no poligonu skaita un 
izvietojuma un to, kuras
pašvaldības ietilpst kurā zonā un uz 
kuru SAP ved tās teritorijā savāktos nešķirotos atkritumus. Katrā 
zonā atkritumu apsaimniekošanas darbības veic viens RAAC, un
zonā 
ir vienots atkritumu apsaimniekošanas tarifs. Viduslatvijas AAR 
izveido divus RAAC uz SAP "Getliņi" un SAP "Brakšķi" bāzes, un 
kuriem katram ir savs atkritumu
apsaimniekošanas tarifs. RAAC 
veidos tās pašvaldības, kuras ietilpst vienā atkritumu 
apsaimniekošanas zonā. AAR ietvaros esošās pašvaldības var lemt 
arī, ka visās
zonās nešķirotos atkritumus apsaimnieko viens RAAC 
komersants.
RAAC komersantus pašvaldības veidos atbilstoši AAR ietilpstošo 
pašvaldību lēmumam un regionālajos atkritumu apsaimniekošanas 
plānos noteiktajam vienā no
šādiem veidiem:
‒
 esošā SAP operatora pamatkapitāla palielināšana, 
iesaistoties AAR zonā ietilpstošajām pašvaldībām;
‒
 jauna komersanta (piemēram, reorganizācijas ceļā) 
dibināšana;
‒
 RAAC komersanti var palikt esošie SAP operatori, nemainoties 
īpašnieku sastāvam.
RAAC nodrošinās atkritumu poligonu apsaimniekošanu, nodrošinās 
saņemto atkritumu apstrādi, sagatavošanu pārstrādei, 
reģenerācijai, apglabāšanai un
apglabāšanu un atbilstošās 
infrastruktūras uzturēšanu.
RAAC kā atkritumu apsaimniekošanas komersants, pamatojoties uz 
pašvaldību ekonomiski pamatotu lēmumu tiek 
veidots uz katra 
poligona bāzes
, kas
nodrošina atkritumu apsaimniekošanu no 
brīža, kad savās infrastruktūrās saņem no atkritumu radītājiem 
savāktos atkritumus.
AAR pašvaldībām, izstrādājot reģionālos atkritumu 
apsaimniekošanas plānus, tajos jāiekļauj informācija par RAAC 
izveidi uz esošo SAP bāzes, par RAAC
apsaimniekotāja (pašvaldību 
kapitālsabiedrība) izveidi un funkcijām, vienlaikus nosakot 
poligonu turpmāko izmantošanu.
Pašvaldību pienākums
 būs noteikt RAAC izveidošanu savā 
administratīvajā teritorijā, noteikt funkcijas RAAC 
specializācijai, ekonomiski pamatotu lēmumu
pieņemšana par 
atkritumu apglabāšanas turpināšanu 2024.-2027. gada periodā. Pēc 
atkritumu apsaimniekošanas reģionu pārdales reģiona pašvaldības 
būs atbildīgas
par lēmumu pieņemšanu saistībā ar komersantu, kas 
turpinās reģionālā atkritumu poligona vai poligonu un RAAC 
apsaimniekošanu, izvēli, kā arī nepieciešamības
gadījumā par 
komersantu reorganizācijas procesu nodrošināšanu, tajā skaitā 
nosakot, kā notiks esošo aktīvu un saistību pārņemšana.
Tarifs par atkritumu 
apsaimniekošanu
94
/
276
Sadzīves atkritumu apsaimniekošanas pakalpojuma, ko nodrošina 
reģionālais atkritumu apsaimniekošanas centrs, tarifu apstiprina 
SPRK.
Sadzīves atkritumu apsaimniekošanas pakalpojums, par kuru tiek 
noteikts vienots tarifs RAAC, ietver darbības ar centrā 
saņemtajiem nešķirotajiem sadzīves
atkritumiem - atkritumu 
apstrādi, sagatavošanu pārstrādei, reģenerācijai, apglabāšanai un 
apglabāšanu, kas tiek veiktas RAAC ietvaros vai to uzdevumā, 
izmantojot
RAAC piederošo vai apsaimniekošanā esošo 
infrastruktūru SAP vai ārpus tā. Izstrādājot normatīvos aktus par 
RAAC veicamo atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumu
apjomu, 
nepieciešams izvērtēt termina "atkritumu apsaimniekošanas tarifs" 
lietojumu un precizēt to, lai būtu nepārprotami skaidrs, par kādu 
tarifu ir runa. Tāpat
nepieciešams izstrādāt normatīvo 
regulējumu, lai nodrošinātu SPRK iespēju pārbaudīt visu 
regulējamā sadzīves atkritumu apsaimniekošanas pakalpojuma 
sniegšanas
izmaksu ekonomisko pamatotību, tostarp gadījumos, ja 
daļu no darbībām RAAC uzdevumā veic cits komersants, kā arī 
gadījumos, ja RAAC regulētā pakalpojuma
nodrošināšanai izmanto 
citām personām piederošu infrastruktūru.
Šajā sakarā nepieciešami normatīvo aktu grozījumi, kas veicami 
2021. gada laikā. Pašvaldību izveidotais RAAC apsaimniekotājs 
saņem VVD atbilstošu
piesārņojošās darbības atļauju, reģistrējas 
SPRK sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju reģistrā un iesniedz 
atkritumu apsaimniekošanas tarifa projektu kopā ar tarifu
veidojošo izmaksu pamatojošiem dokumentiem SPRK.
Gada laikā pēc jauno AAR un RAAC izveides, bet ne vēlāk kā 
līdz 2024. gada beigām, jaunajam atkritumu apsaimniekošanas 
tarifa projektam jābūt iesniegtam
izvērtēšanai SPRK. 2024. 
komersants var sākt pārrēķināt tarifus pēc jauniem noteikumiem, 
bet līdz tam laikam strādā vai nu ar apglabāšanas tarifu (ja 
nemainās
infrastruktūra un darbības, ko veic), vai pats noteic 
savu maksu (ja mainās komersants, tā veicamās darbības vai mainās 
apsaimniekotā infrastruktūra), līdz Regulators
apstiprina 
tarifu.
Reģionālie atkritumu 
apsaimniekošanas plāni
Pašreizējais normatīvais regulējums paredz, ka atkritumu 
apsaimniekošanas reģionālo plānu izstrādē un to īstenošanā, 
pašvaldības var veidot kopīgas iestādes, kā
arī deleģēt pārvaldes 
uzdevumus privātpersonai un citai publiskai personai, ievērojot 
likuma "
Par pašvaldībām
" un 
Valsts pārvaldes iekārtas likuma
 
noteikumus.
Saskaņā ar 
Atkritumu apsaimniekošanas likumu
 atkritumu 
apsaimniekošanas reģionos ietilpstošajām pašvaldībām līdz 
2022. gada 30. decembrim
 jāizstrādā un
jāapstiprina 
atkritumu apsaimniekošanas reģionālie plāni
, laikposmam 
līdz 2027. gada 30. decembrim, tāpēc pašvaldībām savlaicīgi 
jāzina, kura atkritumu
apsaimniekošanas reģiona ietvaros tās 
turpmāk organizēs atkritumu apsaimniekošanu un saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem sadarbosies atkritumu mērķu sasniegšanas
nodrošināšanā.
AAR reforma, kas ietver arī SAP darbības izmaiņas, pozitīvi 
ietekmēs uzņēmumus, kuri nodarbojas ar atkritumu pārstrādi, jo 
tiks attīstīta un palielināta dalītā
atkritumu vākšana un 
palielināta atkritumu šķirošana, rezultātā iegūstot kvalitatīvu 
materiālu pārstrādei, tādejādi palielinot pārstrādāto atkritumu 
apjomu un samazinot
apglabājamo atkritumu apjomu poligonos. SAP, 
kuros netiks turpināta atkritumu apglabāšana, varēs arī attīstīt 
atkritumu sagatavošanu reģenerācijai un sagatavot
atbilstošas 
kvalitātes kurināmo materiālu no atkritumiem, ja tas ir 
ekonomiski pamatoti. AAR reforma neietekmēs materiāla ražošanu 
reģionā esošu siltumapgādes
uzņēmumu vajadzībām, jo to ražošana 
tiks turpināta tāpat kā līdz šim, tajā skaitā SAP, kas tiks 
pārveidoti par RAAC.
Saskaņā ar AAL atkritumu apsaimniekošanas reģionos 
ietilpstošajām pašvaldībām līdz 2022. gada 30. decembrim 
jāizstrādā un jāapstiprina atkritumu
apsaimniekošanas reģionālie 
plāni. Plānu izstrādes gaitā pašvaldībām jāizvērtē, kā tās AAR 
ietvaros īstenos atkritumu apsaimniekošanu un sasniegs 
normatīvajos
aktos par atkritumu apsaimniekošanu noteiktos 
mērķus. Līdz ar to AAR pašvaldībām būs iespēja izlemt, vai SAP 
apsaimniekošanu AAR ietvaros veiks viens vai vairāki
jau esošie 
SAP apsaimniekotāji. Viduslatvijas AAR izveido divus RAAC uz SAP 
"Getliņi" un SAP "Brakšķi" bāzes, un kuriem katram ir savs 
atkritumu
apsaimniekošanas tarifs.
Pašvaldībām būs jāpieņem lēmums par SAP apsaimniekošanas 
uzņēmumu saglabāšanu vai apvienošanu (jaunu uzņēmumu veidošanu) 
AAR ietvaros. Plānos
nosaka arī, uz kuru sadzīves atkritumu 
poligonu katra pašvaldība AAR ietvaros ved atkritumus 
apglabāšanai.
95
/
276
Jāņem vērā, ka SAP apsaimniekošanas uzņēmumi ir 
kapitālsabiedrības, kuru kapitāla daļu turētājas pārsvarā 
gadījumu (tikai viens no uzņēmumiem, kas
apsaimnieko poligonu, 
kas atrodas Zemgales atkritumu apsaimniekošanas reģionā - 
"Brakšķi", SIA "Jelgavas komunālie pakalpojumi" pieder Jelgavas 
pilsētas domei
(51,00%) un privātai kapitālsabiedrībai - SIA 
"KULK" (49,00%), kura patiesā labuma guvējs ir fiziska persona), 
ir tikai pašvaldības, kurām pieder noteikts daudzums no
kapitālsabiedrības pamatkapitāla. Saskaņā ar 
Publiskas personas 
kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumu
 publiskai 
personai ir pienākums ne retāk kā reizi
piecos gados pārvērtēt 
katru tās tiešo līdzdalību kapitālsabiedrībā. Lēmumu par 
publiskas personas līdzdalības saglabāšanu kapitālsabiedrībās 
pieņem attiecīgās
publiskās personas augstākā 
lēmējinstitūcija.
Saeimā izskatīšanā esošajiem šī likuma grozījumiem ir izteikts 
priekšlikums noteikt, ka pašvaldību, kuras ir tādu 
kapitālsabiedrību kapitāla daļu turētājas, kurās
dalībnieces ir 
divas vai vairākas pašvaldības, domes pieņem lēmumu par to tiešās 
līdzdalības saglabāšanu kapitālsabiedrībās līdz 2022. gada 1. 
jūnijam. Šāds termiņš ir
atbilstošs jauno pašvaldību izveidei, 
situācijas izvērtēšanai un lēmuma pieņemšanai par SAP 
apsaimniekotājiem.
Ja pašvaldības pieņems lēmumu, ka nepieciešams apvienot AAR 
esošo SAP apsaimniekošanas uzņēmumus, tad visas saistības, tajā 
skaitā finanšu, jāpārņem
jaunizveidotajam (kas apvienos 
iepriekšējos uzņēmumus) atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumam. 
Tādejādi tiks nodrošināta saistību izpilde tajos poligonos, kuros
netiks turpināta atkritumu apglabāšana, it īpaši gadījumos, ja 
šajos poligonos iepriekš ir ieguldīti Eiropas Savienības fondu 
finanšu līdzekļi.
AAR ietilpstošās pašvaldības, izstrādājot un apstiprinot 
atkritumu apsaimniekošanas reģionālo plānu, atkritumu plūsmās 
balstītos aprēķinos un izmaksu pamatotā
gadījumā var lemt, ka 
pārstrukturizācijai paredzētajos poligonos var turpināt veikt 
atkritumu apglabāšanas darbības arī pēc šajā ziņojumā noteiktā 
pārejas perioda
beigām, pagarinot termiņu par ne vairāk kā trīs 
gadiem.
Iespējamie komersantu restrukturizācijas veidi ir norādīti un 
skaidroti 
Komerclikumā
. 
Komerclikuma
 regulējums, atbilstoši 
Komerclikuma
 
1.
, 
2. 
un 
3. pantam
,
attiecas uz visiem 
komersantiem, kas ierakstīti komercreģistrā. Savukārt, 
Publiskas 
personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums
 
attiecas uz publiskai
personai piederošu kapitāla daļu un 
publiskas personas kapitālsabiedrību efektīvu pārvaldību, 
publiskas personas kapitālsabiedrību racionālu un ekonomiski 
pamatotu
resursu izmantošanu, labas korporatīvās pārvaldības 
principu ievērošanu, kā arī publiskas personas līdzdalības 
nosacījumu ievērošanas nodrošināšanu. Līdz ar to ir
jāapzina RAAC 
veidošana no 
Komerclikuma
 un Likuma regulējuma attiecināmības 
katrā konkrētajā gadījumā, papildinot ar izvērtējumu un 
skaidrojumu kā tiks veidots
RAAC.
Jautājumu par SAP, kur pēc specializācijas vairs netiks 
nodrošināts atkritumu apglabāšanas tehnoloģiskais process, 
turpinās apsaimniekot tie paši komersanti, kas
pašlaik nodrošina 
regulētā pakalpojuma sniegšanu, kā arī lēmumus par 
apsaimniekotāju (pašvaldību uzņēmumu) reorganizācijas procesu un 
esošo aktīvu un saistību
pārņemšanu pieņems AAR ietilpstošās 
pašvaldības. Šos jautājumus regulē 
Publiskas personas kapitāla 
daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likuma
 regulējums G
sadaļā 
"Publiskas personas kapitālsabiedrību reorganizācija". Tāpat arī 
šajos procesos jāņem vērā 
Komerclikuma
 C daļas "Komercsabiedrību 
reorganizācija" noteikumi.
Publiskas personas augstākā 
lēmējinstitūcija attiecībā uz pašvaldību kapitālsabiedrību un 
kapitāldaļu pārvaldību ir pašvaldības dome. Pieņemot lēmumu par
reorganizācijas uzsākšanu, publiskas personas augstākā 
lēmējinstitūcija var paredzēt reorganizācijas nosacījumus. Plāna 
īstenošanas laikā VARAM vērtēs
nepieciešamību veikt grozījumus 
atkritumu apsaimniekošanas jomu regulējošajos normatīvajos 
aktos.
Vienlaikus jāņem vērā, ka 
Attīstības plānošanas sistēmas 
likuma
 
5. panta
 otrās daļas 12. punkts noteic, ka dokumentu 
saskaņotības princips - pieņemot attīstības
plānošanas dokumentu 
vai izdarot grozījumus šādā dokumentā, nodrošina izmaiņu veikšanu 
arī citos saistītajos dokumentos un normatīvajos aktos, ievērojot 
tiesiskās
paļāvības principu, un 
8. pants
 nosaka politikas 
plānošanas dokumentu darbības termiņus. Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāns ir politikas plānošanas dokuments
noteiktam laika periodam. Līdz ar to secināms, ka uz šī attiecīgā 
laika periodu, personai īstenojas tiesiskās paļāvības princips, 
tomēr tas nenozīmē, ka nākamajā
plānošanas periodā nevar būt 
izmaiņas, tāpēc, ka tiesiskās paļāvības princips nedod pamatu 
ticēt, ka reiz noteiktā tiesiskā situācija nekad nemainīsies.
Atkritumu apsaimniekošanas reģionu robežu pārskatīšana un 
reģionālās pieejas turpmāka attīstība īstenojama šādos 
termiņos:
• Līdz 2021. gada maija beigām MK nosaka 
jaunos AAR, tajās 
ietilpstošās pašvaldības
;
96
/
276
• Līdz 2022. gada 31. decembrim AAR pašvaldības izstrādā un 
apstiprina 
reģionālos atkritumu apsaimniekošanas 
plānus
;
• Līdz 2023. gada 31. decembrim pašvaldības uz SAP bāzes 
izveido 
RAAC (komersantu), kas nodrošina
 atkritumu 
apstrādi, sagatavošanu pārstrādei,
reģenerācijai, apglabāšanai un 
apglabāšanu;
• Līdz 2024. gada beigām 
RAAC ir saņēmis piesārņojošās 
darbības atļauju, reģistrējies SPRK un iesniedzis SPRK 
apstiprināšanai sadzīves atkritumu
apsaimniekošanas 
tarifu
.
4.6. Ražotāju 
paplašināto atbildības sistēmu tālāka attīstība
Latvijā ir izveidotas un darbojas vairākas RAS. Direktīvā 
2008/98
/EK ir iekļautas prasības un nosacījumi RAS darbības 
pilnveidošanai, tai skaitā nosakot "minimālās
prasības", kurām ir 
jāatbilst jebkurai no valstī izveidotajām RAS. Šo prasību mērķis 
ir uzlabot RAS pārvaldību un pārredzamību, kā arī mazināt 
interešu konfliktu iespēju
starp organizācijām, kuras pilda 
ražotāja paplašinātas atbildības pienākumus produktu ražotāju 
uzdevumā, un atkritumu apsaimniekotājiem, kurus minētās
organizācijas nolīgst.
RAS sistēmām, kas izveidotas līdz 2018. gada 4. jūlijam, 
jānodrošina atbilstība jaunajām prasībām līdz 2023. gada 5. 
janvārim. Līdz ar to Plāna ieviešanas periodā
īpaša uzmanība tiks 
pievērsta RAS darbībai un to efektivitātei, lai sasniegtu 
izvirzītos vides mērķus, tai skaitā īstenojot šādus 
pasākumus:
‒
 Ražotāju paplašinātās atbildības sistēmām, kas uzsākušas 
darbību pirms 2020. gada 1. augusta, jānodrošina atbilstība 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.
gada 30. maija Direktīvas 
2018/851/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2008/98
 par atkritumiem, 
prasībām sākot ar 2022. gada 1. janvāri saskaņā ar 
Dabas resursu 
nodokļa
likumu
. RAS, kas uzsāk darbību no 2020. gada 1. augusta, 
minētās prasības jānodrošina jau ar darbības uzsākšanu;
‒
 Noteikt, ka no 2022. gada RAS ir obligāta visa veida 
iepakojumam;
‒
 Izvērtēt DRN atbrīvojumu atcelšanu nepārstrādājamam un grūti 
pārstrādājamam iepakojumam;
‒
 Izveidot RAS noteiktiem vienreizlietojamiem plastmasas 
izstrādājumiem (mitrās salvetes, baloni, tabakas izstrādājumi ar 
filtriem un filtri lietošanai kopā ar tabakas
izstrādājumiem) un 
plastmasu saturošu zvejas rīkiem;
‒
 Noteikt, ka no 2023. gada RAS izveido un piemēro 
tekstilmateriāliem un tekstilizstrādājumiem, lai samazinātu 
atkritumu poligonos apglabāšanai nodoto
tekstilmateriālu.
Tāpat nepieciešams izvērtēt nepieciešamību piemērot RAS 
mēbelēm, kā arī izvērtēt nepieciešamību RAS ietvaros noteikt 
lielāku maksu par EEIA, kas satur lielus
metālu apjomus, 
vienlaikus aizliedzot metāllūžņu savācējiem pieņemt EEIA.
Viens no būtiskiem uzdevumiem ir arī plaša sabiedrības 
informēšana un izglītošana par RAS darbību saistītiem 
jautājumiem.
4.7. Ziņošanas, 
kontroles un uzraudzības kapacitātes stiprināšana
Ziņošanas prasību apjoms saistībā ar ES direktīvās noteikto 
mērķu izpildi aizvien pieaug, kas aptver gan atkritumu plūsmu 
detālāku un plašāku tvērumu, gan jauna
veida mērķu sasniegšanas 
regulāru monitoringu, prasa kompetences celšanu publiskās 
pārvaldes iestādēs ziņošanas, kontroles un uzraudzības 
kapacitātes
stiprināšanai.
Lai varētu nodrošināt Plānā paredzēto pasākumu ieviešanu un 
noteikto mērķu sasniegšanu, ir jāstiprina uzraudzības un 
kontroles prasmes un kapacitāte atkritumu
jomā. Atkritumu 
apsaimniekošanas kontrolē būtiska ir plūsmu analīze, atkritumu 
aprites uzraudzība, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegta 
nepieciešamā atkritumu
97
/
276
reģenerācijas un pārstrādes efektivitāte, 
tiek veikta atbilstoša atkritumu uzskaite, neveidojas ilgstoši 
neapsaimniekotu atkritumu uzkrājumi, netiek iepludināti no
ārvalstīm ievesti atkritumi. VVD īstenotā kontrole jāveic 
koordinēti ar Valsts ieņēmumu dienesta struktūrvienībām, Valsts 
policiju un citu valstu kontrolējošām institūcijām
pārrobežu 
atkritumu sūtījumu kontrolē. VVD šobrīd nav pietiekamu 
cilvēkresursu iepriekšminētā kontrolei un uzraudzībai. VVD 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem ir jāveic
efektīva RAS, ražotāju, 
uzsākot importētāju un tirgotāju faktisko kontroli, tai skitā, 
lai noskaidrotu, vai DRN maksātāji atskaitās par visu apjomu un 
nav slēpti, sagrozīti
DRN objektu apjomi, veikta DRN nomaksa 
pilnā apmērā.
Kapacitātes celšana kas ietver gan cilvēkresursu, gan sistēmu 
attīstību un pilnveidošanu, nepieciešama plašā spektrā valsts 
iestāžu un to funkciju, it īpaši attiecībā
uz VVD, CSP.
Lai stiprinātu VVD analītikas un kontroles spējas atkritumu 
plūsmu kontrolē, lai nodrošinātu atkritumu reģenerācijas mērķu 
izpildes kontroli, nepieciešams izveidot
specializētu atkritumu 
apsaimniekošanas kontroles struktūrvienību VVD ietvaros, kas veic 
atkritumu plūsmu analīzi un uzskaites kontroli, atkritumu 
apsaimniekošanas
inspekcijas (pārbaudes).
Nepieciešams pilnveidot VVD kapacitāti "3-Atkritumi" pārskatu 
pārbaudei, nodrošinot, ka visi komersanti, kuriem izsniegtas 
atļaujas un ir jāatskaitās, to izdara
normatīvajos aktos 
noteiktajā kārtībā un termiņos. Nepieciešams ieviest vienotu 
pieeju A un B kategoriju un atkritumu apsaimniekošanas atļauju 
izsniegšanā.
Nepieciešama arī metodiskā atbalsta un konsultāciju plašāka 
nodrošināšana komersantiem, tai skaitā, izstrādājot vadlīnijas 
vai skaidrojumus par normatīvo aktu
piemērošanu attiecībā uz 
problemātisko statistikas kontekstā atkritumu plūsmu (būvniecības 
atkritumi, metāllūžņi, biogāzes ieguves digestāts, koksnes 
apstrādes
atlikumi, kūtsmēsli, lauksaimniecības atlikumi, 
pārtikas atlikumi, kuri vairs nav izmantojami cilvēku un 
dzīvnieku uzturam) uzskaiti.
No vienas puses, arvien pieaugošais ziņošanas prasību apjoms 
saistībā ar ES direktīvās noteikto mērķu izpildi, kas aptver gan 
atkritumu jomu detālāku un plašāku
tvērumu, gan jauna veida mērķu 
sasniegšanas regulāru monitoringu, prasa veidot jaunas datu kopas 
un to integrēšanu kopējā datu sistēmā. Tāpēc viena no VARAM
prioritātēm nākamajā periodā ir būtiski pilnveidot oficiālās 
statistikas datu kvalitāti, kas ļaus piedāvāt labākus risinājumus 
plānā ietverto mērķu sasniegšanai.
Šai nolūkā nepieciešams nodrošināt digitālos risinājumus 
kontroles pilnveidošanai, t.sk. nodrošinot, ka VVD atļauju 
sistēma (Tulpe) tiek savienota ar Vienotās vides
informācijas 
sistēmu (VVIS).
Vairākkārt starpinstitūciju darba grupās ir vērtētas iespējas 
izveidot integrētu pārstrādāto būvmateriālu aprites sistēmu, 
paplašinot sasaisti ar Būvniecības
informācijas sistēmu - BIS, ko 
EM plāno veikt nākamajā BIS sistēmas attīstības kārtā.
5. ATKRITUMU 
APSAIMNIEKOŠANAS SISTĒMAS ATTĪSTĪBAS VIRZIENI
Vēlamie attīstības virzieni atkritumu apsaimniekošanā 
normatīvajos aktos ir nostiprināta kā atkritumu hierarhijas 
sistēma (sk. 5.1. att).
98
/
276
5.1. attēls.
 Atkritumu 
apsaimniekošanas hierarhijas sistēma
Šajā Plāna nodaļā ir sniegts kopsavilkums esošās sistēmas 
novērtējumam, analizēti atsevišķi infrastruktūras elementi, kā 
arī sagatavoti priekšlikumi prioritārajiem
attīstības virzieniem 
un to ietvaros īstenojamām aktivitātēm.
5.1. Atkritumu 
apsaimniekošanas sistēmas attīstības virzieni
5.1.1. Atkritumu 
dalītās vākšanas sistēmas attīstība
Atkritumu dalītās vākšanas sistēmas attīstība ir svarīga 
atkritumu pārstrādes apjomu palielināšanai, jo, galvenokārt 
kvalitatīvus pārstrādei nododamus materiālus ir
iespējams iegūt, 
šķirojot atkritumus to rašanās vietās.
Līdzšinējā pieredze liecina, ka atkritumu radītāju iesaisti 
dalītās vākšanas sistēmā ietekmē gan dalītās vākšanas 
infrastruktūras pieejamība, gan atkritumu radītāju
vides apziņas 
veidošana. Attiecībā uz sadzīves atkritumu dalītās vākšanas 
infrastruktūras pieejamības nodrošinājumu iepriekšējo gadu laikā 
ir vērojams būtisks progress
un vidēji valstī dalītās vākšanas 
infrastruktūras pieejamība pārsniedz normatīvajos aktos noteiktās 
minimālās prasības. Atkritumu radītāju šķirošanas ieradumus 
ietekmē
atbilstoša un pieejama šķirošanas infrastruktūra - ērti 
sasniedzami, savlaicīgi iztukšoti publiskie atkritumu dalītās 
vākšanas konteineri, šķirošanas iespējas arī
privātmājās, ērti 
pieejami un patērētājam izdevīgos laikos atvērti dažādu preču 
atkritumu šķirošanas laukumi utt. - tas viss veicina patērētāju 
vēlmi un iespējas šķirot
atkritumus.
Lai turpinātu sistēmas attīstību, ievērojot, ka dalītās 
vākšanas infrastruktūras izveidē vairumā reģionu ir sasniegti 
noteiktie minimālie standarti, būtu nepieciešama
dalītās vākšanas 
integrēšana kopējā atkritumu un materiālu apsaimniekošanas 
sistēmā, nosakot, ka atsevišķs konteiners pārstrādei derīgu 
materiālu uzkrāšanai ir
jānodrošina noteiktā daļā vietu, kur ir 
izvietoti konteineri sadzīves atkritumu uzkrāšanai. Šāda pieeja 
pēc būtības jau tiek īstenota, jo daļā no šķirošanas laukumiem, 
kas
izvietoti daudzdzīvokļu māju masīvos, vienuviet ir uzstādīti 
konteineri gan nešķirotu sadzīves atkritumu savākšanai, gan 
pārstrādei derīgu materiālu savākšanai - šādas
prakses 
paplašināšana ir rekomendējama, ciktāl tas ir iespējams, ņemot 
vērā izmaksu un ieguvumu attiecību.
Otrs virziens sistēmas attīstībā ir normatīvajos aktos 
noteiktās prasības jaunu atkritumu plūsmu iekļaušanai dalītās 
vākšanas sistēmā, t.i. BNA dalītā vākšana un
99
/
276
tekstila atkritumu 
dalītā vākšana. Attiecībā uz BNA plūsmu, kas kopējā apjomā 
sastāda līdz 40%, ir rekomendējama konteineru izvietošana un 
atkritumu savākšana
tieši no atkritumu rašanās vietām, savukārt 
tekstila atkritumu savākšanu rekomendējams īstenot, izmantojot 
savākšanas punktu un laukumu sistēmu.
Kopumā atkritumu dalītās vākšanas sistēmas turpmākai 
attīstībai būtu nepieciešama sekojošu aktivitāšu īstenošana:
1) SA dalītās savākšanas infrastruktūras pārklājuma 
paplašināšana - esošo SA dalītās vākšanas punktu pilnveidošana, 
jaunu punktu ierīkošana. Virzoties uz
atkritumu dalītās 
savākšanas pakalpojuma pieejamības palielināšanu, turpmāk būtu 
atbalstāma arī atsevišķu konteineru dalīto atkritumu savākšanai 
iegāde,
uzstādīšanai tieši atkritumu rašanās vietās;
2) Šķiroto atkritumu savākšanas laukumu infrastruktūras 
paplašināšana - esošo šķiroto atkritumu savākšanas laukumu 
pilnveidošana, jaunu laukumu ierīkošana.
Šobrīd analizējot 
šķiroto atkritumu savākšanas laukumu ierīkošanas normatīvu 
izpildi konstatēts, ka minimālo prasību izpildei nepieciešams 
ierīkot papildus 14 šķiroto
atkritumu savākšanas laukumus. Vēlams 
izvērtēt minimālās prasības un noteikt pienākumu ierīkot šķiroto 
atkritumu savākšanas laukumus visās līdzšinējo novadu
teritorijas, kur iedzīvotāju skaits sasniedz vismaz 5000. Nosakot 
šādu minimālo slieksni laukumu izveidei būtu nepieciešama vēl 
papildu 13 laukumu izveide;
3) Ieviešot BNA dalītās savākšanas sistēmu, ir nepieciešama 
savākšanas konteineru iegāde uzstādīšanai atkritumu rašanās 
vietās, t.sk. specializēto konteineru
iegāde, kas ļauj samazināt 
izvešanas biežumu;
4) Tekstila atkritumu dalītās vākšanas infrastruktūras izveide 
- ietver tekstila atkritumu savākšanas konteineru uzstādīšana 
esošajos un jaunveidojamos šķiroto
atkritumu savākšanas laukumos, 
kā arī speciālu konteineru uzstādīšanu publiski ieejamās vietās - 
pie lielveikaliem, pašvaldību iestādēm u.c. ērti sasniedzamās 
vietās.
Sistēmas ieviešana būtu īstenojama pakāpeniski;
5) Sadzīves bīstamo atkritumu apsaimniekošana - tā kā joprojām 
atkritumu radītājiem ir ierobežotas iespējas videi droša veidā 
atbrīvoties no sadzīves bīstamajiem
atkritumiem, piemēram, 
sadzīves ķīmijas, piesārņota iepakojuma, medikamentiem, kam 
beidzies derīguma termiņš, u.c., tiek rekomendēta sadzīves 
bīstamo atkritumu
uzglabāšanas konteineru izvietošana visos 
šķiroto atkritumu savākšanas laukumos;
6) PA dalītā savākšana no uzņēmumiem un iestādēm - attīstot PA 
dalīto vākšanu un pārstrādi ir rekomendējama specializētu 
konteineru iegāde PA savākšanai no
pārtikas vairumtirdzniecības 
bāzēm, loģistikas centriem, tirgiem, pārtikas ražošanas 
uzņēmumiem, arī lielveikaliem, kur vienuviet regulāri rodas lieli 
attiecīgās atkritumu
plūsmas apjomi.
5.1.2. Atkritumu 
sagatavošanas atkārtotai izmantošanai infrastruktūra
Atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai veicināšanai 
nepieciešams uzsākt organizētas lietotu preču aprites sistēmas 
izveidi, kas ietver preču savākšanas
un sagatavošanas atkārtotai 
izmantošanai infrastruktūru. Sākotnēji tās izveidi varētu uzsākt 
pilotprojekta veidā, kas ļautu iegūt informāciju, par atkārtotai 
lietošanai
sagatavojamu preču daudzumiem, veidiem, iedzīvotāju 
iesaistes rādītājiem. Sākotnējai sistēmas infrastruktūrai būtu 
jāietver:
1) Preču savākšanas infrastruktūras izveide, kas ietver šim 
nolūkam paredzētu konteineru izvietošanu šķiroto atkritumu 
savākšanas laukumos. Papildus savākšanas
laukumiem būtu 
organizējamas kampaņu veida savākšanas akcijas atkārtotai 
izmantošanai derīgu preču savākšanai tieši no 
mājsaimniecībām;
2) Preču labošanas un sagatavošanas atkārtotai izmantošanai 
centru izveide - preču labošanas un sagatavošana atkārtotai 
izmantošanai centru funkcijās būtu
jāietver savākto preču 
pārbaude, labošana / sagatavošana atkārtotai izmantošanai, 
atkārtotai izmantošanai sagatavoto preču uzglabāšana un nodošana 
jaunajiem
lietotājiem. Centru izveidē atbalsts būtu piešķirams 
piemērotu telpu izveidei, kā arī pakalpojuma nodrošināšanai 
nepieciešamā aprīkojuma iegādei. Sistēmas ieviešanas
pilotprojektu fāzē rekomendējams izveidot vienu šādu centru katra 
AAR teritorijā.
5.1.3. Atkritumu 
sagatavošanas reģenerācijai un pārstrādei iekārtu 
modernizācija
100
/
276
Paralēli poligonu infrastruktūrai atkritumu sagatavošana 
pārstrādei un reģenerācijai tiek veikta sadzīves atkritumu 
šķirošanas stacijās, būvniecības un būvju
nojaukšanas atkritumu 
apstrādes centros, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu 
apstrādes centros u.c. Ar mērķi palielināt atkritumu apstrādes 
apjomus un atgūto
pārstrādei derīgo materiālu īpatsvaru, kā arī 
attīstot jaunu atkritumu plūsmu sagatavošanu pārstrādei un 
reģenerācijai, ir nepieciešama sekojošu aktivitāšu 
īstenošana:
1) Esošo mehānisko un manuālo atkritumu šķirošanas iekārtu 
efektivitātes uzlabošana, ar mērķi nodrošināt iespējami augstu 
pārstrādes / reģenerācijas apjomu
sasniegšanu. Nepieciešams 
atbalstīt pasākumus, kas palielina pārstrādei nodoto materiālu 
apjoma un kvalitātes pieaugumu, nodrošina NAIK sagatavošanu, 
dalīti
savākto BNA sagatavošanu pārstrādei atbilstoši katra 
reģionālā atkritumu apsaimniekošanas centra veiktspējai;
2) Tādu atkritumu plūsmu kā būvniecības atkritumu, elektrisko 
un elektronisko iekārtu, nolietotu transportlīdzekļu, u.c. 
sagatavošanas pārstrādei / reģenerācijai
tehnoloģisko procesu 
pilnveidošana;
3) Reģionālo tekstila atkritumu šķirošanas centru vai 
centralizētas sistēmas izveidei jāietver telpu izbūvi / 
iekārtošanu un aprīkojuma piegādes dalīti savākto tekstila
atkritumu šķirošanai un sagatavošanai atbilstoši turpmākajam 
izmantošanas veidam pa plūsmām, kas: 1) nododamas atkārtotai 
izmantošanai, 2) pārstrādei, 3)
reģenerācijai un 4) 
apglabāšanai.
5.1.4. Atkritumu 
pārstrādes infrastruktūras attīstība
Lai veicinātu atkritumu pārstrādes apjomu pieaugumu, 
nepieciešams sniegt atbalstu jaunu pārstrādes iekārtu izveidei un 
esošo iekārtu tehnoloģisko procesu
pilnveidošanai. Tiek pieņemts, 
ka pārstrādes jaudu pieejamība radīs kumulatīvu efektu - veicinās 
papildu atkritumu apjoma atdalīšanu no apglabājamo atkritumu
plūsmas. Ņemot vērā prasības par tekstila atkritumu dalītās 
vākšanas sistēmas ieviešanu, īpaša uzmanība būtu vēršama tieši šī 
materiāla veida pārstrādes jaudu
attīstīšanu.
Turpmākai pārstrādes attīstībai būtu nepieciešama sekojošu 
aktivitāšu īstenošana:
1) BA un PA pārstrāde transporta degvielā - atsevišķu iekārtu 
izbūve BA un PA pārstrādei, kas savākti no vairumtirdzniecības 
bāzēm, loģistikas centriem, tirgiem,
pārtikas ražošanas 
uzņēmumiem, arī lielveikaliem un sabiedriskās ēdināšanas;
2) Iekārtas tādu materiālu kā stikls, plastmasas, papīrs, 
tekstils, u.c. pārstrādei. Prioritāri atbalstāmas tādu materiālu 
pārstrādes iekārtas, kuru tirgus un eksporta
iespējas ir 
ierobežotas;
3) BNA pārstrādei nepieciešamā infrastruktūra sadzīves 
atkritumu apglabāšanas poligonos, tajā skaitā arī BNA pārstrādei 
kopā ar sadzīves notekūdeņu attīrīšanas
iekārtu dūņām;
4) Dabasgāzes kvalitātes biometāna sagatavošanas iekārtas - 
iekārtas poligonu gāzes, t.sk. gāzes no BNA anaerobās 
fermentācijas iekārtām, attīrīšanai un
sagatavošanai, lai gāzi 
izmantotu kā videi draudzīgu degvielu autotransportam.
5.1.5. Atkritumu 
reģenerācijas iekārtas
ES direktīvās noteiktie mērķi paredz, ka 2035. gadā ir 
jānodrošina, ka tiek pārstrādāti 65% no radītājiem sadzīves 
atkritumiem, savukārt SAP ir pieļaujams apglabāt
10% no 
radītajiem sadzīves atkritumiem. Atkritumu sagatavošanas 
pārstrādei un reģenerācijai darbību rezultātā rodas ap 200-220 
tūkst. t/gadā pārstrādei nederīgu, bet
augstas energoietilpības 
materiālu daudzums, ko iespējams sagatavot kā energoresursu 
enerģijas ražošanai. Pašreizējā situācijā, kad nav pieejamas 
atbilstošas
atkritumu pārstrādes vai reģenerācijas iekārtas ar 
attiecīgām jaudām, šis energoresursu apjoms tiek apglabāts 
atkritumu poligonos. Kā norādīts Plāna 5.1.4. nodaļā, ir
paredzēti pasākumi atkritumu pārstrādes uzlabošanai. Tomēr, lai 
samazinātu apglabāto atkritumu apjomu, īpaši ņemot vērā noteiktos 
apglabāšanas ierobežojumus
2035. gadā, un nodrošinātu atkritumu 
lietderīgu apsaimniekošanu atbilstoši Latvijas un ES normatīvajos 
aktos noteiktajai atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai,
101
/
276
nepieciešams izskatīt iespējas atkritumu reģenerācijas iekārtu ar 
enerģijas atguvi izbūvei.
Attīstot enerģijas reģenerācijas tehnoloģijas, obligāts 
priekšnoteikums energoefektīvai un ekonomiski pamatotai 
tehnoloģijas ekspluatācijai ir saražotās
siltumenerģijas 
lietderīga izmantošana, kas ir nodrošināma tikai, ja saražotā 
siltumenerģija tiek nodota centralizētajā siltumapgādes tīklā. 
Izvērtējot potenciāli pieejamās
energo reģenerācijas jaudas 
nākamo gadu laikā, kā arī iespējas nodot saražoto siltumenerģiju 
patēriņam centralizētajā siltumapgādes tīklā, jāizvērtē sekojošu 
aktivitāšu
īstenošanu:
1) Atkritumu reģenerācijas iekārtu izveide Viduslatvijas AAR - 
atkritumu reģenerācijas iekārtas ar enerģijas atguvi izveide 
Viduslatvijas AAR, Rīgā. Iekārtām
jānodrošina pārstrādei 
nederīgas atkritumu daļas reģenerācija gūstot siltumenerģiju ar 
elektroenerģijas ražošanu. Orientējošā nepieciešamā jauda 110 000 
t/gadā;
2) Atkritumu reģenerācijas ar enerģijas atguvi iekārtu izveide 
Latgales AAR - atkritumu reģenerācijas iekārta ar enerģijas 
atguvi izveide Latgales AAR, Daugavpilī.
Iekārtām jānodrošina 
pārstrādei nederīgas atkritumu daļas reģenerācija gūstot 
siltumenerģiju ar elektroenerģijas ražošanu. Orientējošā 
nepieciešamā jauda 20 000
t/gadā;
3) Atkritumu reģenerācijas ar enerģijas atguvi iekārtu izveide 
Vidzemes AAR - atkritumu reģenerācijas iekārta ar enerģijas 
atguvi izveide Vidzemes AAR, Valmierā.
Iekārtām jānodrošina 
pārstrādei nederīgas atkritumu daļas reģenerācija gūstot 
siltumenerģiju ar elektroenerģijas ražošanu. Orientējošā 
nepieciešamā jauda 20 000
t/gadā.
5.1.6. Poligonu 
infrastruktūras attīstība
Poligonu infrastruktūra ir attīstīta gan no inženiertehnisko 
risinājumu, gan vides aizsardzības prasību viedokļa, tādēļ ir 
izvērtējama to turpmāka pilnveidošana par
RAAC. Līdzšinējo 
funkciju optimizācijai un jaunu atkritumu apsaimniekošanas 
darbību ieviešanai ir nepieciešama sekojošu aktivitāšu 
īstenošana:
1) Atkritumu sagatavošana pārstrādei un reģenerācijai esošo 
iekārtu un/vai jaunu iekārtu, kas paredzētas pārstrādei / 
reģenerācijai derīgu materiālu atdalīšanai no
nešķiroto atkritumu 
plūsmas, modernizācija, t.sk. iekārtas dalīti savākto BNA 
apstrādei pirms pārstrādes darbību veikšanas;
2) BNA pārstrāde - anaerobās fermentācijas iekārtas mehāniski 
atšķiroto un dalīti savākto BNA pārstrādei. Iekārtas paredzēts 
izvietot piecos atkritumu
apglabāšanas poligonos, t.sk. paredzēt 
finansējumu būvniecības stadijā esošo poligona "Getliņi" BNA 
pārstrādes iekāru nākamo attīstības kārtu investīciju 
finansēšanai;
3) Infiltrāta apsaimniekošana - infiltrāta attīrīšanas iekārtu 
jaudas palielināšana un papildus infiltrāta attīrīšanas iekārtu 
tehnoloģisko risinājumu ieviešana atkritumu
apglabāšanas 
poligonos, kur plānots turpināt atkritumu apglabāšanas 
pakalpojumu sniegšanu;
4) Poligonu gāzes apsaimniekošana - poligonu gāzes 
apsaimniekošanas sistēmu pilnveidošana un attīstība. Investīcijas 
poligonu gāzes utilizācijas ar enerģijas
atguvi apjomu 
palielināšanai poligonos, kur tiek turpināta atkritumu 
apglabāšana un plānota BNA anaerobā pārstrāde;
5) Atkritumu apglabāšanas infrastruktūra - jaunu atkritumu 
krātuvju izbūve poligonā "Getliņi" un "Ķīvītes", pietiekamu 
atkritumu apglabāšanas jaudu nodrošināšanai.
Sakarā ar 
uzsāktajiem projektēšanas darbiem jauna atkritumu apglabāšanas 
krātuve tiek plānota arī poligonā "Daibe".
6) Esošo krātuvju rekultivācija - atkritumu krātuves, kuras 
pārskata periodā līdz 2035. gadam tiek piepildītas, slēgšana un 
rekultivācija - poligonā "Getliņi", "Ķīvītes"
un "Daibe";
7) Esošo krātuvju konservācija: neaizpildīto, bet turpmāk 
neizmantoto atkritumu apglabāšanas krātuvju konservācija 
poligonos. Konservācijas darbi nepieciešami, lai
samazinātu 
krātuvju uzturēšanas izmaksas un ietekmi uz vidi;
8) Vides aizsardzības pasākumu īstenošana, infrastruktūras 
paplašināšanas pasākumi: poligona "Getliņi" piegulošās 
teritorijas sanācijas darbi un teritorijas
102
/
276
paplašināšana, 
poligona "Dziļā vāda" meliorācijas sistēmas rekonstrukcija un 
poligona "Daibe" pievedceļa asfaltēšana un vides monitoringa 
sistēmas attīstība.
5.1.7. 
Sabiedrības informēšanas un izglītošanas pasākumi
Sabiedrības informēšanas un izglītošanas pasākumu mērķis 
galvenokārt ir 
atkritumu radītāju iesaistīšana atkritumu 
rašanās samazināšanā, pareizā
apsaimniekošanā
, apziņas 
veidošana par izvairīšanos no atkritumu radīšanas, par to, ka 
atkritumu satur daudz tautsaimniecībā potenciālu izmantojamus 
resursus,
atkritumu radītāju (individuālās mājsaimniecības, 
ražošanas un apkalpošanas sfēras uzņēmumi, valsts un pašvaldību 
iestādes, u.c.) iesaistīšana atkritumu dalītās
vākšanas sistēmā, 
jo faktiski dalītās vākšanas sistēmas efektivitāte ir atkarīga ne 
tikai no pakalpojuma pieejamības, bet arī no atkritumu radītāja 
vēlmes un motivācijas
piedalīties atkritumu šķirošanā. Ņemot vērā 
nesen noteiktās iniciatīvas attiecībā uz jaunu atkritumu plūsmu 
dalītās vākšanas ieviešanu, t.sk. BNA dalītā vākšana un
tekstila 
atkritumu dalītā vākšana, kā arī preču sagatavošanas atkārtotai 
izmantošanai sistēmas attīstību, sabiedrības informēšanas un 
izglītošanas pasākumu
īstenošana ir neatņemama paredzēto pasākumu 
ieviešanas sastāvdaļa. Informēšanas pasākumi būtu atbalstāmi ne 
tikai kā infrastruktūras izveides projektu informatīvā
sastāvdaļa, bet arī kā atsevišķas patstāvīgas aktivitātes. 
Paralēli infrastruktūras attīstības pasākumiem ir nepieciešams 
veikt uz sabiedrības informēšanu un izglītošanu
vērstus 
pasākumus:
1) Izglītošanas un informēšanas kampaņas par atkritumu dalītās 
vākšanas sistēmas attīstību, jauniem sistēmas elementiem visā 
plāna īstenošanas laikā (t.sk. BNA
dalītā vākšana, tekstila 
atkritumu dalītā vākšana, preču atkārtotas izmantošanas centru 
attīstība u.c.);
2) Izglītības kompetences centru izveide un pilnveidošana 
atkritumu apsaimniekošanas reģionos, paredzot vismaz viena 
kompetences centra izveide katrā atkritumu
apsaimniekošanas 
reģionā, kas pastāvīgi nodarbojas ar atkritumu apsaimniekošanas 
un aprites ekonomikas satura izglītības aktivitāšu plānošanu un 
īstenošanu.
5.1.8. Atkritumu 
ievešana un izvešana
Latvijā nav tādu atkritumu pārstrādes iekārtu, kas ļautu 
ekonomiski pamatoti pārstrādāt vai reģenerēt visus radīto 
atkritumu veidus Latvijā radītos atkritumus, tāpēc
daļa no 
radītajiem atkritumiem tiek pārstrādāta citās ES valstīs un 
valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Vienlaikus jāatzīmē, ka 
Latvijā tiek ievesti pārstrādei citās ES
valstīs radītie 
atkritumi, jo Latvijā dažu veidu radīto un savākto atkritumu 
daudzums ir nepietiekams, lai attiecīgās pārstrādes jaudas 
pilnībā noslogotu, vai arī atkritumu
kvalitāte un cena neatbilst 
atkritumu pārstrādes uzņēmumu nosacījumiem. Nepieciešams 
pastiprināti kontrolēt ievesto atkritumu kvalitāti un piemērotību 
pārstrādei.
VVD pirms attiecīgo atkritumu ievešanas izvērtē atkritumu 
reģenerācijas iekārtas jaudu un plānoto reģenerējamo atkritumu 
apjomu un veidu, atbilstoši šo iekārtu
darbībai izsniegtajai A 
vai B kategorijas piesārņojošās darbības atļaujai.
6. ATKRITUMU 
APSAIMNIEKOŠANAS VALSTS PLĀNĀ PAREDZĒTIE RĪCĪBAS VIRZIENI UN 
PASĀKUMI
6.1. tabula
Plāna rīcības 
virzieni un pasākumi to ietvaros
Nr.
p.k.
Rīcības 
virzieni (RV) un
pasākumi
Plāna
mērķi
122
Darbības 
rezultāts
Rezultatīvais
rādītājs
Atbildīgā 
iestāde
Līdzatbildīgās
iestādes
Indikatīvais
finansējuma
avots
Termiņš 
(gads)
POLITIKAS
REZULTĀTI
123
UN
REZULTATĪVIE
1) Novērsta atkritumu rašanās un nodrošināta kopējā radīto 
atkritumu daudzuma ievērojama samazināšanās
2) Nodrošināta atkritumu kā resursu racionāla 
izmantošana, balstoties uz aprites ekonomikas 
pamatprincipiem;
3) Nodrošināts, ka radītie atkritumi nav bīstami vai arī 
tie rada nelielu risku videi un cilvēku veselībai;
4) Nodrošināta apglabājamo atkritumu daudzuma 
samazināšanās un atkritumu apglabāšana cilvēku veselībai un 
videi drošā veidā.
103
/
276
RĀDĪTĀJI
124
4) Nodrošināta apglabājamo atkritumu daudzuma 
samazināšanās un atkritumu apglabāšana cilvēku veselībai un 
videi drošā veidā.
RV 1. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANAS SISTĒMAS 
NORMATĪVĀS BĀZES UN INSTITUCIONĀLĀS SISTĒMAS 
PILNVEIDOŠANA
1.1.
Nepieciešamās normatīvās bāzes izstrāde 
atkritumu pārvēršanai par resursiem un otrreizējai 
izmantošanai
 
1.1.1. Izstrādāt normatīvos
aktus par atkritumu
statusa 
piemērošanas
izbeigšanu šādām
atkritumu plūsmām:
a) BNA;
b) nolietotām eļļām;
c) būvniecības un ēku
nojaukšanas atkritumiem;
d) tekstila atkritumiem (ja
tas ir tehniski un
ekonomiski pamatots)
125
M2, M3,
M4, 1.1.,
1.6.
Izstrādāti normatīvie
akti
Nodrošināta aprites
ekonomikas principu
ieviešana 4 atkritumu
plūsmām
VARAM
VVD
Esošā budžeta
ietvaros
126
a), b), c) 2021
d) 2023
 
1.1.2. Pilnveidot nolietoto
riepu apsaimniekošanas
sistēmu, 
izstrādājot
normatīvos aktus, kuros:
a) diferencēta DRN likme
jaunām un lietotām riepām;
b) riepām piemērotu
depozīta vai alternatīvas
sistēmas 
izveide;
c) paaugstināts nolietoto
riepu savākšanas un
reģenerācijas mērķis
M2, M4
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Tiek nodrošināta
nolietotu 
riepu
atbilstoša
apsaimniekošana,
neuzkrājas nolietotas
riepas un tiek veikta
uzkrāto riepu
pārstrāde vai
reģenerācija
VARAM
SM, EM, VVD
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
1.1.3. Pilnveidot 
prasības
ZPI, lai veicinātu no
atkritumiem iegūta
materiālu 
izmantošanu.
M1, M2,
M4, 1.6.,
2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Nodrošināta aprites
ekonomikas principu
ieviešana ZPI
VARAM
SM, EM
Esošā budžeta
ietvaros
2021
 
1.1.4. Izvērtēt
nepieciešamību pārskatīt
minimālās prasības
attiecībā uz 
šķiroto
atkritumu savākšanas
laukumu pārklājumu
atkarībā no 
iedzīvotāju
skaita
M2, 1.1.,
1.2., 1.5.,
1.6., 
5.1.,
7.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pilnveidota atkritumu
dalīta 
savākšana
VARAM
RAAC,
pašvaldības
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
1.1.5. Noteikt 
prasības
otrreizēji izmantojamo lietu
M1
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaudzis preču
labošana 
/remonta
VARAM
EM
Esošā budžeta
ietvaros
2023
104
/
276
nodošanas un labošanas
vietām sniegt informāciju
par pieņemtajām un
salabotajām 
mēbelēm un
citām sadzīves precēm
valsts un pašvaldības
iestādēm.
aktu 
projekti
labošana 
/remonta
sektors
ietvaros
1.2.
Nepieciešamās normatīvās bāzes izstrāde 
atkritumu pārstrādes
 veicināšanai
 
1.2.1. Veikt 
pasākumus
piesārņojošo darbību
atļauju kvalitātes
uzlabošanai
M1, M2,
M3, M4
Pārskatītas atļaujas
Integrēta atļauju
izdošana
VVD
VARAM
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
 
1.2.2. Veikt 
pētījumus par
sadzīves atkritumu
apsaimniekošanu, to
sastāvu
M2,
1.2.,1.3.,
2.1.,
3.1.,7.1.
Veikts pētījums
Noteiktas
nepieciešamās
izmaiņas atkritumu
sastāvā
VARAM
RAAC,
komersanti,
pašvaldības
LVAF, LIFE
2024;
2028
 
1.2.3. Izvērtēt 
iespējas
paaugstināt nolietotu riepu
savākšanas un
pārstrādes/reģenerācijas
normas
M1, M2,
M4
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Tiek nodrošināta
nolietotu 
riepu
atbilstoša
apsaimniekošana,
neuzkrājas nolietotas
riepas un tiek veikta
uzkrāto riepu
pārstrāde vai
reģenerācija
VARAM
VVD, nozaru
asociācijas, 
RAS
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
1.2.4. Izvērtēt 
iespējas
paaugstināt savākšanas un
pārstrādes/reģenerācijas
normas atbilstoši EK
prasībām citiem
materiāliem
M2, M4,
1.2.,1.3.,
2.1.,
3.1.,7.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Izstrādāti
priekšnosacījumi
atkritumu pārstrādei
VARAM
Nozaru
asociācijas,
komersanti, RAS
Esošā budžeta
ietvaros
2025
 
1.2.5. Sagatavot
normatīvos aktus, kas
paredz stingrāku un
precīzāku 
nosacījumu
noteikšanu attiecībā uz
riepu savākšanu un
pārstrādi vai reģenerāciju
RAS un apsaimniekotājiem
M2, M4
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Tiek nodrošināta
nolietotu 
riepu
atbilstoša
apsaimniekošana,
neuzkrājas nolietotas
riepas un tiek veikta
uzkrāto riepu
pārstrāde vai
reģenerācija
VARAM
VVD, komersanti,
RAS
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
1.2.6. Noteikt 
pārstrādātā
M1, 7.1.,
Izstrādāti normatīvo
Noteikti
VARAM
EM, ZM,
Esošā budžeta
1) 2025
105
/
276
materiāla obligāto minimālo
īpatsvaru dzērienu 
PET
iepakojumam
7.2.
aktu 
projekti
priekšnosacījumi
PET 
iepakojuma
pārstrādei un
otrreizēju materiālu
izmantošanai
komersanti
(iepakotāji)
ietvaros
2) 2030
 
1.2.7. Izvērtēt un
nepieciešamības gadījumā
pilnveidot uzņēmumu
grāmatvedības 
uzskaites
sistēmu ieviešot atkārtoti
izmantoto materiālu
uzskaiti un labdarībai
norakstīto preču uzskaiti
M1
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaudzis preču
labošanas 
/remonta
darbu apjoms un
attīstījies preču
labošanas 
/remonta
sektors, kā arī
samazinās radīto
atkritumu 
apjoms
FM
EM, VARAM,
komersanti,
nozaru
asociācijas, RAS
Esošā budžeta
ietvaros
2023
1.3.
Atkritumu 
uzskaites un ziņošanas procesu 
pilnveidošana un digitālo risinājumu
 ieviešana labākai 
atkritumu apsaimniekošanas jomas un materiālu
plūsmas 
pārvaldībai
 
1.3.1. Nodrošināt 
digitālos
risinājumus kontroles
pilnveidošanai, t.sk.
nodrošinot, ka VVD atļauju
sistēmu (Tulpe) savienotu
ar 
Vienotās vides
informācijas sistēmu
(VVIS)
M2, M4
Pilnveidota
informatīvā 
sistēma
Pilnveidota valsts
informatīvā sistēma
VVD
VARAM, LVĢMC,
EM, VRAA
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
1.3.2. Ieviest 
vienotu pieeju
piesārņojošās darbības A
un B kategoriju un
atkritumu
apsaimniekošanas atļauju
izsniegšanā un nodrošināt
metodisko atbalstu un
konsultācijas
komersantiem, tai skaitā,
izstrādājot vadlīnijas vai
skaidrojumus par normatīvo
aktu 
piemērošanu attiecībā
uz problemātisko
statistikas kontekstā
atkritumu plūsmu (t.sk.
būvniecības atkritumi,
metāllūžņi, 
biogāzes
ieguves digestāts, koksnes
apstrādes atlikumi,
kūtsmēsli,
M2, M4,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 4.1.,
4.2., 5.1.,
5.2., 6.1.,
7.1.,7.2.
Izstrādātas vadlīnijas
Optimizēta darbības
atļauju 
izsniegšana
VVD,
VARAM, LVĢMC,
EM, VRAA, 
ZM
Esošā budžeta
ietvaros
2023
106
/
276
lauksaimniecības atlikumi,
pārtikas atlikumi, kuri 
vairs
nav izmantojami cilvēku un
dzīvnieku uzturam)
uzskaiti.
 
1.3.3. Pilnveidot un 
regulāri
uzturēt /atjaunot datus
tīmekļa vietnē "Šķiro
viegli", vienlaikus informējot
sabiedrību par tās
izmantošanas iespējām
M1, M2,
1.1., 1.2.,
1.5., 
1.6.,
3.1.,
5.1.,5.2.,
6.1, 7.1.
Nodrošināta vietnes
"Šķiro 
viegli" darbība
Uzlabojas info aprite
par 
atkritumu dalītu
vākšanu
VVD
VARAM
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
 
1.3.4. Uzlabot 
pārstrādei
paredzēto bateriju un
akumulatoru atkritumu
uzskaites sistēmu
M2, 6.1.
Izstrādāti sistēmas
priekšlikumi
Uzlabota atkritumu
datu 
uzskaite
VARAM, LETERA
VVD
Esošā budžeta
ietvaros
2023
 
1.3.5. Normatīvajos 
aktos
noteikt kārtību, kādā
uzskaitāmi atkritumi, kas
sagatavoti atkārtotai
izmantošanai un kam
sniedzama šī 
informācija
M1,M2,
1.2., 1.3.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Uzlabota atkritumu
datu 
uzskaite
VARAM
VVD
Esošā budžeta
ietvaros
2024
 
1.3.6. Uzturēt un 
pilnveidot
radītā un apsaimniekotā
izlietotā iepakojuma
uzskaites un kontroles
sistēmu. Paplašināt ar
datu vākšanu 
par atkārtoti
lietojamo iepakojumu
M1, M2,
3.1., 3.2.,
7.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Uzlabota atkritumu
datu 
uzskaite
VARAM
VVD
Esošā budžeta
ietvaros
2024
 
1.3.7. Atkritumu
pārvadājumu uzskaites
valsts informācijas
sistēmas (APUS) 
būtiska
transformēšana par
kompleksu atkritumu
aprites 
uzskaites un
kontroles informācijas
sistēmu
M1, M2,
1.2., 1.3.,
1.6., 
2.1.,
3.1., 3.2.,
4.1., 4.2.,
5.1., 5.2.,
6.1.,
7.1.,7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Uzlabota atkritumu
datu 
uzskaite
VARAM
VVD, EM,
LVĢMC
ES KF
2023
 
1.3.8. Izvērtēt 
iespējas
pilnveidot statistikas
informāciju par
realizētajiem 
un pārstrādei
un reģenerācijai nodotajiem
riepu apjomiem
M1, M2
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Uzlabota atkritumu
datu 
uzskaite
VARAM
VVD, RAS
Esošā budžeta
ietvaros
2022
107
/
276
 
1.3.9. Uzlabot 
pārstrādei
paredzēto EEIA uzskaites
sistēmu
M2, 5.1.,
5.2.,5.3.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Uzlabota atkritumu
datu 
uzskaite
VARAM
VVD, LETERA
Esošā budžeta
ietvaros
2024
 
1.3.10. Izvērtēt 
iespējas
izveidot integrētu
pārstrādāto būvmateriālu
aprites 
sistēmu (sinerģijā
ar elektroniska būvniecības
apjomu 
monitoringa
sistēmu sasaitē ar
Būvniecības informācijas
sistēmu -BIS)
M2, 1.6.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Uzlabota materiālu
aprites 
uzraudzība
EM
Latvijas
Būvuzņēmēju
partnerība,
VARAM, VVD
LIFE, ES KF
2024
 
1.3.11. Stiprināt 
VVD
analītikas un kontroles
spējas atkritumu plūsmu
kontrolē, 
lai nodrošinātu
atkritumu reģenerācijas
mērķu izpildes 
kontroli
(t.sk. viedu un uz risku un
datu analīzi balstītu
atkritumu
apsaimniekošanas un DRN
maksātāju par iepakojumu,
videi kaitīgām precēm, EEI,
kā arī transportlīdzekļiem
kontroli, uzskaites un
kontroles nodrošināšana
Depozīta 
sistēmas ietvaros
savāktajam visa veida
iepakojumam)
M2, M4,
1.1.,1.2.,
1.3., 
1.6.,
2.1., 3.1.,
3.2., 4.1.,
4.2., 4.3.,
5.1., 5.2.,
5.3., 
6.1.,
7.1.,7.2.
Izveidota
specializēta
kontroles
struktūrvienība
Uzlabota atkritumu
apsaimniekošanas
kontrole
VARAM
VVD
Esošā budžeta
ietvaros
2022 un turpmāk
katru 
gadu
1.4.
Pilnveidot 
atkritumu apsaimniekošanas 
reģionu darbību un lomu plāna mērķu sasniegšanā
 
1.4.1. Izstrādāt 
normatīvo
regulējumu jaunu atkritumu
apsaimniekošanas reģionu
robežu noteikšanai,
atbilstoši ATR un ņemot
vērā 
informatīvajā ziņojumā
"Par sadzīves atkritumu
apsaimniekošanas reģionu
attīstību Latvijā pēc 2020.
gada"
127
 ietverto
informāciju
M1, M2,
M4
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pilnveidota AAR
darbība
VARAM
 
Esošā budžeta
ietvaros
2021
108
/
276
 
1.4.2. Izstrādāt un 
iesniegt
MK informatīvo ziņojumu
par sadzīves atkritumu
apglabāšanas poligonu
finanšu saistībām
M1, M2,
M4
MK iesniegts
informatīvais
ziņojums
Pilnveidota AAR
darbība
VARAM
Pašvaldības,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
1.4.3. Sniegt 
atbalstu
reģionālo atkritumu
apsaimniekošanas plānu
izstrādei
M1, M2,
M4
Izstrādāti reģionālie
atkritumu
apsaimniekošanas
plāni
Pilnveidota AAR
darbība
VARAM
RAAC
LIFE
2022
 
1.4.4. Sniegt 
atbalstu
reģionālo ceļa karšu
aprites ekonomikas
principu 
ieviešanai
sagatavošanai
M1, M2,
M4
Izstrādātas vadlīnijas
Pilnveidota AAR
darbība
VARAM
RAAC
LIFE
2023
 
1.4.5. Veicināt 
reģionu
simbiozes projektu
sagatavošanu uz apriti
balstītu 
atkritumu
apsaimniekošanas
risinājumu /inovāciju
ieviešanai. 
Atbalsts
reģionālo aprites
ekonomikas sadarbības
platformu 
izveidei
M1, M2,
M4
Projekti reģionu
simbiozei
Pilnveidota AAR
darbība
VARAM
EM, LIIA, RAAC,
komersanti,
reģionu
pašvaldības
ES KF, ESF, LIFE
2024
1.5.
Pilnveidot 
ekonomisko instrumentu
 
izmantošanu atkritumu jomā
 
1.5.1. Izvērtēt 
DRN
 likmes
un to efektivitāti attiecībā
uz atkritumu
apsaimniekšanas mērķu
sasniegšanu.
M2, M4,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2.
Veikts pētījums
Izvērtēta DRN
piemērošanas
efektivitāte
VARAM
 
Esošā budžeta
ietvaros
Pēc
nepieciešamības
 
1.5.2. Pilnveidot 
principu
"maksā, kad izmet"
piemērošanu, it īpaši
attiecībā uz daudzdzīvokļu
mājām
M2, 1.1.,
1.2., 1.3.,
1.5., 
3.1.,
3.2.
Principa
piemērošanas
iespēju 
izvērtējums
un vadlīniju izstrāde
Radīto atkritumu
apjoma
samazināšana un
dalīti vākto atkritumu
apjoma pieaugums
VARAM
Pašvaldības,
LASUA, LPS
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
1.5.3. Izvērtēt kā
nosakāma maksa par
dalīto BNA
apsaimniekošanu
M2, 1.2.,
1.3.,1.5.
Veikts
izvērtējums/pētījums,
izstrādāti normatīvo
aktu projekti
dalīti vākto BNA
apjoma 
pieaugums
VARAM
LASUA,
pašvaldības/ LPS
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
1.5.4. Noteikt 
diferencētas
DRN likmes un atbrīvojuma
M2, 3.1.,
3.2.,7.1.,
Veikts pētījums,
izstrādāti 
normatīvo
Plastmasas un
kompozīta 
materiālu
VARAM
 
Esošā budžeta
ietvaros
2022
109
/
276
nosacījumus par
plastmasas un kompozīta
materiālu iepakojumu, kas
ir/ nav vai 
grūti
pārstrādājams Latvijā
("pašu resursi" koncepta
ietvaros)
3.2.,7.1.,
7.2.,
izstrādāti 
normatīvo
aktu projekti
kompozīta 
materiālu
iepakojumu patēriņa
īpatsvara
samazinājums
kopējā 
iepakojuma
plūsmā
ietvaros
 
1.5.5. DRN par 
atkritumu
apglabāšanu pakāpeniska
paaugstināšana
M4, 2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Samazināts
apglabāto 
atkritumu
apjoms
VARAM
 
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
 
1.5.6. Izvērtēt 
diferencēta
DRN piemērošana, lai
veicinātu tādu produktu un
materiālu izmantošanu,
kas ir sagatavoti atkārtotai
lietošanai vai pārstrādāti
M1, M2,
1.1., 1.2.,
1.3., 
1.5.,
1.6., 2.1.,
3.1., 3.2.
Veikts pētījums,
izstrādāti 
normatīvo
aktu projekti
Radīto atkritumu
apjoma
samazināšana
VARAM
RAS, nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
2023
1.6.
Pilnveidot 
finanšu nodrošinājuma
 
piemērošanu atkritumu jomā
 
1.6.1. Finanšu
nodrošinājuma
diferencēšana atkarībā no
apsaimniekoto 
atkritumu
daudzuma, bīstamības vai
citiem faktoriem
M2, M4
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Uzlabota atkritumu
apsaimniekošanas
kontrole un atbildība
VARAM
Nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
2021
1.7.
Paplašināt un pilnveidot 
ražotāja 
paplašinātās atbildības sistēmas (RAS)
 darbību
 
1.7.1. Noteikt, ka 
no 2022.
gada RAS ir obligāta visa
veida iepakojumam
M2, 1.2.,
1.3., 2.1.,
3.1., 
3.2.,
7.1., 7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pilnveidota ražotāju
atbildības principa
piemērošana
iepakojumam
VARAM
VVD
Esošā budžeta
ietvaros
2021
 
1.7.2. Izveidot RAS
noteiktajiem
vienreizlietojamiem
plastmasas
izstrādājumiem 
(mitrās
salvetes, baloni, tabakas
izstrādājumi ar filtriem un
filtri lietošanai kopā ar
tabakas izstrādājumiem)
un 
plastmasu saturošu
zvejas rīkiem
M2, 3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Papildināta ražotāju
atbildības principa
piemērošana
VARAM
Nozaru
asociācijas,
komersanti, RAS
Esošā budžeta
ietvaros, 
LIFE
2024
 
1.7.3. Izvērtēt
nepieciešamos
instrumentus
M2, 1.1.,
2.1.
Veikts pētījums
Izstrādāti risinājumi
tekstilizstrādājumu
apsaimniekošanas
VARAM
VVD, nozares
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
2022
2025
110
/
276
tekstilmateriālu un
tekstilizstrādājumu
apsaimniekošanā ar mērķi
samazināt 
atkritumu
poligonos nodoto
tekstilmateriālu
apsaimniekošanas
sistēmas
pilnveidošanai
 
1.7.4. Izvērtēt
nepieciešamos
instrumentus mēbeļu
apsaimniekošanā ar mērķi
samazināt atkritumu
poligonos nodoto mēbeļu
atkritumu 
apjomu
M2, 2.1.
Veikts pētījums
Izstrādāti risinājumi
mēbeļu
apsaimniekošanas
sistēmas
pilnveidošanai
VARAM
VVD, nozares
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
2027
 
1.7.5. Izvērtēt 
nolietoto
riepu apsaimniekošanas
sistēmu ar mērķi
noskaidrot 
Latvijai
izdevīgāko un piemērotāko
riepu apsaimniekošanas
modeli RAS ietvaros
M2, 2.1
Veikts pētījums
Pilnveidota ražotāju
atbildības principa
piemērošana riepām
VARAM
 
Esošā budžeta
ietvaros
2021
1.8.
Aizliegumu un ierobežojumu
 
noteikšana atsevišķu materiālu apritē
 
1.8.1. Izstrādāt 
normatīvos
aktus attiecībā uz
plastmasu saturošo
izstrādājumu 
patēriņa
samazināšanu un to
atkritumu
apsaimniekošanu
M3, 7.1.,
7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Samazināts
plastmasas
atkritumu apjoms
VARAM
VVD, nozares
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
2021
 
1.8.2. Izvērtēt NTL
apsaimniekošanas
sistēmas efektivitāti un
sagatavot normatīvo 
aktu
grozījumus sistēmas
pilnveidošanai, lai
nodrošinātu
apsaimniekošanas
sistēmas efektivitāti un
izsekojamību un
samazinātu un novērstu
darbības "pelēkās zonas"
segmentā
M2, 4.1.,
4.2.,4,3,
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Izstrādāti risinājumi
NTL
apsaimniekošanas
pilnveidošanai
VARAM
VVD, CSDD
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
 
1.8.3. Atkritumu
pārvadājumu uzskaites
M2, M4,
1.2., 1.3.,
Valsts informācijas
sistēma 
APUS
Pilnveidota datu
uzskaite 
APUS
VVD
 
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
111
/
276
sistēmā integrēt atkritumu,
uz kuru 
ievešanu attiecas
paziņošanas procedūra,
uzskaiti
1.2., 1.3.,
3.1., 
3.2.,
5.3.
sistēma 
APUS
uzskaite 
APUS
ietvaros
darbības laikā
 
1.8.4. Aizliegums 
tirgū laist
atsevišķus
vienreizlietojamos
plastmasas 
izstrādājumus,
kas attiecas uz
iepakojumu, tostarp no
putu 
polistirola izgatavotu
pārtikas taru un no
oksonoārdāmas
plastmasas izgatavotus
izstrādājumus (saskaņā ar
Direktīvas 
2019/904
 5.
panta un pielikuma B daļas
prasībām)
M1, 7.1.,
7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Tirgū netiek laists
attiecīgais
iepakojums,
samazinās
plastmasas īpatsvars
atkritumu plūsmā
VARAM
 
Esošā budžeta
ietvaros
2021
 
1.8.5. Veikt 
izvērtējumu un
izstrādāt kritērijus,
saskaņā ar kuriem 
novērtē
un piemēro atkritumu
ievešanas ierobežošanas
noteikšanu
M1
Veikts izvērtējums
Samazināts valstī
ievestais
nepārstrādājamo
atkritumu apjoms
VARAM
VVD, EM
Esošā budžeta
ietvaros
2025
 
1.8.6. Veikt 
izvērtējumu par
aizliegumu
 būvgružus un
citus atkritumus ievešanu
tilpju aizbēršanai un
inženiertehniskajām
vajadzībām ainavu
veidošanai vai 
būvniecībai
M1, 1.6.
Veikts izvērtējums
Veicināta materiālu
otrreizēja
izmantošana/
pārstrāde
VARAM
VVD, EM
Esošā budžeta
ietvaros
2025
RV2. RĪCĪBU VIRZIENI UN PASĀKUMI ATBILSTOŠI 
ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANAS HIERARHIJAI
2.1.
Atkritumu rašanās 
novēršana (detāla informācija par atkritumu rašanās 
novēršanas pasākumiem ir sniegta plāna 9. un 10. nodaļā)
 
2.1.1. Īstenot 
"Pārtikas
atkritumu rašanās
novēršanas programmas"
pasākumus 
(skat. 9.
nodaļu)
M1, M2,
M4, 1.2.,
1.3.,
1.5.,2.1.
Īstenoti "Pārtikas
atkritumu 
rašanās
novēršanas
programmas"
pasākumi
Samazināts radītais
pārtikas 
daudzums
VARAM
ZM, EM, PVD,
NVO, nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros, LIFE,
komersantu
līdzekļi
Atbilstoši
programmai
 
2.1.2. Veicināt 
ekoinovāciju
attīstību, ieviešanu un
pielietojumu preču
iepakojumā un preču
M1,
M21.2.,
1.3., 1.4.,
2.1., 
3.1.,
Veikti informatīvie
pasākumi
Plašāka ekodizaina
pielietošanas prakse
VARAM
EM, LIAA
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
112
/
276
dizainā
2.1., 
3.1.,
3.2., 4.1.,
4.2., 5.1.,
5.2., 5.3.,
6.1., 7.1.,
7.2.
 
2.1.3. Veicināt 
sinerģiju
starp ražošanas,
ekoinovācijas, atkritumu
rašanās 
novēršanas,
bioenerģijas un klimata
jomu pasākumiem
M1, M2,
1.2., 1.3.,
1.4., 
2.1.,
3.1., 3.2.,
4.1., 4.2.,
5.1., 5.2.,
5.3., 6.1.,
7.1., 
7.2.
Veikti informatīvie
pasākumi
Nodrošināta integrēta
problēmu risināšana,
radot vairāk atkārtoti
lietojamus,
labojamus un
remontējamus
izstrādājumus, kā
rezultātā 
samazinās
radīto atkritumu
apjoms
VARAM
EM, LIAA
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
 
2.1.4. Veicināt tādu
produktu atkārtota
izmantošana, kuri ir kritiski
svarīgu 
izejvielu galvenie
avoti, lai nepieļautu, ka šīs
izejvielas 
kļūst par
atkritumiem (t.sk.
baterijas, akumulatori,
EEIA)
M2, 1.4.,
4.1., 4.2.,
4.3.,
5.1.,5.2.,
6.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaugusi materiālu
atkārtota
izmantošana
VARAM
LETERA
Esošā budžeta
ietvaros
2022
 
2.1.5. Sniegt 
informāciju un
izglītot patērētājus par
ilgtspējīgu preču 
izvēli,
lietošanu, un sniegt
informāciju par pareizu
preču 
atkārtotu
izmantošanu vai
remontēšanu un par preču
atkritumu
apsaimniekošanu
M1
Veikti informatīvie
pasākumi
Attīstījies preču
otrreizējās
izmantošanas
sektors
VARAM,
EM, PTAC nozaru
asociācijas,
pašvaldības
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
2.2.
Atkritumu dalītā 
vākšana
 
2.2.1. Paagustināt
sabiedrības informētību
sagatavojot 
informatīvus
materiālus
 un 
digitālus
risinājumus
 par atkritumu
dalīto vākšanu (t.sk. par
BNA, sadzīvē radušiem
M1, M2,
1.1., 1.2.,
1.3., 
1.4.,
1.5., 1.6.,
2.1., 3.1.,
5.1., 5.2.,
6.1., 7.1.,
Izstrādāti informatīvie
materiāli un digitālie
risinājumi
Pilnveidota
sabiedrības
informētība un
iesaiste atkritumu
apsaimniekošanā
VARAM,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti, RAS
Pašvaldības
 
Visā plāna
darbības laikā
113
/
276
bīstamajiem 
atkritumiem,
tekstilmateriāliem,
būvniecības 
materiāliem)
6.1., 7.1.,
7.2.
 
2.2.2. Pilnveidot pašvaldību
rīcībā esošo atkritumu
apsaimniekošanas
infrastruktūru:
a) izveidot jaunas un
papildināt esošās publiski
pieejamās dalīto atkritumu
vākšanas vietas (vai
individuālu 
pakalpojumu
mājsaimniecībām) un
laukumus, t.sk. attīstīt
depozīta sistēmu;
b) izveidot viedo atkritumu
konteineru punktus;
c) atbalstīt dalīto atkritumu
vākšanas konteineru iegādi
uzņēmumiem un
privātpersonām
M1, M2,
1.1., 1.4.,
1.5., 
1.6.,
3.1., 5.1.,
5.2., 6.1.,
7.1., 7.2.
Izveidotas jaunas
publiski 
pieejamas
atkritumu
savākšanas vietas;
viedo atkritumu
konteineru 
punkti.
Iegādāti konteineri
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
īpatsvars
Pašvaldības
VARAM,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
ES KF,
Visā plāna
darbības laikā
 
2.2.3. Atbalstīt
pasākumus, kas uzlabo
sabiedrības informētību
un mudina 
iedzīvotājus
nodot sadzīves atkritumus
atkritumu dalītās
savākšanas vietās, tai
skaitā izmantojot interneta
vietni 
"Šķiro viegli.lv"
M1, M2,
1.1., 1.4.,
1.5., 
1.6.,
3.1., 5.1.,
5.2., 6.1.,
7.1., 7.2.
Portāla "Šķiro viegli"
darbības
nodrošināšana
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
īpatsvars
VVD
VARAM
VVD budžeta
līdzekļu 
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
 
2.2.4. Izlietotā 
plastmasas
iepakojuma dalītas
atkritumu vākšanas
attīstība
M2, 1.2.,
1.3., 3.1.,
3.2., 
7.1.,
7.2.
Izveidota dalītas
vākšanas 
sistēma
Palielināts dalīti
savākta 
izlietotā
iepakojuma
daudzums (77% no
tirgū laistā
plastmasas dzērienu
iepakojuma (PET) ar
ietilpību līdz 3 
l)
VARAM
Pašvaldības,
iepakojuma
apsaimniekotajai
 
2025
Atkritumu 
dalītās vākšanas pasākumi
 
atbilstoši 
atkritumu 
plūsmām:
 
2.2.5. Informēt 
iedzīvotājus
un veidot izpratni par EEIA
atkritumu bīstamību 
un
M1, M2,
M3, 5.1.,
5.2., 
5.3.
Realizēti 4 informatīvi
pasākumi 1
kalendārajā gadā
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums
RAS
VVD
RAS līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
114
/
276
iespējām tos nodot bez
maksas
5.2., 
5.3.
kalendārajā gadā
daudzums
 
2.2.6. Veicināt BNA 
dalītās
savākšanas sistēmas
attīstību visās pašvaldībās,
izmantojot un paplašinot
jau izveidoto atkritumu
dalītās 
vākšanas
infrastruktūru (t.sk.
specializēto konteineru
iegāde)
M2, M4,
1.5., 2.1.
Iegādāti specializēti
konteineri
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
VARAM,
pašvaldības
ES KF, atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu
līdzekļi
2023
 
2.2.7. Atbalsts SA 
dalītās
savākšanas infrastruktūras
pārklājuma 
paplašināšanai
M2, M4,
1.1.,1.2.,
1.3., 
1.4.,
1.5., 1.6.,
3.1., 5.1.,
5.2., 6.1.,
7.1., 7.2.
Iegādāti konteineri
atkritumu 
dalītai
savākšanai.
Paplašināta šķiroto
atkritumu
savākšanas laukumu
infrastruktūra
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
VARAM,
pašvaldības
ES KF, atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu
līdzekļi
2023
 
2.2.8. Nodrošināt 
sadzīvē
radušo bīstamo atkritumu
savākšanas iespējas visos
izveidotajos atkritumu
dalītās savākšanas
laukumos (aptverot
sadzīves ķīmiju, piesārņotu
iepakojumu,
medikamentus 
u.c.)
M2, M3,
M4, 1.4.,
5.1., 5.2.,
6.1.
Iegādāti konteineri
sadzīvē 
radušos
bīstamo atkritumu
savākšanai
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
VARAM,
pašvaldības
ES KF, atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu
līdzekļi
2025
 
2.2.9. Izveidot 
dalītās
savākšanas sistēmu
tekstilmateriālu
atkritumiem, 
sniedzot
atbalstu nepieciešamās
infrastruktūras izveidei
M2, M4,
1.1., 2.1.
Iegādāti konteineri
tekstilmateriālu
atkritumu savākšanai
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums un
materiālu otrreizēja
izmantošana
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
VARAM,
pašvaldības, RAS
ES KF, atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu, RAS
līdzekļi
2023
 
2.2.10. Izveidota 
dalītās
savākšanas sistēma
mēbeļu atkritumiem
M2, M4,
2.1.
Izveidotas dalītās
savākšanas 
vietas
mēbeļu atkritumiem
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums un
materiālu otrreizēja
izmantošana
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
VARAM,
pašvaldības, RAS
ES KF, atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu, RAS
līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
 
2.2.11. Veicināt 
tādu
atkritumu savākšanu un
sagatavošanu pārstrādei,
kas 
satur ievērojamu
M2, M4,
4.1., 4.2.,
4.3., 
5.1.,
5.2., 5.3.,
Iegādāti konteineri
EEIA un 
bateriju
savākšanai
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums un
materiālu otrreizēja
RAS
VARAM, VVD,
pašvaldības
RAS līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
115
/
276
daudzumu kritisko izejvielu
(galvenokārt, 
EEIA,
baterijas un akumulatori,
NTL un to sastāvdaļas)
5.2., 5.3.,
6.1.
materiālu otrreizēja
izmantošana
 
2.2.12. Veicināt 
pārtikas
atkritumu dalītu savākšanu
no uzņēmumiem un
iestādēm
M2, M4,
1.5., 2.1.
Konteineru iegāde
Samazināts radītais
PA 
daudzums
Komersanti
VARAM, ZM,
pašvaldības
ES KF,
komersantu
līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
 
2.2.13. Depozīta sistēmas
ieviešana un pilnveidošana:
1) ieviest depozīta sistēmu
dzērienu iepakojumam
Latvijā;
2) izvērtēt iespējas
paplašināt depozīta
sistēmas 
piemērošanu
papildus normatīvajos
aktos noteiktajiem
dzērieniem un iepakojuma
materiāliem (piemēram,
dzērienu 
kartons u.c.).;
3) sadarbībā ar Baltijas
valstīm (ar Igaunijas vides
ministriju) izvērtēt
stratēģiski vienotas
depozīta sistēmas 
izveides
pamatotību un iespējas
M2, 3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
1) Ieviesta depozīta
sistēma 
dzērienu
iepakojumam;
2) Izvērtēta depozīta
sistēmas
paplašināšana;
3) Izvērtēta vienota
depozīta 
sistēma.
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums un
materiālu otrreizēja
izmantošana
VARAM
Depozīta sistēmas
operators, 
nozaru
asociācijas
1) Depozīta
sistēmas
operators
2) LIFE
3) Interreg EE-LV
1) 2022
2) 2025
3) 2027
 
2.2.14. Izstrādāt
priekšlikumu par atbalsta
mehānismu iedzīvotājiem
specifisku 
bīstamo
atkritumu (azbestu
saturošo)
apsaimniekošanai
M3, 1.4.
Priekšlikums par
atbalsta 
mehānismu
iedzīvotājiem
izstrādāts
Samazināta bīstamo
atkritumu 
nonākšana
vidē, radot kaitējumu
VARAM
EM, LPS, VVD,
LLPA
Esošā budžeta
ietvaros, 
LVAF
2023
2.3.
Atkritumu sagatavošana 
atkārtotai izmantošanai un pārstrādei
 
2.3.1. Izvērtēt 
sistēmu, lai
veicināt labošanu un
sagatavošanu atkārtotai
izmantošanai ar mērķi
palielināt preču otrreizēju
izmantošanu 
un mazināt to
nonākšanu poligonos
M2, M4,
2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Samazināts
atkritumu 
poligonos
nonākošais atkritumu
apjoms
VARAM
 
Esošā budžeta
ietvaros
2021
116
/
276
 
2.3.2. Esošo 
sadzīves
atkritumu šķirošanas līniju
tehnoloģisko procesu
pilnveidošana
M2, M4
1.2., 1.3.,
3.1.,
3.2.,5.3.
Īstenoti investīciju
projekti
Palielinājies
pārstrādāto 
atkritumu
apjoms
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
VARAM
komersantu
līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
 
2.3.3. Būvniecības
atkritumu, EEI, NTL
sagatavošanas pārstrādei /
reģenerācijai 
procesu un
pārstrādes tehnoloģisko
procesu pilnveidošana
M2, M4,
1.6., 2.1.,
4.1., 
4.2.,
4.3., 5.3.
Īstenoti investīciju
projekti
Palielinājies
pārstrādāto 
atkritumu
apjoms
Komersanti
VARAM, EM
ES KF,
komersantu
līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
2.4.
Atkritumu pārstrādes 
veicināšana
 
2.4.1. Modernizēt
atkritumu pārstrādei
izmantotās esošās un
plānotās iekārtas 
palielinot
materiālu pārstrādi enerģijā
vai otrreizējās 
izejvielas
1.2., 1.3.,
3.1., 3.2.,
4.1., 
4.2.,
4.3., 5.3.
Īstenoti investīciju
projekti
Modernizētas
atkritumu 
pārstrādes
iekārtas
Komersanti
VARAM, EM
ES KF
2028
 
2.4.2. 
Mājkompostēšanas
un sadzīves BNA atkritumu
mikrokompostēšanas, tajā
skaitā, mazizmēra
kolektīvās 
kompostēšanas,
iespēju izvērtēšana mērķu
sasniegšanai
M2, M4,
1.2., 1.3.,
1.5., 
2.1.,
Veikts pētījums
Identificēti risinājumi
mikrokompostēšanas
attīstībai
Pašvaldības, NVO
VARAM,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
LIFE
2023
 
2.4.3. Atbalsts BNA
kompostēšanas
infrastruktūras izveidei un
attīstībai
M2, M4,
1.2., 1.3.,
1.5., 
2.1.
Īstenoti investīciju
projekti
Palielinājies
pārstrādātais 
BNA
daudzums
Kompostēšanas
iekārtu 
operatori
VARAM
ES KF,
kompostēšanas
iekārtu 
operatori
Visā plāna
darbības laikā
 
2.4.4. Atbalsts 
bioloģisko
atkritumu un pārtikas
atkritumu pārstrādei - ar
augstvērtīgu energoresursu
ražošanu (piemēram,
dabasgāzes 
kvalitātes
biometāns, bioetanols,
transporta degviela), kas
savākti no
vairumtirdzniecības bāzēm,
loģistikas centriem,
tirgiem, pārtikas ražošanas
uzņēmumiem, arī
lielveikaliem un
sabiedriskās ēdināšanas
M2, M4,
1.5., 2.1.
Īstenoti investīciju
projekti
Palielinājies
pārstrādātais 
BNA
daudzums
ZM, Biogāzes,
bioetanola,
transporta
degvielas ražotņu
operatori
EM, SM, VARAM
Biogāzes ražotņu
operatoru
finansējums, valsts
budžeta
finansējums
(piemēram,
ieņēmumi 
no
emisijas kvotu
izsolīšanas),
komersantu
līdzekļi, ES
finansējums.
Visā plāna
darbības laikā
117
/
276
 
2.4.5. Poligonu 
gāzes
apsaimniekošana -
poligonu gāzes
apsaimniekošanas 
sistēmu
pilnveidošana un attīstība,
lai nodrošinātu biogāzes
izmantošanu koģenerācijā
vai tās drošu
sadedzināšanu, ja tās
apjoms nav piemērots
lietderīgai izmantošanai.
M4
Īstenoti investīciju
projekti
Pilnveidotas poligona
gāzu
apsaimniekošanas
sistēmas.
VARAM, Poligonu
operatori
VARAM, EM,
VVD
Poligonu operatori
2028
 
2.4.6. Realizēt projektus:
1) tehnoloģiju ieviešanai no
būvniecības un ēku
nojaukšanas radušos
atkritumu sagatavošanai
pārstrādei un
atkalizmantošanai;
2) plastmasas un
plastmasas atkritumu
pārstrādei ar 
mērķi
atkritumus pārstrādāt
otrreizējās izejvielās;
3) materiālu (stikls,
plastmasas, papīrs,
tekstils u.c.) 
pārstrādei, it
īpaši tādu materiālu
pārstrādes iekārtu 
izveidei,
kuru tirgus un eksporta
iespējas ir 
ierobežotas
M1, M2,
M3, M4,
1.1, 1.2.,
1.3., 1.6.,
2.1., 3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Īstenoti investīciju
projekti
Pieaudzis
pārstrādāto
atkritumu/ materiālu
daudzums
Komersanti
VARAM, EM,
pašvaldības
ES KF līdzekļi,
Komersantu
līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
2.5.
Atkritumu 
reģenerācija
 
2.5.1. Pasākumi
kokapstrādes, papīra,
kartona, celulozes,
plākšņu vai mēbeļu
ražošanas atkritumu
reģenerācijai
M1, M2,
M3, M4,
2.1.
Īstenoti investīciju
projekti
Pieaudzis
pārstrādāto
atkritumu/ materiālu
daudzums
Iekārtu operatori
VARAM, EM
Iekārtu operatoru
finansējums
Visā plāna
darbības laikā
 
2.5.2. Atkritumu
reģenerācijas ar enerģijas
atguvi pasākumi pārstrādei
nederīgas atkritumu daļas
reģenerācijai (ievērojot
M2, M4,
2.1.
Īstenoti investīciju
projekti
Samazināts
poligonos
nonākošais atkritumu
apjoms
Iekārtu operatori
VARAM, EM,
pašvaldības
Iekārtu operatoru
finansējums
Visā plāna
darbības laikā
118
/
276
tehniski - 
ekonomisko
izvērtējumu un ietekmes uz
vidi novērtējumu)
2.6.
Poligonu infrastruktūras 
attīstības pasākumi
 
2.6.1. Atbalsts 
poligonu
pārstrukturizācijas
pasākumiem, pirms tam
veicot 
izmaksu efektivitātes
izvērtējumu, veicinot pāreju
uz citām 
atkritumu
apsaimniekošanas
darbībām, kas nav
apglabāšana un 
BNA
pārstrāde un kas ir
nepieciešamas AAR
M4, 2.1.
Īstenoti investīciju
projekti
Pilnveidota AAR
darbība
VARAM
Poligonu operatori,
pašvaldības
Iekārtu operatoru
finansējums
2024
 
2.6.2. Poligonu 
gāzes
apsaimniekošanas sistēmu
pilnveidošana un attīstība,
lai nodrošinātu biogāzes
izmantošanu koģenerācijā
vai tās 
drošu
sadedzināšanu, ja tās
apjoms nav piemērots
lietderīgai 
izmantošanai
M4
Īstenoti investīciju
projekti
Pilnveidotas poligona
gāzu
apsaimniekošanas
sistēmas
Poligonu operatori
VARAM, EM,
VVD
Poligonu operatori
2028
 
2.6.3. Esošo 
atkritumu
apglabāšanas krātuvju
konservācija, kur pēc 2024.
gada netiks veikta
atkritumu apglabāšana
M4, 2.1.
Īstenoti investīciju
projekti
Slēgti un rekultivēti
atkritumu
apglabāšanas
nodalījumi 3 SAP
Poligonu operatori
VARAM, VVD
Poligona operatoru
finansējums
2024
RV3. SABIEDRĪBAS INFORMĒTĪBAS PAR ATKRITUMU 
APSAIMNIEKOŠANAS JAUTĀJUMIEM, VIDES IZGLĪTĪBAS UN LĪDZDALĪBAS 
VEICINĀŠANA
 
3.1. Paplašināt 
atkritumu
radītāju informēšanas un
izglītošanas pasākumus,
lai atkritumu radītāji būtu
ieinteresēti atkritumu
rašanās 
novēršanā un
dalītā vākšanā. Atbalsts
pasākumiem, kas motivē
atkritumu radītājus
iesaistīties atkritumu
rašanās novēršanā,
atkritumu dalītā vākšanā
(tai skaitā attiecībā uz
M1, M2
1.1., 1.2.,
1.5., 
3.1.,
3.2., 5.1.,
5.2., 6.1.
7.1.,7.2.
Veikti informatīvi un
izglītojoši pasākumi
Samazinājies radītais
sadzīves atkritumu
daudzums
VARAM,
pašvaldība,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti, RAS
RAAC, atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti, RAS
LVAF, ES KF
LIFE
Visa plāna
darbības laikā
119
/
276
vienreizlietojamiem
plastmasas
izstrādājumiem
 
3.2. Atbalsts vides
izglītības aktivitātēm jūras
piegružojuma novēršanai,
samazināšanai un
sabiedriskajam
monitoringam (piemēram,
iniciatīva "Mana jūra")
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Veikti informatīvi un
izglītojoši pasākumi,
veikts sabiedriskais
monitorings
Samazināts jūras
piegružojums
VARAM
Vides izglītības
fonds, 
pašvaldības
LVAF, ES KF
LIFE
Visa plāna
darbības laikā
 
3.3. Izglītošanas un
informēšanas kampaņas
par atkritumu dalītās
vākšanas sistēmas
attīstību, jauniem sistēmas
elementiem (t.sk. BNA
dalītā 
vākšana, tekstila
atkritumu dalītā vākšana,
preču atkārtotas
izmantošanas centru
attīstība u.c.)
M1, M2,
1.1., 1.2.,
1.5., 
1.6.,
3.1., 5.1.,
7.1.
Veikti informatīvi un
izglītojoši pasākumi
Palielinājies dalīti
savākto 
atkritumu
daudzums un
materiālu otrreizēja
izmantošana
Pašvaldības
VARAM,
Komersanti,
pašvaldības,
RAAC, RAS
Pašvaldības,
komersanti, 
LVAF,
LIFE
Visa plāna
īstenošanas
laikā
 
3.4. Aprites 
ekonomikas
veicināšanas un izglītības
kompetences centru
izveide un pilnveidošana
atkritumu
apsaimniekošanas
reģionos
M1, M2,
M3, M4
Izveidoti
kompetences 
centri
Pilnveidota AAR
darbība
RAAC
Komersanti
ES KF LIFE
2024
 
3.5. Atbalsts vides
izglītības projektiem un
iniciatīvām atkritumu un
aprites 
ekonomikas jomās
izglītības iestādēs, it īpaši
Ekoskolu tīkla 
ietvaros
M1, M2,
M3, M4
Ieviesti vides
izglītības 
projekti un
iniciatīvas
Augusi sabiedrības
vides 
apziņa
IZM
VARAM NVO
izglītības 
iestādes,
pašvaldības
ES KF, LVIF
Visa plāna
īstenošanas
laikā
 
3.6. Atbalsts 
bezatkritumu
dzīvesveida un
pakalpojumu projektu
ieviešanai 
(piemēram,
bezatkritumu veikali,
bezatkritumu kopienas)
M1, M2,
M3, M4
Ieviesti projekti
Samazinājies radītais
sadzīves atkritumu
daudzums
VARAM
ZM , NVO, nozaru
asociācijas
Leader, ES KF
LVAF
Visa plāna
īstenošanas
laikā
 
3.7. Atkritumu
apsaimniekošanas
operatoru, namu
M1, M2,
1.1., 1.2.,
1.4., 
1.6.,
Realizēti informatīvi
semināri, informatīvi
materiāli
Uzlabojusies
atkritumu
apsaimniekošanas
LASUA
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti,
LIFE
2023
120
/
276
pārvaldnieku un dzīvojamo
ēku kooperatīvu
kapacitātes celšana
atkritumu
apsaimniekošanas
jautājumos
1.4., 
1.6.,
3.1., 5.1.,
6.1., 7.1.
materiāli
apsaimniekošanas
pakalpojumu kvalitāte
komersanti,
pašvaldības
 
3.8. Izstrādāt motivācijas
instrumentu:
a) atkritumu rašanās
novēršanu rūpniecībā un
produktu 
ražošanas
sākuma (dizaina) posmos,
tai skaitā attiecībā uz
iepakojumu;
b) ekoinovāciju attīstību,
ieviešanu un pielietojumu
preču iepakojumā un preču
dizainā;
c) tehnoloģijas un
pasākumus, kas nodrošina
sinerģijas 
starp ražošanas,
ekoinovācijas, atkritumu
rašanās 
novēršanas,
bioenerģijas un klimata
jomu pasākumiem
M1, M2,
1.2., 1.3.,
1.4., 
2.1.,
3.1., 3.2.,
4.1., 4.2.,
5.1., 5.2.,
5.3., 6.1.,
7.1., 
7.2.
Veikts publicitātes
pasākums
Samazinājies radītais
ražošanas atkritumu
daudzums
VARAM
EM, LIAA, nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
Katru gadu,
sākot ar 2022
RV4. ATBALSTA PASĀKUMI INOVĀCIJĀM, PĒTĪJUMIEM UN 
PILOTPROJEKTIEM AR LIETIŠĶO/RŪPNIECISKO 
IEVIRZI
128
 
4.1. Pilotprojekts
sintētiskās gāzes kā
dabas gāzes ekvivalenta
izstrāde 
nepārstrādājamo
atkritumu (non-recycable)
gazifikācijai un 
vitrificētu
pelnu frakcijas formulācija
jaunos būvniecības
produktos.
M2, M4,
2.1.
Ieviests pilotprojekts
Pieaudzis
pārstrādāto 
atkritumu
daudzums
VARAM
129
Komersanti, EM
LIFE
2027
 
4.2. Pilotprojekts 
pārtikas
produktu iepakojuma
ekodizaina izstrādei
atbilstoši 
aprites
ekonomikas principiem
M1, M2,
3.1.,
Ieviests pilotprojekts
Samazināts radītā
iepakojuma
daudzums
VARAM,
VARAM, LPUF,
Komersanti
LIFE
2027
 
4.3. Paraugprojektu
popularizēšana publiskajā
M1, M2,
M4, 2.1.
Ieviests pilotprojekts
Pieaudzis preču
otrreizējās
VARAM
Publiskās
pārvaldes 
iestādes
LIFE
2025
121
/
276
sektorā, kuri realizē
atkārtoti 
lietojamu, labotu
un pārstrādātu produktu
iepirkumu
M4, 2.1.
otrreizējās
izmantošanas/
labošanas sektors
pārvaldes 
iestādes
 
4.4. Inovatīvi 
risinājumi
būvniecības atkritumu
apjoma samazināšanai
(industriālās simbiozes
centrs, materiālu
platformas izveide,
dalīšanās modelis)
M1, M2,
M4, 1.6.
Ieviests pilotprojekts
Pieaudzis
pārstrādāto 
atkritumu
daudzums
VARAM
Komersanti,
LASUA
LIFE
2024
 
4.5. Pilotprojekts 
koksnes
atkritumu (it īpaši no
būvniecības, sadzīves
atkritumiem) pārstrādes
iespēju izpētei, pievienojot
no citām 
atkritumu
pozīcijām sintezētas vielas
un radot jaunus 
produktus
ar augstu pievienoto
vērtību, kas derīgi
ilgtermiņa 
lietošanai
M1, M2,
M4, 1.2.,
1.3., 1.6.
2.1.,
3.1.,3.2.,
7.1.,7.2.
Ieviests pilotprojekts
Pieaudzis
pārstrādāto 
atkritumu
daudzums
VARAM
ZM, EM,
komersanti
LIFE
2027
6.2. tabula
Kopsavilkums par 
Plāna 6. nodaļas pasākumu atbilstību Plāna mērķiem
Mērķa
Nr.
Politikas 
rezultāts un attiecīgais rezultatīvais 
rādītājs
130
Plāna 
pasākumi
131
, kas nodrošina Plāna mērķu 
sasniegšanu
1.1.
līdz 2023. gada 1. janvārim 
izveidota dalītas savākšanas sistēma tekstilmateriāliem
1.1.1.,1.1.4., 1.3.3.,1.5.2., 
1.5.6., 1.7.3., 2.2.1., 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4.,
2.2.7., 
2.2.9., 2.4.6., 3.1., 3.3., 3.7.,
1.2.
līdz 2025. gadam atkārtotai 
izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves
atkritumu 
apjomu palielināts vismaz līdz 55% pēc masas
1.1.4., 1.2.2., 1.2.4., 1.3.2., 
1.3.3.,1.3.5., 1.3.7.,1.3.11., 1.5.1., 1.5.2.,
1.5.3., 
1.5.6., 1.7.1., 1.8.3., 2.1.1., 2.2.1., 2.2.4., 2.2.7., 
2.3.2., 2.4.1.,
2.4.2., 2.4.3., 2.4.6., 3.1., 3.2., 3.3., 
3.7., 3.8., 4.5.
1.3.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gadam atkārtotai izmantošanai
sagatavoto un 
pārstrādāto sadzīves atkritumu apjoms tiek palielināts vismaz 
līdz
60% pēc masas
1.2.2., 1.2.4., 1.3.2.,1.3.5., 
1.3.7., 1.3.11., 1.5.1., 1.5.2., 1.5.3., 1.5.6.,
1.7.1., 
1.8.3., 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.2.1., 2.2.4., 2.2.7., 
2.3.2., 2.4.1,
2.4.2., 2.4.3., 2.4.6.,3.2., 3.3., 3.8., 
4.5.
1.4.
līdz 2025 .gada 1. janvārim 
izveidota dalītas savākšanas sistēma sadzīves
bīstamajiem 
atkritumiem
2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.2.1., 
2.2.2., 2.2.3., 2.2.7., 2.2.8., 2.2.14., 3.7.,
3.8.,
1.5.
līdz 2023. gada 31. decembrim 
nodrošināts, ka bioloģiskie atkritumi ir vai nu
pārstrādāti 
rašanās vietā, vai dalīti savākti un nodoti pārstrādei
1.1.4., 1.3.3., 1.5.2., 1.5.3., 
1.5.6., 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.2.1., 2.2.2.,
2.2.3., 
2.2.3., 2.2.6., 2.2.7., 2.2.12., 2.4.2., 2.4.3., 2.4.4., 
3.1.,
1.6.
vismaz 70% pēc svara nebīstamo 
būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumi, sagatavoti
1.1.1.,1.1.3., 1.1.4., 1.3.3., 
1.3.7.,1.3.10., 1.3.11.,1.8.5., 2.2.2.,
122
/
276
atkārtotai 
izmantošanai, pārstrādei un citai materiāla reģenerācijai, 
tostarp
aizbēršanai
2.2.3.,2.3.3., 
2.4.6., 3.7., 4.4., 4.5.
2.1.
nodrošināta virzība uz mērķi 
līdz 2035. gadam nodrošināt, ka poligonos apglabāto
sadzīves 
atkritumu īpatsvars ir samazinājies līdz 10% no kopējā radīto 
sadzīves
atkritumu daudzuma (pēc svara);
1.1.3., 1.2.2., 1.2.4., 1.3.2., 
1.3.7., 1.3.11., 1.5.1., 1.5.5. ,1.5.6.,
1.7.1., 1.7.3., 
1.7.4., 1.7.5., 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.2.1., 2.2.6., 
2.2.9.,
2.2.10., 2.2.12., 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., 2.4.2., 
2.4.3., 2.4.4., 2.4.6.,
2.5.1., 2.5.2., 2.6.1., 2.6.3., 3.2., 
3.3., 3.8., 4.1., 4.3., 4.5.
3.1.
līdz 2025. gada 31. decembrim 
tiek pārstrādāti 60% no izlietotā iepakojuma gadā un
tiek 
sasniegti normatīvajos aktos noteiktie minimālie pārstrādes 
mērķi konkrētām
atkritumu plūsmām
1.2.2., 1.3.2., 1.3.3.,1.3.6., 
1.3.7., 1.3.11., 1.5.1., 1.5.2., 1.5.4., 1.5.6.,
1.7.1.,1.7.2., 1.8.3., 2.1.2., 2.1.3., 2.2.1., 2.2.2., 
2.2.3., 2.2.4., 2.2.7.,
2.2.13., 2.3.2., 2.4.1, 2.4.6., 3.1., 
3.2., 3.7., 3.8., 4.2., 4.5.
3.2.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gada 31. decembrim tiek pārstrādāti 70%
no 
izlietotā iepakojuma gadā un tiek sasniegti normatīvajos 
aktos noteiktie minimālie
pārstrādes mērķi
1.3.2., 1.3.6., 1.3.7., 1.3.11., 
1.5.1., 1.5.2., 1.5.4., 1.5.6., 1.7.1.,
1.7.2., 1.8.3., 
2.1.2., 2.1.3., 2.2.1., 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4., 2.2.7.,
2.2.13., 2.4.1, 2.4.6., 3.1., 3.2., 3.8., 4.5.
4.1.
NTL savākšanas apmērs ir ne 
mazāk kā 50% no attiecīgajā gadā realizēto
transportlīdzekļu 
skaita
1.3.2., 1.3.7., 1.3.11.,1.8.2., 
2.2.11., 2.3.3., 2.4.1, 3.8.,
4.2.
visu savākto NTL sastāvdaļu un 
materiālu atkārtota izmantošana un pārstrāde notiek
vismaz 
85% apmērā no NTL vidējās pašmasas
1.3.2., 1.3.7., 1.3.11.,1.8.2., 
2.1.2., 2.2.11., 2.3.3., 2.4.1, 3.8.,
4.3.
savākto NTL sastāvdaļu un 
materiālu atkārtota izmantošana un reģenerācija notiek
vismaz 
95% apmērā no nolietotu transportlīdzekļu vidējās 
pašmasas
1.3.11.,1.8.2., 2.1.2., 2.2.11., 
2.3.3., 2.4.1
5.1.
līdz 2021. gada 13. augustam ir 
palielināts EEIA savākšanas apjoms līdz 40-45%
gadā, no to 
EEI vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados
1.1.4., 1.3.2., 1.3.3., 
1.3.7.,1.3.8., 1.3.11., 2.1.2., 2.1.4., 2.2.1., 2.2.2.,
2.2.3., 2.2.5., 2.2.7., 2.2.8., 2.2.11., 3.1., 3.3., 3.7., 
3.8.,
5.2.
no 2021.gada 14.augusta ir 
palielināts EEIA atkritumu savākšanas apjoms līdz 65%
no to 
EEI vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados
1.3.2., 1.3.3., 1.3.7., 1.3.8., 
1.3.11., 2.1.2., 2.1.4., 2.2.1., 2.2.2.,
2.2.3., 2.2.5., 
2.2.7., 2.2.8., 2.2.11., 3.1., 3.8.,
5.3.
EEIA reģenerācija un pārstrāde 
notiek atbilstoši normatīvo aktu prasībām
1.3.8., 1.3.11., 1.8.3., 2.1.2., 
2.1.3., 2.1.4., 2.2.5., 2.2.11., 2.3.2.,
2.3.3., 3.8.,
6.1.
tiek savākti 45% no iepriekšējos 
trīs gados tirgū laistā pārnēsājamo bateriju un
akumulatoru 
vidējā svara
1.3.2., 1.3.3.,1.3.4., 1.3.7., 
1.3.11., 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.2.1., 2.2.2.,
2.2.3., 
2.2.7., 2.2.8., 2.2.11., 3.7., 3.8.,
7.1.
līdz 2025.gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu
iepakojuma savākšana 77% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā
iepakojuma apjoma pēc masas
1.1.4., 1.2.2., 1.2.4.,1.2.6., 
1.3.2., 1.3.3., 1.3.6., 1.3.7., 1.3.11., 1.5.4.,
1.7.1., 
1.7.2., 1.8.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.2.1., 2.2.2., 2.2.3., 
2.2.4., 2.2.7.,
2.2.13., 2.4.6., 3.1., 3.2., 3.3., 3.7., 
3.8., 4.5.
7.2.
līdz 2029. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu
iepakojuma savākšana 90% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā
iepakojuma apjoma pēc masas
1.2.6., 1.3.2., 1.3.7., 1.3.11., 
1.5.4., 1.7.1., 1.7.2., 1.8.1., 2.1.2.,
2.1.3., 2.2.1., 
2.2.2., 2.2.3., 2.2.4., 2.2.7., 2.2.13., 2.4.6., 3.1., 3.2.,
3.8., 4.5.
7. PLĀNĀ 
PAREDZĒTO PASĀKUMU ĪSTENOŠANAI NEPIECIEŠAMAIS UN PIEEJAMAIS 
FINANSĒJUMS UN TĀ AVOTI
Vēl nav apstiprināta ES parlamenta un Padomes regula, ar ko 
paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus,
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā 
uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības 
fondu un
Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu, kā arī saistīto 
regulu, kas nosaka ES fondu finansējuma izmantošanas nosacījumus 
un principus. Tikai pēc minēto regulu
apstiprināšanas Darbības 
programma "Izaugsme un nodarbinātība" varēs tikt saskaņota ar EK 
un apstiprināta.
2014.-2020. gada reģionālā atbalsta kartes darbības termiņš ir 
pagarināts līdz 2021. gada 31. decembrim, savukārt Valstu 
reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2021.-
123
/
276
2027. gadam raitas 
procedūras izpildes gadījumā indikatīvi varētu tikt apstiprinātas 
tikai 2022. gadā. Pēc šo dokumentu apstiprināšanas varēs tikt 
uzsākta MK
noteikumu izstrāde investīciju saņemšanai.
Pēc MK noteikumu izstrādes un apstiprināšanas plānota atlases 
procedūra - atlases nolikuma izstrāde un saskaņošana, atlases 
izsludināšana, pieteikšanās
periods, iesniegto projektu 
vērtēšana, kam seko līguma slēgšana ar finansējuma saņēmēju. 
Ievērojot minēto, 2023. gada otrajā pusgadā varētu tikt plānoti 
pirmie
maksājumu pieprasījumi (t.sk., avanss).
Investīciju projektu ieviešanai plānojamais finansējums sastāv 
no KF finansējuma un finansējuma saņēmēja līdzfinansējuma. 
Līdzfinansējuma apmērs atkarīgs no
valsts atbalsta likmes 
intensitātes (minimālā līdzfinansējuma likme - 15% sabiedriskā 
pakalpojuma sniedzējiem; maksimālā - komersantiem un pašvaldībām 
indikatīvi
līdz 50-65%) atkarībā no finansējuma saņēmēja veidiem. 
Konkrētas valsts atbalsta likmes noteiks valsts atbalsta 
regulējums (t.sk., Valstu reģionālā atbalsta
pamatnostādnes 
2021.-2027. gadam).
Ietekme uz pašvaldību un valsts budžetu atkarīga no pašvaldību 
intereses iesniegt projektus atkritumsaimniecības jomā un līdz ar 
to ieguldīt līdzfinansējumu projektu
īstenošanā. ES fondu 
2014-2020.gada plānošanas periodā pašvaldību iesniegto 
atkritumsaimniecības projektu finansējums no pašvaldību 
līdzekļiem nepārsniedza 0,8
milj. eiro (to veido 65% 
līdzfinansējuma likme).
Valsts budžeta ieņēmumi ir maksimāli iespējamā finansējuma KF 
daļa (maksimāli 85%) apmērā no projektam pieejamā kopējā 
attiecināmā finansējuma
(attiecināmām izmaksām). Budžeta izdevumi 
ir projektu ieviešanai nepieciešamie kopējie finanšu līdzekļi, 
t.sk. KF finansējums, kā arī līdzfinansējums, kas atbilstoši
nosacījumiem, jānodrošina no valsts budžeta un pašvaldību 
budžeta. Precīzu finansējuma apjomu budžeta izdevumu sadaļā, kas 
tiks izmantots no publiskajiem
resursiem, nav iespējams norādīt 
detalizācijā pa pasākumiem un gadiem pirms nav apstiprināta 
Darbības programma "Izaugsme un nodarbinātība".
Attiecīgi Plānā informācija par nepieciešamo valsts un 
pašvaldību budžeta finansējumu ir sniegta atšķirīgā formā no tā, 
ko paredz Ministru kabineta 2014. gada 2.
decembra noteikumu Nr.7 
37 "
Attīstības plānošanas dokumentu izstrādes un ietekmes 
izvērtēšanas noteikumi
" 
2. pielikumā
 un 25.6. apakšpunktā 
noteiktais.
Kopā ES fondu 2021.-2027. gada plānošanas perioda Darbības 
programmā indikatīvi paredzētais finansējums atkritumu 
apsaimniekošanas jomā ir raksturots 7.1.
tabulā.
7.1. tabula
ES fondu 
2021.-2027. gada plānošanas perioda Darbības programmā indikatīvi 
paredzētais finansējums atkritumu apsaimniekošanas jomā
Specifiskais atbalsta mērķis 
(SAM)
2.2.2.SAM "Pārejas uz aprites 
ekonomiku veicināšana" (iekļaujot aktivitātes gan atkritumu
apsaimniekošanai gan aprites ekonomikai
132
ES fondu finansējums, EUR
103 530 000
133
Līdz 2025. gadam pieejamais ES fondu 
finansējums
bez elastības finansējuma (50% no 2026. un 2027. 
g.),
EUR
87 482 850
Darbības programmas ieviešanai plānojamie provizoriskie 
rādītāji atkritumu apsaimniekošanas nozarē, kas var tikt 
precizēti līdz ar Darbības programmas
apstiprināšanu, ir norādīti 
plāna 7.2. tabulā.
7.2. tabula
124
/
276
Darbības 
programmas ieviešanai plānojamie provizoriskie rādītāji atkritumu 
apsaimniekošanas nozarē
Rādītāji
Bāzes 
vērtība
(2018. g.),t
Sasniedzamā vērtība
t /gadā uz 31.12.2029.
Tiks 
sniegts ieguldījumu sekojošu mērķu sasniegšanas 
veicināšanā
Iznākuma rādītāji
"Papildu jauda atkritumu
pārstrādei"
 
95 000
1) Pārstrādātie sadzīves atkritumi 2025. g. sasniedz 55% no 
radītā apjoma, 2030
.g. - 60%;
2) Samazināts poligonos apglabātais sadzīves atkritumu 
daudzums (% no radītā
sadzīves atkritumu daudzuma).
Plāna mērķi - 1.2, 1.3., 1.5., 2.1., 3.1., 3.2.
Rezultāta rādītāji
"Pārstrādāto atkritumu apjoms"
355 050
594 0
1) Pārstrādātie sadzīves atkritumi 2025.g. sasniedz 55 % no 
radītā apjoma,
2030.g.- 60%;
2) Samazināts poligonos apglabātais sadzīves atkritumu 
daudzums (% no radītā
sadzīves atkritumu daudzuma).
Plāna mērķi - 1.2, 1.3., 1.5., 2.1., 3.1., 3.2.
Rezultāta rādītāji
"Dalīti savākti atkritumi"
188 807
198 807
1) Nodrošināta dalīti atkritumu apjoma palielināšanās.
Plāna mērķi - 1.1., 1.5., 1.4.
Pašvaldību budžetu plāna īstenošanai šobrīd nav iespējams 
aprēķināt, jo saskaņā ar šo plānu un normatīvajiem aktiem par 
atkritumu apsaimniekošanu līdz 2022.
gada 31. decembrim AAR 
pašvaldībām jāizstrādā un jāapstiprina reģionālie atkritumu 
apsaimniekošanas plāni, kuros jāiekļauj arī reģionālajā atkritumu
apsaimniekošanas plānā paredzēto pasākumu īstenošanai pieejamais 
un papildus nepieciešamais finansējums un tā avoti, tai skaitā 
izveidotās atkritumu
apsaimniekošanas infrastruktūras uzturēšanas 
izmaksas. 2021. gadā paredzēts izveidot jaunus AAR, ievērojot arī 
ATR rezultātā izveidotās pašvaldības.
Indikatīvs attīstības vajadzību novērtējums par atkritumu 
apsaimniekošanas sektora efektīvai ekspluatācijai un attīstības 
nodrošināšanai nepieciešamo investīciju
apjomu laika posmā līdz 
2035. gadam ir atspoguļots 6. pielikumā. Nepieciešamais 
investīciju apjoms noteikts, vadoties no nepieciešamajiem 
pasākumiem, pasākumu
apjoma un šo pasākumu īstenošanas izmaksām, 
kas aprēķinātas pamatojoties uz īstenošanā esošiem un iepriekš 
īstenotiem infrastruktūras attīstības projektiem.
Investīciju 
vajadzību novērtējums prioritāri īstenojamo pasākumu īstenošanai 
ir apkopots 7.3. tabulā. Tas sagatavots, ņemot vērā patreiz spēkā 
esošās un nākotnē
aktuālās normatīvo aktu prasības atkritumu 
apsaimniekošanas sektorā, veiktās analīzes ietvaros konstatētās 
neatbilstības un apsvērumus par optimālo sistēmas
attīstības 
scenāriju. Jāņem vērā, ka prioritāri īstenojamo pasākumu saraksts 
ir savstarpēji pakārtots, līdz ar to mainot prioritāti kādai 
atsevišķai aktivitātei, prioritātes var
mainīties arī citām 
saistītajām aktivitātēm.
Raugoties no atbalsta un finansējuma avota viedokļa, ne visas 
prioritāri īstenojamās aktivitātes ir plānots finansēt izmantojot 
ES fondu līdzekļus - finansējuma avots
tiks noteikts, vadoties no 
finanšu instrumentu pielietošanas nosacījumiem un atbalsta 
ietvaros finansējamajām aktivitātēm. 7.4. tabulā ir identificēti 
potenciālie investīciju
pasākumu finansēšanas avoti, t.sk. arī ES 
finansējums un tā līdzfinansējuma apmērs publiskās privātās 
partnerības projekta ietvaros, ES fondu finansējums. Ieviešot
pasākumus un lemjot par paredzēto pasākumu īstenošanu atkritumu 
apsaimniekošanas sektorā, tiks ievērotas atbilstošas 
komercdarbības atbalsta kontroles normas.
Papildu finansējuma 
piešķiršana 2022., 2023. un tālākos gados notiks atbilstoši 
valsts budžeta iespējām.
Atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstības pasākumu 
finansēšana ir jābalsta uz principu "piesārņotājs maksā". Tas 
nozīmē, ka atkritumu apsaimniekošana
sistēmas tiek nodrošinātas 
no atkritumu apsaimniekošanas maksas, ko maksā atkritumu 
radītājs. Vienlaikus sistēmas attīstībai nepieciešamas 
investīcijas
infrastruktūras izveides, tajā skaitā atkritumu 
pārstrādes jaudu attīstīšanas, nodrošināšanai.
Investīciju vajadzību atkritumu 
apsaimniekošanas sistēmas attīstībā finansēšanas potenciālie 
avoti ir:
1) Valsts un pašvaldību budžets un to veidojošie nodokļu 
ieņēmumi; 
125
/
276
1) Valsts un pašvaldību budžets un to veidojošie nodokļu 
ieņēmumi;
2) ES fondu līdzekļi;
3) Citi ārvalstu finanšu instrumenti (t.sk. Norvēģijas finanšu 
instruments, Šveices finanšu instruments).
4) Privātie līdzekļi, ko veido operatoru ienākumi no:
‒
 atkritumu apsaimniekošanas maksām un tarifiem,
‒
 atkritumu apsaimniekošanas operatoru ienākumi no šķiroto un 
pārstrādei vai reģenerācijai nodoto atkritumu realizācijas 
(plastmasa, PET, papīrs, stikls, komposts,
metāls, 
u.c.),
134
‒
 ienākumi no atkritumu apsaimniekošanas procesā radītajiem un 
realizētajiem blakusproduktiem: gāze, siltumenerģija, 
elektroenerģija u.c.
‒
 citi ienākumi (papildus saistītie pakalpojumi un/vai 
produkti - piemēram, transports, konteineru noma, dārzeņu 
audzēšana izmantojot gāzes pārstrādes procesā
radušos siltumu 
u.c.);
‒
 kredītresursi
7.3. tabula
Investīciju 
vajadzību atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstībā 
apkopojums
Nr.
p.k.
Pasākums
Piezīmes 
un pamatojums
Rezultāts
Investīcijas EUR
Plāna 
mērķi
1.
Investīcijas atkritumu apglabāšanas 
poligonu infrastruktūrā
 
1.1.
Sagatavošana
pārstrādei /
reģenerācijai 
(R12B)
Iekārtu modernizācija 10 atkritumu poligonos, 
t.sk. nešķiroto
sadzīves atkritumu plūsmas apstrādes 
pilnveidošanai, dalīti
savākto BNA sagatavošanai pārstrādei, 
NAIK sagatavošana
reģenerācijai. Poligonos apstrādājamo 
nešķiroto sadzīves
atkritumu un dalīti savākto BNA apjoms 
vidēji plāna pārskata
periodā ir 540 tūkst. t/gadā, 
nepieciešamās iekārtu modernizācijas
izmaksas tiek lēstas 
vidēji 95-100 EUR uz vienu apstrādes jaudas
tonnu.
‒
 BNA sagatavošana
pārstrādei 
- vidēji 210
tūkst. t/gadā
‒
 NAIK sagatavošana
reģenerācijai - vidēji 130
tūkst. t/gadā
52 900 000
M2, M4
1.2, 1.3., 1.5.,
2.1., 
3.1.,3.2.
1.2.
BNA pārstrādes
iekārtas (R3D)
BNA pārstrādes iekārtu izveide 5 atkritumu 
apglabāšanas
poligonos. atkritumu poligona "Pentuļi" BNA 
pārstrādes iekārtu
darbības jaudas palielināšana, poligona 
"Getliņi" BNA pārstrādes
iekārtu attīstības II kārta. BNA 
pārstrādes iespējas un BNA
pārstrādes iekārtas izveidošana 
poligonā "Brakšķi". Bez poligona
"Getliņi" būvniecības fāzē 
esošā esošā BNA pārstrādes iekārtu
izveides projekta, jaudu 
iztrūkums tiek lēsts 110 tūkst. t/gadā.
BNA pārstrādes 
iekārtu izveides investīciju izmaksa uz vienu
pārstrādes 
jaudas tonnu tiek lēstas no 550-650 EUR/t.
‒
 BNA pārstrādes jaudu
palielinājums par vidēji
110 tūkst. t/gadā
65 600 000
M2, M4
1.2., 1.3., 1.5.,
2.1.
126
/
276
1.3.
Infiltrāta
apsaimniekošana
Infiltrāta attīrīšanas 
sistēmas kapacitātes paaugstināšana 6
sadzīves atkritumu 
apglabāšanas poligonos. Poligonos, kuros tiek
nodrošināts 
atkritumu apglabāšanas pakalpojums, ir
nepieciešams veikt 
infiltrāta attīrīšanas sistēmas modernizāciju,
kas ietver 
priekšattīrīšanas sistēmu uzstādīšanu, jaudas
palielināšanu 
un infiltrāta koncentrāta apsaimniekošanas
optimizāciju. 
Nepieciešamās investīciju izmaksas tiek plānotas:
poligonā 
"Getliņi" 7,5 milj. EUR; pārējos poligonos, kur vidējā
termiņā tiks turpināta atkrituma apglabāšanas darbība 1,8-2,5 
milj.
EUR (katram poligonam). Publiskais finansējums nav 
paredzēts.
‒
 Nodrošināta
nepieciešamā 
infiltrāta
attīrīšanas iekārtu
kapacitāte
15 400 000
M4
1.3.-1.8. pasākumi
nepieciešami
direktīvas
1999/31/EK
prasību izpildei
1.4.
Gāzes
apsaimniekošana
Poligona gāzes apsaimniekošanas sistēmas kapacitātes
paaugstināšana 6 sadzīves atkritumu apglabāšanas poligonos, 
kur
tiek veikta atkritumu apglabāšana - investīcijas 
paredzētas
nākamo gāzes savākšanas sistēmas kārtu izbūvei 
un
reģenerācijas iekārtu pilnveidošanai. Indikatīvi 
noteiktās
nepieciešamo investīciju izmaksas ir: 8,5 milj. 
EUR poligonā
"Getliņi" (t.sk. gāzes attīrīšana un 
sagatavošana biometānam
atbilstošā kvalitātē); 1,1-3,0 
milj. EUR pārējos poligonos. Ja
atkritumu apglabāšanas 
poligons turpina darbību, tad poligona
operators nodrošina, 
ka tiek turpināta poligona gāzu savākšana.
Šis jautājums 
tiks vērtēts, izstrādājot reģionālos atkritumu
apsaimniekošanas plānus.
4 poligonos, kur atkritumu apglabāšana tiek apturēta, 
minimālo
poligona gāzes apsaimniekošanas prasību izpildei 
paredzēti
ieguldījumi robežās no 150-200 tūkst. EUR. 
Biogāzes ieguve
poligonos tiks turpināta atbilstoši MK 
27.12.2011. noteikumiem
Nr. 1032 "
Atkritumu poligonu 
ierīkošanas, atkritumu poligonu un
izgāztuvju 
apsaimniekošanas, slēgšanas un rekultivācijas
noteikumi
", 
tā kā prasība nodrošināt poligona gāzu savākšanu
videi un 
cilvēku dzīvībai drošā veidā attiecas arī uz rekultivētiem
poligoniem.
‒
 Nodrošināta poligona
gāzes 
savākšanas un
utilizācijas sistēmu
efektīva darbība
15 750 000
1.5.
Atkritumu
apglabāšanas
infrastruktūra (D1)
Atkritumu apsaimniekošanas 
reģionos, kur pārskata periodā
saskaņā ar aprēķiniem 
atkritumu apglabāšanas jaudas būs
nepietiekamas, paredzēta 
jaunu atkritumu apglabāšanas krātuvju
izbūve. Nepieciešamā 
papildus kapacitāte tiek lēsta 1,5 milj. t
poligonā "Getliņi" 
un 0,45 milj. t poligonā "Ķīvītes", 0,4 milj. t
"Daibe". 
Atkritumu krātuves izbūves investīciju izmaksas vidēji
400-550 tūkst. EUR par atkritumu krātuves ar ietilpību 100 
tūkst. t
izbūvi.
‒
 Papildus
nepieciešamās 
atkritumu
apglabāšanas jaudas līdz
2035. gadam: 1950 tūkst.
t
‒
 Nepieciešamās
investīciju 
izmaksas tiek
plānotas: poligonā Getliņi
7,5 milj. EUR; 
pārējos
poligonos, kur vidējā
termiņā tiks turpināta
atkrituma apglabāšanas
10 500 000
127
/
276
darbība 1,8-2,5 milj. EUR
(katram 
poligonam).
Publiskais finansējums
nav paredzēts.
1.6.
Esošo krātuvju
rekultivācija
Piepildīto krātuvju 
rekultivācija poligonos "Ķīvītes" un "Getliņi",
kopējā 
rekultivējamā krātuvju platība 19,4 ha, t.sk. 6,1 ha poligonā
"Ķīvītes", 3,4 ha poligonā "Daibe", 9,9 ha poligonā "Getliņi" 
-
rekultivācijas darbu izmaksas noteiktas vidēji 300 tūkst. 
EUR/ha
‒
 Veikti rekultivācijas
darbi 
19,4 ha platībā
4 825 000
1.7.
Esošo krātuvju
konservācija
Krātuvju iekonservēšana un 
infiltrāta attīrīšana poligonos, kur
atkritumu apglabāšanas 
darbības tiek apturētas. Darbi ietver
uzkrātā infiltrāta 
attīrīšanu pilnā apjomā, atkritumu pārvietošanu
vienā 
krātuves sektorā, norobežojošā vaļņa izbūvi un nokrišņu
necaurlaidīga pārklājuma izveidi. Konservācijas darbu 
izmaksas
novērtētas vidēji 290 tūkst. EUR/ha
‒
 Veikti krātuvju
iekonservēšanas darbi 4
poligonos, kopējā platība
25 ha
7 330 100
1.8.
Vides aizsardzības,
infrastruktūras
paplašināšanas
pasākumi
Poligona "Getliņi" un 
piegulošās teritorijas sanācijas darbi - lai
mazinātu 
vēsturisko piesārņojumu paredzēts veikt bijušās
atkritumu 
izgāztuves (~25 ha platībā) pārrakšanu, grunts/
gruntsūdens 
sanāciju, tāpat paredzēts veikt poligona teritorijas
paplašināšanu ~ 10 ha platībā. Poligona "Daibe" paredzēta
pievedceļa rekonstrukcija (3,7 km). Poligona "Dziļā vāda"
paredzēta meliorācijas sistēmas rekonstrukcija.
‒
 Minimizēta sadzīves
atkritumu poligonu
izraisītā ietekme uz vidi
un 
ekspluatācijas drošība
98 450 000
KOPĀ 270 
755 100
 
2.
Investīcijas atkritumu dalītās 
vākšanas infrastruktūras attīstībā
 
2.1.
Sadzīves atkritumu
dalītās 
savākšanas
infrastruktūras
pārklājuma
paplašināšana
Papildus sadzīves atkritumu 
dalītās vākšanas konteineru
izvietošana papīra, plastmasas, 
stikla un metāla dalītajai vākšanai.
Paredzēta gan 
pārvietojamo, gan pazemes tipa konteineru iegāde
un 
izvietošana. Vidējās konteineru iegādes izmaksa tiek lēstas
350 EUR par vienu konteineru.
‒
 Izvietoti ~6 tūkstoši
dažāda tilpuma dalītās
vākšanas konteineri
2 200 000
M2, M4
1.2.; 1.3.; 1.4;
12..; 3.1.; 
3.2.;
7.1.; 7.2.
2.2.
Šķiroto atkritumu
savākšanas 
laukumu
infrastruktūras
paplašināšana
Jaunu šķiroto atkritumu 
savākšanas laukumu ierīkošana. Laukuma
ierīkošana ietver 
normatīvo aktu prasībām atbilstoša laukuma
izbūvi un 
aprīkošanu, t.sk. nepieciešamo konteineru iegādi. Lai
nodrošinātu spēkā esošo normatīvo aktu prasību izpildi
nepieciešama papildu 14 laukumu ierīkošana, īstenojot
priekšlikumu palielināt laukumu izvietojuma intensitāti līdz 
vienam
laukumam katrā novadā (esošajā administratīvi 
teritoriālajā
iedalījumā) kur iedzīvotāju skaits ir vismaz 5 
tūkst. iedz.,
nepieciešami vēl papildus 13 laukumi, kas kopā 
veido 27
laukumus. Viena laukuma ierīkošanas indikatīvās 
izmaksas
noteiktas vidēji 80 tūkst. EUR.
‒
 Ierīkoti papildus 27
šķiroto atkritumu
savākšanas laukumi
2 100 000
M2, M4
1.1.; 1.2.; 1.3.;
1.4.; 1.5.; 
2.1.;
3.1.; 3.2.;
5.1.;5.2.; 5.3.;
6.1.; 7.1.; 7.2.
Bioloģiski noārdāmo
Bioloģiski noārdāmo atkritumu 
dalītās vākšanas konteineru iegāde
un izvietošana - dažāda 
tilpuma pārvietojamu un stacionāri
uzstādāmu specializēto 
konteineru iegāde BNA dalītajai vākšanai
‒
 Izvietoti ~25 tūkstoši
dažāda tilpuma BNA
M2, M4
1.2.; 1.3.; 1.5.;
2.1.
128
/
276
2.3.
atkritumu 
dalītā
vākšana
no iedzīvotājiem, 
uzņēmumiem un iestādēm. Sākotnēji
nepieciešamais konteineru 
skaits tiek lēsts ~ 25 tūkst.
konteineru. Vidējās izmaksas uz 
viena konteinera iegādi un
uzstādīšanu prognozētas 250 
EUR.
dažāda tilpuma BNA
dalītās vākšanas
konteineri
6 400 000
2.1.
2.4.
Tekstila atkritumu
dalītās 
vākšanas
infrastruktūras izveide
Īpaši tekstila atkritumu 
savākšanai piemērotu konteineru iegāde un
uzstādīšana 
publiski pieejamās vietās. Sākotnēji nepieciešamo
konteineru 
skaits tiek lēsts ~ 500 gab., prognozētās viena
konteinera 
iegādes un uzstādīšanas izmaksas ~ 2,5 tūkst. EUR.
‒
 Izvietoti ~500 tekstila
atkritumu dalītās
savākšanas punkti
1 250 000
M2, M4
1.1.; 1.2.; 1.3.;
2.1.
2.5.
Sadzīves bīstamo
atkritumu
apsaimniekošana
Sadzīves bīstamo atkritumu 
uzkrāšanas konteineru (ekotvertņu)
izvietošana visos šķiroto 
atkritumu savākšanas laukumos, kur
tādas nav izvietotas. 
Konteineram jābūt aprīkotam ar
nepieciešamajam tvertnēm 
atsevišķu sadzīves bīstamo atkritumu
plūsmu uzkrāšanai. Viena 
konteinera iegādes un uzstādīšanas
izmaksas indikatīvi tiek 
lēstas 4,0 tūkst. EUR
‒
 Izvietoti ~80 papildus
sadzīves bīstamo
atkritumu savākšanas
konteineri
360 000
M2, M4
1.2.; 1.3.; 1.4.;
2.1.; 5.1.; 
5.2.;
5.3.; 6.1.
2.6.
Pārtikas atkritumu
dalītā 
savākšana no
uzņēmumiem un
iestādēm
Speciālu pārtikas atkritumu 
uzkrāšanai un pārvadāšanai piemērotu
lielizmēra konteineru 
iegāde - pārtikas atkritumu savākšanai no
ražošanas 
uzņēmumiem, loģistikas centriem, lielveikaliem.
Plānotās 
viena konteinera iegādes izmaksas vidēji 6,0 tūkst. EUR,
indikatīvi nepieciešamais konteineru skaits ~100. gab.
‒
 Iegādāti ~100
specializētie 
lielizmēra
konteineri
600 000
M2, M4
1.2.; 1.3.; 1.5.;
2.1.
KOPĀ 12 910 
000
 
3.
Investīcijas 
atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai 
infrastruktūrā
 
3.1.
Preču savākšanas
infrastruktūras izveide
Konteineru izvietošana 
šķiroto atkritumu savākšanas laukumos,
viena konteinera 
iegādes izmaksas vidēji 5,0 tūkst. EUR,
nepieciešamais 
konteineru skaits ~100 gab.
‒
 Izvietoti ~100 konteineri
atkārtotai izmantošanai
paredzētu preču
pieņemšanai un
uzglabāšanai
500 000
M2, M4
1.1.; 1.2.; 1.3.;
2.1.; 
5.1.;5.2.; 5.3.
3.2.
Preču labošanas un
sagatavošanas
atkārtotai
izmantošanai centru
izveide
Preču labošanas un 
sagatavošana atkārtotai izmantošanai centru
izveide - telpu 
iekārtošana un aprīkošana. Sākotnēji izveidojams
pa vienam 
centram katrā atkritumu apsaimniekošanas reģionā,
indikatīvās 
viena centra izveides izmaksas ~ 350 tūkst. EUR
‒
 Sākotnēji izveidoti 5
centri, pa vienam katrā
atkritumu
apsaimniekošanas
reģionā
1 750 000
M2, M4
1.1.; 1.2.; 1.3.;
2.1.; 5.1; 
5.2.; 5.3.
KOPĀ 2 250 
000
 
4.
Investīcijas 
atkritumu sagatavošanas pārstrādei un reģenerācijai 
infrastruktūrā
 
4.1.
Esošo dalīti savākto
sadzīves 
atkritumu
šķirošanas līniju
tehnoloģisko procesu
pilnveidošana
Iekārtu modernizācija dalīti 
savākto atkritumu sagatavošanai
pārstrādei, materiālu 
kvalitātes uzlabošana, jaudu palielināšana.
Plānotais jaudu 
pieaugums 100 tūkst. t/gadā, indikatīvās
investīciju izmaksas 
uz vienu sagatavošanas pārstrādei iekārtu
jaudas tonnu 250 
EUR
‒
 Dalīti savākto atkritumu
sagatavošanas pārstrādei
jaudu palielinājums par
100 tūkst. 
t./gadā
25 000 000
M2
1.2.; 1.3.; 2.1.;
3.1.; 
3.2.
Citu atkritumu plūsmu
(piem., 
EEI, NTL,
Tādu atkritumu plūsmu, kā 
būvniecības atkritumu, elektrisko un
elektronisko iekārtu, 
nolietotu transportlīdzekļu, u.c.
‒
 Pilnveidoti atsevišķu
atkritumu plūsmu
M2, M4
1.1., 1.2.; 1.3.;
129
/
276
4.2.
(piem., 
EEI, NTL,
būvniecības atkritumu)
apstrādes
tehnoloģisko 
procesu
pilnveidošana
sagatavošanas pārstrādei / 
reģenerācijai tehnoloģisko procesu
pilnveidošana ar mērķi 
palielināt pārstrādei nodoto materiālu
apjomu. Precīzs 
sasniedzamais rezultāts netiek definēts,
pasākuma mērķis ir 
jaunu tehnoloģisko risinājumu ieviešanas
veicināšana.
sagatavošanas pārstrādei
/ reģenerācijai
tehnoloģiskie procesi
samazinot apglabāto
atkritumu 
daudzumu
10 000 000
1.4.; 1.6.; 
2.1;
4.1.; 4.2.; 4.3.;
5.1.; 5.2.; 5.3.
4.3.
Tekstila atkritumu
savākšana 
un
šķirošanas centra
izveide
Telpu izbūve / iekārtošana un 
aprīkojuma piegādes dalīti savākto
tekstila atkritumu 
šķirošanai un sagatavošanai atbilstoši
turpmākajam 
izmantošanas veidam. Sākotnēji nepieciešamās
apstrādes jaudas 
tiek lēstas no 5 līdz 10 tūkst. t/gadā, indikatīvās
investīciju izmaksas 175 EUR uz vienu šķirošanas iekārtu 
jaudas
tonnu.
‒
 Izveidots tekstila
atkritumu šķirošanas
centrs ar darbības jaudu
līdz 10 
tūkst. t/gadā
1 750 000
M2, M4
1.1.; 1.2.;
1.3.; 2.1.
KOPĀ 36 750 
000
 
5.
Investīcijas 
atkritumu pārstrādes infrastruktūrā
 
5.1.
Bioloģisko atkritumu
un 
pārtikas atkritumu
pārstrāde
BA un PA pārstrāde transporta 
degvielā - atsevišķu iekārtu izbūve
BA un PA pārstrādei, kas 
savākti no vairumtirdzniecības bāzēm,
loģistikas centriem, 
tirgiem, pārtikas ražošanas uzņēmumiem arī
lielveikaliem un 
sabiedriskās ēdināšanas. Atbalstāma tādu iekārtu
izbūve, kas 
nodrošina augstvērtīgu energoresursu ražošanu,
piemēram, 
dabasgāzes kvalitātes biometāns, bioetanols.
Nepieciešamā 
iekārtu jauda tiek lēsta 20 tūkst. t/gadā - PA un
~20 tūkst. 
t/gadā pārtikas ražošanas blakusprodukti, prognozētās
investīciju izmaksas ~ 625 EUR uz pārstrādes jaudas tonnu.
Pasākuma īstenošanas rezultātā nodrošināta jaunu, augstas
pievienotās vērtības, pārstrādes iekārtu izveide, 
prognozējamais
pārstrādes jaudu pieaugums līdz 40 tūkst. 
t/gadā.
‒
 Jaunu, augstas
pievienotās 
vērtības,
pārstrādes iekārtu
izveide, prognozējamais
pārstrādes jaudu
pieaugums līdz 20 tūkst.
t/gadā
25 000 000
M2
1.2.; 1.3.; 1.5.;
2.1.
5.2.
Materiālu pārstrādes
infrastruktūra
Investīcijas tādu materiālu, 
kuriem vietējās pārstrādes iespējas ir
ierobežotas (papīrs, 
stikls atsevišķi plastmasu veidi) pārstrādes
jaudu 
palielināšanā. Prognozētās investīciju izmaksas uz vienu
iekārtas pārstrādes jaudas tonnu - vidēji 750 EUR, 
sagaidāmais
vietējo pārstrādes jaudu pieaugums līdz 20 tūkst. 
t/gadā
‒
 Jaunu pārstrādes
iekārtu 
izveide,
prognozējamais
pārstrādes jaudu
pieaugums līdz 20 
tūkst.
t/gadā
15 000 000
M2
1.2.; 1.3.; 2.1.;
3.1.; 
3.2.
5.3.
Sadzīves NAI dūņu
pārstrāde
Investīcijas NAI dūņu 
pārstrādes infrastruktūras izveidē 6-8
sadzīves atkritumu 
apglabāšanas poligonos - infrastruktūras
pielāgošana, iekārtu 
iegāde notekūdeņu dūņu komposta
sagatavošanai. Prognozētais 
dūņu pārstrādes apjoma pieaugums
novērtēts ~50 tūkst. t/gadā. 
Vidēji viena dūņu pārstrādes laukuma
izveides investīciju 
izmaksas (t.sk. iekārtu un aprīkojuma
piegādes) indikatīvi 
novērtētas ~350 tūkst. EUR.
‒
 NAI dūņu pārstrādes
apjomu 
pieaugums par ~
50 tūkst. t/gadā
2 500 000
M2, M4
1.5.; 2.1.
5.4.
Dabasgāzes kvalitātes
biometāna
sagatavošanas
rūpnīcas no bio /
Iekārtas poligonu gāzes, 
(t.sk. gāzes no BNA pārstrādes
iekārtām) attīrīšanai un 
sagatavošanai izmantošanai kā transporta
degvielu. Iekārtas 
izvietojamas poligonos "Daibe", "Cinīši",
"Janvāri", 
"Ķīvītes" un "Brakšķi". Prognozētā iekārtu jauda 250-350
‒
 Izveidotas 5 iekārtas, ar
darbības jaudu no 250-
350Nm
3
/h
15 000 000
M2, M4
1.5.
130
/
276
rūpnīcas no bio /
poligonu gāzes
Nm
3
/h. Plānotās investīciju izmaksas viena iekārtu 
komplekta
izveidei 3,5-4,0 milj. EUR.
350Nm
3
/h
KOPĀ 57 500 
000
 
6.
Investīcijas atkritumu reģenerācijas 
infrastruktūrā
 
6.1.
Atkritumu
reģenerācijas ar
enerģijas atguvi
iekārtu izveide
Viduslatvijas AAR
Iekārtu izbūve Viduslatvijas 
AAR, orientējoši Rīgā vai Rīgas
aglomerācijā, reģenerācijas 
jauda ~ 110 tūkst. t/gadā, investīciju
izmaksas 900-1100 EUR 
uz vienu reģenerācijas iekārtas jaudas t
(ievērojot tehniski 
- ekonomisko izvērtējumu un ietekmes uz vidi
novērtējumu).
‒
 Reģenerācijas jaudu
pieaugums par ~ 110
tūkst. t/gadā
120 000 000
M2, M4
2.1.
6.2.
Atkritumu
reģenerācijas ar
enerģijas atguvi
iekārtu izveide
Latgales AAR
Iekārtu izbūve Latgales AAR, 
orientējoši orientējoši Daugavpilī vai
citā AAR pilsētā, 
reģenerācijas jauda ~ 20 tūkst. t/gadā,
investīciju izmaksas 
900-1100 EUR uz vienu reģenerācijas
iekārtas jaudas t 
(ievērojot tehniski - ekonomisko izvērtējumu un
ietekmes uz 
vidi novērtējumu).
‒
 Reģenerācijas jaudu
pieaugums par ~ 20
tūkst. t/gadā
20 000 000
M2, M4
2.1.
6.3.
Atkritumu
reģenerācijas ar
enerģijas atguvi
iekārtu izveide
Vidzemes AAR
Iekārtu izbūve Vidzemes AAR, 
orientējoši Valmierā vai citā AAR
pilsētā, reģenerācijas 
jauda ~ 20 tūkst. t/gadā, investīciju
izmaksas 900-1100 EUR 
uz vienu reģenerācijas iekārtas jaudas t
(ievērojot tehniski 
- ekonomisko izvērtējumu un ietekmes uz vidi
novērtējumu).
‒
 Reģenerācijas jaudu
pieaugums par ~ 20
tūkst. t/gadā
20 000 000
M2, M4
2.1.
KOPĀ 160 
000 000
 
7.
Sabiedrības informēšanas un 
izglītošanas pasākumi
 
7.1.
Sabiedrības
informēšanas un
izglītošanas
pasākumu
finansēšana
Kampaņveidīga un pastāvīgās 
informācijas nodrošināšana.
Izmaksas indikatīvi noteiktas 
0,20-0,50 EUR uz iedzīvotāju gadā.
‒
 Sabiedrībai nodrošinātā
nepieciešamā informācija,
tiek veicināta sabiedrības
iesaiste
3 600 000
M2, M4
1.1.; 1.2.; 1.3.;
1.4.; 1.5.; 
1.6.;
2.1.; 3.1.; 3.2.;
4.1., 5.1.; 5.2.;
5.3.; 6.1.; 7.1.;
7.2.
7.2.
Izglītības
kompetences centru
izveide AAR
Reģionālo izglītības centru 
izveide un pilnveidošana -
nepieciešamo telpu iekārtošana un 
aprīkošana, viena centra
izveides izmaksas tiek lēstas 500 
tūkst. EUR.
‒
 Izveidoti 5 izglītības
kompetences centri - pa
vienam centram katrā
atkritumu
apsaimniekošanas
reģionā
2 500 000
M2, M4
1.1.; 1.2.; 1.3.;
1.4.; 1.5.; 
1.6.;
2.1.; 3.1.; 3.2.;
4.1.; 5.1.; 5.2.;
5.3.; 6.1.; 7.1.;
7.2.
KOPĀ 6 100 
000
 
8.
IT risinājumi
 
Esošo atkritumu
aprites un
‒
 Lēmumpieņēmēji un
M2, M4
1.1., 1.2.; 1.3.;
131
/
276
8.1.
aprites un
apsaimniekošanas
uzskaites sistēmu
optimizācija un
attīstība
IT risinājumu izstrāde un 
pilnveidošana atkritumu
apsaimniekošanas darbību 
uzskaitei
‒
 Lēmumpieņēmēji un
ieinteresētās puses ir
nodrošinātas ar savlaicīgu
un ticamu 
informāciju
2 500 000
1.4.; 1.5.; 
1.6.,
3.1.; 3.2.; 4.1.,
4.2., 4.3., 5.1.;
5.2.; 5.3.; 6.1.;
7.1.; 7.2.
KOPĀ 2 500 
000
 
KOPĀ (1:8) 
5 48 765 100
 
7.4. tabula
Investīciju 
pasākumu finansēšanas avoti
Nr.
Pasākums
 (atbilstoši 
7.3. tabulai)
Finansēšanas avotu apraksts
135
1.
Investīcijas atkritumu apglabāšanas 
poligonu infrastruktūra
1.1.
Sagatavošana pārstrādei / reģenerācijai 
(R12B)
Atkritumu poligonu apsaimniekotāju pašu resursi:
‒
 poligona pieņemšanas maksa,
‒
 atšķiroto pārstrādei derīgo materiālu realizācijas 
ienākumi,
‒
 elektroenerģijas ražošana pašpatēriņam vai 
biometāns,
‒
 ienākums no blakus produktu ražošanas, kuru ražošanas 
procesā tiek
izmantota pašu ražotā elektroenerģija un 
biometāns;
Ārējais finansējums:
‒
 kredītresursi,
‒
 valsts finansējums,
‒
 potenciāli piesaistāms ir arī ES finansējums, kas 
atkarībā no projekta
specifikas, atbalsta saņēmēja tipa var 
sasniegt līdz 85%,
Infiltrāta apsaimniekošanai, jaunu atkritumu 
apglabāšanas krātuvju izveidei,
esošo krātuvju 
rekultivācijai, konservācijai ES finansējums nav 
paredzēts
1.2.
BNA pārstrādes iekārtas (R3D)
1.3.
Infiltrāta apsaimniekošana
1.4.
Gāzes apsaimniekošana
1.5.
Atkritumu apglabāšanas infrastruktūra 
(D1)
1.6.
Esošo krātuvju rekultivācija
1.7.
Esošo krātuvju konservācija
1.8.
Vides aizsardzības, infrastruktūras 
paplašināšanas pasākumi
2.
Investīcijas 
atkritumu dalītās vākšanas infrastruktūras attīstībā
2.1.
Sadzīves atkritumu dalītās savākšanas 
infrastruktūras pārklājuma
paplašināšana
Atkritumu apsaimniekotāja pašu resursi t.sk.:
‒
 ieņēmumi, kas gūti atkārtotās izmantošanas centru 
gūtajiem ienākumiem no
preču realizācijas;
Ārējais finansējums:
‒
 kredītresursi,
potenciāli piesaistāms ir arī ES finansējums, kas 
atkarībā no projekta specifikas
var sasniegt 35%
2.2.
Šķiroto atkritumu savākšanas laukumu 
infrastruktūras paplašināšana
2.3.
Bioloģiski noārdāmo atkritumu dalītā 
vākšana
2.4.
Tekstila atkritumu dalītās vākšanas 
infrastruktūras izveide
2.5.
Sadzīves bīstamo atkritumu 
apsaimniekošana
2.6.
Pārtikas atkritumu dalītā savākšana no 
uzņēmumiem un iestādēm
3.
Investīcijas 
atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai 
infrastruktūrā
3.1.
Preču savākšanas infrastruktūras izveide
Atkritumu apsaimniekotāja pašu resursi:
‒
 t.sk. ieņēmumi, kas gūti atkārtotās izmantošanas 
centru gūtajiem ienākumiem
132
/
276
3.2.
Preču labošanas un sagatavošanas atkārtotai 
izmantošanai centru
izveide
no preču realizācijas;
Ārējais finansējums:
‒
 kredītresursi,
potenciāli piesaistāms ir arī ES finansējums, kas 
atkarībā no projekta specifikas
var sasniegt 35%
4.
Investīcijas 
atkritumu sagatavošanas pārstrādei un reģenerācijai 
infrastruktūrā
4.1.
Esošo dalīti savākto sadzīves atkritumu 
šķirošanas līniju tehnoloģisko
procesu pilnveidošana
Atkritumu apsaimniekotāja pašu resursi:
‒
 t.sk. ieņēmumi, kas iegūti no atšķiroto pārstrādei 
derīgo materiālu realizācijas;
Ārējais finansējums:
‒
 kredītresursi,
potenciāli piesaistāms ir arī ES finansējums, kas 
atkarībā no projekta specifikas
var sasniegt 35%
4.2.
Citu atkritumu plūsmu (piem., būvniecības 
atkritumu, EEI, NTL, u.c.)
apstrādes tehnoloģisko procesu 
pilnveidošana
4.3.
Tekstila atkritumu savākšana un šķirošanas 
centru izveide
5.
Investīcijas 
atkritumu pārstrādes infrastruktūrā
5.1.
Bioloģisko atkritumu un pārtikas atkritumu 
pārstrāde
Atkritumu apsaimniekotāja pašu resursi:
‒
 biometāna, bioetanola realizācija,
‒
 otrreizējo izejvielu realizācija,
‒
 biogāzes realizācija,
‒
 sadzīves NAI dūņu pārstrādes izmaksas gadījumā arī 
ienākums no notekūdeņu
tarifa;
Ārējais finansējums:
‒
 kredītresursi,
potenciāli piesaistāms ir arī ES finansējums, kas 
atkarībā no projekta specifikas,
ģeogrāfiskās atrašanās 
vietas var sasniegt 35%
5.2.
Pārstrādei derīgu materiālu pārstrāde
5.3.
Sadzīves NAI dūņu pārstrāde
5.4.
Dabasgāzes kvalitātes biometāna sagatavošanas 
rūpnīcas no bio /
poligonu gāzes
6.
Investīcijas 
atkritumu reģenerācijas infrastruktūrā
6.1.
Atkritumu reģenerācijas ar enerģijas atguvi 
iekārtu izveide
Viduslatvijas AAR (Rīga)
Atkritumu apsaimniekotāja pašu resursi:
‒
 saņemtā maksa par NAIK apsaimniekošanu,
‒
 siltumenerģijas realizācija,
‒
 elektroenerģijas realizācija;
Ārējais finansējums:
‒
 kredītresursi.
ES finansējums šim pasākumam nav paredzēts
6.2.
Atkritumu reģenerācijas ar enerģijas atguvi 
iekārtu izveide Latgales
AAR (Daugavpils)
6.3.
Atkritumu reģenerācijas ar enerģijas atguvi 
iekārtu izveide Vidzemes
AAR (Valmiera)
7.
Sabiedrības 
informēšanas un izglītošanas pasākumi
7.1.
Sabiedrības informēšanas un izglītošanas 
pasākumu finansēšana
Atkritumu apsaimniekotāja pašu un 
pašvaldību resursi, ES fondu finansējums
7.2.
Izglītības kompetences centru izveide 
AAR
8.
IT risinājumi
8.1.
Esošo atkritumu aprites un apsaimniekošanas 
uzskaites sistēmu
optimizācija un attīstība
Atkritumu apsaimniekotāja pašu resursi, ES 
fondu finansējums
8. STRATĒĢIJA 
BIOLOĢISKI NOĀRDĀMO ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANAI
133
/
276
8.1. Direktīvas 
1999/31/EK
 par atkritumu poligoniem prasības attiecībā uz 
bioloģiski noārdāmo sadzīves atkritumu apsaimniekošanu
Saskaņā ar Direktīvu 
1991/31/EK
, dalībvalstīm ir jāizveido 
nacionāla līmeņa stratēģija, lai samazinātus tos BA daudzumus, 
kas tiek apglabāti poligonos. Stratēģijai ir
jāsatur pasākumi, 
lai sasniegtu direktīvā noteiktos mērķus, it īpaši, izmantojot 
atkritumu pārstrādi, kompostēšanu, biogāzes ieguvi vai 
materiālu/enerģijas reģenerāciju.
Latvijai ir saistoši šādi ES izvirzītie mērķi:
1) Latvijā atbilstoši Direktīvai 
1999/31/EK
 no 2020. gada 16. 
jūlija poligonos drīkst apglabāt tikai 35% no tādu bioloģiski 
noārdāmu sadzīves atkritumu masas, kas
radīti 1995. gadā un par 
ko ir pieejami standartizēti 
Eurostat
 dati;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30.maija 
Direktīvai 
2018/850/ES
, ar ko groza Direktīvu 
1999/31/EK
 par 
atkritumu poligoniem
136
 paredz, ka
dalībvalstīm 
jānodrošina, lai 2035. gadā atkritumu poligonos tiktu apglabāti 
10% no radītajiem sadzīves atkritumiem;
3) Direktīva 
2018/850/ES
 paredz, ka dalībvalstīm līdz 2023. 
gada 31. decembrim jānodrošina BNA atdalīšana un pārstrāde 
rašanās vietā, vai dalīta savākšana,
nodrošinot, ka BNA nav 
sajaukti ar citiem atkritumu veidiem, kam nav BNA līdzīgas 
bioloģiskās noārdīšanās un kompostēšanās īpašības. Tādējādi, 
piemēram,
iepakojums, kas ir reģenerējams kompostējot un 
bioloģiskās noārdīšanās procesā, varētu tikt savākts kopā ar 
BA.
Latvijā BNA obligāta dalīta savākšana jānodrošina līdz 2023. 
gada 31. decembrim un jāvirzās uz PA rašanās novēršanas mērķi, 
kas paredz līdz 2030.gadam par 50%
samazināt pārtikas atkritumu 
rašanos salīdzinājumā ar 2014.gada līmeni, kas Latvijai ir liels 
izaicinājums. Apsaimniekošanas izaicinājumu rada savāktā BNA 
tālākas
apstrādes un izmantošanas iespēju nodrošināšana.
8.2. Radītais 
bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzums
Atbilstoši Direktīvā 
1999/31/EK
 5.2. pantā minētajam BNA 
apglabāšanai poligonā mērķi tiek noteikti, izmantojot datus par 
BNA daudzumu, kas ir radies 1995.gadā
vai pēdējā gadā pirms 1995. 
gada, par kuru ir pieejami standartizēti Eurostat dati.
Tā kā statistikas datu vākšana un apkopošana par sadzīves 
atkritumu apsaimniekošanu tika uzsākta tikai 2001. gadā, tad 
Latvijā nav pieejami oficiāli dati par
1995.gadā radīto BNA 
daudzumu. Tāpēc, lai varētu novērtēt poligonos apglabājamo BNA 
daudzumu un to BNA daudzumu, kuru poligonos apglabāt nevarēs, ir
izmantotas Eurostat sagatavotās standarta vērtības (sk. 8.1. 
tab.).
8.1. tabula
EUROSTAT 
sagatavotās standarta vērtības par bioloģiski noārdāmo sadzīves 
atkritumu daudzumiem Latvijā 1995. gadā
Iedzīvotāju skaits uz
1995.gada 31.decembri
Savāktais 
sadzīves
atkritumu daudzums
Radītais 
sadzīves
atkritumu daudzums
Bioloģiski 
noārdāmie sadzīves atkritumi
Apglabāti 
sadzīves
atkritumi
tūkst.
tūkst. 
t
tūkst. 
t
%
tūkst. 
t
Kg/
iedz.
%
Latvija
2501,7
328
657
70
460
184
100
Datu avots: Eurostat
Prognozes sagatavošanā tika pieņemts, ka bioloģisko atkritumu 
daudzums ir 62,5% no radītā sadzīves atkritumu 
daudzuma.
137
134
/
276
Direktīvā 
1999/31/EK
 noteikto prasību sasniegšanai var tikt 
pieļauta ierobežota bioloģisko sadzīves atkritumu daudzuma, kas 
norādīta 8.2. tabulā, apglabāšana
sadzīves atkritumu 
poligonos.
8.2. tabula
Pieļaujamie 
apglabājamie bioloģiski noārdāmo sadzīves atkritumu daudzumi 
atbilstoši direktīvas 
1999/31/EK
 prasībām
Gads
Prognozētais radītais bioloģiski
noārdāmo sadzīves 
atkritumu
daudzums, t
Bioloģiski 
noārdāmo sadzīves atkritumu
daudzums, ko drīkst apglabāt 
poligonā,
t
Bioloģiski 
noārdāmo sadzīves atkritumu
daudzums, ko nedrīkst apglabāt
poligonos, t
2010
607 000
345 000
262 000
2013
632 000
230 000
402 000
2020
461 228
161 000
299 798
Datu avots: Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāns 2013.-2020. gadam
138
8.3. Bioloģiski 
noārdāmo sadzīves atkritumu apsaimniekošana
Situācijas detāls apraksts un analīze par BNA apsaimniekošanu 
Latvijā ir pieejama Plāna 2.6.2. sadaļā Bioloģiski noārdāmie un 
bioloģiskie atkritumi. Šī nodaļa dod
īsas atsauces un aptver tur 
neapskatītos jautājumus.
BNA raksturojums
Direktīva 
1999/31/EK
139
 (arī direktīva 
2018/850
140
) par atkritumu poligoniem piemēro plašāku 
definīciju - par bioloģiski noārdāmiem atkritumiem (BNA), 
klasificējot
organiskos atkritumus, kas spēj sadalīties aerobos 
vai anaerobos vides apstākļos, t.sk. papīrs un kartons.
BNA ietver arī:
1) Direktīvā 
2018/850
/EK definētos bioloģiskos atkritumus 
(BA), kas ir bioloģiski noārdāmi bioloģiski noārdāmi dārza un 
parka atkritumi, mājsaimniecību, biroju,
restorānu, 
vairumtirdzniecības, ēdnīcu, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumu un 
mazumtirdzniecības telpu pārtikas un virtuves atkritumi un tiem 
pielīdzināmi pārtikas
rūpniecības uzņēmumu 
atkritumi
141
;
2) Direktīvā 
2018/850
/EK definētos pārtikas atkritumus, kas ir 
visu veidu pārtika atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. 
gada 28. janvāra regulas (EK) Nr.
178/2002
, ar ko paredz pārtikas 
aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido 
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras 
saistībā ar
pārtikas nekaitīgumu 2. pantam
142
, kas ir 
kļuvusi par atkritumiem.
BNA avoti un BNA dalītā 
savākšana
BNA potenciālie avoti ir mājsaimniecības, pakalpojumu sektors, 
valsts un pašvaldību iestādes, primārās ražošanas, pārstrādes un 
apstrādes uzņēmumi (sk. 2.6.2.
nodaļas 2.10. att.).
Patlaban Latvijā BNA pamatā savāc sadzīves atkritumu 
savākšanas sistēmā. Rezultātā tiek pasliktināta gan pārstrādei 
pieejamo sadzīves atkritumu kvalitāte, gan
135
/
276
pārstrādei pieejamo 
BNA atkritumu kvalitāte.
BNA dalītā vākšana tiek veikta 2020. gadā tikai atsevišķās 
pašvaldībās. Pierīgas AAR ietilpstošajām pašvaldībām ir pienākums 
sadarbībā ar atkritumu
apsaimniekotājiem, kas izraudzīti saskaņā 
ar normatīvajiem aktiem par atkritumu apsaimniekošanu, līdz 2020. 
gada 31. decembrim izveidot dalītas savākšanas sistēmu
bioloģiski 
noārdāmiem atkritumiem. Pārējām pašvaldībām šādas sistēmas 
izveide jānodrošina līdz 2023. gada beigām.
Dalīti savāktie BNA var tikt izmantoti komposta ražošanai 
augsnes organisko vielu satura paaugstināšanai.
BNA pārstrāde
Lielākā BNA daļa pašreiz nonāk sadzīves atkritumu poligonos 
nešķirotā veidā kopā ar citiem mājsaimniecības atkritumiem. 
Poligonos pieņemtie atkritumi poligonos
izvietotajās šķirošanas 
līnijās tiek sašķiroti nodalot atkritumus, kuri ir piemēroti 
turpmākai pārstrādei atkritumu pārstrādēs iekārtās.
BNA pārstrāde tiek veikta, realizējot šo atkritumu 
kompostēšanu. Detāla analīze par situāciju attiecībā uz 
kompostēšanu (atkritumu reģenerācijas veidi R3A un R10)
ir 
pieejama Plāna 2.5.6. nodaļā Kompostēšana. Jāņem vērā, ka iegūtā 
BNA komposta kvalitāte ir atkarīga no kompostēšanas procesā 
ievadīto atkritumu kvalitātes un
cik rūpīgi ir veikta dažādu 
nevēlamu komponentu (piemēram, sadzīves bīstamie atkritumu, 
plastmasa, stikls, metāli) atdalīšana pirms kompostēšanas 
procesa.
BNA, kas ar mehāniskās apstrādes paņēmieniem tiek iegūti no 
nešķirotiem sadzīves atkritumiem, var saturēt gan sadzīves 
bīstamos atkritumus, piemēram,
baterijas, gan fizikālus 
piemaisījumus, piemēram, stiklu, plastmasas, kas var radīt vides 
piesārņojuma risku, ja to izmantotu augsnes uzlabošanai. Tāpēc to 
parasti
izmanto kā apglabāto atkritumu pārklāšanas materiālu, 
poligona gadījumā.
Šobrīd valstī problemātiska ir kompostēšanas rezultātā iegūtā 
BNA turpmākā izmantošana, ko nosaka gan piemērotu tehnoloģiju 
trūkums, gan iegūtā komposta
kvalitāte.
Plāna īstenošanas gaitā paredzēts:
1) Sagatavot priekšlikumus BA pārstrādes rezultātā iegūto 
materiālu iedalīšanai vairākās kategorijās atkarībā no komposta 
sastāva/kvalitātes, lai uz šī pamata
noteiktu atkritumu beigu 
statusu BNA;
2) Sagatavot priekšlikumus BA pārstrādē iegūto materiālu 
izmantošanai tautsaimniecībā (atkarībā no kvalitātes 
kategorijas).
No 2027. gada 1. janvāra EK direktīva ir norādījusi, ka 
bioloģiskus sadzīves atkritumus, kas nonāk aerobā vai anaerobā 
apstrādē, var ieskaitīt kā pārstrādātus vienīgi
tad, ja tie ir 
dalīti savākti vai nodalīti to rašanās vietā
143.
 
Tādējādi mehāniski atdalītos BNA ir iespēja uzskatīt kā 
pārstrādātus tikai līdz minētajam laika posmam. Līdz ar
dalītās 
atkritumu vākšanas ieviešanas nodrošināšanu ir nepieciešamas 
efektīvākas un tehnoloģiski modernākas iekārtas, kas spētu starp 
atkritumiem, kuros vairs nav
iepakojuma un bioloģisko atkritumu, 
atlasīt vēl vērtīgos un pārstrādājamos materiālus.
BNA reģenerācija un apglabāšana
Detālu situācijas analīzi par BNA reģenerāciju sniedz Plāna 
2.5.8. sadaļa Biogāzes ieguve sadzīves atkritumu poligonos. 
Kopumā biogāzes ražotnēm ir pieejamas
ap 502 tūkst. t BNA un 
pārtikas atkritumu. 2020. gadā Latvijā darbojās 48 biogāzes 
stacijas. 2.5.9. nodaļā Atkritumu apglabāšana poligonos un 
rekultivēto izgāztuvju
izmantošanas ierobežojumi ir apskatīti 
jautājumi, kas skar BNA apglabāšanas infrastruktūru.
Poligonos pieņemtie atkritumi SAP izvietotajās šķirošanas 
līnijās tiek sašķiroti, nodalot atkritumus, kuri ir piemēroti 
turpmākai pārstrādei atkritumu pārstrādēs
iekārtās. Tiek veikta 
arī atkritumu mehāniski-bioloģiskā pārstrāde, kuras rezultātā 
samazinās poligonos apglabātais atkritumu apjoms (sk. 8.1. 
att.).
136
/
276
8.1. attēls.
 Poligonos 
apstrādei sagatavotais (R12), šķirotais (R12B), mehāniski - 
bioloģiski apstrādātais (R12A), un uzglabāšanā novietotais (R13) 
BNA daudzums
2016.-2018. gadā, t
144
Sagatavotie BNA tālākai reģenerācijai poligonos tālāk tiek 
virzīti galvenokārt tādām reģenerācijas darbībām kā organisko 
vielu pārstrāde ar bioloģiskās pārveidošanas
procesiem (R3), 
tostarp biogāzes ieguvei (R3D) un kompostēšanai (R3A). Tāpat arī 
daļa atkritumu tiek izmantota izrakto tilpju aizbēršanai (R5), 
apstrāde augsnē, kas
rada ekoloģiskus vai lauksaimniecības 
uzlabojumus (R10).
Kopējais poligonos reģenerēto atkritumu daudzums, kuram veikta 
reģenerācija pēc šķirošanas un priekšapstrādes, ir palielinājies 
no 341 031 t 2016.gadā līdz 386
076 t 2018.gadā, t.i., par 13%. 
Reģenerēto atkritumu daudzuma pieaugums galvenokārt noticis, 
palielinoties atkritumu apjomam, kas izmantots biogāzes ieguvei 
(R3D),
kas pieaudzis no 250,3 tūkst. t 2016. gadā līdz 289,5 
tūkst. t 2018. gadā, no 8,6 tūkst. t 2016. gadā līdz 41 353 t 
2018. gadā.
8.4. Prognoze 
par bioloģiski noārdāmiem atkritumiem, bioloģiskiem atkritumiem 
un pārtikas atkritumiem
BNA radītā un apsaimniekotā (savāktā, pārstrādātā, reģenerētā 
un apglabātā) daudzuma prognozes pie dažādiem scenārijiem ir 
apskatītas Plāna 3. nodaļā. Iegūtie
rezultāti parāda, ka radītais 
BNA daudzums turpinās pieaugt un 2035. gadā sasniegs 624 133 t 
(pieaugums par 18% pret 2019. gadu). Nešķirotie sadzīves 
atkritumi un
līdz ar to arī to sastāvā esošā BNA daļa tiks 
savākti 100% apmērā no radītā daudzuma, pārējie BNA tiks savākti 
aptuveni 90% apmērā. Tādējādi kopumā palielināsies
arī savākto 
BNA daudzums, kuram būs nepieciešama pārstrādes jauda.
Tiek prognozēts, ka līdz ar 100 tūkst. t/gadā pārstrādes 
jaudas uzstādīšanu poligonā Getliņi, ievērojami palielināsies arī 
pārstrādāto un reģenerēto BNA daudzums,
tomēr šī jauda nespēs 
nodrošināt visu savākto BNA pārstrādi. Īpaši izteikti pietrūks 
pasterizācijas un higienizācijas jaudas pārtikas atkritumu 
apstrādei pirms anaerobās
pārstrādes biogāzes stacijās. Līdz ar 
to nebūs iespējams pilnībā izmantot jau esošo biogāzes ražošanas 
staciju infrastruktūru un jaudu (potenciāli līdz 400 tūkst. 
t/gadā
pārtikas atkritumu pārstrādei).
Apglabāto BNA daudzuma īpatsvars prognozētajā periodā veidos 
aptuveni 12-14% no radītā daudzuma jeb līdz 80 tūkst. t/gadā ar 
tendenci samazināties.
8.5. Izvērtējums 
par Direktīvas 
1999/31/EK
 mērķu izpildi
137
/
276
Patreiz spēkā esošā plāna
145
 izstrādē izmantotās 
prognozes liecina, ka 2013. gadā tika apglabāti 67% no 1995. gadā 
apglabātā BNA daudzuma. Patlaban var
prognozēt, ka 2020.gadā tiks 
apglabāti 55% no 1995. gadā apglabātā BNA daudzuma, tādējādi 
netiks izpildīts direktīvas 
1999/31/EK
 noteiktais mērķis - 
poligonos
apglabāt ne vairāk kā 35% no BNA daudzuma, kurš tika 
apglabāts 1995. gadā (sk. 8.7. att.).
Poligonos nogādātā nešķiroto sadzīves atkritumu plūsma ~ 90% 
apmērā tiek apstrādāti sagatavošanas reģenerācijai iekārtās, kur 
tiek atdalīta BNA frakcija un
pārstrādei derīgi materiāli. BNA 
frakcija, atkarībā no pieejamās infrastruktūras tiek novietota 
kompostēšanas laukumos vai bioreaktoru šūnās. Pēc kompostēšanas 
t.s.
tehniskais komposts tiek izmantots apglabāto atkritumu slāņa 
ikdienas pārklājuma veidošanai, atkritumu krātuves iekšējo 
pagaidu ceļu un laukumu izbūvei u.c. poligona
ekspluatācijas 
vajadzībām. (sk. 8.3. tabulu).
8.3. tabula
Sadzīves 
atkritumu poligonos apsaimniekoto atkritumu apjomu novērtējums 
2019. gadā, t
146
 
Pieņemtais 
apjoms
Veiktās 
pārstrādes
darbības t/gadā
Izvests 
pārstrādei t/gadā
(pārstrādei derīgi
materiāli, no
atkritumiem iegūts
kurināmais)
Biorekatorā ievietotais
apjoms (BNA, kas
piemēroti 
kompostēšanai
vai anaerobai pārstrādei)
Apglabāšana t/gadā
(atkritumu mehāniskās
apstrādes 
atkritumi,
ražošanas u.c. atkritumi)
Nešķiroti sadzīves
atkritumi
501 189
60 892
36 367
256 039
147 834
BNA
42 318
7 484
0
33 863
971
Otrreizējās izejvielas
21 963
87
11 767
451
10 175
Citi
221 044
79 610
61 861
0
61 478
Kopā
786 514
148 073
109 995
290 353
220 458
Lai nodrošinātu direktīvā 
1999/31/EK
 mērķu izpildi, Plānā 
ietverti pasākumi, kas veicinās:
1) BNA dalītu vākšanu un to pārstrādi, kā arī saražotā 
komposta un
2) BNA pārstrādes pārpalikumu izmantošanu.
Pārējie rīcību virzieni un pasākumi, kas sniedz ieguldījumu 
stratēģijas BNA apsaimniekošanas ieviešanai, ir ietverti Plāna 6. 
nodaļas 6.1. tabulā.
9. ATKRITUMU 
RAŠANĀS NOVĒRŠANAS VALSTS PROGRAMMA
9.1. Atkritumu 
rašanās novēršanas saikne ar aprites ekonomiku
Atkritumu rašanās novēršanas valsts programmu
147
 
(turpmāk - programma) veido pasākumu kopums, kas aprakstīts šajā 
un arī citās Plāna sadaļās (stratēģijās,
programmās, nodaļās - 
sk. 9.1. att.).
Atkritumu rašanās novēršanas pasākumi ir ieviešami katrā no 
materiālu aprites cikla posmiem, kas tieši saista šo programmu ar 
Rīcības plānu pārejai un aprites
138
/
276
ekonomiku 2020.-2027. 
gadam
148
 un konkrētiem rīcību virzieniem un 
pasākumiem, kas tajā noteikti.
9.1. attēls.
 Atkritumu 
rašanās novēršanas valsts programmas sastāvdaļas
9.2. Programmas 
indikatori
Lai veiktu programmas ieviešanas uzraudzību un novērtētu 
atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanas efektivitāti, 
ir noteikti atkritumu rašanās novēršanas
kvantitatīvie indikatori 
(kvalitatīvie vai kvantitatīvie rādītāji un mērķrādītāji), kas ir 
arī izmantojami kā šīs Programmas ieviešanas uzraudzības 
rezultatīvie rādītāji (sk. 9.1.
tab.)
9.1. tabula
Atkritumu 
rašanās novēršanas pasākumu programmas efektivitātes novērtēšanas 
kvantitatīvie indikatori (rezultatīvie rādītāji)
Nr.
Kvantitatīvais indikators
Mērvienība
Bāzes gads 
(2018)
2028. 
gads
1.
Sadzīvē (
mājsaimniecībās
) radītais 
atkritumu daudzums
kg uz iedzīvot. gadā
409
149
Ne vairāk kā 400
2.
Kopējais radītais sadzīves 
(mājsaimniecības) atkritumu
daudzums
t/ gadā
785 074
Ne vairāk kā 650 tūkst.
139
/
276
3.
Kopējais radītais bīstamo 
atkritumu daudzums
t/ gadā
118 142
Ne vairāk kā 50 tūkst.
4.
Kopējais pārstrādātais 
sadzīves (mājsaimniecības) atkritumu
apjoms
% no gadā radītā apjoma
43
150
55
151
5.
Kopējais pārstrādātais 
bīstamo atkritumu apjoms
% no gadā radītā apjoma
31
75
6.
Kopējais pārstrādātais 
ražošanas atkritumu apjoms
% no gadā radītā apjoma
83.3
85
7.
Kopējais apglabāto sadzīves 
(mājsaimniecības) atkritumu
daudzums
% no gadā radītā apjoma
58,9
Ne vairāk kā 40%
9.
Kopējais apglabāto ražošanas 
atkritumu apjoms
% no gadā radītā apjoma
5
Ne vairāk kā 25%
10.
Kopējais apglabāto bīstamo 
atkritumu apjoms
% no gadā radītā apjoma
4,5
Ne vairāk kā 25%
9.3. Politikas 
instrumenti un pasākumi atkritumu rašanās novēršanas 
veicināšanai
9.3.1. Maksājumi 
un ierobežojumi attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos un 
atkritumu sadedzināšanu
Maksājumi un ierobežojumi attiecībā uz atkritumu apglabāšanu 
poligonos (SAP) un atkritumu sadedzināšanu, kas veicina atkritumu 
rašanās novēršanu un pārstrādi,
vienlaikus nodrošinot, ka 
apglabāšana poligonos ir vismazāk vēlamais atkritumu 
apsaimniekošanas veids.
Laika posmā no 2016. gada līdz 2018. gadam SAP pieņemtais 
kopējais nebīstamo atkritumu apjoms ir būtiski pieaudzis - no 
657,8 tūkst. t 2016.gadā līdz 820,2
tūkst. t 2018. gadā. 
Vienlaikus nešķirotu mājsaimniecības atkritumu daļa šai apjomā ir 
samazinājusies - no 531,7 tūkst. t 2016.gadā līdz 526.0 tūkst. t 
2018. gadā. (sk.
9.2. att.).
9.2. attēls.
 Sadzīves 
atkritumu poligonos pieņemtie galvenie nebīstamo atkritumu veidi 
2016.-2018. gadā, t
(Avots: LVĢMC
152
)
Lai veicinātu atkritumu rašanās novēršanu, sagatavošanu un 
pārstrādi, jāturpina palielināt DRN likmes par sadzīves atkritumu 
apglabāšanu sadzīves atkritumu
poligonos.
140
/
276
9.3.2. "Maksā, 
kad izmet" princips
"Maksā, kad izmet" ir princips, saskaņā ar kuru atkritumu 
radītāji maksā par atkritumu apsaimniekošanu, pamatojoties uz 
faktiski radīto atkritumu daudzumu. Tas ir
stimuls pārstrādājamo 
atkritumu atdalīšanai to rašanās vietā un nešķirotu atkritumu 
apjoma samazināšanai, kas Latvijā šobrīd tiek piemērots tikai 
vienā pašvaldībā -
Jūrmalā, kur savākto atkritumu svēršanu uzsāka 
2018. gada 1. martā. Īpaši svarīgi ir atrast šāda principa 
piemērošanas optimālo modeli daudzdzīvokļu mājās. Tomēr
interese 
par principa ieviešanu nav guvusi viennozīmīgu atbalstu, kā viens 
no iemesliem ir arī paredzamais atkritumu apsaimniekošanas maksas 
pieaugums, kas saistīts
ar šādas sistēmas ieviešanas un 
uzturēšanas investīcijām. Šāds maksas pieaugums var izrādīties 
sociāli nepieņemams risinājums iedzīvotājiem patreizējos 
apstākļos.
Vienlaikus pastāv bažas, ka patērētāja iespējas 
iegādāties neiepakotu ražotāja preci pašlaik ir ļoti ierobežotas. 
Šai sakarā risinājums ir saistāms ar Eiropas Jaunā
aprites 
ekonomikas rīcības plāna "Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu" 
īstenošanas ietvaros paredzētajiem tiesību aktiem, kas vērsti uz 
iepakojuma apjoma
samazināšanu vairumtirdzniecībā un 
mazumtirdzniecībā.
Lai rastu risinājumu par principa "Maksā, kad izmet" 
ieviešanas iespējām Latvijā, nepieciešams veikt pētījumu, 
izvērtējot sistēmas izveides un uzturēšanas
izmaksas, kā arī 
resursus, kas būs nepieciešami, lai novērstu nelegālās izgāztuves 
un atkritumu izmešanu sistēmai nepiederošu atkritumu konteineros 
(sk. 1.5.2.
pasākumu plāna 6. nodaļas 6.1. tabulā). Vienlaikus ir 
nepieciešams paplašināt atkritumu dalītās vākšanas pakalpojumu 
pieejamību blīvi apdzīvotās vietās un
mikrorajonos, tai skaitā 
ieviešot atsevišķi savāktu lietotās elektrotehnikas, tekstila un 
mēbeļu dalītās atkritumu šķirošanas plūsmu, kam ir augsts 
potenciāls ievērojami
samazināt vides piesārņojumu un nešķiroto 
atkritumu apjomu. Minēto pasākumu realizācija ir paredzēta Plāna 
6. nodaļas 6.1. tabulas 2.2. punktā, savukārt
nepieciešamais 
finansējums ir raksturots plāna 7. nodaļas 7.1. tabulas 2. 
punktā.
9.3.3. 
Ekonomiskie stimuli produktu ziedošanai
Latvijā tiek izmantoti vairāki instrumenti, kas veicina 
produktu ziedošanu.
Ja komersants ziedo sabiedriskā labuma organizācijai, budžeta 
iestādei vai valsts kapitālsabiedrībai, kura pilda Kultūras 
ministrijas deleģētās funkcijas, tas var
izmantot uzņēmumu 
ienākuma nodokļa (UIN) atvieglojumus, ko nosaka 
Uzņēmumu ienākuma 
nodokļa likums
. Komersanti, kuri ziedo, var izvēlēties vienu no 
trim UIN
atvieglojumu veidiem, proti, ziedojuma apmēra 
noteikšanai izmantot iepriekšējā gada peļņu, ziedojuma apmēra 
noteikšanai izmantot iepriekšējā gada darba samaksas
apmēru, vai, 
izmantojot ziedojuma apmēru, samazināt uzņēmumu ienākuma nodokli 
no dividendēm.
No 2020. gada 18. augusta ir spēkā MK noteikumi Nr. 514 
"
Prasības pārtikas izplatīšanai pēc minimālā derīguma termiņa 
beigām
"
153
. Noteikumi nosaka produktu
grupas, to 
izplatīšanas veidu un kārtību, kā arī laikposmu, kādā pārtiku, 
kas marķēta ar norādi "Ieteicams līdz ", atļauts izplatīt pēc 
minimālā derīguma termiņa beigām.
Pārtiku atļauts nodot ziedošanai biedrībām un nodibinājumiem, 
kā arī reliģiskajām organizācijām un to iestādēm, kas nodarbojas 
ar labdarību un ir reģistrētas
Pārtikas un veterinārajā dienestā 
(PVD) saskaņā ar normatīvajiem aktiem par pārtikas uzņēmumu 
atzīšanas un reģistrācijas kārtību. Ziedošanai nodot var tikai 
fasētu
pārtiku, kas marķēta ar uzņēmuma izveidotu īpašu skaidri 
saskatāmu, salasāmu un neizdzēšamu norādi. Savukārt labdarības 
organizācijām jānodrošina ziedošanai
paredzētās pārtikas 
izsekojamība un uzglabāšanas nosacījumi, ja tādi tiks norādīti 
marķējumā.
MK 2020. gada 17. marta noteikumi Nr. 145 "
Prasības 
mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas piegādā mājputnu olas vai 
ziedo dzīvnieku izcelsmes pārtiku
" nosaka
prasības 
mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas mazā daudzumā ziedo saldētu 
svaigu gaļu, saldētus svaigus un svaigus sagatavotus zvejniecības 
produktus vai
mājputnu olas citiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem 
vai mazā daudzumā piegādā mājputnu olas citiem mazumtirdzniecības 
uzņēmumiem saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2004. gada 
29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 
853/2004
, ar ko nosaka īpašus 
higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku, 
panta 5.
punkta "b" apakšpunkta "ii" un "c" apakšpunktu. Šo 
noteikumu izpratnē cits mazumtirdzniecības uzņēmums, kam atļauts 
saņemt ziedošanai paredzēto pārtiku, ir
biedrība, nodibinājums, 
reliģiska organizācija vai tās iestāde, kas nodarbojas ar 
labdarību un ir reģistrēta Pārtikas un veterinārajā dienestā 
(PVD) saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par pārtikas uzņēmumu 
atzīšanas un reģistrācijas kārtību.
Saskaņā ar 2020. gada 18. jūnija grozījumiem noteikumos Nr. 
104 "
Pārtikas uzņēmumu atzīšanas un reģistrācijas kārtība
" PVD 
jāreģistrējas arī biedrībām, 
141
/
276
nodibinājumiem un reliģiskajām 
organizācijām un to iestādēm, kas nodarbojas ar labdarību un līdz 
ar to iesaistās pārtikas apritē.
Latvijā darbojas Pārtikas banka "Paēdušai Latvijai", kas ir 
Latvijas Samariešu apvienības vadīta pārtikas programma, kas 
palīdz trūkumā nonākušiem iedzīvotājiem,
izsniedzot pārtikas 
pakas. To saturu veido no ražotāju, pārstrādātāju un tirgotāju 
ziedotajiem pārtikas produktiem. Pieņem neierobežotā daudzumā 
kvalitatīvus,
lietošanai derīgus produktus, kuru uzglabāšanai nav 
nepieciešams nodrošināt īpašu temperatūru. Produktus, kas ātri 
bojājas un kuriem istabas temperatūrā ir īss
derīguma termiņš, 
pieņem tikai tādā gadījumā, ja ir iespēja tos ātri nogādāt 
palīdzības saņēmējam. Pārtikas banka pieņem arī higiēnas un 
saimniecības preces,
piemēram, zobu pastas, zobu birstes, ziepes, 
veļas pulveri, šampūnu, pamperus un citas preces. Pārtikas pakas 
tiek dalītas iedzīvotājiem visā Latvijā sadarbībā ar
vietējām 
labdarības organizācijām un pašvaldību sociālajiem dienestiem. No 
ziedojumiem netiek ieturēta nekāda starpniecības vai komisijas 
maksa. Visi ziedojumi pilnā
apmērā tiek izlietoti pārtikas paku 
nokomplektēšanai.
Nepieciešams paredzēt iespēju nodrošināt ziedošanu no 
veikaliem bez labdarības organizāciju starpniecības, veicinot 
pārtikas atkritumu samazināšanu.
154
 Līdz ar
to 
nepieciešams precizēt normatīvajos aktos ziedošanas nosacījumus 
pārtikas un nepārtikas precēm un paplašināt organizāciju loku, 
kam pārtikas produktu ziedošana
varētu būt nepieciešama 
(piemēram, pansionāti).
9.3.4. Depozīta 
sistēma
Lai veicinātu izmantotā dzērienu iepakojuma efektīvu savākšanu 
un atgriešanu apritē vai pārstrādi, tiek izmantota depozīta 
sistēma un citi instrumenti. Grozījumi
Iepakojuma likumā
 nosaka, 
ka no 2022. gada 1. februāra Latvijā tiks uzsākta depozīta 
sistēmas piemērošana dzērienu iepakojumam. Depozīta sistēmas 
piemērošana
dzērienu iepakojumam:
- veicinās izlietotā iepakojuma apjoma, kas jāapglabā 
atkritumu poligonā, samazināšanu;
- nodrošinās dabas resursu efektīvu izmantošanu, novirzot 
pārstrādei plastmasas, stikla un metāla dzērienu iepakojumus;
- veicinās iedzīvotāju iesaistīšanos iepakojuma 
apsaimniekošanā.
Plānots, ka depozīta sistēma aptvers 7% ko kopēja tirgū laistā 
iepakojuma daudzuma.
9.3.5. 
Investīcijas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā un 
ekonomiskie stimuli
Atkritumu apjoma radīšanas samazināšanu veicina atkritumu 
apsaimniekošanas infrastruktūrā veicamo investīciju pārdomāta 
plānošana, tostarp izmantojot ES
fondus. Šāds pārdomāts 
investīciju plānojums caurstrāvo visus nacionālā līmeņa 
plānošanas dokumentus un tas pamatojas uz nozares investīciju 
vajadzību izvērtējumu,
kas regulāri tiek pārskatīts.
Nacionālais attīstības plāns 2021-2027. gadam (NAP) paredz, ka 
nepieciešama rīcība atkritumu šķirošanas un pārstrādes 
uzlabošanā. Resursu otrreizējā pārstrāde
nodrošinās ekonomikas 
dažādošanu un palielinās katras resursa vienības lietderīgāku 
izmantošanu. Atkritumu atkārtota izmantošana, atkritumu daudzuma
samazināšana un bezatkritumu dzīvesveids un tā popularizēšana 
mazinās atkritumu daudzumu un vides 
piesārņojumu.
155
Saskaņā ar NAP, antropogēnā piesārņojuma samazināšana ir 
sabiedrības atbildīga rīcība, lai mazinātu apkārtējās vides 
piesārņojumu. Tā ir iespēja mainīt
ekonomikas paradigmu, veidot 
jaunu, klimatneitrālu ekonomiku, izmantojot pieejamos vai radot 
jaunus tehnoloģiskos risinājumus ekonomikas dažādošanai, 
atkārtoti
izmantojot atkritumus kā izejvielas.
ES finanšu plānošanas periodā 2014.-2020. gadam tika paredzēts 
piešķirt atbalstu mērķtiecīgai atkritumu apsaimniekošanas 
direktīvās
156
 noteikto prasību
īstenošanai, kā arī 
visas nozares attīstību veicinošām darbībām, lietderīgai 
atkritumu kā resursu izmantošanai, kas īstenojama, paplašinot 
atkritumu dalītu vākšanu un
142
/
276
stimulējot pārstrādi (sk. 9.2. 
tabula).
9.2. tabula
ES fondu 
atbalsts atkritumu atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un 
reģenerācijai periodā no 2014. līdz 2020. gadam
SAM 5.2.1. "Veicināt dažāda veida atkritumu 
atkārtotu izmantošanu, pārstrādi un reģenerāciju"
5.2.1.1. pasākums "Atkritumu
dalītas savākšanas sistēmas
attīstība"
- atkritumu dalītas savākšanas punktu izveide, t.sk. 
konteineru iegāde
- šķiroto atkritumu savākšanas laukumu izveide, t.sk. 
konteineru iegāde
- specializētā autotransporta iegāde, kas no 
mājsaimniecībām savāc jau
sašķirotus atkritumus (nav 
paredzēts esošu punktu vai laukumu apkalpošanai)
KF: 161 891 
euro
Privātais un pašvaldību 
līdzfinansējums: 261 579
euro
Kopā: 423 470 
euro
5.2.1.2. pasākums "Atkritumu
pārstrādes veicināšana"
Atkritumu pārstrādes iekārtu izveide (iekārtu izveide, 
iekārtu kompleksā uzstādot
pārstrādes/reģenerācijas 
procesam nepieciešamās iekārtas):
- BNA pārstrāde (aerobas/anaerobas tehnoloģijas)
- sadzīves atkritumu pārstrāde (stikls, papīrs, metāls, 
plastmasa, t.sk. šo
materiālu iepakojums)
- citu atkritumu pārstrāde
KF: 49 485 412 
euro
Privātais un pašvaldību 
līdzfinansējums:17 828
530 
euro
Kopā: 67 313 942 
euro
5.2.1.3. pasākums "Atkritumu
reģenerācijas veicināšana"
Atkritumu reģenerācijas iekārtu izveide:
- iekārtas, kurās tiek sadedzināts no atkritumiem 
iegūtais kurināmais
KF: 9 184 249 
euro
Privātais un pašvaldību 
līdzfinansējums:1 620 750
euro
Kopā: 10 804 999 
euro
9.3.6. Zaļais 
publiskais iepirkums
ZPI ir process, kura ietvaros valsts un pašvaldību iestādes 
cenšas iepirkt preces un pakalpojumus ar iespējami mazāku ietekmi 
uz vidi, ņemot vērā dzīves cikla
izmaksas produktiem vai 
pakalpojumiem ar vienādu primāro funkciju. Šis risinājums 
palīdz:
- samazināt ietekmi uz vidi - katra nopirktā prece vai 
pakalpojums atstāj ietekmi uz vidi visās tās aprites cikla 
stadijās;
- veicināt sociālus uzlabojumus - ar iepirkumu procedūrā 
iestrādātu nosacījumu palīdzību iespējams nodrošināt labākus 
darba apstākļus, piemēram, samazinot
toksisko ķīmisko vielu 
saturu tīrīšanas līdzekļos uzlabo dzīves un darba vides 
apstākļus, transports ar samazinātu izmešu apjomu veicina gaisa 
kvalitātes uzlabošanos
un saslimstības ar elpvadu slimībām riska 
samazināšanos;
- panākt ietaupījumus budžetā - plānojot iegādāties kādu preci 
vai pakalpojumu, vispirms tiek izvērtētas reālās vajadzības, 
tādējādi samazinot iepirkumu apjomu.
Otrkārt, tiek veikts preces 
aprites cikla izmaksu novērtējums. Tādā veidā iespējams ņemt vērā 
visus faktorus (ne tikai preces vai pakalpojuma sākotnējo cenu, 
bet arī
ekspluatācijas un radīto atkritumu apsaimniekošanas 
izmaksas) un galarezultātā panākt līdzekļu ekonomiju.
ZPI ir viens no ES vides, klimata un enerģijas politikas 
prioritārajiem instrumentiem, un vides nosacījumu iekļaušana 
iepirkumu specifikācijās kļūst prioritārs
uzdevums arī Latvijā. 
ZPI normatīvo ietvaru kopš 2004. gada veido divas publiskā 
iepirkuma direktīvas,
157, 158
 kas paredz vides 
nosacījumu iekļaušanu iepirkuma
procedūrās, ja iepirkums 
pārsniedz noteiktu robežlielumu (slieksni).
No 2017. gada 1. jūlija ir spēkā MK 2017. gada 20. jūnija 
noteikumi Nr. 353 "
Prasības zaļajam publiskajam iepirkumam un to 
piemērošanas kārtība
"
159
. Šo
143
/
276
noteikumu 1. pielikumā 
noteiktas septiņas obligātās preču un pakalpojumu grupas (biroja 
papīrs, drukas iekārtas, datortehnika un IKT infrastruktūra, 
pārtika un
ēdināšanas pakalpojumi, tīrīšanas līdzekļi un 
pakalpojumi, iekštelpu apgaismojums, ielu apgaismojums un 
satiksmes signāli), kurām ZPI ir jāpiemēro obligāti. Savukārt
minēto noteikumu 2. pielikumā ir definēti ZPI kritēriji 14 preču 
un pakalpojumu grupām, bet 3. pielikumā - metodoloģija aprites 
cikla izmaksu aprēķinam enerģiju
patērējošām precēm.
ZPI īpatsvara pieaugumā Latvijā iezīmējās pozitīvas tendences. 
Saskaņā ar IUB datiem 2019. gadā ZPI īpatsvars jau veidoja 17,3% 
no visiem iepirkumiem finansiālā
izteiksmē, kas veikti saskaņā ar 
Publisko iepirkumu likumu
 jeb 515 milj. 
euro
. Pēc 
iepirkumu skaita tas veido 13,2% jeb gandrīz 1500 iepirkumus. ZPI 
vadlīnijas ir jau
aktualizētas un tajās ir integrēti aprites 
ekonomikas principi, kā piemēram, veicināta nolietotu riepu 
pārstrāde un izmantošana atpūtas un sporta infrastruktūras
iepirkumos. Arī turpmāk ZPI vadlīnijās arvien vairāk tiks 
integrēti aprites principi.
9.3.7. Pasākumi, 
ar ko ierobežo subsīdijas, kuras neatbilst atkritumu 
apsaimniekošanas hierarhijai
Atkritumu apsaimniekošanas likumā
 ir noteikta atkritumu 
apsaimniekošanas hierarhija. Minētais princips ir nostiprināts 
arī normatīvajos aktos
160
 attiecībā uz
ierobežojumiem 
ES struktūrfondu izmantošanai atkritumu apsaimniekošanas 
darbībām, kuras atrodas atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas 
zemākajā posmā -
atkritumu apglabāšanai poligonos.
Normatīvie akti paredz, ka atbalsts no ES struktūrfondiem 
netiek piešķirts:
1) darbībām, kas palielina poligonos noglabājamo atkritumu 
daudzumu;
2) manuālo un mehānisko atkritumu šķirošanas (apstrādes) 
iekārtu iegādei vai uzlabošanai;
3) iekārtu izveidei, kas nav iekļautas pārstrādes iekārtas 
kompleksā un kuru darbības rezultātā atkritumi netiek 
pārstrādāti;
4) atkritumu reģenerācijai, kas nav pārstrāde, un tādām 
atkritumu pārstrādes darbībām, kurās pārstrādes process ilgst 
vairāk nekā trīs gadus;
5) pārstrādāšanai materiālos, kas izmantojami par degvielu vai 
kurināmo.
9.3.8. Fiskālo 
pasākumu vai citu līdzekļu izmantošana, lai veicinātu produktu un 
materiālu, kas ir sagatavoti atkārtotai izmantošanai vai 
pārstrādāti,
izmantošanu
Nākamajā ES fondu finansējuma plānošanas periodā 2021.-2027. 
gadam paredzēts atbalstīt darbības šādās jomās:
- Uz atkritumu apsaimniekošanas hierahiju balstītas aprites 
ekonomikas principu ieviešana ražošanā un pakalpojumos, veicinot 
atkritumu apjoma mazināšanas
procesus, samazinot materiālu 
ietilpību un palielinot pārstrādājamību un ilglietojamību 
(atkārtota lietošana, preču labošanas pakalpojumu attīstība), 
attīstot racionālu
izejvielu un resursu izmantošanu, veicinot 
pāreju uz otrreizēji izmantojamu un videi nekaitīgu izejvielu 
izmantošanu ražošanas tehnoloģiskajos risinājumos ("safe by
design"), otrreizēju un slēgtu materiālu ciklu tehnoloģiju, 
ieviešot ekodizaina principus preču ražošanā, materiālu un 
iepakojuma izmantošanā, veidojot inovatīvus aprites
uzņēmējdarbības modeļus, izmantojot ekoefektīvu tehnoloģiju un 
ekoinovāciju ieviešanu, kā arī veicinot industriālo simbiozi, 
atbalstāmajos projektos paredzot
informēšanas un publicitātes 
pasākumus atbilstoši finansējuma avotu nosacījumiem. Atbalsta 
sniegšanu aprites ekonomikas principu ieviešanai un attīstībai 
lielākoties
paredzēta maziem un vidējiem uzņēmumiem;
- Vietējā līmeņa atkritumu radīšanas samazināšanas, preču 
labošanas pakalpojumu attīstības un aprites ekonomikas 
veicināšanas pasākumi.
Ekodizains ir produktu un pakalpojumu projektēšana, lai 
minimizētu ietekmi uz vidi visā dzīves ciklā, vienlaicīgi 
nodrošinot nepieciešamo funkcionalitāti, kvalitāti,
izmaksas un 
estētisko izskatu. Ekodizaina mērķis ir samazināt resursu 
patēriņu, izmantot videi draudzīgus materiālus, optimizēt 
produkta ražošanu, izplatīšanu un 
144
/
276
lietošanu, kā arī nodrošināt tā 
pienācīgu apsaimniekošanu aprites cikla beigās - atjaunošanu, 
apstrādi vai noglabāšanu. Ar ekodizaina metožu palīdzību var 
novērst un
samazināt produkta nelabvēlīgo ietekmi uz vidi visā tā 
dzīves ciklā - sākot no izejvielu ražošanas un piegādes, produkta 
ražošanas, iepakošanas, piegādes, lietošanas
un nonākšanos 
atkritumos. Vērtējamās ietekmes - globālā pasiltināšanās, 
paskābināšanās, resursu pārtēriņš, biodaudzveidības 
samazināšanās, toksisko vielu
klātbūtne atmosfēras, kā arī 
iekštelpu gaisā un ūdenī, ozoņa slāņa noārdīšanās u.c. Ekodizaina 
pieeja īsteno ilgtspējīgas attīstības principu, jo novērš 
piesārņojumu,
pirms tas ir radies.
Direktīvā 
2008/98
/EK ir ietverti nosacījumu, kas uzliek par 
pienākumu jebkurai personai, kas pirmo reizi lieto tādu 
materiālu, kas atzīts par atkritumu statusu
zaudējušu, vai 
izplata to tirgū (pirmreizēji), jānodrošina, ka materiāls atbilst 
normatīvajām prasībām, kas izriet no produktu un ķīmisko vielu 
regulējuma. Plāna 2.5.5.
nodaļā ir sniegta informācija par 
atkritumu beigu statusa piemērošanu, un 6. nodaļas 6.1. tabulā 
ietverti plānotie pasākumi.
Pasākumi saistībā ar pārstrādāto materiālu saturu iepakojumā 
ir apskatīti plāna 10. nodaļā par atkritumu rašanās novēršanas 
pasākumiem attiecībā uz iepakojumu.
9.3.9. Atbalsts 
pētniecībai un inovācijām modernajās pārstrādes tehnoloģijās un 
atjaunošanā
Latvijā tiek īstenota Klasteru programma, kurā Eiropas 
Reģionālās attīstības fonda (ERAF) ieguldījums ir vairāk nekā 5 
milj. 
eiro
. Klasteru programmas mērķis ir
veidot 
sadarbības tīklu, kurā komersanti apvienojas ar pētniecības, 
izglītības un zināšanu izplatīšanas organizācijām. Šāda sadarbība 
tiek veicināta, lai paaugstinātu
komersantu konkurētspēju, 
palielinātu eksporta apjomu un attīstītu inovācijas un jaunu 
produktu veidošanos. Projektu iesniedzēji šajā programmā ir 
biedrības vai
nodibinājumi, kas pārstāv ne mazāk kā 20 
savstarpēji nesaistītus sīkos (mikro), mazos un vidējos 
komersantus (klastera dalībniekus), kā arī tiem jāspēj nodrošināt
dalībnieku skaita turpmāka palielināšana.
Inovāciju atbalstam pieejamas arī citas programmas, t.sk. 
atbalsts zinātniskajām institūcijām pētniecisko izstrādņu 
komercializācijai, atbalsts uzņēmumiem
inovācijas vaučera veidā, 
atbalsts Kompetences centru programmas ietvaros, atbalsts 
eksperimentālu ražošanas iekārtu izstrādei un uzstādīšanai, 
atbalsts nodarbināto
apmācībām u.c., kā arī paredzēts ieviest 
Norvēģijas finanšu instrumenta 2014.-2021. gada programmu 
"Uzņēmējdarbības attīstība, inovācijas un mazie un vidējie
uzņēmumi", kuras ietvaros atbalsts pieejams MVU zaļo tehnoloģiju, 
kā arī IKT izstrādei un ieviešanai ražošanā.
9.3.10. Labāko 
pieejamo tehnisko paņēmienu izmantošana atkritumu apstrādē
Saskaņā ar likumu "
Par piesārņojumu
" un MK 2010. gada 30. 
novembra noteikumiem Nr. 1082 "
Kārtība, kādā piesakāmas A, B un C 
kategorijas piesārņojošas
darbības un izsniedzamas atļaujas A un 
B kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai
" atļaujas nosacījumu 
pārskatīšana un iekārtas darbības atbilstība labākiem
pieejamiem 
tehniskiem paņēmieniem (LPTP) jānodrošina ne vēlāk kā četru gadu 
laikā pēc attiecīgo secinājumu publicēšanas. Operatoram ir 
jāizvērtē iekārtas darbības
atbilstība, nepieciešamie 
pārveidojumi, jāsastāda plāns prasību ieviešanai un jāvēršas VVD 
ar iesniegumu par atļaujas nosacījumu pārskatīšanu piesārņojošas 
darbības
veikšanai. VVD, pārskatot atļaujas nosacījumus 
piesārņojošas darbības veikšanai, ņem vērā visus jaunos vai 
atjaunotos secinājumus par LPTP, kas piemērojami
iekārtā.
9.3.11. 
Sabiedrības apziņas veicināšana
Latvijā regulāri tiek īstenoti pasākumi sabiedrības izpratnes 
veicināšanas kampaņas, jo īpaši attiecībā uz dalīto savākšanu, 
atkritumu rašanās novēršanu un
piegružojuma mazināšanu, un šo 
jautājumu integrēšana izglītībā un apmācībā.
Dažādas sabiedrības grupu iniciatīvas sociālajos medijos 
popularizē videi draudzīgus patērētāju uzvedības modeļus un 
izvēles, piemēram, biedrība "Zero waste",
kuras ietvaros 
domubiedru grupas dalās pieredzē kā samazināt ikdienā radīto 
atkritumu apjomu, pievēršot uzmanību saviem patēriņa un 
iepirkšanās paradumiem. Līdzīgi
darbojas arī kopienu izpārdošanas 
(krāmu) tirdziņi. Tādu organizāciju kā biedrība "Repair cafe 
Rīga" u.c. galvenais mērķis ir caur dažādiem pasākumiem 
popularizēt
ideju par mantu labošanu. Savukārt beziepakojuma 
veikali popularizē iepakojuma samazināšanas un atkārtotas 
lietošanas pieeju.
145
/
276
Būtiskas ir iniciatīvas pārtikas atkritumu apjoma 
samazināšanā, kur nozīmīga loma ir NVO projektiem, īpaši 
biedrības "Vides izglītības fonds" ieviestajai starptautiski
atzītai Ekoskolu programmai, kuru ietvaros ar panākumiem ir 
īstenotas iniciatīvas pārtikas atkritumu samazināšanai daudzās 
Latvijas izglītības iestādēs, un arī biedrībai
"Zaļā brīvība", 
kas organizē un piedalās dažādos atkritumu (gan pārtikas, gan 
industriālo) samazināšanas projektos un attīsta iniciatīvas vides 
un cilvēku dzīves
kvalitātes uzlabošanai.
Lai veicinātu sabiedrības informētību par atkritumiem kā 
resursu ar vērtību, VARAM ir atbalstījusi informatīvo kampaņu un 
attiecīgu materiālu un tīmekļa vietņu
izstrādi, piem., 
"www.neizmet.lv" un "Izmests miskastē nav pazudis". VVD strādā 
pie interaktīvas kartes par atkritumu dalītas vākšanas vietām 
"Šķiro viegli".
Savstarpēja atkritumu statistikas datu bāzu sasaiste, tostarp 
ar jauniem digitāliem risinājumiem, starp kompetentajām iestādēm, 
kuras iesaistītas atkritumu
apsaimniekošanā, var būtiski uzlabot 
izsekojamību materiālu plūsmām un kļūt par efektīvu rīku 
informācijas pieejamības uzlabošanai par izmantojamiem 
resursiem.
Digitālo tehnoloģiju izmantošana ir nozīmīgs instruments 
aprites ekonomikas veicināšanai, tāpēc pasākumi tiek ieviesti 
sinerģijā ar Rīcības plānā pārejai uz aprites
ekonomiku 
2020.-2027. gadam plānotajiem pasākumiem atkritumu un materiālu 
plūsmas uzskaites uzlabošanai komersantu, pašvaldību un valsts 
līmenī, kas veicinās
statistikas izmantošana informētas politikas 
veidošanā. Tāpēc arī turpmāk nepieciešams turpināt esošo sistēmu 
darbības uzturēšanu un pilnveidošanu, nodrošinot
savstarpēju 
informācijas apmaiņu starp tām. Tas attiecas uz šādām 
sistēmām:
- VVD sistēma "TULPE";
- Atkritumu pārvadājumu uzskaites sistēma;
- Vides SOS;
- Valsts informācijas sistēma par vides statistiku;
- Elektrisko un elektronisko iekārtu ražotāju reģistrs;
- Bateriju un akumulatoru ražotāju reģistrs;
- Jaunveidojamā pārtikas uzskaites sistēmu;
- Atkritumu šķirošanas tīmekļa vietne www.skiroviegli.lv.
9.3.12. Dialogs, 
sadarbība un brīvprātīgās vienošanās
Vides aizsardzības likums
 paredz brīvprātīgu vienošanos un 
līgumu slēgšanu vides mērķu sasniegšanai. VARAM izvērtēs šādu 
līgumu slēgšanas iespējas attiecībā
uz atkritumu rašanās 
novēršanas pasākumu veikšanu tautsaimniecības nozarēs, no savas 
puses piedāvājot sniegt informatīvu un publicitātes atbalstu 
līguma ietvaros
veiktajiem pasākumiem un sasniegtajiem 
rezultātiem.
2020. gadā noslēgti šādi sadarbības memorandi:
‒
 Ilgtspējīgas būvniecības atkritumu apsaimniekošanas sistēmas 
pilnveidošanā, aprites ekonomikas plāna mērķtiecīgā ieviešanā 
būvniecībā, komersantu nelegālu
darbību izbeigšanā, efektīvā 
dabas resursu izmantošanā, otrreizēju izejvielu izmantošanā un 
būvniecības atkritumu efektīvā apsaimniekošanā starp VARAM, VVD, 
SIA
"Clean R", LASUA, LPS, Latvijas Būvuzņēmēju partnerību, 
Būvmateriālu ražotāju asociāciju un EM;
‒
 Ilgtspējīgas tekstila atkritumu apsaimniekošanas sistēmas 
izveidē un ieviešanā starp VARAM, LTRK, LDDK, VVD, VRUA, LASUA, 
LASA, biedrība "Latvijas
146
/
276
Sarkanais krusts", SIA "Rimi Latvia", 
SIA " R.D.A".
VARAM īsteno nepārtrauktu dialogu un sadarbību starp visām 
ieinteresētajām pusēm atkritumu apsaimniekošanā, izmantojot 
Atkritumu apsaimniekošanas
normatīvo aktu darba grupu un Vides 
konsultatīvo padomi. VARAM eksperti regulāri piedalās dažādos 
forumos un pasākumos, piemēram, pasākumā LAMPA, zaļā
dzīves veida 
popularizēšanas aktivitātēs, atbalsta publicitātes un 
informatīvos pasākumus no valsts budžeta programmas "Latvijas 
Vides aizsardzības fonds".
9.4. Plānotie 
atkritumu rašanās novēršanas pasākumi
Pasākumi tiek ieviests sinerģijā ar Rīcības plānā aprites 
ekonomikas veicināšanai 2020.-2027. gadam
161
 
plānotajiem pasākumiem, it īpaši šādiem pasākumiem:
1) Ekodizaina principu attīstība ražošanā un produktu 
izstrādē, izglītībā un inovācijās saistībā arī ar produktu 
politikas pilnveidošanu;
2) Atbalsta instrumentu izstrāde jaunu biznesa modeļu 
veicināšana preču ražošanā un izplatīšanā;
3) Atbalsts produktu atkārtotai izmantošanai un labošanai, 
tostarp jo īpaši attiecībā uz EEI, tekstilmateriāliem un mēbelēm, 
kā arī iepakojumu, būvmateriāliem un
būvniecībā izmantojamiem 
produktiem.
Plāna īstenošanas gaitā paredzētie atkritumu novēršanas 
pasākumi, kas ir sagrupēti pa galvenajām materiālu plūsmām, ir 
uzskaitīti 9.3. tabulā.
Vienlaikus jāņem vērā, ka atsevišķi atkritumu rašanās 
novēršanas pasākumi, kas attiecas uz pārtikas atkritumu plūsmu, 
ir detāli aprakstīti Plāna 10. nodaļā Pārtikas
atkritumu 
novēršanas programma. Atkritumu rašanās novēršanas pasākumiem 
atbilst arī 12. nodaļā Preču otrreizējas izmantošanas un 
labošanas pakalpojumu
attīstības programmā aprakstītā situācija 
un tās analīzē pamatotie pasākumi, kuri ir iekļauti arī Plāna 6. 
nodaļas 6.1. tabulā.
9.3. tabula
Atkritumu 
rašanās novēršanas programmas 1. daļa: pasākumi pa galvenajām 
materiālu plūsmām
162
Nr.
p.k.
Rīcību 
virzieni (RV) un
pasākumi
Plāna
mērķi
163
Darbības
rezultāts
Rezultatīvais rādītājs
Atbildīgā 
iestāde
Līdzatbildīgās
iestādes
Indikatīvais
finansējuma
avots
Termiņš
(gads)
POLITIKAS
REZULTĀTI
164
UN
REZULTATĪVIE
RĀDĪTĀJI
165
1) Novērsta atkritumu rašanās un nodrošināta kopējā radīto 
atkritumu daudzuma ievērojama samazināšanās
2) Nodrošināta atkritumu kā resursu racionāla 
izmantošana, balstoties uz aprites ekonomikas 
pamatprincipiem
3) Nodrošināt apglabājamo atkritumu daudzuma 
samazināšana
PROGRAMMAS REZULTATĪVIE RĀDĪTĀJI:
Indikators 1: Sadzīvē (mājsaimniecībās) radītais 
atkritumu daudzums nepārsniedz 450 kg uz iedzīvot. gadā
Indikators 2: Kopējais radītais sadzīves 
(mājsaimniecības) atkritumu daudzums nepārsniedz 650 tūkst. 
t/ gadā
Indikators 3: Kopējais radītais bīstamo atkritumu 
daudzums nepārsniedz 50 tūkst. t/ gadā
Indikators 4: Kopējais pārstrādātais sadzīves 
(mājsaimniecības) atkritumu apjoms 55% no gadā radītā 
apjoma
Indikators 5: Kopējais pārstrādātais bīstamo atkritumu 
apjoms 75% no gadā radītā apjoma
Indikators 6: Kopējais pārstrādātais ražošanas atkritumu 
apjoms 85% no gadā radītā apjoma
Indikators 7: Kopējais apglabāto sadzīves 
(mājsaimniecības) atkritumu daudzums nepārsniedz 40 % no 
gadā radītā apjoma
Indikators 8: Kopējais apglabāto ražošanas atkritumu 
apjoms nepārsniedz 25 % no gadā radītā apjoma
Indikators 9: Kopējais apglabāto bīstamo atkritumu 
apjoms nepārsniedz 25 % no gadā radītā apjoma
147
/
276
1. PASĀKUMI, KAS ATTIECAS UZ VISĀM 
MATERIĀLU PLŪSMĀM
1.1.
Veicināt atkritumu rašanās
novēršanu rūpniecībā un
produktu 
ražošanas
sākuma (dizaina) posmos:
- veicināt tādu materiālu
izmantošanu, kas rada
mazāku 
ietekmi uz vidi,
ņemot vērā pilnu iekārtas
dzīves cikla 
analīzi;
- samazināt bīstamu vielu
saturu izmantojamos
materiālos 
(attiecinot arī uz
tekstilmateriāliem,
iepakojumu )
M1, 1.2.,
1.3., 1.4.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 4.1.,
4.2., 5.1.,
5.2., 5.3.,
6.1., 7.1.,
7.2.
Veikti informatīvie
pasākumi
Samazināts radītais
ražošanas 
atkritumu
apjoms
VARAM
EM, LIAA
Esošā budžeta
ietvaros
166
Visā plāna
darbības
laikā
1.2.
Sniegt informāciju 
un
izglītot patērētājus par
ilgtspējīgu preču izvēli,
lietošanu, un sniegt
informāciju par pareizu
preču atkārtotu
izmantošanu vai
remontēšanu un par preču
atkritumu
apsaimniekošanu
M1
Veikti informatīvie
pasākumi
Attīstījies preču
otrreizējās 
izmantošanas
sektors
VARAM,
EM, PTAC nozaru
asociācijas,
pašvaldības
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības
laikā
1.3.
Patērētāju uzvedības
ietekmēšana:
- izglītošana par apzinātām
un videi draudzīgām
izvēlēm 
(piem., par
marķējuma nozīmi);
- atbalsts un informācija
par izturīgākiem un
ilglaicīgi 
izmantojamiem
produktiem (piem., ar
garāku garantijas 
periodu);
- ierobežojumi darbībām,
kas veicina
vienreizlietojamu 
vai
īslaicīgi lietojamu produktu
izmantošanu.
M1, M2,
M3, M4,
1.2., 1.3.,
2.1., 3.1.,
3.2., 5.1.,
5.2., 7.1.,
7.2.
Veikti informatīvie
pasākumi
Attīstījusies plašāk videi
draudzīga uzvedība un
patēriņa modeļi
VARAM
EM, PTAC
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības
laikā
2. PĀRTIKAS ATKRITUMI
148
/
276
2.1.
Īstenot "Pārtikas atkritumu
rašanās novēršanas
programmas" 
pasākumus
(skat. pasākumu
aprakstu 10.3. 
nodaļā un
10.4. tabulā).
M1, M2,
M4, 1.2.,
1.3., 
2.1.
Īstenoti "Pārtikas
atkritumu 
rašanās
novēršanas
programmas"
pasākumi
Samazināts radītais
pārtikas 
atkritumu
daudzums
VARAM, ZM
EM, VM, FM, IZM,
NVO, nozaru
asociācijas,
komersanti,
pašvaldības
Esošā budžeta
ietvaros, LIFE
programma,
komersantu
līdzekļi
Visā plāna
laikā,
atbilstoši
programmai
3. BŪVNIECĪBAS ATKRITUMI
167
3.1.
Atbalstīt 
būvniecības
materiālu atkārtotu
izmantošanu būvniecības
procesos (iekļaušana ZPI,
standartos)
M1, M2,
M3, M4,
1.6., 
2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaudzis otrreiz
izmantoto 
materiālu
apjoms
VARAM
EM, nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
laikā,
atbilstoši
programmai
3.2.
Veicināt un 
popularizēt
tādu būvniecības praksi,
kuras rezultātā rodas 
maz
atkritumu un pēc iespējas
vairāk atkritumu tiek
izmantots 
būvniecības
procesā (apmācība,
kritēriju iekļaušana
konkursos 
par labāko būvi,
balva par būvi, kura ir videi
visdraudzīgākā)
M1, M2,
M3, M4,
1.6.,2.1.
Veikti informatīvie
pasākumi
Samazinājies būvniecībā
radīto atkritumu apjoms
VARAM
EM, nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
laikā,
atbilstoši
programmai
3.3.
Atbalstīt augsnes
virskārtas un asfalta
atkārtotu izmantošanu
(caur iekļaušanu 
ZPI,
standartos)
M1, M2,
M3, M4,
1.6., 
2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Palielinājusies
pārstrādātā 
materiāla
izmantošana
VARAM
EM, nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
laikā,
atbilstoši
programmai
3.4.
Veicināt no BNA 
radītā
komposta izmantošanu
tautsaimniecībā
M2, 1.2.,
1.3., 1.5.,
1.6., 
2.1.
Veikts 1 pētījums,
Izstrādāti 
normatīvo
aktu projekti
Samazinājies
apglabātais BNA
daudzums
VARAM
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
Esošā budžeta
ietvaros
2022.
4. VKP UN ELEKTRONIKA
4.1.
Veicināt nolietoto 
riepu
atkārtotas izmantošanu
tautsaimniecībā, it īpaši
piemērojot ZPI
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1.
Veikts 1 pētījums,
izstrādāti 
ZPI
kritēriji
Pieaugusi materiālu
pārstrāde 
un otrreizēja
izmantošana
VARAM
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
Esošā budžeta
ietvaros
2022.
4.2.
Veicināt tādu 
produktu
atkārtota izmantošana,
kuri ir kritiski svarīgu
izejvielu galvenie avoti, lai
nepieļautu, ka šīs
izejvielas 
kļūst par
M2, 4.1.,
4.2.,
5.1.,5.2.,
5.3., 6.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaugusi materiālu
pārstrāde 
un otrreizēja
izmantošana
VARAM
LETERA
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības
laikā
149
/
276
atkritumiem (t.sk.
baterijas, akumulatori)
4.3.
Ierobežot un 
neatbalstīt
darbības, kas veicina
vienreizlietojamu vai
īslaicīgi lietojamu produktu
izmantošanu (piem.,
produktu 
izmanto tikai tik
ilgi, cik uz to attiecas
garantija)
M1, 2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Samazinājies radīto
atkritumu 
apjoms
VARAM
LETERA
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības
laikā
4.4.
Dzīves cikla pagarināšanas
pasākumi EEI:
- attīstīt un popularizēt
iespējas komersantu,
iedzīvotāju un kopienu
līmenī apmainīties un
iznomāt EEI 
(elektriskie
instrumenti u.tml.), šādu
iekārtu atkārotai
izmantošanai;
- veicināt iespējas vākt
EEIA, lai sagatavotu tās
atkārtotai izmantošanai;
- ieviest atbalsta
pasākumus EEI labošanas
sektora 
attīstībai;
- veicināt EEIA atkārtotu
izmantošanu, izmantojot
ZPI;
- iekļaut ZPI prasībās
pagarinātu garantijas laiku.
M1, M2,
M4, 5.1.,
5.2., 
5.3.
Realizēti
informatīvie
pasākumi
Pieaugusi preču
ilglaicīgāka 
(atkārtota)
izmantošana
VARAM, EM,
komersanti
Pašvaldības,
nozaru
asociācijas,
iedzīvotāju
kopienas
Esošā budžeta
ietvaros, 
kopienām
pieejamie
instrumenti
Visā plāna
darbības
laikā
4.5.
Specifiski pasākumi ES
Vienotā tirgus ietvarā
ekodizaina 
principu
veicināšanai EEI jomā:
- EEI standartizācija,
paredzot iespēju izmantot
iekārtu 
ražošanā rezerves
daļas no EEIA;
- preču dizains un
projektēšana, kas paredz
iekārtu 
noturību un izturību;
M1, 2.1.,
5.1., 5.2.,
5.3.,
Realizēti
informatīvie
pasākumi
Samazinājies atkritumos
nonākušais EEI
daudzums
EM
VARAM
Esošā budžeta
ietvaros
Atbilstoši EK
darba 
kārtībai
150
/
276
- preču dizains un
projektēšanai, kas
nodrošina to 
vieglu un
vienkāršu izjaukšanu un
remontēšanu
5. TEKSTILS
5.1.
Informācija, 
atbalsts un
izglītošana, lai mainītu
sabiedrības un 
komersantu
attieksmi
tekstilizstrādājumu
patēriņa 
jautājumos
M1, M2,
M3, M4.,
1.1., 1.2.,
1.3., 2.1.
Realizēti
informatīvie
pasākumi
Pilnveidota sabiedrības
izpratne
VARAM, EM,
nozares
asociācijas
RAS, komersanti
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības
laikā
5.2.
RAS piemērošana
tekstilmateriālu un
tekstilizstrādājumu
ražošanā, lai 
samazinātu
atkritumu poligonos nodoto
tekstilmateriālu 
apjomu
M1, M2,
M3, M4,
1.1., 1.2.,
1.3., 2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaudzis
tekstilmateriālu
otrreizējās
izmantošanas/pārstrādes
daudzums
VARAM
RAS, pašvaldības,
nozares
asociācijas,
atkritumu
psaimniekošanas
komersanti
Esošā budžeta
ietvaros
2025
5.3.
Dalītās savākšanas
sistēmas izveidošana
tekstilmateriālu
atkritumiem (ietver
savākšanas
punktos/laukumos
nepieciešamo papildus
konteineru 
skaita
nepieciešamības
novērtēšanu)
M1, M2,
M3, M4,
1.1., 1.2.,
1.3., 2.1.
Izveidota
tekstilmateriālu
atkritumu dalītās
savākšanas
sistēma
Pieaudzis
tekstilmateriālu
otrreizējās
izmantošanas/pārstrādes
daudzums
VARAM,
pašvaldības, RAS
nozares
asociācijas,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
ES KF, atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu, RAS
līdzekļi
2023
6. MĒBELES
6.1.
Dalītās savākšanas
sistēmas pilnveidošana,
nosakot prasības mēbeļu
atkritumu 
nošķiršanu no
lielgabarīta un būvniecības
atkritumu plūsmām,
attiecīgi izveidojot jaunu
atkritumu plūsmu mēbeļu
atkritumiem
M1, M2,
M4, 1.2.,
1.3., 
2.1.
Izveidotas dalītās
savākšanas 
vietas
mēbeļu
atkritumiem
Pieaudzis mēbeļu
pārstrādes/ 
otrreizējās
izmantošanas apjoms
Atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
VARAM,
pašvaldības, RAS
ES KF, atkritumu
apsaimniekošanas
komersantu, RAS
līdzekļi
Visā plāna
darbības
laikā
6.2.
Paplašinātās RAS
piemērošana mēbeļu
ražošanā, lai samazinātu
atkritumu 
poligonos nodoto
M1, M2,
M4, 1.2.,
1.3., 
2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaudzis mēbeļu
pārstrādes/ 
otrreizējās
izmantošanas apjoms
VARAM
RAS, pašvaldības,
nozares
asociācijas,
atkritumu
Esošā budžeta
ietvaros
2027
151
/
276
mēbeļu atkritumu apjomu
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
6.3.
Atbalsts mēbeļu 
labošanas
sektora attīstībai
M1, M2,
M4, 2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaudzis mēbeļu
otrreizējās 
izmantošanas
apjoms
VARAM
RAS, pašvaldības,
nozares
asociācijas,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
Esošā budžeta
ietvaros
2027
6.4.
Ekodizaina principu
veicināšana mēbeļu
ražošanā un izstrādē
M1, M2,
M4, 1.2.,
1.3., 
2.1.
Realizēti informatīvi
pasākumi
Augusi izpratne par
ekodizaina principiem
VARAM, EM,
komersanti
nozaru
asociācijas,
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības
laikā
6.5.
Mēbeļu otrreizējā
izmantošana kā daļa no
ilgtspējīgu biroja un
koplietošanas 
telpu un citu
resursu izmantošanas
attīstības valsts 
pārvaldē
M1, M2,
M4, 1.2.,
1.3., 
2.1
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Realizēti
informatīvie
pasākumi
Samazinājies jaunu
mēbeļu 
patēriņš valsts
pārvaldē
VARAM
Valsts un
pašvaldību
iestādes,
komersanti,
nozaru asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros, 
kopienām
pieejamie
instrumenti
Visā plāna
darbības
laikā
6.6.
Valsts sektora 
iepirkumu
īstenošana ZPI ietvaros,
augstāko prioritāti 
nosakot
no atjaunojamiem un
atkārtoti izmantojamiem
resursiem 
ražotu mēbeļu
un biroja inventāra iegādei
un obligātas 
atkritumu
šķirošanas prakses
ieviešanu valsts sektora
iestādēs
M1, M2,
M4, 1.2.,
1.3., 
2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Samazinājies jaunu
mēbeļu 
patēriņš valsts
pārvaldē
VARAM
Nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības
laikā
7. MĀJSAIMNIECĪBĀ IZMANTOJAMĀ ĶĪMIJA
7.1.
Patērētāju 
izglītošana par
ekomarķējumu un
samazinātu bīstamo vielu
izmantošanu un par
pareizu uzglabāšanu, kas
novērš saskari ar 
citiem
produktiem
M1, M2,
M3, M4,
2.1.
Informēšanas un
izglītošanas
pasākumi par
apzinātu
iepirkšanos
Uzlabota patērētāju
izpratne
Produktu ražotāji
PTAC, VARAM,
Produktu ražotāju
finansējums
Visā plāna
darbības
laikā
7.2.
Veikt izpēti par 
iespējām
aizliegt tādu produktu
izplatīšanu tirgū, kuru
sastāvā ir iekļauta
mikroplastmasa
(piemēram, higiēnas un
M1, M2,
M3, M4,
2.l.
Veikts pētījums
Noteikti rīcības virzieni,
lai samazinātu
mikroplastmasas
lietošanu
VARAM
EM, PTAC
LVAF
2023
152
/
276
tīrīšanas līdzekļi)
8. IEPAKOJUMS
8.1.
Pārstrādātā 
materiāla
obligātā minimālā īpatsvara
noteikšana dzērienu PET
iepakojumam un
plastmasas dzērienu
iepakojumam.
M1, M2,
3.1., 3.2.,
7.1., 
7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Pieaudzis pārstrādātā
materiāla īpatsvars līdz
25%
VARAM
EM, ZM,
komersanti
(iepakotāji)
Esošā budžeta
ietvaros
2025
8.2.
Diferencēta DRN
piemērošana, lai veicinātu
tādu produktu un materiālu
izmantošanu, kas ir
sagatavoti atkārtotai
lietošanai vai 
pārstrādāti
M1, M2,
1.1., 1.2,
1.3., 
1.4.,
1.6., 2.1.,
3.1., 3.2.,
5.2., 7.1.,
7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Palielināts atkārtoti
lietojama un pārstrādātā
iepakojuma daudzums
līdz 65%
VARAM
Pašvaldības,
iepakojuma
apsaimniekotāji
Esošā budžeta
ietvaros
2025
8.3.
DRN par atkritumu
apglabāšanu turpmāka
paaugstināšana.
M4, 2.1.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Samazināts apglabātā
izlietotā iepakojuma
daudzums līdz 28%
VARAM
Pašvaldības,
iepakojuma
apsaimniekotāji
Esošā budžeta
ietvaros
2025
8.4.
Aizliegums tirgū 
laist
atsevišķus
vienreizlietojamos
plastmasas izstrādājumus,
kas attiecas uz
iepakojumu, tai skaitā no
putu polistirola un
oksonoārdāmas
plastmasas izgatavotu
pārtikas iepakojumu
(saskaņā ar Direktīvas
2019/904
 5. panta un
pielikuma B daļas
prasībām)
M3, 7.1.,
7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Tirgū netiek laists
iepakojums no
oksonoārdāmas
plastmasas.
Samazināts iepakojuma
daudzums no putu
polistirola
VARAM
 
Esošā budžeta
ietvaros
2021
8.5.
Izlietotā plastmasas
iepakojuma dalītas
atkritumu vākšanas
attīstība
M1, M2,
3.1., 3.2.,
7.1., 
7.2.
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Palielināts dalīti savākta
izlietotā iepakojuma
daudzums līdz 77% no
tirgū laistā 
plastmasas
dzērienu iepakojuma
VARAM
Pašvaldības,
iepakojuma
apsaimniekotajai
 
2025
8.6.
Depozīta sistēmas
ieviešana un pilnveidošana:
1) ieviest depozīta sistēmu
dzērienu iepakojumam
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
1) Ieviesta depozīta
sistēma;
2) Izvērtēta
depozīta 
sistēmas
Pieaudzis pārstrādātā
iepakojuma materiāla
daudzums
VARAM
Depozīta sistēmas
operators, 
VVD,
nozaru asociācijas
1) Depozīta
sistēmas 
operators
2) LIFE
3)Interreg EE-LV
1) 2022.
2) 2025
3) 2027
153
/
276
Latvijā;
2) sniegt atbalstu nozarei
ar mērķi paplašināt
depozīta 
sistēmas tvērumu
uz citiem dzērieniem un
iepakojuma veidiem 
(t.sk.
kompozītmateriāliem);
3) sadarbībā ar Baltijas
valstīm (ar Igaunijas vides
ministriju) izvērtēt vienotas
depozīta sistēmas izveides
pamatotību un iespējas.
7.2.
paplašināšana;
3) Izvērtēta vienota
depozīta 
sistēma.
9.4. tabula
Kopsavilkums par 
Programmas 1. daļas pasākumu atbilstību Plāna mērķiem
Mērķa
Nr.
Politikas 
rezultāts un attiecīgais rezultatīvais 
rādītājs
168
Programmas 
pasākumi
169
, kas nodrošina Plāna mērķu
sasniegšanu
1.1.
līdz 2023. gada 1. janvārim 
izveidota dalītas savākšanas sistēma tekstilmateriāliem
5.1., 5.2., 5.3., 8.2.,
1.2.
līdz 2025. gadam atkārtotai 
izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves
atkritumu 
apjomu palielināts vismaz līdz 55% pēc masas
1.1.,1.2.,1.3.,2.1., 3.4., 4.1., 
5.1., 5.2., 5.3., 6.1., 6.2.,6.4., 6.5., 6.6.,
8.2.,8.6.,
1.3.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gadam atkārtotai izmantošanai
sagatavoto un 
pārstrādāto sadzīves atkritumu apjoms tiek palielināts vismaz 
līdz 60
% pēc masas
1.1., 1.2., 1.3.,2.1., 3.4., 
4.1., 5.1., 5.2., 5.3., 6.1., 6.2., 6.4.,6.5., 6.6.,
8.2.,8.6.,
1.4.
līdz 2025. gada 1. janvārim 
izveidota dalītas savākšanas sistēma sadzīves
bīstamajiem 
atkritumiem
1.1., 8.2.,
1.5.
līdz 2023. gada 31. decembrim 
nodrošināts, ka bioloģiskie atkritumi ir vai nu
pārstrādāti 
rašanās vietā, vai dalīti savākti un nodoti pārstrādei
3.4.,
1.6.
vismaz 70% pēc svara nebīstamo 
būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumi, sagatavoti
atkārtotai 
izmantošanai, pārstrādei un citai materiāla reģenerācijai, 
tostarp
aizbēršanai
3.1., 3.2., 3.3., 8.2.,
2.1.
nodrošināta virzība uz mērķi 
līdz 2035. gadam nodrošināt, ka poligonos apglabāto
sadzīves 
atkritumu īpatsvars ir samazinājies līdz 10 % no kopējā 
radīto sadzīves
atkritumu daudzuma (pēc svara);
1.1., 1.2., 1.3., 2.1., 3.1., 
3.2., 3.3., 4.1., 4.3., 4.5., 5.1., 5.2., 5.3.,
6.1., 6.2., 
6.3., 6.4., 6.5., 6.6., 7.1., 7.2., 8.2., 8.3., 8.6.,
3.1.
līdz 2025. gada 31. decembrim 
tiek pārstrādāti 60% no izlietotā iepakojuma gadā un
tiek 
sasniegti normatīvajos aktos noteiktie minimālie pārstrādes 
mērķi konkrētām
atkritumu plūsmām
1.1., 1.3., 8.1., 8.2.,8.5., 
8.6.,
3.2.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gada 31. decembrim tiek pārstrādāti 70%
no 
izlietotā iepakojuma gadā un tiek sasniegti normatīvajos 
aktos noteiktie minimālie
pārstrādes mērķi
1.1., 1.3., 8.1., 8.2., 8.5., 
8.6.,
154
/
276
4.1.
NTL savākšanas apmērs ir ne 
mazāk kā 50 % no attiecīgajā gadā realizēto
transportlīdzekļu 
skaita
1.1., 4.2.,
4.2.
visu savākto NTL sastāvdaļu un 
materiālu atkārtota izmantošana un pārstrāde notiek
vismaz 85 
% apmērā no NTL vidējās pašmasas
1.1., 4.2.,
4.3.
savākto NTL sastāvdaļu un 
materiālu atkārtota izmantošana un reģenerācija notiek
vismaz 
95 % apmērā no nolietotu transportlīdzekļu vidējās 
pašmasas
1.1., 4.2.
5.1.
līdz 2021. gada 13. augustam ir 
palielināts EEIA savākšanas apjoms līdz 40-45 %
gadā, no to 
EEI vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados
1.1., 1.3., 4.2., 4.4., 
4.5.,
5.2.
no 2021. gada 14. augusta ir 
palielināts EEIA atkritumu savākšanas apjoms līdz 65
% no to 
EEI vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados
1.1., 1.3., 4.2.,4.4., 4.5., 
8.2.,
5.3.
EEIA reģenerācija un pārstrāde 
notiek atbilstoši normatīvo aktu prasībām
1.1., 4.4.,
6.1.
tiek savākti 45 % no 
iepriekšējos trīs gados tirgū laistā pārnēsājamo bateriju un
akumulatoru vidējā svara
1.1., 4.2.,
7.1.
līdz 2025. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu
iepakojuma savākšana 77% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā
iepakojuma apjoma pēc masas
1.1., 1.3., 8.1., 8.2.,8.4., 
8.5., 8.6.
7.2.
līdz 2029. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu
iepakojuma savākšana 90% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā
iepakojuma apjoma pēc masas
1.1., 1.3., 8.1., 8.2., 8.4., 
8.5., 8.6.
9.4.1. Pasākumi 
piegružošanas mazināšanai
Rīcību jūru piesārņojošo atkritumu (JPA) rašanās novēršanai 
paredz 2016. gadā MK apstiprinātās "Pasākumu programmas laba 
jūras vides stāvokļa panākšanai
2016.-2020. gadā"
170
 
rīcības virziens "Atkritumu rašanās novēršana, informācijas bāzes 
pilnveidošana, sabiedrības informētības līmeņa celšana (attiecībā 
uz Eiropas
Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija direktīvā 
2008/56/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides 
politikas jomā
171
 noteiktā kvalitatīvā
raksturlielumu 
Nr. 10 "Jūru piesārņojošie atkritumi")" ietver 5 pasākumus 
atkritumu mazināšanai un novēršanai, tostarp sabiedrības 
informēšanas un izglītošanas
pasākumus, ko līdztekus atkritumu 
sabiedriskajam monitoringam pludmalē īsteno Vides izglītības 
fonds ikgadējās kampaņas "Mana jūra" ietvaros. Iegūtie 
monitoringa
dati tiek izmantoti jūras vides stāvokļa 
novērtēšanai, tiek ziņoti EK un HELCOM.
Latvijas situācija JPA jomā vērtējama kā neatbilstoša, turklāt 
tendence nacionālā līmenī ir negatīva. ES Aprites ekonomikas 
veicināšanas mērķu kontekstā
satraucošs ir arī pieaugošais 
plastmasas materiālu īpatsvars piekrastes atkritumos un to 
dominance izplatītāko atkritumu veidu sastāvā. Būtisks 
priekšnoteikums
situācijas uzlabojumiem tādēļ ir ne tikai 
starptautisko saistību izpilde datu apkopošanā, bet arī turpmāks 
darbs sabiedrības izglītošanā un iesaistē, kā arī zināšanu
paaugstināšanā prioritārās mērķauditorijās (pašvaldības, 
piekrastes uzņēmumi) par rīcībām JPA problēmas novēršanai.
Ievērojot minēto, nepieciešams turpināt un pilnveidot Vides 
izglītības fonda ikgadējo kampaņu "Mana jūra", kas tiek īstenota 
kopš 2012. gada. 2019. gadā fonds ir
izstrādājis vadlīnijas 
pašvaldībām par rīcībām jūru piesārņojošo atkritumu plūsmu 
novēršanai no prioritārajiem sektoriem, ieskaitot labās prakses 
piemēru apkopojumu no
Baltijas jūras reģiona un citām 
valstīm.
Savukārt pasākumi jūras piegružojuma (jūru piesārņojošo 
atkritumu), kas rodas uz sauszemes, mazināšanai, ir izstrādāti, 
balstoties uz HELCOM Reģionālais
rīcības plānu jūru piesārņojošo 
atkritumu mazināšanai (HELCOM rekomendācija 36/1 (2015.) 
"Regional Action Plan on Marine Litter", pielikums
172
, 
kas ir detāli
155
/
276
aprakstītas Pasākumu programmā laba jūras vides 
stāvokļa panākšanai 2016.-2020.gadam (MK 13.07.2016. rīkojums Nr. 
393), 3. Rīcības virziena (RV), kas izriet no
nospraustā jūras 
vides mērķa "(JVM6) Cietie atkritumi nerada nevēlamu ietekmi uz 
jūras ekosistēmu", sasniegšanai "RV3 Atkritumu rašanās novēršana, 
informācijas
bāzes pilnveidošana, sabiedrības informētības līmeņa 
celšana".
Ievērojot, ka Pasākumu programma laba jūras vides stāvokļa 
panākšanai tiks precizēta un turpinātā arī šī Plāna darbības 
laikā, 9.5. tabulā, kas ietver plašāku
pasākumu kopumu jūras, 
piekrastes, iekšzemes ūdeņu, īpaši aizsargājamo dabas teritoriju 
un citu teritoriju piegružojuma mazināšanai, ir apkopotas arī tās 
galvenās
rīcības ar jūras piegružojuma, kas rodas uz sauszemes, 
mazināšanai un ir svarīgas šī Plāna mērķu sasniegšanai.
9.5. tabula
Atkritumu 
rašanās novēršanas programmas 2. daļa: Pasākumi jūras, 
piekrastes, iekšzemes ūdeņu, īpaši aizsargājamo dabas teritoriju 
un citu teritoriju
piegružojuma mazināšanai
Nr.
p.k.
Rīcību 
virzieni (RV)un
pasākumi
Plāna
mērķi
173
Darbības 
rezultāts
Rezultatīvais
rādītājs
Atbildīgā
iestāde
Līdzatbildīgās
iestādes
Indikatīvais
finansējuma
avots
Termiņš
(gads)
RV1. VISPĀRĒJI UZLABOJUMI 
ATKRITUMU RAŠANĀS NOVĒRŠANĀ UN ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANĀ
1.1.
Veikt pasākumus, lai
motivētu 
uzņēmumus ražot
produktus, kuri ir pietiekami
izturīgi 
atkārtotai
izmantošanai un pārstrādei,
kā arī izmantot mazāk
kaitīgus izejmateriālus,
fokusējoties uz jūras un
piekrastes 
piegružojumā
biežāk sastopamiem
izstrādājumiem
M1,M2,
M3, M4,
1.2., 1.3.,
2.1., 3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Informatīvie
pasākumi
Veikti informatīvie
pasākumi
VARAM
EM, nozaru
asociācijas, 
RAS
Esošā budžeta
ietvaros
174
, RAS
finansējums
Visā Plāna
darbības
laikā,
saskaņā ar
plāna 9.3.
tabulu
RV2. PASĀKUMI BŪTISKĀKIEM 
PIESĀRŅOJUMA VEIDIEM
2.1.
Veicināt nepiegružošanas
pasākumus īpaši
aizsargājamās dabas
teritorijās, t.sk. 
kampaņu
"Dabā ejot, ko atnesi, to
aiznes"
M1, M2
M3, M4,
1.2., 1.3.,
2.1., 3.1.,
3.2.
Informatīvie
pasākumi
Veikti informatīvie
pasākumi
VARAM, DAP
ZM, pašvaldības,
RAS
Esošā budžeta
ietvaros, RAS
finansējums
Visā plāna
darbības laikā
2.2.
Veikt pētījumu, lai apzinātu
mikroplastmasas
lietošanu/ietekmes Latvijā un
pilnveidot 
normatīvo
regulējumu, lai mazinātu
ietekmi uz jūras vidi
M1, M2,
M3, 1.2.,
1.3., 2.1.,
3.1., 3.2.
Pētījums
Veikts 1 pētījums
VARAM
Zinātniskie institūti
LVAFA, LIFE
2025
2.3.
Veicināt brīvprātīgu
vienošanos 
noslēgšanu ar
M1, M2,
Brīvprātīgas
Noslēgtas
VARAM
Nozaru
Esošā budžeta
2025
156
/
276
vienošanos 
noslēgšanu ar
mazumtirdzniecību, lai
mazinātu plastmasas
maisiņu patēriņu
M3, M4,
1.2., 1.3.,
3.1., 3.2.
vienošanās
brīvprātīgas
vienošanās
asociācijas
ietvaros
2.4.
Izveidot un ieviest dzērienu
depozīta sistēmu (sk. 9.4.
tabulas 8.6. pasākumu) un,
kur 
iespējams, veicināt
atkārtotas dzērienu
pildīšanas 
sistēmas
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
 
 
 
 
 
sk. 9.3. tab.
8.6.
pasākumu
termiņus
2.5.
Nodrošināt speciālas
tabakas 
izstrādājumiem
paredzētas atkritumu tvertņu
izvietošanu, 
publiskās vietās,
kurās atļauts smēķēt, piem.,
pludmalēs un 
ārtelpās
esošos restorānos, bāros,
publiskās būvēs (iekšzemē
un piekrastē, pludmalēs, uz
prāmjiem)
M1, M2,.
2.1.,
speciālas tabakas
izstrādājumiem
paredzētas
atkritumu tvertņu
Izvietotas speciālas
tabakas
izstrādājumiem
paredzētas
atkritumu tvertņu
Pašvaldības,
RAS
VARAM, nozaru
asociācijas
Esošā budžeta
ietvaros, RAS
līdzfinansējums
2025
2.6.
Izveidot platformu labai
piekrastes sakopšanas
praksei, tajā skaitā par
pašvaldību un 
iedzīvotāju
veikto pludmales un upju
krastu attīrīšanu, kā 
arī jūras
ūdeņu attīrīšanu, arī ostās,
jahtu ostās un 
iekšzemes
ūdeņos sadarbībā ar
attiecīgajām nozarēm un
institūcijām, tai skaitā,
attīstīt labākās tehnoloģijas
un 
metodes attīrīšanai no
jūras un piekrastes
piegružojuma
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Informatīva platforma
Informatīvi pasākumi
Izveidota un darbojas
informatīva platforma
Realizēti informatīvi
pasākumi
NVO,
pašvaldības
VARAM, ostu
pārvaldes, nozaru
asociācijas
LIFE
Visā plāna
darbības laikā
2.7.
Veicināt pasākumus
attiecībā 
jūras piegružojuma,
kas rodas uz sauszemes,
mazināšanai, 
nodrošinot
sanitāro infrastruktūru jūras
piekrastē un 
iekšzemes
dabas tūrisma objektos
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Sanitārā
infrastruktūra
Izveidota un darbojas
sanitārā
infrastruktūra
Pašvaldības,
DAP
komersanti
Pašvaldību
budžeta 
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
RV 3. RĪCĪBAS, KAS VĒRSTAS UZ 
KUĢNIECĪBAS ATKRITUMIEM, TAI SKAITĀ KUĢU ATKRITUMU NODOŠANAS 
IESPĒJAS OSTĀS UN JAHTU OSTĀS
157
/
276
3.1.
Nodrošināt uz kuģa
sašķiroto 
kuģu atkritumu
(direktīvas 
2019/883/ES
izpratnē) dalīto 
pieņemšanu
ostu atkritumu pieņemšanas
iekārtās
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Atkritumu
pieņemšanas
iekārtas ostās
Darbojas atkritumu
pieņemšanas
iekārtas ostās
Ostu pārvaldes
VARAM, SM,
pašvaldības,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
Ostu budžeta
līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
3.2.
Veicināt atkritumu
savākšanu no 
atpūtas
kuģiem jahtu ostās
(piemēram, atbilstoši
ekosertifikāta "Zilais Karogs"
prasībām atkritumu
pieņemšanai 
un
apsaimniekošanai jahtu
ostās)
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Atkritumu
pieņemšana jahtu
ostās
Nodrošināta
atkritumu
pieņemšana jahtu
ostās
Jahtu ostu
pārvaldes
VARAM, SM,
pašvaldības,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
Ostu budžeta
līdzekļi
Visā plāna
darbības laikā
RV4. RĪCĪBAS, KAS VĒRSTAS UZ 
ZVEJNIECĪBAS UN AKVAKULTŪRAS ATKRITUMIEM
4.1.
Uzlabot ES regulas
1224/2009
175
 ieviešanu
attiecībā uz ziņošanu par
pazaudētajiem tīkliem un
pazaudēto zvejas rīku
atgūšanu
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1.
Normatīvie akti
Izstrādāti normatīvie
akti.
Ziņojumi par
pazaudētajiem
tīkliem un to
atgūšanu
ZM
VARAM, VVD
Esošā budžeta
līdzekļu 
ietvaros
Visā plāna
darbības laikā
4.2.
Veikt pētījumu par
zvejniecības, 
akvakultūras un
kuģniecības darbību
rezultātā radīto 
plastmasas
atkritumu apjomiem un par
ekonomiskajiem
instrumentiem šādu
atkritumu atkārtotas
izmantošanas un 
pārstrādes
veicināšanai
M1, M2,
1.2., 1.3.,
3.1., 
3.2.,
7.1., 7.2.
Pētījums
Sagatavots
novērtējums un
priekšlikumi par
ekonomisko
instrumentu
piemērošanu
VARAM
VVD
176
, nozares
asociācijas
Esošā budžeta
līdzekļu 
ietvaros
2026
RV5. PIESĀRŅOJUMA MAZINĀŠANAS 
PASĀKUMI JŪRAS VIDĒ
5.1.
Veicināt pazudušo zvejas
tīklu 
izcelšanu
M1, M2,
1.2., 1.3.,
2.1.
Izcelti pazudušie
zvejas 
tīkli
Izcelti pazudušie
zvejas 
tīkli
ZM, VARAM
RAS, nozares
asociācijas
Esošā budžeta
līdzekļu 
ietvaros
2027
RV6. PASĀKUMI, KAS SAISTĪTI AR 
SABIEDRĪBAS IESAISTĪŠANU
6.1.
Veicināt izglītojošus
pasākumus 
par jūras
piegružošanu sinerģijā ar
citiem pasākumiem
ilgtspējīgas attīstības jomā
M1, M4,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Informatīvi pasākumi
Veikti informatīvi
pasākumi
VARAM,
pašvaldības,
NVO
IZM, nozaru
asociācijas
LIFE, LVAF, ES
KF 
līdzekļi
Visā plāna
darbības
periodā
158
/
276
un sadarbībā ar sabiedrību
(t.sk. saistībā ar atkritumu
rašanās novēršanu un
ilgtspējīga 
patēriņa un
ražošanas veicināšanu)
7.2.
6.2.
Veicināt mācību
programmas, citu 
starpā
ietverot rekreācijas sektoru
(piemērām, niršanas un
burāšanas skolas), kuru
ietvaros tiek attīstīta apziņa,
izpratne un respekts pret
jūras vidi
M1, M4,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Mācību programmas
Apstiprinātas
mācību 
programmas
IZM, NVO,
izglītības
iestādes
Nozaru
asociācijas,
ekoskolas, NVO
Esošā budžeta
ietvaros, 
LVAFA,
LIFE
Visā plāna
darbības
periodā
6.3.
Atbalstīt piedalīšanos
starptautiskajos, ES,
Baltijas jūras reģionālajos un
nacionālajos procesos un
iniciatīvās jūras
piegružojuma 
novēršanai un
mazināšanai
177
M1, M4,
2.1.
Stiprināta
starptautiskā
sadarbība
Mazināts jūras
piesārņojums
Realizēti kopīgi
pasākumi
VARAM
SM, VVD
pašvaldības,
nozaru
asociācijas, NVO
Esošā budžeta
ietvaros
Visā plāna
darbības
periodā
 
Turpināt un pilnveidot LVAF
īstenoto kampaņu "Mana
jūra" pludmales atkritumu
monitoringam, stāvokļa
novērtēšanai un sabiedrības
līdzdalības veicināšanai
 
Informatīvs
pasākums
Mērījumi
Veikts informatīvs
pasākums
Veikti jūras
piegružojuma
mērījumi
NVO
VARAM, LVAF
LVAF finansējums
Visā plāna
darbības
periodā
6.4.
Veicināt sabiedrības apziņu,
tajā skaitā izmantojot
informatīvās kampaņas
bērniem, 
jauniešiem un
patērētajiem par jūras
piegružojuma rašanos un
novēršanu (piemēram, par
ēdienu un dzērienu
iepakojuma vai 
plastmasas
maisiņu savākšanu pēc
izlietošanas), ņemot vērā 
jau
pieejamos informatīvos
materiālus un izmantojot
grafiskos 
materiālus, tai
skaitā pludmales zonās
M1, M4,
1.2., 1.3.,
2.1., 
3.1.,
3.2., 7.1.,
7.2.
Informatīvi pasākumi
Veikti informatīvi
pasākumi 
par jūras
piegružošanas
novēršanu
Ekoskolas, NVO,
pašvaldības
VARAM, LVAF
LVAF finansējums
Visā plāna
darbības
periodā
9.6. tabula
159
/
276
Kopsavilkums par 
Programmas 2. daļas pasākumu atbilstību Plāna mērķiem
Mērķa
Nr.
Politikas 
rezultāts un attiecīgais rezultatīvais rādītājs
Programmas 
pasākumi
178
, kas nodrošina Plāna mērķu
sasniegšanu
1.2.
līdz 2025. gadam atkārtotai 
izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves
atkritumu 
apjomu palielināts vismaz līdz 55% pēc masas
1.1., 2.1.,2.2.,2.3., 2.4., 
2.6., 2.7., 3.1., 3.2., 4.1., 4.2., 5.1., 6.1., 6.2.,
6.4.,
1.3.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gadam atkārtotai izmantošanai
sagatavoto un 
pārstrādāto sadzīves atkritumu apjoms tiek palielināts vismaz 
līdz
60% pēc masas
1.1., 2.1., 2.2.,2.3.,2.4., 
2.6., 2.7., 3.1., 3.2., 4.1., 4.2., 5.1., 6.1., 6.2.,
6.4.,
2.1.
nodrošināta virzība uz mērķi 
līdz 2035. gadam nodrošināt, ka poligonos apglabāto
sadzīves 
atkritumu īpatsvars ir samazinājies līdz 10% no kopējā radīto 
sadzīves
atkritumu daudzuma (pēc svara)
1.1., 2.1., 2.2.,2.3., 2.4., 
2.5., 2.6., 2.7., 3.1., 3.2., 4.1., 4.2., 5.1., 6.1.,
6.2.,6.3., 6.4.,
3.1.
līdz 2025.gada 31.decembrim tiek 
pārstrādāti 60% no izlietotā iepakojuma gadā un
tiek 
sasniegti normatīvajos aktos noteiktie minimālie pārstrādes 
mērķi konkrētām
atkritumu plūsmām
1.1., 2.1., 2.2., 2.3.,2.4.. 
2.6., 2.7., 3.1., 3.2., 4.2., 6.1., 6.2., 6.4.,
3.2.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gada 31. decembrim tiek pārstrādāti 70%
no 
izlietotā iepakojuma gadā un tiek sasniegti normatīvajos 
aktos noteiktie minimālie
pārstrādes mērķi
1.1., 2.1., 2.2., 2.3., 2.4., 
2.6., 2.7., 3.1., 3.2., 4.2., 6.1., 6.2., 6.4.,
7.1.
līdz 2025. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu
iepakojuma savākšana 77% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā
iepakojuma apjoma pēc masas
1.1.,2.4.,2.6., 2.7., 3.1., 
3.2., 4.2., 6.1., 6.2., 6.4.,
7.2.
līdz 2029. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu
iepakojuma savākšana 90% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā
iepakojuma apjoma pēc masas
1.1.,2.4., 2.6., 2.7., 3.1., 
3.2., 4.2., 6.1., 6.2., 6.4.,
2016. gada 23. janvārī LVIF un VARAM ir noslēgta vienošanās 
par sadarbības ietvaru, kurā kā viena no prioritārajām sadarbības 
sfērām tika atzīta kampaņas "Mana
Jūra" īstenošana, "veidojot 
nacionālo sabiedriskā monitoringa sistēmu jūras piesārņojošo 
atkritumu jomā un nacionālās 
Adopt the Beach
 sistēmas 
izveidē saskaņā ar
HELCOM rekomendāciju 36/1 (2015) "Reģionālais 
rīcības plāns jūru piesārņojošo atkritumu jomā" un ANO Vides 
programmas metodiku".
Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. 
oktobra direktīvai 
2000/60/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas 
rīcībai ūdens resursu politikas jomā
179
pasākumi 
piegružošanas novēršanai iekšzemes ūdenstilpju tuvumā ir ietverti 
Daugavas upju baseinu apgabala apsaimniekošanas plānā un plūdu 
riska pārvaldības plānā
2016.-2021.gadam
180
, Gaujas 
upju baseinu apgabala apsaimniekošanas plānā un plūdu riska 
pārvaldības plānā 2016-2021.gadam
181
, Lielupes upju 
baseinu apgabala
apsaimniekošanas plānā un plūdu riska 
pārvaldības plānā 2016.-2021. gadam
182
, un Ventas upju 
baseinu apgabala apsaimniekošanas plānā un plūdu riska 
pārvaldības
plānā 2016.-2021. gadam
183
.
9.4.2. 
Atkārtotas izmantošanas apjomu mērījumi
Atkārtotas izmantošanas mērījumi uzsākti 2020. gadā un tiks 
turpināti visā Plāna īstenošanas laikā. Tie tiks veikti 
atbilstoši Eiropas Komisijas deleģētajam
lēmumam
184
, 
ar kuru nosaka kopīgu metodoloģiju, ziņošanas formātu un 
kvalitātes pārbaudes ziņojuma formātu attiecībā uz produktu 
atkārtotu izmantošanu saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvu 
2008/98
/EK. Pārtikas atkritumu apjomu mērījumi detāli 
aprakstīti 10. nodaļā "Pārtikas atkritumu rašanās novēršanas
160
/
276
programma".
Pārtikas atkritumu mērīšana tiks veikta atbilstoši EK 2019. 
gada 3. maija Deleģētajam lēmumam 
2019/1597
, ar ko attiecībā uz 
vienveidīgai pārtikas atkritumu līmeņu
mērīšanai paredzētu 
vienotu metodiku un obligātām kvalitātes prasībām papildina 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2008/98
/EK.
Izvērtējums par atkritumu rašanās pasākumu piemēru un citu 
attiecīgo pasākumu lietderību Latvijas situācijas kontekstā, kas 
sagatavots atbilstoši EK prasībām par
šāda izvērtējuma 
nepieciešamību, ir apkopots 9.6. tabulā. Atkritumu rašanās 
pasākumu piemēru un citu attiecīgo pasākumu lietderības 
izvērtējums ir veikts, izmantojot
ekspertu vērtēšanas metodi, kas 
balstās uz datu un informācijas analīzi un sintēzi.
9.6. tabula
Izvērtējums par 
atkritumu rašanās pasākumu piemēru un citu attiecīgo pasākumu 
lietderību
Nr.
p.k.
Pasākumi, 
kuru mērķis ir saraut saikni starp
ekonomisko izaugsmi un 
ar atkritumu
rašanu saistīto ietekmi uz vidi
Izvērtējums par to
lietderību
Latvijā 
realizēto atkritumu rašanās novēršanas
pasākumu piemēri
Atbildīgā
institūcija
1.
Plānošanas pasākumu vai citu 
ekonomisko
instrumentu izmantošana, kas veicina resursu
efektīvu izmantošanu
Pasākums ir lietderīgs
1. Atkritumu rašanās novēršana kā prioritāra darbība ir
norādīta 
Atkritumu apsaimniekošanas likumā
, kā arī
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā 2021.-
2028.gadam.
2. DRN piemērošana atkritumu apglabāšanai, plastmasas
iepirkumu maisiņiem, iepakojumam, transportlīdzekļiem un
videi kaitīgām precēm.
VARAM
2.
Pētniecības un attīstības 
veicināšana, lai
izstrādātu tīrākus un mazāku atkritumu
daudzumu radošas preces un tehnoloģijas, un
tādas pētniecības 
un attīstības rezultātu
izplatīšana un izmantošana
Pasākums ir lietderīgs
Aktuālie pētniecības 
projekti.
VARAM, IZM, EM
3.
Tādu efektīvu un nozīmīgu 
rādītāju izstrāde, kas
ļauj konstatēt ar atkritumu radīšanu 
saistītu
ietekmi uz vidi un kas vērsta uz atkritumu
rašanās 
novēršanu visos mērogos, piemēram,
ES mērogā veikti preču 
salīdzinājumi, valsts un
pašvaldību iestāžu darbības un 
valsts mērogā
veikti pasākumi
Pasākums ir lietderīgs
1. Ietekmes uz vidi novērtējumu regulējošajos normatīvajos
aktos noteikts, ka, veicot ietekmes uz vidi novērtējumu, 
tiek
novērtētas arī dažādas iespējamās alternatīvas, 
piemēram,
dažādiem ražošanas procesiem, izejvielām.
2. Atbilstoši normatīvajiem aktiem 
par piesārņojumu
,
piesārņojošo iekārtu operatoriem ir jāizmanto tādi labākie
tehniskie paņēmieni, kas nodrošina iespējami mazāku
atkritumu rašanos.
VARAM
1. 
Atkritumu apsaimniekošanas likumā
, 
Iepakojuma likumā
un 
Nolietoto transportlīdzekļu apsaimniekošanas likumā ir
noteiktas prasības atsevišķu preču veidu ekodizainam, it
īpaši attiecībā uz dažādu bīstamo ķīmisko vielu lietošanas
ierobežojumiem.
2. Pašreiz ekodizaina prasības ir iekļautas MK 2011.gada 
6.
decembra noteikumos Nr. 941 "
Noteikumi par ekodizaina
161
/
276
4.
Ekodizaina veicināšana
Pasākums ir lietderīgs
prasībām ar enerģiju saistītām precēm (produktiem)
".
Īstenojot Ekodizaina direktīvā (
2009/125/EK
) noteiktās
ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem,
Ekonomikas ministrija veic informatīvus pasākumus un
sadarbojas ar maziem un vidējiem uzņēmumiem,
arodbiedrībām, 
asociācijām, patērētāju organizācijām u.tml.,
lai 
nodrošinātu pilnīgu iesaistīto pušu līdzdalību Ekodizaina
direktīvā noteikto pasākumu izvērtēšanā, noteikšanā un
pārskatīšanā. Ekonomikas ministrija informē visas
iesaistītās/ieinteresētās puses par plānotajiem apspriežu
forumiem un EK izstrādātajiem izpētes un ietekmes
novērtējumiem, lai kopīgi sagatavotu viedokli par Latvijas
interesēm. EK īstenošanas pasākumus pieņem regulatīvās
kontroles procedūras ietvaros.
3. Latvijas Iepakojuma asociācijas konkurss "Labākais
iepakojums Latvijā", kura ietvaros tiek vērtēts iepakojums
kategorijā "Videi draudzīgs iepakojums". Viens no 
rādītājiem
ir arī materiālietilpība.
VARAM, EM, IZM
5.
Informācijas sniegšana par 
atkritumu rašanās
novēršanas metodēm, lai rūpniecībā ieviestu
labākās pieejamās metodes
Pasākums ir lietderīgs
1. Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni (latviešu valodā -
LPTP, angļu valodā - BAT) un to izvēle attiecībā uz A
kategorijas piesārņojošām darbībām noteikta likuma "
Par
piesārņojumu
" 
21. pantā
. Minētajos LPTP ir ieteiktas
metodes atkritumu rašanās novēršanai dažādās ražošanas
jomās (http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/informacija)
2. Normatīvajos aktos noteiktas prasības iekļaut 
atkritumu
rašanās novēršanas pasākumus atļaujās A 
kategorijas
piesārņojošo darbību veikšanai (MK 30.11.2010. 
noteikumi
Nr. 1082 "
Kārtība, kādā piesakāmas A, B un C 
kategorijas
piesārņojošas darbības un izsniedzamas atļaujas 
A un B
kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai
")
VARAM
6.
Mācību organizēšana VVD 
darbiniekiem
saistībā ar atkritumu rašanās novēršanas
prasību 
ietveršanu atļaujās piesārņojošo darbību
veikšanai un 
atkritumu apsaimniekošanas
atļaujās saskaņā ar normatīvajiem 
aktiem 
par
piesārņojumu
 un par atkritumu
apsaimniekošanu
Pasākums ir lietderīgs
VVD darbinieku zināšanu un 
iemaņu celšana atbilstoši VVD
ikgadējam darba plānam.
VARAM, VVD
7.
Atkritumu rašanās novēršanas 
pasākumu
ieviešana iekārtās, uz ko neattiecas normatīvie
akti 
par piesārņojumu
, ietverot atkritumu
rašanās novēršanas 
izvērtējumus vai plānus
Pasākums ir lietderīgs
Normatīvajos aktos ir 
noteiktas prasības iekļaut atkritumu
rašanās novēršanas 
pasākumu atļaujās A vai B kategorijas
piesārņojošo darbību 
veikšanai (MK 30.11.2010. noteikumi
Nr. 1082 "
Kārtība, kādā 
piesakāmas A, B un C kategorijas
piesārņojošas darbības un 
izsniedzamas atļaujas A un B
VARAM
162
/
276
kategorijas piesārņojošo darbību 
veikšanai
")
8.
Informētības veicināšanas 
kampaņu
izmantošana vai finansiāla, lēmumu
pieņemšanas vai 
citāda atbalsta sniegšana
uzņēmumiem, it īpaši, maziem un 
vidējiem
uzņēmumiem vai pielāgoti tiem
Pasākums ir lietderīgs
1. Latvijas Tirgotāju asociācijas organizētais konkurss 
"Videi
draudzīgākais tirgotājs"
2. Latvijas Iepakojuma asociācijas konkurss "Labākais
iepakojums Latvijā", kura ietvaros tiek vērtēts iepakojums
kategorijā "Videi draudzīgs iepakojums". Viens no 
rādītājiem
ir arī materiālietilpība.
3. Izlietotā iepakojuma un videi kaitīgo preču atkritumu
apsaimniekotāju veiktie sabiedrības izglītošanas 
pasākumi:
- www.zalais.lv
- www.zalajosta.lv
VARAM,
komersanti
9.
Brīvprātīgu vienošanos, 
patērētāju un ražotāju
diskusiju vai nozares apspriežu 
izmantošana,
lai attiecīgie uzņēmumi vai rūpniecības nozares
izstrādātu atkritumu rašanās novēršanas plānus
vai mērķus, 
vai uzlabotu preci vai iepakojumu,
kas rada lielu daudzumu 
atkritumu
Pasākums ir lietderīgs
Vides aizsardzības likuma
 
36. 
pantā
 paredzēts, ka Valsts
iestāde var noslēgt vienošanos ar 
komersantu vai
komersantus pārstāvošu organizāciju par tādu 
vides
aizsardzības prasību ievērošanu, kuras pārsniedz vides
normatīvo aktu prasības, vai par noteiktu vides mērķu
sasniegšanu.
VARAM
10.
Vides vadības un audita 
sistēmu izmantošanas
veicināšana, lai novērtētu un uzlabotu 
publisko
un privāto tiesību subjektu (iestāžu,
komersantu, 
biedrību, saimniecisko darbību
veicēju u.tml.) veikumu 
atkritumu rašanās
novēršanas jomā
Pasākums ir lietderīgs
ES Vides pārvaldības un audita sistēma (EMAS) izveidota un
ieviesta kā pārvaldības instruments, kas veicina vides
aizsardzības, resursu racionālas izmantošanas un
sabiedrības informēšanas pasākumu pilnveidošanu un
uzlabošanu uzņēmumos un organizācijās, kuras brīvprātīgi
iesaistās EMAS sistēmā vai līdzvērtīgām.
ES dalībvalstīs šī sistēma darbojas kopš 1995. gada
atbilstoši Regulai EEC Nr. 1836/93 un sākotnēji tajā
iesaistījās rūpniecības uzņēmumi. Kopš 2001. gada 
atbilstoši
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. 
novembra
Regulai (EK) Nr. 
1221/2009
 par organizāciju 
brīvprātīgu dalību
Kopienas vides vadības un audita sistēmā 
(EMAS), kā arī par
Regulas (EK) Nr. 
761/2001
 un Komisijas 
Lēmumu
2001/681/EK
 un 
2006/193/EK
 atcelšanu
185
, 
sistēma ir
atvērta visām organizācijām. Veicot nepieciešamo
sagatavošanos, tajā var iekļauties jebkurš komersants,
komercsabiedrība, iestāde un pašvaldība.
Uzņēmumu un organizāciju, kuri ir iekļauti EMAS 
reģistrā,
reģistrāciju veic nacionālā kompetentā 
institūcija. Atbilstoši
Regulā noteiktajam, Vides 
pārraudzības valsts birojs izvērtēs
pretendenta atbilstību 
Regulas prasībām, reģistrēs
organizācijas, kā arī lems par 
to izslēgšanu no reģistra.
VARAM, VPVB
Ekonomiskie instrumenti, 
piemēram, veicinot
DRN par plastmasas iepirkuma maisiņiem.
Sākot no 2008. gada plastmasas iepirkuma maisiņiem
noteikts diferencēts DRN likmes, par tradicionālajiem 
163
/
276
11.
"videi draudzīgu iepirkšanos" vai ieviešot
obligātu maksājumu, kas pircējiem jāmaksā par
konkrētu preci 
vai iepakojuma elementu, ko
citādi nodrošinātu bez 
maksas
Pasākums ir lietderīgs
noteikts diferencēts DRN likmes, par tradicionālajiem
plastmasas maisiņiem noteiktas augstākas DRN likmes
atkarībā no maisiņu pielietošanas un apsaimniekošanas
iespējām, iepakojumam vienlaikus, no bioplastmasas un
oksi-sadalošās plastmasas noteiktas ievērojami zemākas
nodokļu likmes.
VARAM
12.
Informētības veicināšanas 
kampaņu
izmantošana un informācijas sniegšana, kas
vērsta un 
sabiedrību kopumā vai konkrētu
patērētāju grupu
Pasākums ir lietderīgs
1. Latvijas Iepakojuma asociācijas konkurss "Labākais
iepakojums Latvijā", kura ietvaros tiek vērtēts iepakojums
kategorijā "Videi draudzīgs iepakojums". Viens no 
rādītājiem
ir arī materiālietilpība.
2. Izlietotā iepakojuma un videi kaitīgo preču atkritumu
apsaimniekotāju veiktie sabiedrības izglītošanas 
pasākumi:
- www.zalais.lv
- www.zalajosta.lv
VARAM
13.
Ekomarķējuma izmantošanas 
veicināšana
Pasākums ir lietderīgs
Latvijas Tirgotāju asociācija 
ir izveidojusi videi draudzīgo
preču zīmolu "Zaļais 
pirkums".
VARAM,
komersanti
14.
Vienošanās starp VARAM un 
biedrību vai
nodibinājumu, kas pārstāv rūpniecības vai
tirdzniecības nozari, par preču ražošanu vai
izmantošanu, 
piemērojot integrēto produktu
politiku, vai par atkritumu 
rašanās novēršanas
informācijas un tādu preču pieejamību, kas
mazāk ietekmē vidi
Pasākums ir lietderīgs
Vides aizsardzības likuma
 
36. 
pantā
 paredzēts, ka Valsts
iestāde var noslēgt vienošanos ar 
komersantu vai
komersantus pārstāvošu organizāciju par tādu 
vides
aizsardzības prasību ievērošanu, kuras pārsniedz vides
normatīvo aktu prasības, vai par noteiktu vides mērķu
sasniegšanu.
VARAM
15.
Vides un atkritumu rašanās 
novēršanas kritēriju
ietveršana valsts un pašvaldību iestāžu 
un
komersantu veikto iepirkumu dokumentācijā
saskaņā ar Zaļā 
iepirkuma nacionālajiem un ES
ieteikumiem
Pasākums ir lietderīgs
MK 2017. gada 20. jūnija 
noteikumi Nr. 353 "
Prasības
zaļajam publiskajam iepirkumam un 
to piemērošanas
kārtība
"
VARAM, EM
16.
Atkritumos izmestu produktu 
vai to sastāvdaļu
atkārtotas izmantošanas un/vai labošanas
veicināšana, izmantojot tādus pasākumus kā
izglītošana, 
ekonomiski, loģistiski vai citi
pasākumi, piemēram, 
izveidojot vai atbalstot
akreditētus labošanas un atkārtotas
izmantošanas centrus un tīklus, jo īpaši blīvi
apdzīvotos 
reģionos
Pasākums ir lietderīgs
1. MK 2010. gada 23. jūlija rīkojums Nr. 422 "
Par izlietotā
papīra, nolietoto elektrisko un elektronisko iekārtu un
nolietoto bateriju un akumulatoru apsaimniekošanu
" nosaka,
ka valsts iestādēm ir jānodrošina rīkojuma minēto atkritumu
dalītā savākšana un nodošana pārstrādei.
2. VARAM akcija "Izmests nav pazudis", 
www.neizmet.lv
VARAM, citas
ministrijas,
pašvaldības,
atkritumu
apsaimniekošanas
komersanti
10. PĀRTIKAS 
ATKRITUMU RAŠANĀS NOVĒRŠANAS PROGRAMMA
Pārtikas atkritumu (turpmāk - PA) rašanās novēršanas programma 
2021.-2028. (turpmāk - Programma) ir daļa no Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-
2028., tā ietvaros 
izstrādātās Atkritumu rašanās novēršanas programmas.
PA programma ir viens no instrumentiem, lai sistēmiski 
īstenotu pasākumus un sasniegtu mērķus, kuri noteikti Direktīvā 
2008/98
/EK, tostarp Ilgtspējīgas attīstības
164
/
276
programmā 2030. gadam 
noteikto mērķrādītāju - līdz 2030. gadam uz pusi samazināt PA 
daudzumu uz vienu iedzīvotāju mazumtirdzniecības un patēriņa 
līmenī un
samazināt pārtikas zudumus ražošanas un piegādes ķēdēs, 
tostarp zudumus pēc ražas novākšanas.
Dažādu iemeslu dēļ, pārtika tiek izmesta un izšķērdēta (rodas 
pārtikas pārpalikumi) visos pārtikas aprites ķēdes posmos - 
primārajā ražošanā, pārstrādē un
izgatavošanā, mazumtirdzniecībā 
un citos pārtikas sadales kanālos, restorānos un sabiedriskajā 
ēdināšanā arī mājsaimniecībās. Viena trešā daļa no pasaulē 
saražotās
pārtikas - apmēram 1,3 miljardi t gadā - tiek izmesta 
atkritumos
186
, kas veido aptuveni 30 % no saražoto 
produktu daudzuma. Ar šo izmestās pārtikas daudzumu varētu
pabarot 3 miljardus cilvēku. Īpaši saistoši tas būtu tiem 821 
milj. no 7,7 miljardiem pasaules iedzīvotāju, kam 2017. gadā 
pārtika nav bijusi pieejama pietiekošā
daudzumā
187
. 
Pārtikas izšķērdēšana lielākoties ir cilvēku lēmumu un rīcības 
rezultāts. Tāpēc pārtikas pārprodukcija un izmešana atkritumos ir 
vērtējama arī no ētiskas
rīcības skatu punkta un no atbildības 
par globālajām problēmām.
ES katru gadu tiek izšķērdēti gandrīz 90 milj. t. pārtikas - 
rodas pārtikas pārpalikumi jeb vidēji 180 kg pārtikas produktu uz 
vienu iedzīvotāju
188
. Tas veido ap 20% no
visiem 
saražotajiem pārtikas produktiem, un ar to ražošanu saistītās 
izmaksas sasniedz 143 miljardus 
eiro
189
. 
Izniekota pārtika (pārtikas pārpalikumi) nav tikai
ekonomisks 
zaudējums - izšķiesta nauda. Atkritumos izmestai pārtikai 
(pārtikas pārpalikumiem) ir ievērojama ietekme uz vidi un 
klimatu. PA mazināšana ir svarīga
saistībā ar pārtikas 
nodrošinājumu, pārtikas un vides ilgtspēju. Izniekotai pārtikai 
ir arī sociāla ietekme, kas izpaužas kā pārtikas audzēšanā, 
pārstrādē, ražošanā,
transportēšanā un tirdzniecībā iesaistītā 
darbaspēka resursa izniekošana. Ja pārtika tiek izmesta 
atkritumos, neapēstās pārtikas audzēšanai un ražošanai 
nevajadzīgi
tiek noplicināti un izšķērdēti dabas resursi, 
apdraudēta bioloģiskā daudzveidība un izniekota no dabas 
resursiem iegūtā enerģija.
PA un pārpalikumi veido aptuveni 35% no nešķirotiem sadzīves 
atkritumiem.
190
 PA sadaloties, rodas fotoķīmiskie 
oksidanti un siltumnīcefekta gāzes (turpmāk -
SEG). Atsevišķi 
emisijas no PA netiek aprēķinātas, tās ietilpst apakšsektorā 
atkritumu apglabāšana. 2018. gadā 4,7% no kopējām valsts SEG 
emisijām veidoja
atkritumu apsaimniekošana, kas ietver arī PA 
apsaimniekošanu. Tās ietver CH
4
 emisijas no atkritumu 
apglabāšanas, kas veido vairāk kā pusi (69,6%) no kopējām SEG
emisijām atkritumu apsaimniekošanas sektorā, CH
4
 un 
N
2
O emisijas no atkritumu bioloģiskās pārstrādes (8,7% 
no kopējām atkritumu apsaimniekošanas 
emisijām)
191
.
Tiesiskais pamats programmas izstrādāšanai
 ir Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvas 
2008/98
/EK
192
 par atkritumiem un par
dažu direktīvu 
atcelšanu (turpmāk - Direktīvas 
2008/98
/EK) 29. panta 2.a punkts, 
kurš nosaka, ka dalībvalstis savās atkritumu rašanās novēršanas 
programmās iekļauj
īpašas PA Programmas.
Ņemot vērā Direktīvu 
2008/98
/EK un jo īpaši tās 9. panta pirmā 
punkta g) un h) apakšpunktos noteikto - dalībvalstis veic 
atkritumu rašanās novēršanas pasākumus,
ar kuriem tiek samazināta 
PA rašanās visos tās aprites ķēdes posmos, lai tādējādi palīdzētu 
sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi; tiek veicināta 
pārtikas
ziedošana un cita veida sadalīšana cilvēku patēriņam, 
priekšroku dodot tās izmantošanai cilvēku uzturā, nevis dzīvnieku 
barošanai un pārstrādāšanai nepārtikas precēs.
Lai novērstu 
pārtikas izšķērdēšanu, nepieciešams katrā posmā ierobežot 
pārtikas pārpalikumu rašanos un, ja tie tomēr radušies, atgūt 
pārtikas pārpalikumus un
nodrošināt vislietderīgāko pārtikas 
resursu izlietojumu saskaņā ar atkritumu rašanās novēršanas 
hierarhiju.
ES 2018. gada jūlijā stājās spēkā pārskatīts tiesiskais 
regulējums atkritumu jomā
15
, kas saistībā ar 
bioloģiskajiem atkritumiem, t.sk. PA, ietver jaunus, vērienīgus
pārstrādes rādītājus, vienkāršākas un saskaņotākas definīcijas un 
aprēķina metodes un pārstrādāto materiālu un blakusproduktu 
precizētu tiesisko statusu, stingrākus
noteikumus un jaunus 
pienākumus saistībā ar bioloģisko atkritumu dalītu savākšanu, kā 
arī stingrākus atkritumu rašanās novēršanas un atkritumu 
apsaimniekošanas
pasākumus attiecībā uz PA.
Pārtikas izšķērdēšana un tās ietekme uz ekonomisko, vides un 
sociālo ilgtspējību nozīmē, ka šīs programmas īstenošana ir 
jāsaista ar citām valsts iniciatīvām, kuru
mērķi ir vai nu 
papildinoši, vai sakrīt, piemēram, ar Atkritumu rašanās 
novēršanas valsts programmu un ar Rīcības plānu pārejai uz 
aprites ekonomiku 2020.-2027.
gadam
166
, arī ar 
Latvijas Bioekonomikas stratēģiju 2030.
193
165
/
276
10.1. Situācijas 
raksturojums pārtikas atkritumu jomā
Darbību veikšanā ar PA uzņēmumiem ir saistoši šādi likumi: 
Pārtikas aprites uzraudzības likums
, 
Dzīvnieku barības aprites 
likums
, 
Veterinārmedicīnas likums
,
Farmācijas likums
, 
Atkritumu 
apsaimniekošanas likums
. Attiecīgie uzņēmumi ir pakļauti Pārtikas 
un veterinārā dienesta (turpmāk - PVD) uzraudzībai un Zemkopības
ministrijas kompetences jomas regulējošajiem normatīvajiem 
aktiem. PVD reģistrē, atzīst vai licencē šo uzņēmumu saimniecisko 
darbību.
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 
2018/851
194
 PA ir visu veidu pārtika, kā definēts 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr.
178/2002
195
 2. pantā, kas kļuvusi par atkritumiem. 
Pārtika (jeb pārtikas produkts) Regulā Nr. 
178/2002
 definēta kā 
jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta
viela vai 
produkts, kas paredzēts cilvēkiem uzturam vai ko saprātīgi 
paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā. Pie "pārtikas" 
pieder
196
 dzērieni, košļājamās
gumijas un jebkura 
viela, tostarp ūdens, kas apzināti pievienotas pārtikai tās 
ražošanas, sagatavošanas vai apstrādes laikā.
Atbilstoši šai definīcijai atlasītas noteiktas atkritumu 
klasifikatora klases, kas tiek izmantotas radīto un apsaimniekoto 
PA daudzuma noteikšanai (sk. 10.1. tab.).
10.1. tabula
PA klasifikatora 
klases
197
Nr
Nodaļa
Grupa
Klase
Atkritumu 
nosaukums
29.
2
 
 
Lauksaimniecības, dārzkopības, akvakultūras, 
mežsaimniecības, medniecības un zvejniecības,
pārtikas 
ražošanas un apstrādes atkritumi
30.
 
201
 
Lauksaimniecības, dārzkopības, akvakultūras, 
mežsaimniecības, medniecības un zvejniecības
atkritumi
32.
 
 
20102
Dzīvnieku audu atkritumi
10
33.
 
 
20103
Augu audu atkritumi
41.
 
202
 
Gaļas, zivju un citu dzīvnieku valsts 
izcelsmes pārtikas produktu ražošanas un apstrādes
atkritumi
43.
 
 
20202
Dzīvnieku audu atkritumi
10
44.
 
 
20203
Patēriņam vai apstrādei nederīgi 
materiāli
47.
 
203
 
Augļu, dārzeņu, graudaugu, pārtikas eļļu, 
kakao, kafijas, tējas un tabakas izstrādājumu
ražošanas un 
apstrādes atkritumi; konservu ražošanas, kā arī rauga, rauga 
ekstrakta un
melases ražošanas un fermentācijas 
atkritumi
49.
 
 
20302
Konservēšanas līdzekļu atkritumi
54.
 
204
 
Cukura ražošanas atkritumi
55.
 
 
20401
Biešu tīrīšanas un mazgāšanas atkritumi
59.
 
205
 
Piena produktu ražošanas atkritumi
60.
 
 
20501
Pārstrādei vai patēriņam nederīgi 
materiāli
63.
 
206
 
Ceptuvju un konditorejas izstrādājumu 
ražošanas atkritumi
64.
 
 
20601
Pārstrādei vai patēriņam 
nederīgi materiāli 
166
/
276
64.
20601
65.
 
 
20602
Konservēšanas līdzekļu 
atkritumi
68.
 
207
 
Alkoholisko un bezalkoholisko 
dzērienu (izņemot kafiju, tēju un kakao) ražošanas 
atkritumi
70.
 
 
20702
Spirta destilēšanas 
atkritumi
71.
 
 
20703
Ķīmiskās apstrādes 
atkritumi
72.
 
 
20704
Patēriņam vai pārstrādei 
nederīgi materiāli
927.
20
 
 
Sadzīvē radušies atkritumi 
(mājsaimniecību atkritumi un tiem līdzīgi tirdzniecības un 
rūpniecības
uzņēmumu un iestāžu atkritumi), arī atsevišķi 
savāktie atkritumu veidi
928.
 
2001
 
Atsevišķi savāktie atkritumu 
veidi (izņemot 1501 grupu)
931.
 
 
200108
Bioloģiski noārdāmi virtuves 
atkritumi
931.
1
 
 
200109
Mājsaimniecību, restorānu, 
sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un mazumtirdzniecības telpu 
PA
un citi tiem pielīdzināmi pārtikas ražošanas 
atkritumi
Lai gan Komisijas Lēmums 
2000/532/EK
 (5), ar kuru izveidots 
Eiropas atkritumu saraksts, nedod iespēju vienmēr precīzi 
identificēt pārtikas atkritumus, iestādes to
var izmantot par 
vadlīnijām pārtikas atkritumu mērīšanas sakarā.
2019. gadā ES metodika PA un pārpalikumu noteikšanai tika 
adaptēta Latvijas situācijai un tika sagatavota "PA mērīšanas 
rokasgrāmata"
198
, kurā ir paskaidrots, ka
pārtika ir 
jebkurš ēdams vai dzerams produkts, kas ir audzēts vai ražots 
lietošanai cilvēka uzturā. Tie pārtikas produkti, kas ir 
sagatavoti ēšanai taču netiek apēsti,
sabojājas pirms apēšanas 
vai kādā citā veidā kļūst nederīgi cilvēka patēriņam, kļūst par 
PA. Tos PA, no kuriem, plānojot savu patēriņu, var izvairīties 
dēvē par
novēršamajiem PA. Pie PA ir pieskaitāmas arī pārtikas 
neēdamās daļas - kauli, asakas, riekstu čaulas, olu čaumalas, 
gliemežvāki, serdes, mizas, utt., ko dēvē arī par
nenovēršamajiem 
jeb neizbēgamajiem pārtikas atkritumiem.
Daļu no pārtikas, kas ir droša lietošanai, bet uzturā 
izmantota netiks, uzņēmums var paglābt no izmešanas atkritumos, 
ja to atdod cilvēku patēriņam, tieši vai pēc
apstrādes novirza 
dzīvnieku barošanai vai izmanto pārstrādei kā otrreizējās 
ražošanas izejvielas savā vai citā uzņēmumā. Šādi, mainot 
apsaimniekošanas galamērķi,
uzturā neizmantotie un atkritumos 
neizmestie pārtikas produkti un pārtikas neēdamās daļas tiek 
dēvētas par pārtikas pārpalikumiem.
10.1.1. Radītais 
pārtikas atkritumu daudzums un tā noteikšanas metodes
PA radīšanu katrā pārtikas piegādes ķēdes posmā ietekmē dažādi 
iemesli, kas raksturo to, cik veiksmīgā mijiedarbībā ir pārtikas 
sistēmas elementi - vide, cilvēki,
izejvielas, procesi, 
infrastruktūras, iestādes - un pārtikas piegādes ķēdes 
darbības.
PA rašanās vispārīgie iemesli ir:
- Primārās ražošanas (audzēšanas) posmā daļa no patēriņam 
derīgas pārtikas netiek novākta vai nogādāta pārstrādei vai 
ražošanai;
- Pārstrādes un ražošanas posmā daļa no patēriņam derīgas 
pārtikas tiek izmesta dažādu infrastruktūras vai rūpniecības 
menedžmenta problēmu dēļ. ES šajos
abos sektoros rodas 39% PA 
apjoma;
- Transportēšanas posmā daļa no pārtikas sabojājas vai nenonāk 
tirdzniecībā, dažādu pārvadāšanas vai uzglabāšanas iekārtu un 
menedžmenta problēmu dēļ.
- Mazumtirdzniecības un citas izplatīšanas posmā daļa tiek 
izmesta, jo augļi un dārzeņi tiek izbrāķēti neatbilstošu vizuālu 
standartu dēļ, jo ir neprecīzi prognozējams
pieprasījuma 
daudzums, neatbilstoša produktu izvietošana un iepakojums, 
pārtika netiek pārdota pirms derīguma termiņa beigām;
167
/
276
- Sabiedriskās ēdināšanas posmā daļa no pagatavotās pārtikas 
tiek izmesta pārprodukcijas dēļ, un šajā sektorā rodas 14% 
PA;
- Mājsaimniecībās lielāko PA daļu - gandrīz pusi - rada 
pārtika, kas sabojājas, jo ir sagādāts vairāk, nekā var 
izlietot.
199
Latvijā oficiālās statistikas ikgadēji pārskati un ziņojumi 
par PA daudzumu līdz 2020. gadam netika veidoti, jo to nenoteica 
normatīvie akti.
Kvantitatīvu informāciju par PA pamatā sniedz dati par PA 
daudzumu pēc to iedalījuma pa atkritumu apsaimniekošanas 
galamērķiem un informācija, kas iegūta
aprēķinu ceļā. 2020. gadā 
veiktās aplēses par pārtikas daudzumiem ļauj secināt, ka 
ievērojamu PA un pārpalikumu daudzumu (ap 180-200 tūkst.t/gadā) 
rada
tirdzniecības, ēdināšanas un mājsaimniecību gala patēriņa 
posms, kura radītie PA un pārpalikumi tiek iejaukti nešķiroto 
sadzīves atkritumu masā (sk. 10.1. att.).
10.1. attēls.
 Kopējais 
radītais PA apjoms pārtikas piegādes ķēdes posmos 2010.-2018. 
gadā, t (SIA "GatewayBaltic", 2020)
10.1. attēlā apkopotā informācija par radīto PA un pārpalikumu 
daudzumu ir indikatīva un parāda kopējo tendenci, taču neparāda 
patieso valstī kopējo radīto PA un
pārpalikumu daudzumu. PA 
daudzumu noteikšanu ietekmē apstāklis, ka ne visiem PA un 
pārpalikumu radītājiem ir pienākums ziņot par radīto un 
apsaimniekoto
atkritumu daudzumu. Tāpat nav datu un informācijas 
par kompostēto, sadedzināto, dzīvnieku barībā izmantoto un citādi 
likvidēto atkritumu daudzumu ārpus formālās
atkritumu 
apsaimniekošanas sistēmas.
Pēc veiktajiem aprēķiniem secināms, ka PA un pārpalikumi veido 
aptuveni 35% no nešķirotiem sadzīves atkritumiem. Radīto PA 
daudzums 2013.-2019.gadā bijis
robežās no 222 tūkst. t līdz 393 
tūkst. t (sk. 10.2. tab.). Lai gan 2019. gadā savākti 99.9% 
radīto PA, pārstrādāti un reģenerēti (biogāze) vien aptuveni 21%, 
bet
apglabāti poligonos - 9.6%, pārējam daudzumam nonākot 
sagatavošanā pārstrādei un reģenerācijai, kas saistīts ar 
nešķiroto sadzīves atkritumu apsaimniekošanas
darbībām.
10.2. tabula
Radītais un 
savāktais PA daudzums, t.sk. nešķirotos sadzīves atkritumos esošā 
PA daļa, un darbības ar tiem 2013.-2019. gadā
200
, 
t
168
/
276
Gads
Radīti
Savākti
Ievestie
Izvestie
Pārstrādāti
(R2-R11)
Reģenerēti
(R1)
Apglabāti
poligonos (D1)
Apglabāti 
citā
veidā
(D2-D15)*
Uzglabāti
(R13)
2013
229 805
194 949
20 241
13 446
61 766
10 620
166 766
10 309
0
2014
222 989
208 278
20 236
15 683
44 710
11 809
172 266
7 470
0
2015
268 938
229 783
0
20 194
91 781
0
155 612
187
3
2016
327 180
250 127
934
13 560
134 445
42
48 262
177
0
2017
393 043
304 733
1 879
10 810
191 155
42
28 491
221
20
2018
320 925
285 992
57
7 111
126 062
29
25 500
0
3
2019
236 855
236 582
68
3 561
48 784
336
22 730
0
0
% pret radīto
daudzumu
2019.gadā
n/a
99.9
n/a
1.5
20.6
0.1
9.6
0.0
0.0
* Aplūkotajā periodā PA tikuši apglabāti ar kodu D5 (18658 
t) un D10 (1549 t).
Aplūkojot PA, kas nav ietverti nešķiroto sadzīves atkritumu 
plūsmā, redzams, ka radītais PA daudzums svārstījies no 39 tūkst. 
t 2014. gadā līdz 193 tūkst. t 2017.
gadā. Savākti tikuši no 30% 
2013. gadā līdz 99% 2019. gadā. 2019. gadā pārstrādāti tika 95% 
radīto PA. Poligonos apglabātais PA daudzums no radītajiem un
savāktajiem PA daudzumiem, neskaitot nešķirotos sadzīves 
atkritumos esošos PA, pārsvarā bijis zem 2%.
10.3. tabula
Radītais un 
savāktais PA daudzums, neskaitot nešķirotos sadzīves atkritumos 
esošo PA daļu, un darbības ar tiem 2013.-2019. 
gadā
201
, t
Gads
Radīti
Savākti
Ievestie
Izvestie
Pārstrādāti
(R2-R11)
Reģenerēti
(R1)
Apglabāti
poligonos (D1)
Apglabāti 
citā
veidā
(D2-D15)*
Uzglabāti
(R13)
2013
51 267
16 411
20 241
13 446
61 764
10 620
167
602
0
2014
39 076
24 365
20 236
15 683
44 707
11 809
269
1 044
0
2015
72 667
33 512
0
20 191
91 779
0
783
187
3
2016
134 553
57 501
934
13 381
134 265
42
278
177
0
2017
193 037
104 727
1 856
10 810
191 155
42
360
221
0
2018
135 728
100 795
0
7 111
126 062
29
707
0
0
2019
51 355
51 082
0
3 561
48 784
336
954
0
0
% pret radīto
daudzumu
2019.gadā
n/a
99.5
n/a
6.9
95.0
0.7
1.9
0.0
0.0
169
/
276
* Aplūkotajā periodā PA tika apglabāti ar kodu D5 (682 t) un 
D10 (1549 t).
Kopumā, PA veido aptuveni 50-60% no visa radītā bioloģiski 
noārdāmo atkritumu daudzuma (t.sk., nešķirotajos sadzīves 
atkritumos esošo daļu) un 65-80% visa
radītā bioloģisko atkritumu 
daudzuma
202
. Summējot aptuvenās aplēses (sk. 10.2. un 
10.3. tab.) secināms, ka poligonos varētu būt noglabāti aptuveni 
11,6% no radītā
un savāktā PA daudzuma 2019. gadā.
Atšķirības radīto atkritumu aprēķinos atsauču materiālos 
skaidrojamas ar to, ka aprēķinos nav iekļautas vienas un tās 
pašas atkritumu klases, tomēr atšķirība nav
tik būtiska, lai 
tiktu ņemta vērā.
Datu kopas par radīto PA daudzumu būs pilnīgāka, ņemot vērā EK 
pieņemtos lēmumus par metodiku PA daudzuma noteikšanai katrā 
pārtikas piegādes ķēdes
posmā
203
. Balstoties uz EK 
Deleģēto lēmumu 
2019/1597
, Latvijā ir sagatavota metodika, pēc 
kuras arī, sākot ar 2020. gadu, vienu reizi vismaz četros gados, 
tiks vākta
un apkopota informācija par PA mērījumiem katrā 
pārtikas piegādes ķēdes posmā - primārajā ražošanā, pārstrādē un 
ražošanā, mazumtirdzniecībā un cita veida
izplatīšanā, 
sabiedriskajā ēdināšanā un mājsaimniecībās (PA potenciālie 
avoti). Šī informācijas vākšanas procesa sagatavošanu un pašu 
vākšanu 2019.-2020. gadā
nodrošināja VARAM ar publiskā iepirkuma 
līgumu palīdzību.
2019. gadā ES metodika PA un pārpalikumu noteikšanai tika 
adaptēta Latvijas situācijai un tika sagatavots skaidrojošs 
materiāls "PA mērīšanas rokasgrāmata",
kas ir pielāgota uzņēmumu 
un mājsaimniecību vajadzībām (rokasgrāmatas autori ir biedrība 
"Zaļā brīvība" un VARAM). Rokasgrāmata ir pamats, pēc kura 
Latvijā vienotā
veidā no 2020. gada tiek veikti PA un pārpalikumu 
daudzuma mērījumi visos pārtikas piegādes ķēdes posmos. Pēc PA un 
pārpalikumu mērījumiem tiks gūts pilnīgāks
priekšstats par PA un 
pārtikas pārpalikumu daudzumu un atbilstoši iegūtajiem 
rezultātiem tiks plānoti pasākumi turpmākam monitoringam un 
atbilstoša normatīvā
regulējuma izstrādei.
PA daudzuma mērīšana ir svarīgs pārtikas atkritumu 
apsaimniekošanas posms, kas dod nozīmīgu informāciju par PA 
daudzumu katrā piegādes ķēdes posmā, un
nozīmīga rīcība, kas ļauj 
konstatēt PA daudzumu un sekot līdzi tā mazināšanai. Šie mērījumu 
dati tiks izmantoti apkopotā veidā valsts un ES līmenī 
sekojoši:
- Valsts līmenī dati nodrošinās PA mazināšanas programmas 
pilnveidi un ieviešanu ar detalizētu datu bāzi, ko izmantot, lai 
pieņemtu pierādījumos balstītus lēmumus
par turpmāko attīstību PA 
apsaimniekošanas jomā;
- ES līmenī valstu dati tiks apkopoti, analizēti un izmantoti, 
lai iezīmētu PA daudzumu un tā izmaiņas ES dalībvalstīs kopā un 
veicinātu ANO Ilgtspējīgas attīstības
12.3 mērķa sasniegšanu 
attiecībā uz PA mazināšanu.
10.1.2. Pārtikas 
atkritumu savākšana
Lielākais PA un pārpalikumu daudzums tiek savākts kopā ar 
nešķirotiem sadzīves atkritumiem. Tikai atsevišķās pašvaldībās 
atkritumu apsaimniekotāji pēc savas
iniciatīvas veic PA un 
pārtikas pārpalikumu dalītu savākšanu no uzņēmumiem un 
iestādēm.
Atkritumu savākšanas veids (jaukti, dalīti) lielā mērā nosaka 
atkritumu tālākās apstrādes un pārstrādes iespējas. Latvijā 
lielākā PA un pārpalikumu daļa pašreiz
nonāk atkritumu poligonos 
kā nešķiroti atkritumi. Lai samazinātu PA daļu nešķiroto sadzīves 
atkritumu masā, lai to varētu izmantot kvalitatīva komposta vai 
biogāzes
ieguvei, jānodrošina augsta PA dalītās vākšanas 
pieejamība iedzīvotājiem visās pašvaldībās. Pēc VARAM laika posmā 
no 2019. gada decembra līdz 2020. gada
februārim veiktās 
republikas pilsētu un novadu domju (pašvaldību) aptaujas par 
aktuālo situāciju un plānotajiem pasākumiem un to ieviešanas 
termiņiem saistībā ar BA
dalītās savākšanas sistēmas izveidošanu, 
tika saņemta informācija pēc kuras apkopošanas secināms, ka 
vismaz 57 no visām Latvijas 119 pašvaldībām līdz 2020. gada
31. 
decembrim nespēs nodrošināt BA dalītas apsaimniekošanas sistēmas 
darbību.
10.1.3. Pārtikas 
atkritumu un pārpalikumu sagatavošana pārstrādei, pārstrāde un 
apglabāšana
170
/
276
PA un pārpalikumu apsaimniekošana veicama saskaņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr. 
178/2002
204,
 ar 
ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu
vispārīgus principus un 
prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz 
procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu. Veselības 
aizsardzības noteikumi
attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kā arī prasības 
kompostēšanas un biogāzes iekārtām, kas apstrādā dzīvnieku
izcelsmes blakusproduktus, ir noteiktas Dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktu regulā Nr. 
1069/2009
 un Regulā Nr. 
142/2011
205
.
2016. gada pētījumā "Pārtikas atkritumu pārstrādes nosacījumu 
izstrāde to turpmākai pārstrādei, izmantojot 
biotehnoloģijas"
206
 secināts, lai organiskos 
atkritumus
varētu izmantot biogāzes stacijās un galvenokārt 
tādēļ, lai saražotās fermentācijas atliekas un komposts būtu 
izmantojams kā mēslošanas līdzeklis, nepieciešama šo
atkritumu 
priekšapstrāde un drošības kontrole. Tradicionālās 
priekšapstrādes metodes ir smalcināšana un homogenizācija, 
nevēlamo piemaisījumu mehāniska
atdalīšana un higienizācija.
Attīstoties dalītai PA apsaimniekošanas sistēmai, to pārstrāde 
ir iespējama, izmantojot un attīstot jau esošo pārstrādes 
infrastruktūru, kā arī, izveidojot infrastruktūru
balstoties uz 
labākajiem pieejamiem paņēmieniem un saskaņā ar nosacījumiem un 
prasībām, ko reglamentē normatīvie akti.
Katra ES valsts var noteikt savas atļautās 3. kategorijas 
blakusproduktu pārstrādes tehnoloģijas un nacionālās metodes, 
taču šajā gadījumā iegūtais komposts vai
fermentācijas atliekas 
ir realizējamas tikai vietējā tirgū un nav atļauta to 
tirdzniecība citās ES valstīs, pat ja potenciālā tirgus valstī ir 
atļautas tādas pašas 3.kategorijas
blakusproduktu pārstrādes 
metodes. Līdz ar to, pirms pārstrādes metodes izvēle jāizvērtē 
iegūtā produkta tālākas realizācijas iespējas.
Nosakot atkritumu statusa izbeigšanās nosacījumus BA (to 
skaitā PA un pārpalikumiem), tiktu radīts pamats tādu 
reģenerācijas iekārtu attīstībai Latvijā, kuru
saražotais gala 
produkts (piemēram, komposts) atbilstu noteiktiem kritērijiem un 
būtu pieprasīts tirgū. Nepieciešams noteikt kritērijus tāda 
materiāla iegūšanai, ko droši
var izmantot tautsaimniecībā, lai 
nodrošinātu atkritumu apsaimniekošanas mērķu izpildi un radītu 
iespējas izmantot pārstrādāto materiālu.
Līdz šim valstī PA lielākoties kopējā nešķiroto atkritumu 
plūsmā vai arī dalīti savākti tiek nogādāti atkritumu poligonos 
apglabāšanai vai apglabāšanai bioreaktoros.
Piemēram, poligonā 
Getliņi ir izvietota infrastruktūra BA pārstrādei (bioreaktors, 
kompostēšanas laukums). Pilnveidojot BA pārstrādes risinājumus, 
poligonā norisinās
BNA anaerobās fermentācijas iekārtu 
būvniecība. Plānotā iekārtu neto pārstrādes jauda 100 tūkst. 
t/gadā. Iekārtās būs nodrošināta iespēja pārstrādāt gan mehāniski
atšķirotos, gan dalīti savāktos BA. Pārstrādes procesā radītā 
biogāze tiks savākta un novadīta utilizācija poligona 
energoblokā. Paredzamais iekārtu kalpošanas laiks ir
10 gadi no 
ekspluatācijas uzsākšanas.
Statistikas datu, kas iegūti ar uzskaites metodi, par 
apglabāto PA daudzumu patlaban nav, tomēr pēc veiktajiem 
aprēķiniem, kuri balstīti uz oficiālās statistikas
informāciju, 
secināms, ka 2019. gadā poligonos varētu būt noglabāti aptuveni 
11,6% no saražotā pārtikas daudzuma.
10.1.4. 
Iedzīvotāju viedoklis par pārtikas atkritumu mazināšanu
EK regulāri seko sabiedriskās domas attīstībai visās 27 
dalībvalstīs un veic aptaujas, kas palīdz noskaidrot iedzīvotāju 
viedokļus, kas ir būtiski lēmumu pieņemšanai
un īstenošanai par 
dažādiem rīcībpolitikas aspektiem. Eirobarometr
207
 
(Eiropas Parlamenta veiktās viedokļu aptaujas, turpmāk - EB) 
aptaujās apkopotie iedzīvotāju
viedokļi raksturo ES un Latvijas 
sabiedrības attieksmi, ar ko politikas veidotājiem ir jārēķinās, 
veicot pārmaiņas PA apsaimniekošanas un PA mazināšanas jomās. Ar
PA tematiku saistītos ES, tai skaitā Latvijas iedzīvotāju 
viedokļus, raksturo trīs EB aptaujas: EB 425: PA un derīguma 
termiņa marķējumi
208
; EB 388: Eiropiešu
attieksme pret 
atkritumu apsaimniekošanu un resursu efektivitāti
209;
 
EB 2019 - Wave EB 91.3: Pārtikas drošība ES
210
.
Pamatojoties uz aptauju datiem, ir secināms, ka:
- Latvijas un Eiropas iedzīvotāji kopumā līdzīgi uzskata, ka 
PA rašanos mājās varētu mazināt labāka pirkumu un ēdienreižu 
plānošana.
171
/
276
- Eiropas iedzīvotāji vairāk nekā Latvijas iedzīvotāji vienmēr 
pievērš uzmanību "izlietot līdz" un "ieteicams līdz" datumiem. 
Latvijas iedzīvotāji mazāk nekā Eiropas
iedzīvotāji kopumā zina 
"ieteicams līdz" nozīmi: lielākā Eiropas iedzīvotāju daļa 
uzskata, ka, pārtikas produktu ar šo marķējumu drīkst lietot 
uzturā pēc norādītā datuma,
bet tā kvalitāte varētu būt zemāka, 
taču lielākā daļa Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka pēc šī datuma 
pārtikas produktu lietot nevajadzētu.
- Latvijas un Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka efektīva resursu 
izmantošana Eiropā kopumā ir svarīga, tā visvairāk ietekmētu 
dzīves kvalitāti valstī un ekonomisko
izaugsmi.
- Latvijas iedzīvotājus pārliecināt šķirot lielāko daļu no 
saviem atkritumiem vislabāk varētu vairāk un labākas otrreizējās 
pārstrādes un kompostēšanas iespējas
dzīvesvietā, ērtāka 
sašķiroto atkritumu vākšana mājās un apliecinājums, ka šie 
atkritumi patiešām tiek efektīvi otrreiz pārstrādāti.
Pēc Latvijā darbojošās mazumtirdzniecības komersanta veiktas 
aptaujas noskaidrots, ka izmest atkritumos pārtikas produktus 
mēdz vairāk nekā divas trešdaļas jeb
67% Latvijas iedzīvotāju. 
Visbiežāk atkritumos nonāk piens un piena produkti, maize un tās 
izstrādājumi, kā arī dārzeņi, augļi, ogas un zaļumi. Visbiežāk 
produktus,
kam beidzies derīguma termiņš, izmet pilsētnieki, 
savukārt laukos dzīvojošie ar šādiem produktiem biežāk uzcienā 
savus četrkājainos draugus
211
.
10.2. Pārtikas 
atkritumu rašanās novēršanas priekšnosacījumi un pasākumu 
hierarhija
PA rašanās novēršanas veicināšanai būtiski ir vairāki 
priekšnosacījumi
:
1) Atbilstošs normatīvais regulējums;
2) Sabiedrības informēšana un izglītošana par pārtikas 
ziedošanas procesu un par atbildīgu pārtikas patēriņu;
3) Pārtikas banku attīstība, lai veicinātu ziedošanu un 
informācijas apmaiņu starp ieinteresētajām pusēm;
4) Finansējuma un citu līdzekļu mērķtiecīgāka izmantošana 
pārtikas ziedošanas un PA rašanās novēršanas jomā;
5) Koordinēta rīcība, kas vērsta uz visiem pārtikas piegādes 
ķēdes posmiem, veidojot dialogus par PA samazināšanu, pārtikas 
ziedošanu un veicinot motivāciju,
piešķirot īpašus apliecinājumus 
ievērojamākajiem labas prakses piemēriem pārtikas izšķērdēšanas 
novēršanā;
6) Pasākumu ieviešanas monitorings (rezultatīvo rādītāju 
uzraudzība).
Atkritumu apsaimniekošanas hierarhija, ko nosaka Direktīva 
2008/98
/EK ir attiecināma arī uz PA apsaimniekošanu. Saskaņā ar 
to bioloģisko atkritumu atdalīšana
no sadzīves atkritumiem, 
pārstrādāšana to rašanās vietā vai savākšana dalīti, nesajaucot 
ar citiem atkritumu veidiem, Latvijā ir jāievieš, sākot no 2021. 
gada.
PA apsaimniekošanas hierarhijā (sk. 10.3. att.) ir trīs 
virzieni, kas attēlo PA apsaimniekošanas prioritāro secību: 
izvairīšanās no PA radīšanas, PA pārstrāde un PA
izniekošana, kas 
ietver piecus līmeņus: rašanās novēršana, samazināšana, 
otrreizējā pārstrāde, enerģijas atgūšana un izmešana. Katrā no 
šiem līmeņiem ieviešami
konkrēti PA mazināšanas pasākumi, kuru 
izvēle atbilstoši situācijai nosaka to, cik veiksmīgi tiks atgūti 
pārtikas piegādes ķēdē izmantotie resursi.
172
/
276
10.3. attēls.
 Pārtikas 
atkritumu apsaimniekošanas pasākumu hierarhija
(Avots: Biedrība "Zaļā brīvība", 2019)
10.3. Programmas 
rīcības virzieni un pasākumi
Turpmāk ir izvērsti pamatoti PA programmas rīcības virzieni un 
attiecīgie pasākumi. Atbildīgās un līdzatbildīgās institūcijas, 
finansējuma avotu un apjomu jautājumi,
kā arī ieviešanas termiņi 
PA programmas īstenošanai sniegti apkopotā veidā 10.4. 
nodaļā.
10.3.1. Pārtikas 
ziedošanas sistēmas pilnveidošana
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 
178/2002
 3. panta 8. punktu pārtikas ziedošanu uzskata par 
pārtikas laišanu tirgū, un uz to attiecas
visi pārtikas aprites 
tiesību akti. Pārtikas ziedošana ne tikai palīdz cīņā pret 
pārtikas trūkumu, bet var būt arī efektīvs instruments to 
pārtikas pārpalikumu daudzuma
mazināšanai, ko izmanto 
rūpnieciskām vajadzībām vai nosūta uz atkritumu apstrādi un 
visbeidzot - uz atkritumu poligonu. Pārtikas ziedošana var būt 
arī veids, kā
mazināt vajadzību sniegt neatliekamo pārtikas 
palīdzību. Tomēr, lai gan pārtikas pārpalikumu pārdale kļūst 
aizvien izplatītāka un pārtikas ražotāji un mazumtirgotāji ir
gatavi ziedot savus pārpalikumus pārtikas bankām un pārtikas 
pārdales organizācijām, joprojām tiek pārdalīta tikai neliela 
daļa no kopējiem uzturā derīgajiem pārtikas
pārpalikumiem.
Pārtikas ziedošanu ietekmē un tā ir cieši saistīta ar citos 
pārtikas piegādes ķēdes posmos īstenotajiem pasākumiem. Ņemot 
vērā, ka pārtikas pārdalē ir iesaistītas
dažādas nozares, daudzus 
ieteikumus, kā rīkoties šajā jomā, var atrast attiecīgajā 
horizontālo pasākumu sadaļā. Jāatzīmē, ka, ņemot vērā ieteikumu 
sarežģītību, visi
ieteikumi rīcībai saistībā ar pārtikas 
ziedošanu ir jāīsteno ciešā sadarbībā ar dažādiem dalībniekiem, 
piemēram, valsts iestādēm, pārtikas pārdalīšanas organizācijām un
citiem pārtikas piegādes ķēdes dalībniekiem. Svarīga ir pārtikas 
ziedošanas procedūru atvieglošana ar mērķi, lai tiktu samazināts 
laiks, kas tiek patērēts pārtikas
pārdalē (sākot no informācijas 
apkopošanas līdz reālai pārtikas nogādei tiem, kam tā ir 
nepieciešama).
173
/
276
1) 
Turpināt normatīvo 
aktu par pārtikas ziedošanas sistēmu pilnveidošana
Pastāvīgi jāpilnveido pārtikas produktu grupas un laikposms, 
kādā atļauts izplatīt pārtiku pēc minimālā derīguma termiņa 
"ieteicams līdz..." beigām ar noteikumu, ka
pārtika ir nekaitīga, 
lai pārtika, kas ir droša lietošanai pārtikā, nebūtu nevajadzīgi 
izšķērdēta jeb nerastos pārtikas pārpalikumi. Turklāt ir 
jāpaplašina to gala saņēmēju
loks, kuriem var ziedot pārtiku un 
kuri var piedalīties pārtikas ziedojumu ķēdē.
Kā motivācijas instruments nepieciešams izvērtējums par 
iespējamiem atvieglojumiem pārtikas ziedotājiem par ziedotu 
pārtiku pēc ieteicamā izlietošanas termiņa
beigām.
2) 
Pārtikas 
ziedošanas vadlīniju sagatavošana
EK 2017. gadā publicēja vispārīgas pamatnostādnes (2017/C 
361/01) par pārtikas ziedošanu
212,
 ar kurām precizē 
pārtikas aprites tiesību aktu piemērošanu saistībā
ar pārtikas 
ziedošanu. Turklāt ES pārtikas zudumu un PA platformas darba 
rezultātā ir izveidota pārtikas ziedošanas apakšgrupa, kas 
publicē dokumentus, kuri atbalsta
šo pamatnostādņu ieviešanu. 
Taču EK mudina dalībvalstis izstrādāt arī valstu vadlīnijas par 
pārtikas ziedošanu.
Vadlīniju mērķis būtu precizēt gan ES noteiktās prasības, gan 
valsts tiesību aktus
213, 214,
 lai palīdzētu novērst 
šķēršļus pārtikas ziedošanas sistēmā un veicinātu to,
ka visas 
ieinteresētās personas ievēro tiesību aktus saistībā ar pārtikas 
nekaitīgumu un kvalitāti, higiēnu, izsekojamību, patērētāju 
informēšanu par pārtiku, pienākumu
sadali, nodokļu noteikumiem 
utt. Vadlīnijās jāprecizē pārtikas apritē iesaistīto tirgus 
dalībnieku loma un pienākumi jomās, kurās piemēro valstu 
noteikumus, un jāsniedz
labas prakses piemēri. Vadlīnijas 
papildināmas ar pārskata piemēru par pasākumiem ziedotājiem, kas 
vienkāršā veidā izklāstīs darbību secību no sākotnējās
vēlēšanās/idejas ziedot. Attiecībā uz starpniekiem ir jāformulē 
pārtikas nekaitīguma un kvalitātes sistēmas noteikumi vienkāršā 
veidā, ņemot vērā starpnieku darbību
pārtikas ziedošanas 
ķēdē.
3) 
Pārtikas 
ziedošanas un PA rašanās novēršanas darbības 
pilnveidošana
Atbilstoši pieejamiem finanšu līdzekļiem tiek organizēti 
pasākumi, kuri vērsti uz pārtikas ziedošanas iespēju pilnveidi, 
kā arī pārtikas atkritumu rašanās novēršanu.
Līdzekļi izmantojami 
pētniecības nolūkos, infrastruktūras pilnveidei.
Lai pārtikas pārdales organizācijas varētu modernizēties, jo 
īpaši, lai risinātu loģistikas problēmas un personāla trūkumu, 
pieaugot ziedotās pārtikas daudzumiem,
varētu izstrādāt finanšu 
mehānismus (piemēram, finanšu atbalstu saimnieciskās darbības 
izmaksu segšanai uz laiku, kamēr tiek veikta modernizāciju, 
veiktu finanšu
piesaisti loģistikas problēmām - atbilstoša 
autotransporta un apkalpojošā personāla nodrošināšanai).
Viens no galvenajiem pārtikas ziedošanas pamatiem ir labi 
funkcionējošas partnerības. Tādējādi pārtikas ziedošanā 
iesaistītajiem dažādajiem dalībniekiem galvenā
uzmanība jāpievērš 
partnerību stiprināšanai no darbības un sadarbības viedokļa, 
izmantojot dažādus līdzekļus (piemēram, finanšu atbalsts, 
pieredzes apmaiņa un
darbinieku iesaistīšana). Izšķiroša loma 
pārtikas ziedošanas sistēmu modernizācijā un jauninājumu 
ieviešanā varētu būt pašvaldībām, ņemot vērā to, ka tās ir 
pirmās,
kas saskaras ar pārtikas ziedošanas jautājumu vietējā 
līmenī un praktiski iesaistās tās īstenošanā. Attiecīgā gadījumā 
var izmantot publiskā un privātā partnera
sadarbību, lai 
veicinātu un palielinātu pārtikas ziedošanas efektivitāti un 
līdzdalību visā pārtikas sistēmā.
4) 
Informatīvi 
pasākumi pārtikas ziedošanas un PA samazināšanas 
veicināšanai
Lai sabiedrību ieinteresētu par pārtikas ziedošanas 
veicināšanu un nabadzības novēršanu, ir nepieciešams veikt valsts 
mēroga informatīvu pasākumu, kura rezultātā
rastos sociālā 
izpratne un iespēja pārdalīt pārtiku trūcīgākajiem. Darbība 
galvenokārt ir vērsta uz pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus 
dalībniekiem (primārajā ražošanā,
pārstrādē un izgatavošanā, 
mazumtirdzniecībā un citos pārtikas sadales kanālos, restorānos 
un sabiedriskajā ēdināšanā arī mājsaimniecībās) ņemot vērā viņu 
izšķirošo
lomu pārtikas ziedošanas sistēmā. Ņemot vērā pārtikas 
nozares komersantu atšķirīgos saimnieciskās darbības apstākļus, 
kā arī viņu produktu daudzveidību,
174
/
276
informatīvos pasākumos var 
izmantot dažādus kanālus un rīkus mērķu sasniegšanai.
Īpaši svarīgi sniegt ieguldījumu interaktīvā komunikācijā, 
iespējamo problēmu atklāšanā, kā arī rast konceptuālus 
risinājumus, lai stiprinātu pārtikas ziedošanas
sistēmu 
ieviešanu.
Pārtikas ziedotājiem ieguvums no informatīviem pasākumiem 
izpaužas plānotajā pārtikas pārpalikumu pārdalē un ziedošanas 
organizēšanā pavadītā laika
optimizācijā (piemēram, saīsinot 
laiku, kas tiek patērēts, meklējot starpniekus, kuri spēj saņemt 
ziedojumu). No otras puses, starpnieki starp ziedotāju un 
saņēmēju var
rēķināties ar pastāvīga noteikta ziedotā pārtikas 
daudzuma pieplūdumu un tādējādi efektīvāk plānot tā sadali.
10.3.2. Pārtikas 
atkritumu rašanās novēršana
1) 
Sadarbība ar 
nozaru asociācijām - nozaru vadlīniju sagatavošana PA rašanās 
novēršanai
Saskaņā ar PA apsaimniekošanas hierarhiju prioritāte tiek 
piešķirta tieši PA rašanās novēršanai un tādējādi efektīvai 
pārtikas ražošanai, pārstrādei un uzglabāšanai
ar minimālu 
pārpalikumu.
Nozaru vadlīniju sagatavošanā PA rašanās novēršanai 
izmantojami ES Pārtikas zudumu un pārtikas izšķērdēšanas 
novēršanas platformas 2019. gadā izstrādātie
ieteikumi rīcībai 
pārtikas izšķērdēšanas novēršanas jomā.
Katrā pārtikas ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmā ir 
vajadzīga atšķirīga pieeja, lai risinātu pārmērīgu pārtikas 
izšķērdēšanu. Tāpēc ir jānodrošina
priekšnoteikumi, lai pārtika 
netiktu izniekota.
Saskaņā ar integrēto visaptverošo pieeju, kas nepieciešama, 
lai risinātu pārtikas izšķērdēšanas jautājumu, neapdraudot 
pārtikas nekaitīgumu, ES Pārtikas zudumu
un pārtikas 
izšķērdēšanas novēršanas platforma ir noteikusi, kā jārīkojas 
katrā pārtikas piegādes ķēdes posmā (tostarp pārtikas pārdales 
posmā), kurā iesaistās visi
publiskā un privātā sektora galvenie 
dalībnieki.
Lai novērstu pārtikas izšķērdēšanu, galvenais ir rīkoties 
katrā pārtikas piegādes posmā (t. i., ražošanas, pārstrādes, 
izplatīšanas un patēriņa posmos), proti, katrā
posmā ierobežot 
pārtikas pārpalikumu rašanos un, ja tie tomēr radušies, atgūt 
pārtikas pārpalikumus un nodrošināt vislietderīgāko pārtikas 
resursu izlietojumu saskaņā
ar atkritumu rašanās novēršanas 
hierarhiju.
2) 
Turpināt atbalstīt 
pārtikas tirdzniecības veicināšanu tieši no ražotājiem
Pārtikas ķēdē, kur pārtikas produkti nonāk no ražotājiem vai 
pārstrādātājiem, izplatītājiem, mazumtirgotājiem vai ēdināšanas 
uzņēmumiem, jo pārtikas apritē
iesaistīto komersantu skaits ir 
lielāks, jo pārtikas uzglabāšana, transportēšana un apstrāde, 
sabojāšanās vai bojāšanās iespējamība palielinās, padarot pārtiku
nepiemērotu pārdošanai un tā veicinot kopējo PA daudzuma 
pieaugumu.
Tāpēc nepieciešams veicināt pārtikas produktu pārdošanu tieši 
no ražotājiem. Šī pasākuma mērķis ir veicināt un palielināt tiešo 
saziņu starp ražotājiem un
patērētājiem ar mērķi pārdot pārtiku 
tieši no ražotājiem patērētājiem. Tas saīsina pārtikas piegādes 
ķēdi un optimizē laiku, kas nepieciešams, lai pārtika nonāktu pie
patērētājiem. Saīsinot izplatīšanas ķēdi, mazāka ir iespēja 
sabojāt iepakojumu, kā rezultātā var tikt sabojāta pārtika.
Nepieciešams atbalstīt arī citas iniciatīvas, kas paredzētas 
vietējo produktu, mājražotāju popularizēšanai un pārdošanai 
vietējās teritorijās, lai saīsinātu un veicinātu
īsāku 
izplatīšanas/mazumtirdzniecības ķēžu darbību, kā arī dotu iespēju 
veidot tiešus kontaktus starp vietējiem pārtikas ražotājiem un 
viesmīlības un tūrisma nozari. Kā
piemērs minama tirdzniecība 
internetā, ielu tirdzniecība, iespēja iegādāties produktus mazos 
apjomos.
10.3.3. 
Informētības palielināšana un patērētāju informēšana par pārtikas 
atkritumu rašanās novēršanu un samazināšanu
175
/
276
1) 
Dialogs ar 
ražotājiem, pārstrādātājiem un tirgotājiem par PA rašanās 
samazināšanu. Atbalsts bezatlikumu tehnoloģiju 
ieviešanai
Atbildība par PA rašanās novēršanu un samazināšanu ir sadalīta 
starp visām ieinteresētajām pusēm visos pārtikas piegādes ķēdes 
posmos. Būtu jāveicina
sadarbība un dialogs starp pārtikas apritē 
iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, pārtikas apritē iesaistīto 
komersantu asociācijām, iepakojuma ražotājiem u.c., izmantojot
brīvprātīgas vienošanās ar dažādām ieinteresētajām personām. 
Jāveicina labo praksi, kas vērsta uz preventīviem pasākumiem 
attiecībā uz PA rašanos un jāveicina
pārtikas pārpalikumu pārdale 
(pārtikas ziedošana).
Galvenais mērķis, veidojot dialogus ar dažādām ieinteresētajām 
pusēm, ir uzlabot resursu un izejvielu izmantošanu, novēršot un 
samazinot PA rašanos visā pārtikas
ķēdē, "no lauka līdz galdam", 
izveidojot sistēmu, kas ļauj novērtēt sasniegumus attiecībā uz PA 
samazināšanu un nenovēršami radīto pārtikas pārpalikumu 
otrreizēju
izmantošanu. Dialogu mērķis ir stiprināt sadarbību un 
veicināt informācijas apmaiņu starp ražotājiem, pārstrādātājiem, 
izplatītājiem, viesmīlības uzņēmumiem,
tirgotājiem, lai 
izvairītos no pārtikas krājumu radīšanas nepietiekamas plānošanas 
dēļ un tādējādi līdz minimumam samazinātu PA, kas citādi būtu 
jāiznīcina nekaitīgā
veidā, tādējādi radot papildu izmaksas 
ieinteresētajām personām.
2) 
Labas prakses PA 
rašanās novēršanā popularizēšana un godināšana
Pēc tam, kad ar komersantiem, kas iesaistīti pārtikas apritē, 
ir samazinājuši PA, ir jāizstrādā kritēriji un jāizveido sistēma 
īpašu apstiprinājumu piešķiršanai par
labas prakses piemēriem PA 
rašanās novēršanā, lai vēl vairāk motivētu ieinteresētās puses un 
veicinātu apņemšanos sasniegt mērķus attiecībā uz PA rašanās
novēršanu un samazināšanu. Šiem kritērijiem būtu jābūt 
specifiskiem attiecībā uz primārajiem ražotājiem, ražotājiem, 
mazumtirdzniecības ķēdēm un viesmīlības
uzņēmumiem utt.
3) 
Izpratnes 
veidošanas informatīvie pasākumi patērētājiem (īpaši bērnu un 
jaunatnes mērķauditorijām ) par PA rašanās novēršanu un 
samazināšanu
Lai sasniegtu optimālus rezultātus, pastāvīgi jāveicina 
patērētāju informētība. Izmantojot spēcīgus informatīvos 
pasākumus ir jānorāda, ka nevajadzīgi PA ir globāla
problēma un 
ka pārtika ir dārga, un tās ražošanai ir nepieciešams patērēt 
daudzus resursus, kas ir neatgriezeniski zaudēti, kad pārtika 
tiek izšķērdēta un tādā veidā
rodas pārtikas pārpalikumi. 
Pārtikas izšķērdēšanu mājsaimniecībās var samazināt, mainot 
patēriņa un uzvedības modeļus. Informatīvajos pasākumos jo īpaši 
būtu jāvērš
uzmanība jauniešiem, kuriem nepieciešams izaugt, 
domājot, ka pārtikas izšķērdēšana nav sociāli pieņemama rīcība. 
Ir svarīgi mudināt citas ieinteresētās puses
pieņemt jaunus 
paradumus, piemēram, plānotu iepirkšanos, pagatavot optimālo 
ēdiena daudzumu attiecībā pret cilvēku skaitu un izmantot 
šodienas maltītes
pārpalikumus, lai pagatavotu nākamās dienas 
maltīti.
Latvijā NVO ir realizējušas atsevišķus projektus par atbildīgu 
pārtikas patēriņa īstenošanu, pieejami materiāli par tēmu "Gudrā 
iepirkšanās", tomēr ir nepieciešams
šo tēmu aktualizēt 
nepārtraukti, jo informēta sabiedrība daudz atbildīgāki 
izturēsies pret pārtiku tās patēriņu un zudumiem. Lai arī 
izglītošanas pasākumi par atkritumu
rašanās novēršanu, t.sk., 
pārtikas atkritumu rašanās novēršanu ir iekļauti skolu programmās 
un pat izglītības iestādēs īstenoti projekti ar konkrētu mērķi - 
būt
atbildīgiem pārtikas patērētājiem, šādi izglītošanas 
informatīvie pasākumi ir nepieciešami arī sabiedrības daļai, kura 
ikdienā vairs nesaskarās ar izglītības iestādēm.
ES Pārtikas zudumu un pārtikas izšķērdēšanas novēršanas 
platformas 2019. gada 12. decembrī izstrādātajos ieteikumos 
rīcībai pārtikas izšķērdēšanas novēršanas
jomā uzskaitīti 
galvenie pasākumi indivīdiem (mājsaimniecībām), kā samazināt PA 
ikdienā. Šos ieteikumus var izmantot kā informatīvu materiālu 
sabiedrībai, kā ar reālu
rīcību var samazināt PA 
rašanos.
215
4) 
Informatīvi 
pasākumi patērētājiem par pārtikas derīguma termiņu izpratni un 
pārtikas izšķērdēšanas samazināšanu
Pārtikas derīguma termiņš ir atzīmēts ar norādi "Ieteicams 
līdz…." un "Izlietot līdz…". "Ieteicams līdz…." norāda pārtikas 
minimālā derīguma termiņa datumu, t. i.,
datumu, līdz kuram 
pārtikas produkts saglabā paredzēto kvalitāti, un šīs pārtikas 
patēriņš vēl ir iespējams noteiktu laiku pat pēc attiecīgā 
termiņa beigām. Pārtika ir
jāpārbauda, un, ja tā tiek pareizi 
uzglabāta, nav redzamas pirmiepakojuma bojājuma pazīmes vai 
bojāšanās pazīmes, to var lietot uzturā." "Izlietot līdz…" apzīmē
176
/
276
datumu, līdz kuram pārtika ir droša lietošanai pārtikā, un pēc šā 
datuma pārtiku vairs nedrīkst lietot.
Lai patērētāji varētu pareizi interpretēt fasētās pārtikas 
derīguma termiņu un lai labāk informētu par to, turpināt lietot 
pārtiku pēc "Ieteicams līdz…." derīguma termiņa
beigām, vai nu 
izmantojot tiešu patēriņu, vai veicot pārtikas apstrādi, 
piemēram, augļos, sulās, kēksos u. c., tādējādi samazinot 
pārtikas izšķērdēšanas daudzumu, būtu
jāveic informatīvi 
pasākumi, lai parādītu atšķirības pārtikas marķējumā, kas 
norādīts pārtikas produkta derīguma termiņa beigu datumā, un 
iespēju, ka pēc tam, kad
pārtikas produkts ir bijis 
visizdevīgākais, varētu tikt patērēts.
5) 
Sabiedrības 
informēšana, veicinot pārtikas ziedošanu.
Pārtikas ziedošanas sistēmā ir nepieciešams informēt esošās un 
potenciālās jaunas ieinteresētās personas (mērķgrupas) pārtikas 
ziedošanas ķēdē par izmaiņām
normatīvajos aktos. Labdarības 
organizācijām, kas nodarbojas ar pārtikas atbalsta sniegšanu 
dažādām nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļautajām
iedzīvotāju grupām, ir būtiska loma arī pārtikas atlikumu 
samazināšanā. Šāda veida ziedojumi ļauj palielināt un dažādot 
sniegtā atbalsta apjomu.
Sistēmas dalībnieku pienākumi jāizklāsta skaidri un saprotami, 
jāuzsver pārtikas ziedošanas priekšrocības salīdzinājumā ar 
citiem veidiem, kā atbrīvoties no
pārtikas. Ziedojuma saņēmējiem 
un ziedotājiem jābūt ērti pieejamai informācijas apmaiņas 
vietnei, lai būtu zināms, kur saņemt ziedoto pārtiku, kā arī, kur 
to var ziedot
Ieinteresētās personas jābrīdina, ka pārtikas pārpalikuma 
pārdale, kas rodas no pārtikas, ir nepiemērota laišanai tirgū 
kvalitātes, iepakošanas, marķēšanas, masas
vai citu līdzīgu 
iemeslu dēļ, bet tas neietekmē pārtikas nekaitīgumu, samazina 
pārtikas daudzumu, no kura iespējami varētu atbrīvoties kā 
atkritumiem un pārtiku drošā
veidā izplata tiem, kam tā ir 
vajadzīga. Pārtikas pārpalikumu ziedošana ir atļauta tikai 
fasētai pārtikai, kurai ir beidzies minimālais derīguma termiņš 
"ieteicams līdz…",
un kura atbilst noteiktajām vispārējām 
nekaitīguma prasībām, kā arī ziedotājs un saņēmējs nodrošina 
ziedošanai paredzētās pārtikas izsekojamību un uzglabāšanu
atbilstoši marķējumā norādītajām prasībām. Informēšanas 
pasākumiem jābūt pielāgotiem un paredzētiem dažādiem pārtikas 
ķēdes posmu dalībniekiem un tematiski
pielāgotiem noteiktas 
mērķgrupas interesēm.
10.3.4. Pārtikas 
atkritumu daudzuma mērījumi un monitorings
1) 
PA gada daudzuma 
mērīšana
Atbildīga PA daudzuma mērīšana ir sistēmiska datu vākšana par 
PA daudzumu katrā pārtikas piegādes ķēdes posmā, izvēloties šī 
posma specifikai atbilstošāko
datu vākšanas instrumentu, 
godprātīgi pierakstot datus un tos regulāri iesniedzot 
atbildīgajai iestādei.
PA daudzuma mērīšana ir svarīgs PA apsaimniekošanas posms, kas 
dod nozīmīgu informāciju par PA daudzumu katrā piegādes ķēdes 
posmā, un nozīmīga rīcība,
kas ļauj konstatēt PA daudzumu un 
sekot līdzi tā mazināšanai.
Balstoties uz EK Deleģēto lēmumu (ES) 
2019/1597
 (2019. gada 3. 
maijs), ar ko, attiecībā uz vienveidīgai PA un pārpalikumu līmeņu 
mērīšanai paredzētu vienotu
metodiku un obligātām kvalitātes 
prasībām, papildina Direktīvu 
2008/98
/EK, visās ES dalībvalstīs 
ir sagatavota metodika, pēc kuras arī Latvijā vienu reizi vismaz 
četros
gados, tiks veikti mērījumi PA un pārpalikumu daudzuma 
noteikšanai katrā pārtikas piegādes ķēdes posmā.
10.3.5. Atbalsts 
pētniecībai un inovācijām, kas vērstas uz pārtikas atkritumu 
rašanās samazināšanu
1) 
Atbalsta sniegšana 
projektiem, kas veicina PA rašanās novēršanu un samazināšanu. 
Atbalsts inovatīvu bezatlikumu tehnoloģiju ieviešanai.
Ir jāstimulē pārtikas nozares un zinātnisko institūciju 
sadarbība, ieguldot jaunās ražošanas, pārstrādes, 
transportēšanas, uzglabāšanas, jaunu iepakojuma materiālu
un 
citās tehnoloģijās, lai iegūtu jaunus kvalitatīvus risinājumus, 
kas veicinās PA rašanās samazināšanu.
10.4. tabula
177
/
276
Pārtikas 
atkritumu rašanās novēršanas programmas rīcības virzieni un 
pasākumi
Nr.
p.k.
Rīcības 
virzieni (RV) un
pasākumi
216
Darbības
rezultāts
Rezultatīvais
rādītājs
Atbildīgā
iestāde
Līdzatbildīgās
iestādes
Indikatīvs
finansējuma avots
Termiņš
Atbilstība plāna mērķiem: M1, M2, M3
Politikas rezultāts: samazināts PA apjoms
Rezultatīvais rādītājs: līdz 2030. gadam uz pusi 
samazināts PA daudzums uz vienu iedzīvotāju 
mazumtirdzniecības un patēriņa līmenī.
 
RV 10.3.1. Pārtikas ziedošanas 
sistēmas pilnveidošana
10.3.1.1.
Turpināt normatīvo aktu par
pārtikas 
ziedošanas sistēmu
pilnveidošanu
Izstrādāti normatīvo
aktu 
projekti
Atvieglota pārtikas
ziedošana
ZM
VM, FM
Esošā budžeta
ietvaros
217
Visā plāna
darbības laikā
10.3.1.2.
Pārtikas ziedošanas vadlīniju
sagatavošana
Izstrādātas
vadlīnijas
Atvieglota pārtikas
ziedošana
ZM
IZM, VARAM, VM, FM
Esošā budžeta ietvaros
2024
10.3.1.3.
Pārtikas ziedošanas un PA
rašanās novēršanas 
darbības
pilnveidošana
Pilnveidota sistēma
Samazināts PA
apjoms
VARAM
FM
Esošā budžeta ietvaros,
LIFE
Visā plāna
darbības laikā
10.3.1.4.
Informatīvie pasākumi pārtikas
ziedošanas un 
PA
samazināšanas veicināšanai
Informatīvi
pasākumi un
materiāli
Atvieglota pārtikas
ziedošana
VARAM,
ZM, Pašvaldības
Esošā budžeta ietvaros,
LIFE, 
LVAF, ES KF
Visā plāna
darbības laikā
 
RV 10.3.2. PA rašanās 
novēršana
10.3.2.1.
Sadarbība ar nozaru 
asociācijām -
nozaru vadlīniju sagatavošana PA
rašanās 
novēršanai
Izstrādātas un
apstiprinātas
vadlīnijas
Samazināts PA
apjoms
VARAM
ZM
LIFE, LVAF
2025
10.3.2.2.
Turpināt atbalstīt pārtikas
tirdzniecības veicināšanu tieši no
ražotājiem
Pilnveidota sistēma
Samazināts PA
apjoms
ZM
VARAM, EM,
Pašvaldības
Esošā budžeta ietvaros
un 
piesaistot papildus
finansēšanas avotus
2023
 
RV 10.3.3. 
Informētības palielināšana un patērētāju informēšana par PA 
rašanās novēršanu un samazināšanu
10.3.3.1.
Dialogs ar ražotājiem,
pārstrādātājiem un 
tirgotājiem par
PA rašanās samazināšanu.
Atbalsts bezatlikumu
tehnoloģiju/risinājumu ieviešanai.
Informatīvi materiāli
un 
atbalsta
instrumenti
Samazināts PA
apjoms
ZM
VARAM, EM, FM,
Pašvaldības
Esošā budžeta ietvaros
un 
piesaistot papildus
finansēšanas avotus
2026
10.3.3.2.
Labas prakses PA rašanās
novēršanā 
popularizēšana
Publicitātes
pasākums
Pilnveidota
sabiedrības
izpratne
VARAM
ZM, Pašvaldības, NVO
LIFE
2027
10.3.3.3.
Izpratnes veidošanas informatīvie
pasākumi 
patērētājiem (īpaši
bērnu un jaunatnes
Informatīvi
pasākumi un
Pilnveidota
sabiedrības
IZM,
VARAM
ZM, pašvaldības,
komersanti, 
NVO
Valsts budžeta
finansējums
prioritārajiem
2024
178
/
276
mērķauditorijām ) par 
PA rašanās
novēršanu un samazināšanu
materiāli
izpratne
VARAM
komersanti, 
NVO
pasākumiem (
0,15 milj.
euro
)*
10.3.3.4.
Informatīvi pasākumi patērētājiem
par 
pārtikas derīguma termiņu
izpratni un pārtikas izšķērdēšanas
samazināšanu
Informatīvi
pasākumi un
materiāli
Samazināts
radītais PA 
apjoms
ZM
VARAM, pašvaldības,
NVO
ES KF, LIFE, LVAF
2024
10.3.3.5.
Sabiedrības informēšana, veicinot
pārtikas 
ziedošanu.
Informatīvi
pasākumi un
materiāli
Samazināts
radītais PA 
apjoms
ZM
IZM, VARAM
Esošā budžeta ietvaros,
ES 
KF
2025
 
RV 10.3.4. PA 
daudzuma mērījumi un monitorings
10.3.4.1.
PA uzskaites sistēmas attīstība
Izveidota PA
uzskaites 
sistēma
Uzlabota PA datu
uzskaite
VARAM
Nozaru asociācijas,
pašvaldības
Valsts budžeta
finansējums
prioritārajiem
pasākumiem (
0,15 milj.
euro 
2023.gadam
)*
2023
2027
 
RV 10.3.5. Atbalsts 
pētniecībai un inovācijām, kas vērstas uz PA rašanās 
samazināšanu
10.3.5.1.
Atbalsta sniegšana projektiem,
kas veicina PA 
rašanās novēršanu
un samazināšanu. Atbalsts
inovatīvu 
bezatlikumu tehnoloģiju
ieviešanai
Sagatavoti
normatīvo aktu
projekti atbalsta
instrumentiem
Samazināts
radītais PA 
apjoms
EM
VARAM, ZM
Esošā budžeta ietvaros
un 
piesaistot papildus
finansēšanas avotus
2027
11. IZLIETOTĀ 
IEPAKOJUMA RAŠANĀS NOVĒRŠANAS PROGRAMMA
Atbilstoši Atkritumu rašanās novēršanas programmas vispārīgiem 
mērķiem Izlietotā iepakojuma rašanās novēršanas programmas mērķi 
ir:
1) saraut saikni starp ekonomikas izaugsmi un atkritumu 
radīšanu un ar to saistīto ietekmi uz vidi;
2) samazināt radīto atkritumu apjomu, veicinot produktu 
pārstrādi, atkārtotu izmantošanu vai ilgāku izmantošanu;
3) samazināt materiālu un produktu ražošanā izmantoto kaitīgo 
vielu daudzumus.
Programmas izstrādē izmantota informācija no publiskā 
iepirkuma "Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-2028. gadam
izstrādei" 
materiāliem
218
 par iepakojuma plūsmām, tendencēm un 
nākotnes prognozēm.
11.1. Situācija 
izlietotā iepakojuma apsaimniekošanā un nākotnes prognoze
Esošā izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas sistēma turpinās 
attīstīties kā līdz šim bez būtiskas politikas instrumentu 
ietekmes, ņemot vērā prognozes par
demogrāfisko un ekonomisko 
rādītāju izmaiņām un to ietekmi uz radīto atkritumu daudzumu, 
pieejamās atkritumu apsaimniekošanas jaudas, kā arī plānotais 
pārstrādes
jaudu pieaugums, par kuru ir informācija.
Tiek ņemts vērā, ka tiks turpināta sekojošu atkritumu 
apsaimniekošanas pasākumu īstenošana:
179
/
276
• nešķirotu sadzīves atkritumu savākšana ar tai sekojošu 
atkritumu plūsmas mehānisko šķirošanu 2 vai 3 frakcijās 
(ievērojot atšķirotā materiāla atbilstību
reģenerācijas un 
pārstrādes prasībām);
• izlietotā iepakojuma dalītās savākšanas sistēmas attīstība 
līdzšinējā tempā.
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
direktīvā (ES) 
2018/852
, ar ko groza Direktīvu 
94/62/EK
 par 
iepakojumu un izlietoto iepakojumu
(turpmāk - Direktīva 
2018/852
) 
un Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija direktīvā 
(ES) 
2019/904
 par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz 
vidi
samazināšanu (turpmāk - Direktīva 
2019/904
) noteiktās 
prasības, tika atsevišķi vērtēti arī radītā atkārtoti lietojamā 
stikla, PET materiālu grupas, vienreizlietojama
plastmasas 
dzērienu iepakojuma, tai skaitā no kompozītmateriāliem, (turpmāk 
- dzērienu plastmasas iepakojums) un alumīnija iepakojuma 
plūsmas. Attiecībā uz
atsevišķu vienreizlietojamo plastmasas 
izstrādājumu ierobežojumiem, kas noteikti Direktīvā 
2019/904
, 
tiek izdarīts pieņēmums, ka tie tiks aizstāti ar alternatīviem
plastmasas izstrādājumiem, uz kuriem Direktīva 
2019/904
 šobrīd 
neattiecas.
Pārstrādes rezultātu novērtēšanas vajadzībām tiek pieņemts, ka 
izlietotā iepakojuma pārstrādes mērķi 2035. gadā saglabāsies 
2030. gada līmenī. Tiek ņemta vērā
arī Direktīvas 
2019/904
 
prasība iekļaut noteiktu daudzumu pārstrādāta materiāla jaunu 
produktu ražošanā.
Tā kā nav precīzu datu par pārstrādātās plastmasas īpatsvaru 
dzērienu iepakojumā, tad tiek pieņemts, ka 2020. gadā pārstrādāta 
PET īpatsvars dzērienu iepakojumā
veido 8%, savukārt citu 
pārstrādātu plastmasas materiālu veidu (HDPE, LDPE, polipropilēns 
u.c.) īpatsvars dzērienu iepakojumā veido 1%. Pieņēmums tiek 
pamatots ar
2016. gada novērtējumu
219
 par pārstrādātas 
plastmasas īpatsvaru plastmasas iepakojumā ES tirgū, kā arī to, 
ka pārstrādāta PET izmantošana pārtikas produktu
iepakojumā 
atšķirībā no citu pārstrādātu plastmasas materiālu izmantošanas 
tiek uzskatīta par drošu.
Radītais izlietotā iepakojuma daudzums turpinās palielināties, 
2035. gadā sasniedzot 276 tūkst.t, kas nozīmē pieaugumu par 14%. 
(sk. 11.1. att.).
Radītajā daudzumā turpinās dominēt stikls, koks, papīrs un 
kartons, taču to procentuālais sadalījums mainīsies, 2020. gadā 
dominēs papīrs un kartons, 2035. gadā
- stikls. Pēc pašreizējām 
prognozēm, visstraujāk palielināsies stikla daudzums (par 32%) un 
plastmasas daudzums (par 23%). 2035. gadā stikla daudzums 
sasniegs
75 tūkst.t, plastmasa - 53 tūkst.t, metāla - 12 tūkst.t, 
savukārt koka - 68 tūkst.t.
11.1. attēls.
 Latvijā radītā 
izlietotā iepakojuma daudzums 2020.-2035. gadā, t
180
/
276
(Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020)
Turpinās attīstīties dalītās atkritumu vākšanas sistēma, 
palielinot ar šķirošanas iespējām nodrošināto mājsaimniecību 
īpatsvaru no 67% 2020. gadā līdz 90% 2035.
gadā. Neskatoties uz 
to, paredzēts, ka patērētāju iesaiste izlietotā iepakojuma dalītā 
vākšanā būs viduvēja, t.i. 2035. gadā izlietoto iepakojumu šķiros 
vien aptuveni 60%
patērētāju.
Līdz ar radītā izlietotā iepakojuma daudzuma palielināšanos 
pieaugs arī kopējais savākto izlietotā iepakojuma daudzums, taču 
dalīti savākti tiks vien no 62% radītā
iepakojuma 2020. gadā līdz 
74% 2035. gadā. Visu radīto izlietotā iepakojuma materiālu veidu 
daudzums 2020.-2035. gada periodā palielināsies līdzīgi kopējām 
izlietotā
iepakojuma pieauguma tendencēm.
Līdz ar pārstrādātā izlietotā iepakojuma daudzuma 
palielināšanos, ievērojami samazināsies apglabāto izlietotā 
iepakojuma daudzums, 2035. gadā sastādot 57
tūkst.t. Nepieciešams 
īstenot papildu pasākumus gan iepakotājiem ilgtspējīga iepakojuma 
dizaina izveidošanā, gan patērētājiem dalītās atkritumu vākšanas 
iespēju
aktīvākā izmantošanā, lai sasniegtu pārstrādes 
mērķus.
11.2. Pasākumi 
atkritumu rašanās novēršanai
Pasākumi atkritumu rašanās novēršanai balstās uz Direktīvā 
2018/851
 ietverto pasākumu kopumu un iespējamiem instrumentiem to 
īstenošanai, konkrēti:
1) pārstrādātā materiāla obligātā minimālā īpatsvara 
noteikšana dzērienu PET iepakojumam, kas sasniedzams līdz 2025. 
gadam, un plastmasas dzērienu
iepakojumam, kas sasniedzams līdz 
2030. gadam;
2) diferencēta DRN piemērošana no 2022. gada, lai veicinātu 
tādu produktu un materiālu izmantošanu, kas ir sagatavoti 
atkārtotai lietošanai vai pārstrādāti;
3) DRN par atkritumu apglabāšanu turpmāka paaugstināšana.
Tiek pieņemts, ka līdz ar aizlieguma stāšanos spēkā 
oksonoārdāmās plastmasas izstrādājumi tiks aizstāti ar 
līdzvērtīgas plastmasas izstrādājumiem (piemēram no
LDPE). 
Līdzīgs pieņēmums izdarīts attiecībā uz izstrādājumiem no putu 
polistirola.
Pieņemts, ka DRN likmes izmaiņu rezultātā mainīsies arī RAS 
komersantu pakalpojuma maksa par pārstrādātiem materiāliem. 
Rezultātā iepakotāji izvēlēsies
iepakot produktus iepakojumā, 
kurā izmantots pārstrādāts materiāls, ja tas izmaksu ziņā summāri 
būs lētāks (materiāla cena, DRN un RAS apsaimniekošanas
maksa).
Atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanas rezultātā 
radītais izlietotā iepakojuma daudzums palielināsies un 2035. 
gadā sasniegs 275 tūkst.t.
(sk.11.2.att.) Tas saistīts ar 
pārstrādājamo materiālu intensīvāku izmantošanu iepakojuma 
ražošanā, kas ietekmē izmantotā iepakojuma materiāla daudzuma
palielināšanos uz vienu iepakojuma vienību. Pārstrādātu materiālu 
izmantošanu veicinās gan pārstrādātā materiāla obligātā minimālā 
īpatsvara noteikšana plastmasas
dzērienu iepakojumam, gan 
pazemināts DRN pārstrādātiem materiāliem salīdzinājumā ar 
izejmateriāliem (visiem materiālu veidiem attiecībā 0,4:1).
Radīto izlietotā iepakojuma daudzumu iespējams mazināt, 
paaugstinot DRN likmi iepakojumam kopumā, taču vienlaikus arī 
saglabājot pazeminātu DRN likmi
pārstrādātiem materiāliem.
Radītā dzērienu iepakojuma kontekstā tiek novērtēts arī 
iepakojuma dizains, t.i. pārstrādātā jeb otrreizējā materiāla 
īpatsvars iepakojumā. Modelēšanas rezultāti
parāda, ka, lai gan 
iepakotāji ir informēti par Direktīvas 
2019/904
 noteikto mērķi 
attiecībā uz dzērienu PET un plastmasas dzērienu iepakojumu un 
cenšas šo mērķi
sasniegt, tomēr bez papildu stimuliem mērķis 
netiks sasniegts ne 2025. gadā, ne 2030. gadā (sk. 11.2. 
att.).
181
/
276
11.2. attēls.
 Latvijā radītā 
izlietotā iepakojuma daudzums, piemērojot iepakojumam augstāku 
DRN likmi 2020.-2035. gadā, t
(Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020)
2025. gadā pārstrādātais dzērienu PET iepakojums tiks 
izmantots aptuveni 19% izstrādājumu, atpaliekot no mērķa par 6%. 
Iepakotāji nespēs izpildīt arī pārstrādātā
plastmasas dzērienu 
iepakojuma izmantošanas mērķi, kas noteikts 2030. gadam 30% 
apmērā - pārstrādātais plastmasas dzērienu iepakojums veidos vien 
aptuveni
21% plastmasas dzērienu iepakojuma. Redzams, ka 
pārstrādātais dzērienu PET iepakojums tiks izmantots vairāk, t.i. 
24% 2030. gadā, un tiks ieskaitīts kopējā
izmantotajā pārstrādātā 
plastmasas dzērienu iepakojuma īpatsvarā.
Iepakojumam ir būtiska nozīme iepakotā produkta pasargāšanā no 
bojājumiem, tādēļ tam jāatbilst noteiktām tehniskām kvalitātes 
prasībām. Ne visi pārstrādātie
materiāli spēj to nodrošināt 
līdzvērtīgi izejmateriāliem. Nosakot pārstrādātā materiāla 
īpatsvaru iepakojumā, tika novērots t.s. atsitiena efekts. Lai 
gan kopējais radītais
izlietotā iepakojuma daudzums palielinās, 
kopējā ietekme uz vidi salīdzinājumā ar izejmateriālu izmantošanu 
vēl būtu vērtējama, ņemot vērā visus iepakojuma aprites
cikla 
posmus.
1) Lai gan tiek īstenoti pasākumi gan ilgtspējīga iepakojuma 
dizaina veicināšanai, gan mājsaimniecību dalītās atkritumu 
vākšanas sistēmas straujākai attīstīšanai,
gan arī aizliedzot 
atsevišķu nepārstrādājamu plastmasas izstrādājumu izmantošanu, 
atsevišķi izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas mērķi netiek 
sasniegti, t.sk.
pārstādītā dzērienu PET iepakojuma un plastmasas 
dzērienu iepakojuma īpatsvars dzērienu iepakojumā, plastmasas 
dzērienu iepakojuma dalītas savākšanas mērķis,
kā arī plastmasas 
un melnā metāla iepakojuma pārstrādes mērķi.
2) Rezultāti rāda, ka nepieciešams īstenot papildu pasākumus, 
kas veicinātu patērētāju aktīvāku iesaisti atkritumu dalītā 
vākšanā un atkritumu rašanās novēršanā.
11.3. Pasākumi 
atkritumu rašanās novēršanai un aprites ekonomikas ieviešanai
Pasākumi atkritumu rašanās novēršanai ir papildināti ar 
pasākumiem aprites ekonomikas veicināšanai, t.i. depozīta 
sistēmas ieviešana dzērienu iepakojumam
Latvijā no 2022. gada 1. 
februāra.
Depozīta sistēmā tiks ietverti gāzēti un negāzēti 
bezalkoholiskie dzērieni (minerālūdens, dzeramais ūdens, 
limonādes, enerģijas dzērieni, ledus tēja u.c.), alus, citi
fermentētie produkti, izņemot vīnu un augļu vīnu ar alkohola 
saturu līdz 6% (piemēram, sidrs, alkoholiskie kokteiļi ar 
alkohola saturu 0,5- %). Depozīta sistēmā tiks
iekļautas:
- stikla pudeles ar tilpumu no 0,1 līdz 3 l (neieskaitot);
182
/
276
- stikla pudeles citiem fermentētiem produktiem ar alkohola 
saturu līdz 6% no 0,1 l līdz 0,75 l (neieskaitot);
- PET pudeles ar tilpumu no 0,33 līdz 3 l (neieskaitot);
- PET pudeles alum un citiem fermentētiem produkti ar alkohola 
saturu līdz 6 % no 0,33 l līdz 0,5 vai 1 l;
- skārdenes ar tilpumu no 0,2 līdz 1 l.
Paredzēts, ka depozīta sistēmā tiktu ietverti 58% no kopējā 
patērētā dzērienu daudzuma Latvijā, savukārt no kopējā patērētā 
dzērienu iepakojuma depozīta sistēmai
būt atbilstošs 
41%
220
. Depozīta maksa par jebkuru iepakojuma veidu 
būs 0,10 
euro
 par iepakojuma vienību. Par vienu no 
depozīta sistēmas priekšrocībām tiek
uzskatīta aktīva 
mājsaimniecību iesaiste atkritumu šķirošanā, nodrošinot augstu 
atgrieztā iepakojuma īpatsvaru.
Depozīta iepakojuma pieņemšana:
1) depozīta sistēmas pārdevējam ir pienākums pieņemt no 
galalietotāja visu veidu izlietoto dzērienu depozīta iepakojumu 
savā tirdzniecības vietā, tās teritorijā vai
tirdzniecības vietas 
tuvumā, bet ne tālāk kā 150 m attālumā no tirdzniecības 
vietas:
- republikas pilsētās, ja tirdzniecības zāles platība ir 
vienāda ar 300 m
2
 vai lielāka;
- citās administratīvajās teritorijās, ja tirdzniecības zāles 
platība ir vienāda ar 60 m
2
 vai lielāka;
2) ja pašvaldības teritorijā nav depozīta iepakojuma 
pārdevēja, kuram ir pienākums pieņemt no galalietotāja izlietoto 
dzērienu depozīta iepakojumu, vai šādu
tirdzniecības vietu skaits 
neatbilst minimālajām prasībām attiecībā uz depozīta iepakojuma 
pieņemšanas vietu teritoriālo pārklājumu, lēmumu par depozīta 
iepakojuma
pieņemšanas vietu pieņem pašvaldība.
Depozīta sistēmas operators nodrošina depozīta iepakojuma 
savākšanu no tirdzniecības vietām, iepakojuma pieņemšanas 
punktiem vai šķiroto atkritumu
savākšanas laukumiem, vai 
nodrošinot izlietotā dzērienu depozīta iepakojuma pieņemšanu 
mobilā veidā. SPRK apstiprina depozīta sistēmas maksu un izvērtē 
tās
pamatotību.
Depozīta sistēma palīdz palielināt dalīti savāktā izlietotā 
iepakojuma daudzumu, 2035. gadā panākot par 5 tūkst.t vairāk 
savākto iepakojumu kā 10.2. apakšpunktā
un par 13 tūkst. t vairāk 
kā 10.1. apakšpunktā, lielākā atšķirība vērojama savāktā 
izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumā - tiek panākts gandrīz 
divkāršs savāktā
izlietotā plastmasas iepakojuma daudzuma 
pieaugums (sk. 11.3. att.).
VARAM pēc depozīta sistēmas darbības uzsākšanas un sākotnējo 
rezultātu saņemšanas, vērtēs iespēju attīstīt depozīta sistēmu 
šādos virzienos:
1) paplašinot dzērienu klāstu, iekļaujot pienu un piena 
produktus, alkoholiskos dzērienus;
2) paplašinot iepakojuma materiālu veidus, iekļaujot dzērienu 
kartona iepakojumu un iepakojumu no kompozītmateriāliem 
(laminātiem).
183
/
276
11.3. attēls.
 Latvijā 
savāktā izlietotā iepakojuma daudzums 2020.-2035. gadā, t
(Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020)
Palielinās pārstrādātais kopējais izlietotā iepakojuma 
daudzums, kā arī stikla, plastmasas un metāla daudzums (sk. 11.4. 
att.). Tas ļauj sasniegt kopējo izlietotā
iepakojuma pārstrādes 
mērķi gan 2025. gadā, gan 2030. gadā. Pieņemot, ka pārstrādes 
mērķi 2035. gadā saglabāsies 2030. gada līmenī, 2035. gada mērķis 
tiks
izpildīts ar 6% pārsvaru.
11.4. attēls.
 Pārstrādātā 
izlietotā iepakojuma daudzums 2020.-2035. gadā, t
(Avots: SIA "GatewayBaltic", 2020)
Īstenojot kompleksu pasākumu kopumu izlietotā iepakojuma 
rašanās novēršanai un aprites ekonomikas principu ieviešanai, 
atsevišķu iepakojuma materiāla veidu
(plastmasa un melnais 
metāls) pārstrādes mērķu sasniegšana joprojām paliek liels 
izaicinājums, kas prasīs ievērojamu resursu ieguldījumu.
Ievērojot, ka ES var lemt par valsts iemaksu par katru 
nepārstrādātā izlietotā plastmasas iepakojuma svara vienību 0,80 
euro
/kg apmērā, būtu jānosaka papildu
pasākumi, kas ļauj 
efektīvi sasniegt ievērojamu pārstrādātā izlietotā plastmasas 
iepakojuma pieaugumu. Ja šāda valsts iemaksa dalībvalstīm tiks 
noteikta, tad atkarībā
184
/
276
no īstenotā scenārija Latvijai var nākties 
maksāt 16-22 milj. 
euro
 gadā par nepārstrādātā plastmasas 
iepakojuma daudzumu. Tas vēl vairāk motivē radītā plastmasas
iepakojuma apjoma samazināšanu - atkritumu rašanās novēršanu.
Pasākumi izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas rezultatīvo 
rādītāju sasniegšanai ir iekļauti Plāna 6. nodaļā (sk. 11.1. 
tabulu).
11.1. tabula
Plāna 6. nodaļā 
iekļautie pasākumi izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas mērķu 
sasniegšanai
Mērķa 
Nr.
Politikas 
rezultāts un attiecīgais rezultatīvais rādītājs
Plāna 
pasākumi
221
, kas nodrošina Plāna mērķu
sasniegšanu
3.1.
līdz 2025. gada 31. decembrim 
tiek pārstrādāti 60% no izlietotā iepakojuma gadā un tiek
sasniegti normatīvajos aktos noteiktie minimālie pārstrādes 
mērķi konkrētām atkritumu plūsmām
1.2.2., 1.3.2., 1.3.3.,1.3.6., 
1.3.7., 1.3.11., 1.5.1.,
1.5.2., 1.5.4., 1.5.6., 
1.7.1.,1.7.2., 1.8.3., 2.1.2.,
2.1.3., 2.2.1., 2.2.2., 
2.2.3., 2.2.4., 2.2.7., 2.2.13.,
2.3.2., 2.4.1, 2.4.6., 3.1., 
3.2., 3.7., 3.8., 4.2., 4.5.
3.2.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gada 31. decembrim tiek pārstrādāti 70% no 
izlietotā
iepakojuma gadā un tiek sasniegti normatīvajos 
aktos noteiktie minimālie pārstrādes mērķi
1.3.2., 1.3.6., 1.3.7., 1.3.11., 
1.5.1., 1.5.2., 1.5.4.,
1.5.6., 1.7.1., 1.7.2., 1.8.3., 
2.1.2., 2.1.3., 2.2.1.,
2.2.2., 2.2.3., 2.2.4., 2.2.7., 
2.2.13., 2.4.1, 2.4.6.,
3.1., 3.2., 3.8., 4.5.
7.1.
līdz 2025. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 77% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc masas
1.1.4., 1.2.2., 1.2.4.,1.2.6., 
1.3.2., 1.3.3., 1.3.6.,
1.3.7., 1.3.11., 1.5.4., 1.7.1., 
1.7.2., 1.8.1., 2.1.2.,
2.1.3., 2.2.1., 2.2.2., 2.2.3., 
2.2.4., 2.2.7., 2.2.13.,
2.4.6., 3.1., 3.2., 3.3., 3.7., 
3.8., 4.5.
7.2.
līdz 2029. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 90 % no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc
masas
1.2.6., 1.3.2., 1.3.7., 1.3.11., 
1.5.4., 1.7.1., 1.7.2.,
1.8.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.2.1., 
2.2.2., 2.2.3., 2.2.4.,
2.2.7., 2.2.13., 2.4.6., 3.1., 3.2., 
3.8., 4.5.
Pasākumi izlietotā iepakojuma rašanās novēršanai ir iekļauti 
Plāna 9.4. nodaļā (sk. 11.2. tabulu).
11.2. tabula
Plāna 9.4. 
apakšnodaļā ietvertie pasākumi izlietotā iepakojuma rašanās 
novēršanai
Mērķa 
Nr.
Politikas 
rezultāts un attiecīgais rezultatīvais rādītājs
Programmas 
pasākumi
222
, kas nodrošina Plāna
mērķa 
sasniegšanu
3.1.
līdz 2025. gada 31. decembrim 
tiek pārstrādāti 60% no izlietotā iepakojuma gadā un tiek
sasniegti normatīvajos aktos noteiktie minimālie pārstrādes 
mērķi konkrētām atkritumu plūsmām
1.1., 1.3., 8.1., 8.2.,8.5., 
8.6.,
3.2.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gada 31. decembrim tiek pārstrādāti 70% no 
izlietotā
iepakojuma gadā un tiek sasniegti normatīvajos 
aktos noteiktie minimālie pārstrādes mērķi
1.1., 1.3., 8.1., 8.2., 8.5., 
8.6.,
7.1.
līdz 2025. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 77 % no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc
masas
1.1., 1.3., 8.1., 8.2.,8.4., 
8.5., 8.6.
185
/
276
7.2.
līdz 2029. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 90 % no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc
masas
1.1., 1.3., 8.1., 8.2., 8.4., 
8.5., 8.6.
Plāna 9.4.1. apakšnodaļā ir raksturoti izlietotā iepakojuma 
rašanās novēršanas pasākumi, kuri mazina jūras, piekrastes, 
iekšzemes ūdeņu, īpaši aizsargājamo
dabas teritoriju un citu 
teritoriju piegružojumu (sk. 11.3. tabulu).
11.3. tabula
Plāna 9.4.1. 
apakšnodaļā minētie iepakojuma rašanās novēršanas pasākumi, kuri 
mazina jūras, piekrastes, iekšzemes ūdeņu, īpaši aizsargājamo
dabas teritoriju un citu teritoriju piegružojumu
Mērķa 
Nr.
Politikas 
rezultāts un attiecīgais rezultatīvais rādītājs
Programmas 
pasākumi
223
, kas nodrošina Plāna
mērķu 
sasniegšanu
3.1.
līdz 2025. gada 31. decembrim 
tiek pārstrādāti 60% no izlietotā iepakojuma gadā un tiek
sasniegti normatīvajos aktos noteiktie minimālie pārstrādes 
mērķi konkrētām atkritumu plūsmām
1.1., 2.1., 2.2., 2.3.,2.4.. 
2.6., 2.7., 3.1., 3.2., 4.2.,
6.1., 6.2., 6.4.,
3.2.
nodrošināta virzība uz mērķi, ka 
līdz 2030. gada 31. decembrim tiek pārstrādāti 70% no 
izlietotā
iepakojuma gadā un tiek sasniegti normatīvajos 
aktos noteiktie minimālie pārstrādes mērķi
1.1., 2.1., 2.2., 2.3., 2.4., 
2.6., 2.7., 3.1., 3.2., 4.2.,
6.1., 6.2., 6.4.,
7.1.
līdz 2025. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 77% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc masas
1.1.,2.4.,2.6., 2.7., 3.1., 
3.2., 4.2., 6.1., 6.2., 6.4.,
7.2.
līdz 2029. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 90% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc masas
1.1.,2.4., 2.6., 2.7., 3.1., 
3.2., 4.2., 6.1., 6.2., 6.4.,
12. PREČU 
OTRREIZĒJAS IZMANTOŠANAS UN LABOŠANAS PAKALPOJUMU ATTĪSTĪBAS 
PROGRAMMA
Preču otrreizējas izmantošanas un labošanas pakalpojumu 
attīstības programmas sniedz tiešu pienesumu šādu Plāna virsmērķu 
ieviešanā:
(M1) Novērst atkritumu rašanos un nodrošināt kopējā radīto 
atkritumu daudzuma ievērojamu samazināšanu, izmantojot maksimāli 
visas labākās pieejamās atkritumu
rašanās novēršanas iespējas un 
labākos pieejamos tehniskos paņēmienus, palielinot resursu 
izmantošanas efektivitāti un veicinot ilgtspējīgākas patērētāju 
uzvedības
modeļa attīstību;
(M2) Nodrošināt atkritumu kā resursu racionālu izmantošanu, 
balstoties uz aprites ekonomikas pamatprincipiem un veicinot, ka 
resursi pēc iespējas tiek atgriezti
atpakaļ ekonomiskajā apritē 
tautsaimniecībai noderīgā veidā;
Programmas izstrādē izmantota pētījuma "Investīciju vajadzību 
izvērtējuma atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-2028. 
gadam izstrādei"
224
 informācija un
apkopotie dati par 
otrreizēji izmantojamu un labojamu preču plūsmām, tendencēm un 
nākotnes prognozēm.
Līdz šim atkritumu apsaimniekošanas statistika valstī 
neaptvēra preču otrreizēju izmantošanu un labošanu. Praktiski ar 
ikdienas preču labošanu un otrreizējo
izmantošanu nodarbojās 
mazie uzņēmumi, kuru darbībai tika piešķirti atsevišķi NACE 2. 
red. kodi, un mikro uzņēmumi (sk. 7. pielikuma 12.1. tab.) Te 
pamatā ir dažādu
mājsaimniecības preču remonta pakalpojumi, kā 
arī labdarības organizācijas un mazumtirdzniecības veikali, kas 
pārdod otrreizēji izmantojamas preces. Šī sektora
lielums 2018. 
gadā sasniedza 564,3 milj. 
euro
, kas ir apmēram 1% no 
kopējā valsts uzņēmējdarbības ekonomikas 
apgrozījuma
225
. Divas lielākās kategorijas labošanas
un atkārtotas izmantošanas sektorā ir automobiļu apkope un 
remonts, kā arī metāla izstrādājumu, mehānismu un iekārtu 
remonts, kas katra veido 43% no kopējā
186
/
276
apjoma
226
.
12.1. tabula
Atkārtotas 
izmantošanas un labošanas daļa kopējā preču plūsmā Latvijā, 
%
227
 
EEI
Tekstilmateriāli un
mēbeles
Transporta 
līdzekļi
Iepakojums
Būvmateriāli un būvniecībā
izmantojamie produkti
Atkārtotas izmantošanas un 
labošanas
daļa kopējā preču plūsmā
8
11
84
3
< 0,5
Rūpniecisko iekārtu remontēšanas uzņēmumu NACE kodi apkopoti 
7. pielikuma 12.2. tabulā, bet ekonomiski aktīvo uzņēmumu skaits 
laikā no 2013.-2018. gadam ir
sniegts 7. pielikuma 12.3. tabulā. 
Kā izriet no datiem, ekonomiski aktīvo uzņēmumu skaits nedaudz 
mainās apskatītajā laika posmā, bet kopumā šai izmaiņai ir
tendence palielināties. Tas nozīmē, ka remonta pakalpojumu skaits 
nesamazinās un tiek aktīvi izmantots. Izteikti lielākais skaits 
no uzņēmumiem darbojas automobiļu
remontā.
Konkrēto uzņēmumu apraksti un dati ir meklējami Lursoft datu 
bāzē
228
, bet individuāli pakalpojuma izmantotāji tos 
var atlasīt, izmantojot internetā pieejamās
informācijā 
meklēšanas programmā, ievietojot nepieciešamā pakalpojuma 
nosaukumu (piemēram, EEI remonts - sniedz vairākus pakalpojuma 
sniedzējus tai skaitā
https://tsc.lv/visu-iekartu-remonts).
Lielākās tīmekļa vietnēs ievietotās datu bāzes apkopo noteiktu 
pakalpojumu veidu sniedzējus un dod iespēju jau tieši saņemt 
informāciju par pakalpojuma veidu,
darba laiku un pakalpojuma 
sniegšanas vietu. Praktiski redzams, ka remonta pakalpojumi, kas 
snieguši par sevi informāciju tīmeklī, ar atsevišķiem izņēmumiem 
pamatā
ir izvietoti Latvijas lielākajās pilsētās - Rīgā un 
Daugavpilī
229
. Tas pakalpojumu izmantotājiem būtiski 
apgrūtina pieejamību pakalpojumam.
12.1. 
Pakalpojumu pieejamības novērtējums
Lielai Latvijas iedzīvotāju daļai jau kultūrvēsturiski 
iesakņojusies apziņa, ka sadzīves lietai ir vērtība. Nereti 
sadzīves lietu taupīšanu ietekmē ierobežotie iedzīvotāju
ienākumi, kas dažkārt noved arī pie pretēja efekta - lētu un 
nekvalitatīvu lietu, ar īsu kalpošanas laiku, pirkšanas. Bet 
kopumā tāda iedzīvotāju rīcība, kā lietu taupīšana,
mantošana, 
uzkrāšana, labošana, uzlabošana, atdošana vai pārdošana citiem 
lietotājiem ir visai izplatīta valstī, taču šie dati netiek nekur 
uzskaitīti un uzkrāti.
Lai novērtētu iedzīvotāju paradumus un sadzīves lietu 
kalpošanas laika pagarinājuma iespējas, biedrība LASA 
sadarbībā
230
 ar Pasaules dabas fondu
231
 no 
2020.
gada 30. jūnija līdz 7. jūlijam veica iedzīvotāju 
anketēšanu, kuras laikā tika iegūtas 110 respondentu atbildes. 
Respondenti norāda, ka visbiežāk pašiem nevajadzīgus
bērnu 
apģērbus un apavus: atdodu radu/draugu/paziņu ģimenēm (66 
atbildes); ziedoju labdarībai (52 atbildes) un tirgoju nākošajam 
lietotājam (21 atbilde). Attiecībā uz
rīcībām ar saplīsušu 
apģērbu un apaviem visvairāk sniegtās atbildes: nesu salabot uz 
šūšanas ateljē vai darbnīcu (71 atbilde); salaboju pats (51 
atbilde) un izmetu
nešķiroto sadzīves atkritumu konteinerā (28 
atbildes). Attiecībā uz mājsaimniecībā esošajām sadzīves lietām, 
kuras ir bojātas, bet salabotas un atjaunotas tās vēl var
turpināt lietot, respondenti visbiežāk norādījuši: paši 
atjaunojam/salabojam (53 atbildes); nesu salabot uz darbnīcu vai 
izsaucu meistaru (58 atbildes) un nododu dalīto
atkritumu laukumā 
(46 atbildes).
Līdzīga saimniekošanas pieredze ir vērojama arī komercsektorā, 
kurā galvenais mērķis ir gūt peļņu un materiālu atkārtota 
izmantošana tehnoloģiskajos procesos ir
iespēja samazināt 
saimnieciskās darbības izmaksas. Piemēram, ceļu būvē noņemtā 
asfalta virskārta, tiek izmantota atjaunotā ceļa seguma sastāvā. 
Celtniecībā un
būvniecībā, būvniecības materiāli tiek pirkti tādā 
apjomā, lai nerastos atlikumi un tiek atstāti tikai apdares 
materiāli, kas varētu būt nepieciešami klientam garantijas
laikā. 
Tā kā celtniecības uzņēmumi, nespecializējas viena noteikta 
tehnoloģiskā procesa veikšanā, bet piedalās dažādu būvniecības 
projektu realizācijā, tad tie nestrādā
187
/
276
ar lielām izejmateriālu 
noliktavām, kas ļautu efektīvāk izmantot celtniecības materiālus. 
Uzņēmumi pērk lietotas iekārtas un specializētās tehnikas; 
iegādājas vairākus
unificētus instrumentus, lai pēc iespējas 
ilgāku laiku spētu nodrošināt remontēšanas iespējas, taču šie 
dati netiek atsevišķi uzskaitīti.
12.2. Situācija 
dažādās preču plūsmās
12.2.1. 
Transportlīdzekļi
Liela daļa no valstī reģistrētajiem remonta uzņēmumiem ir 
saistīta ar auto transporta un motociklu remontu. To nosaka gan 
izmantoto transporta līdzekļu tehniskais
stāvoklis, gan to 
vērtība. Aprēķināts, ka no vidēji gadā veikto darījumu skaita 
jaunu transportlīdzekļu darījumi veido tikai 4%, kas norāda, ka 
lietotu transportlīdzekļu
iegāde veido 96% no kopējā darījumu 
skaita
232
.
Informācija par valstī reģistrēto transportlīdzekļu skaitu un 
dinamiku no 2013. līdz 2019. gadam apkopota pēc Valsts akciju 
sabiedrība "Ceļu satiksmes drošības
direkcija" (CSDD) pārskata 
"Reģistrēto, pirmoreiz reģistrēto un norakstīto transportlīdzekļu 
skaits" (sk. 7. pielikuma 12.4. tab.). Salīdzinot ar 2013.gadā 
reģistrēto
transportlīdzekļu skaitu, 2019. gadā to skaits ir 
pieaudzis par 20%.
Tā kā Latvijā uz vietas netiek veikta transportlīdzekļu 
ražošana, tad pirmā reģistrācija ir saistīta tikai ar 
importu.
Pēc apkopotajiem datiem, salīdzinot ar 2013. gadā importēto 
transportlīdzekļu skaitu, 2019. gadā tas ir pieaudzis par 30%, 
tai skaitā jaunu (1-2 gadi)
transportlīdzekļu īpatsvars kopējā 
apjomā pieaudzis - 2013. gadā tas bija 25%, bet 2019. gadā jau 
sasniedza 33% - attiecīgi importēto lietotu transporta līdzekļu 
skaits
samazinās.
Samazinās arī norakstīto transportlīdzekļu skaits pret 
importēto transportlīdzekļu kopējo skaitu, ja 2013. gadā 
norakstīto transportlīdzekļu īpatsvars bija 39%, tad
2019. gadā - 
26%.
Pēc LR Uzņēmumu reģistra datu licenciāta Firmas.lv datu 
apkopojuma par nozari "Autotirgus un apkope", TOP 25 uzņēmumu 
kopējais 2018. gada neto apgrozījums
bija 1 210 milj. EUR 
(uzņēmumos kopējais nodarbināto skaits bija 3 255), tai skaitā 
apkopju un rezerves daļu tirdzniecības neto apgrozījums veidoja 
33% no kopējā neto
apgrozījuma (sk. 12.1. att.). Taču šeit 
jāpiemin arī tas, ka arī specializētie auto tirgotāji nodrošina 
autoremonta pakalpojumus savām tirgotajām automašīnām, kas
atsevišķi statistikas pārskatos netiek uzskaitīts.
12.1. attēls.
 Pirmā 
reģistrācija, tai skaitā jauni transportlīdzekļi un norakstīti 
transportlīdzekļi 2013.-2020. gadā
233
, gab.
188
/
276
(Avots: SIA "Geo Consultants", 2020)
Vērtējot aprites ekonomikas principu ieviešanu transporta 
sektorā būtiska sadaļa ir transportlīdzekļu noma un pakalpojuma 
pieejamība. Pēc Firmas.lv. apkopotajiem
datiem par TOP 5 
lielākajiem uzņēmumiem - 2018.gada neto apgrozījums sadaļā Auto 
noma: vieglie auto bija 66 milj. EUR
234
, bet autobusu 
un mikroautobusu noma -
3,6 milj. EUR
235
.
Kopumā transporta sektorā vērojama uz tirgus nosacījumiem 
balstīta transportlīdzekļu iegāde, remonts un noma. Pieaugot 
iedzīvotāju labklājībai tiek pirktas vairāk
jaunas automašīnas, 
kas savukārt pagarina transportlīdzekļu kalpošanas laiku vietējā 
tirgū. Iedzīvotāji, kas nevēlas iegādāties automašīnas, var tās 
nomāt. Šī pieeja
plaši piedāvāta arī komercsektorā. Ir pieejamas 
remonta iespējas, cik tālu ir ekonomiski pamatoti remontēt 
transportlīdzekli. Nepieciešams uzlabot un jāturpina
uzraudzīt 
bīstamo atkritumu, kas rodas šajā sektorā, apsaimniekošanas 
sistēmu un izsekojamību, jo īpaši, kas rodas "pelēkās zonas" 
segmentā.
12.2.2. 
Tekstilizstrādājumu atkritumi
EK aprites ekonomikas ieviešanai Atkritumu pamatdirektīvā 
(Direktīva (ES) 
2018/851
) iestrādātas vairākas normatīvās 
izmaiņas attiecībā uz tekstilizstrādājumu
atkritumiem, tai skaitā 
9. pantā ir iekļauta prasība, ka dalībvalstīm jāveic pasākumi, 
lai veicinātu tekstilizstrādājumu labošanu un atkārtotu 
izmantošanu atkritumu
savākšanas novēršanas pasākumu ietvaros. ES 
atkritumu politikas plānotajiem virzieniem nākamajos 20 gados 
tekstilizstrādājumu plūsmai tiek noteikta prioritāte
investīcijām. Līdz 2024. gada 31. decembrim EK ir noteikusi 
dalībvalstīm veikt sagatavošanās darbus tekstilizstrādājumu 
atkārtotai izmantošanai un pārstrādei, kā arī
noteikt īpašus 
kritērijus atkritumu rašanās pārtraukšanai, izstrādājot 
kritērijus beigu statusa piemērošanai dažādiem materiāliem.
Aprēķināts, ka kopā ar labošanas sektora daļu kopējā 
tekstilizstrādājumu un mēbeļu tirgus vērtība ir 509 milj. 
euro
, un tekstilizstrādājumu un mēbeļu labošanas un
atkārtotas izmantošanas sektors veido gandrīz 11% no kopējā 
labošanas sektora
236
.
Pēc CSP datiem apkopotajiem datiem (sk. 12.2. att, 12.1. tab.) 
"Eksports un imports pa valstīm, valstu grupām un teritorijām 
(kg) - Kombinētā nomenklatūra"
237
,
Latvijas kopējais 
tekstilizstrādājumu neto eksports
238
 2019.gadā bija 
negatīvs - 23 918 tonnas, kas ir par 24% lielāks nekā tas bija 
2013. gadā, kas parāda, ka vietējā
tirgū vairāk iegādājas 
ārvalstu ražotus produktus nekā vietējos. Būtiski pieaudzis 
lietotu apģērbu imports un eksports, kas ļauj secināt, ka Latvija 
ir savā ziņā lietotu
apģērbu tranzītvalsts to turpmākai 
realizācijai trešās pasaules valstīs.
Pēc biedrības VRUA sniegtās informācijas, Latvijas 
tekstilizstrādājumu ražotāji eksportē 90% savu saražoto 
produkciju, vietējā tirgū realizējot tikai 10% no kopējā
īpatsvara.
189
/
276
12.2. attēls.
 
Tekstilizstrādājumu izvešana un ieviešana 2013.-2019. 
gadā
239
, t.
(Avots: SIA "Geo Consultants", 2020)
12.2. tabula
Tekstilizstrādājumu ievešana, tai skaitā apģērbu, lietotu apģērbu 
un citu tekstilizstrādājumu apjoms 2013.-2019. 
gadā
240
, t, kg/iedz.
Gads
Iedzīvotāju skaits
Kopā
tekstilizstrādājumi
Apģērbi
Lietoti 
apģērbi
Kopā 
apģērbi
Citi 
tekstilizstrādājumi
un apavi
t
kg/
iedz.
t
kg/
iedz
t
kg/
iedz
t
kg/
iedz.
t
kg/
iedz.
2013
2 067 878
19 413
9,39
12 478
6,03
4 482
2,17
16 960
8,20
2 453
1,19
2014
2 047 302
18 162
8,87
12 307
6,01
3 130
1,53
15 437
7,54
2 725
1,33
2015
2 026 931
15 588
7,69
9 789
4,83
4 554
2,25
14 343
7,08
1 245
0,61
2016
2 006 763
17 464
8,70
9 230
4,60
4 879
2,43
14 109
7,03
3 355
1,67
2017
1 986 795
19 465
9,80
9 839
4,95
5 799
2,92
15 638
7,87
3 826
1,93
2018
1 967 027
26 494
13,47
12 000
6,10
9 487
4,82
21 487
10,92
5 006
2,55
2019
1 915 132
23 975
12,52
11 631
6,07
8 273
4,32
19 904
10,39
4 070
2,13
Pēc apkopotajiem datiem 12.2. tabulā 2019. gadā, ņemot vērā 
ievešanas datus, Latvijas tirgū no jauna laistas 24 tūkst. t 
tekstilizstrādājumu, kas ir 12,52
kg/iedz./gadā, un tas ir 
nedaudz mazāk nekā bija 2018. gadā - 13,47 kg/iedz./gadā. Apģērbu 
patēriņa pieaugumu uz vienu iedzīvotāju pēdējos gados ietekmē 
tieši
190
/
276
lietoto apģērbu ienākšana tirgū, kas 2019. gadā veido 42% 
no kopējā apģērbu apjoma uz vienu iedzīvotāju, bet salīdzinoši 
2013. gadā - tas bija tikai 26%.
12.2. tabulā (sk. 7. pielikumā) apkopoti vieglās rūpniecības 
nozares ekonomiski aktīvie uzņēmumi sadalījumā pa galvenajiem 
darbības veidiem pēc NACE 2 kodiem
par 2018. gadu. Pavisam nozarē 
darbojas ~ 4 tūkst. uzņēmumi, tai skaitā fiziskas personas -1 630 
- un individuālie komersanti -250, kas visbiežāk, nodrošinot
individuālo klientu apkalpošanu un veic arī apģērbu labošanu un 
pāršūšanu, taču šie dati netiek uzskaitīti.
VRUA norāda, ka pati nozare nerada daudz atkritumus, apmēram 
1,5 tūkst. t gadā, jo vairums uzņēmumi atgriezumus un atlikumus, 
kas rodas ražošanas procesā,
izmanto atkārtoti (apmēram 10% 
otrreizējos izejmateriālus drīkst pievienot jaunu izstrādājumu 
ražošanā) un pārstrādā uz vietas uzņēmumā. Vislielākais atkritumu
daudzums rodas veļas ražotājiem (~150 t gadā), kas ražo 
izstrādājumus no poliamīda (vairāk pazīstams kā neilons) 
materiāliem.
Lielākās problēmas rada stikla šķiedras ražošanā radušies 
atkritumi, kuriem nav īsta pārstrādes risinājuma. Tikai 10% no 
radītā atkritumu daudzuma tiek pārstrādāti
un izmantoti ražošanas 
procesā uz vietas ražotnēs, bet pārējais nonāk atkritumu 
apglabāšanā. Viens no risinājumiem būtu stikla šķiedru smiltis 
pievienot betona
ražošanā, taču pagaidām tas vēl nav 
attīstījies.
Uzņēmums AS "Latvijas Zaļais punkts"
241
 laika 
periodā no 2019. gada septembra līdz 2020. gada februārim 
realizēja pilotprojektu, uzstādot konteinerus lietotu
drēbju un 
apavu savākšanai. Kopumā tika savāktas 108,5 t lietotu apģērbu un 
apavu (vidēji vienā konteinerā 883 kg mēnesī; vidēji vienā 
konteinerā pie lielveikala 1 510 kg
mēnesī; vidēji vienā 
konteinerā citur pilsētā - 596 kg mēnesī), kuru turpmākā 
utilizācija bija šāda: 34% - realizēti atkārtotai lietošanai (uz 
trešās pasaules valstīm); 1% -
bez atlīdzības nodoti pārstrādei; 
44% nodoti apglabāšanai atkritumu poligonā; 21% - atlikums (gaida 
tirgus pieprasījumu) 0,1% - ziedoti organizācijai "Taureņa 
efekts".
Latvijas iedzīvotāji dažādu iemeslu dēļ bieži izvēlas lietotus 
apģērbus, ko pierāda pieaugošais patēriņš uz vienu iedzīvotāju, 
jo īpaši lauku reģionos. No vienas puses
tas ir pozitīvi 
vērtējams, jo tas var veicināt vietējā tirgū laistu apģērbu un 
apavu atkārtotu lietošanu, no otras puses - lietotu apģērbu mūžs 
ir īsāks nekā jaunu apģērbu
kalpošanas laiks; dažkārt 
iedzīvotājiem lietotie apģērbi ir tik pieejami, ka viņi pat 
nemēģina tos valkāt vairāk kā vienu reizi un izmet sadzīves 
atkritumos.
Novērtējot esošo situāciju tekstila atkritumu apsaimniekošanā, 
jāsecina, ka Latvijai ir iespējas veidot pašpietiekamu tekstila 
atkritumu aprites sistēmu šādos
virzienos:
‒
 kā pārstrādi, izmantojot vietējo vieglās rūpniecības 
pārstrādes jaudu un citas tautsaimniecības nozares, kas tekstila 
atkritumus var izmantot kā tehniskos
materiālus (slaucīšanai, 
pildīšanai);
‒
 lai samazinātu lietotu apģērbu ievešanu, un veicinātu pašu 
tirgū laistu apģērbu atkārtotu izmantošanu un labošanu, būtu 
nepieciešams paplašināt RAS.
Kultūrvēsturiski veidotais 
iedzīvotāju dzīves veida modelis ir atvērts apģērbu un apavu 
kalpošanas laika pagarināšanai, izmantojot vietējo mazo 
komersantu sniegto
pakalpojumu klāstu un esošo sadzīves lietu 
īpašnieku mainīšanas iespējas, šim mērķim nepieciešams 
mērķtiecīgāks sabiedrības izglītošanas darbs.
12.2.3. 
Plastmasas
Pēdējos gados veiktie mērījumi parāda, ka plastmasas atkritumi 
aiz bioloģiski noārdāmajiem un bioloģiskajiem atkritumiem veido 
nākošo lielāko daļu no nešķiroti
savāktajiem atkritumiem. Dažādi 
plastmasu veidi kā viegls, izturīgs un atbilstoši nepieciešamajām 
īpašībām salīdzinoši parocīgi modificējams materiāls tiek plaši
izmantoti tautsaimniecībā. EK ziņojumā paredzēts, ka tās 
pielietojums pieaugs līdz 2036. gadam divas reizes
242
. 
Tas nozīmē, ka jau tagad ir jāveic precīzāka šo
atkritumu veidu 
uzskaite un to pārstrādes novērtējums.
Vidēji valstī gada laikā nešķiroti savākto atkritumu 
daudzums
243
 veido ~556 000 t. Tie satur ~19% jeb 
104973 t dažādu plastmasu. Salīdzinot 2017. gada datus un
2019. 
gada mērījumus, redzams, ka plastmasu daudzums nešķirotajos 
sadzīves atkritumos ir pieaudzis no 14% līdz 19%. Kaut arī 
plastmasas ir vairumā gadījumu
parocīgs materiāls ražotājam, 
ilgstoša vai atkārtota plastmasas izstrādājumu izmantošana nav 
paredzama.
191
/
276
Pēc datiem, ko sniedz RAS sistēmā
244
 un kas parādās 
pēc 3A anketu apkopojuma, tiek izmantots un savākts ap četras 
reizes vairāk plastmasas iepakojuma, nekā
tas ir deklarēts RAS. 
Pēc RAS ziņotā 2018. gadā tika reģenerēti 29,4%, pārstrādāti 24% 
un izvesti- 46% plastmasas iepakojuma materiālu. Plastmasas 
piesārņotais
iepakojums var tikt sadedzināts 30%, PET un PE tiks 
pārstrādāts, līdz ar to pārstrāde Latvijā palielināsies līdz 50 
%.
Galvenais uzdevums ir aizstāt vienreiz lietojamās plastmasas 
izstrādājumu izmantošanu ar līdzīgu īpašību materiāliem. Piemēri 
par plastmasas iepakojuma nomaiņu
ar stikla 
iepakojumu
245
, bīstamo plastmasu veidu aizstāšana ar 
nebīstamām
246
, kā arī aktīva plastmasu atkārtota 
pārstrāde pārslās un granulās
247
, kas tālāk tiek
izmantotas izstrādājumu ražošanā, ir jau ikdienas prakse daudzās 
valstīs. Iespēja aizstāt naftas izmantošanu ar biomasu sekmīgi 
tiek pētīta arī Latvijā, Koksnes
ķīmijas institūtā.
12.2.4. 
Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi
Salīdzinot datus starp divām atkritumu grupām, kas abas satur 
bīstamos atkritumus (EEIA un baterijas un akumulatori) un uz 
kurām attiecas RAS, ir redzams, ka
nešķiroto atkritumu plūsmā tās 
veido salīdzinoši nelielu daļu. Tomēr jārēķinās, ka prognozējot 
šo atkritumu daudzuma izmaiņas, tiek noteikts 2.5-2.7% to 
ikgadējais
pieaugums
248
. Tas nozīmē, ka ne tikai ir 
jāuzlabo esoša savākšanas sistēma, bet arī tā būtiski 
jāpaplašina.
Izmantojot sniegtos datus un pieņemot, ka kopējais ikgadēji 
radītais nešķiroti savāktais atkritumu daudzums ir 556 tūkst. t, 
EEIA un baterijas un akumulatori veido
ap 0,65% no tās jeb 3614 
t.
Saskaņā ar ES Direktīvas A 
2012/19/ES
 (2012. gada 4. jūlijs) 
par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem 
(EEIA)
249
 katra dalībvalsts nodrošina ražotāja
atbildības principa īstenošanu un to, ka tā iznākumā minimālais 
savākšanas apjoms tiek sasniegts ik gadu. No 2016.gada minimālais 
savākšanas apjoms ir 45 %, un to
aprēķina, izmantojot to EEIA 
kopējo svaru, kas attiecīgajā gadā un dalībvalstī savākti saskaņā 
ar 5. un 6. pantu, un izsakot to kā procentuālo daļu no to EEI 
vidējā
svara, kas attiecīgajā dalībvalstī ir laistas tirgū trīs 
iepriekšējos gados. Dalībvalstis nodrošina, lai savākto EEIA 
apjoms pakāpeniski pieaugtu laika posmā no 2016. līdz
2019. 
gadam, ja vien jau nav sasniegts šā punkta otrajā daļā noteiktais 
savākšanas apjoms. No 2019. gada minimālais savākšanas apjoms, 
kas ir jāsasniedz katru
gadu, ir 65% no to EEI vidējā svara, 
kuras attiecīgajā dalībvalstī ir laistas tirgū trīs iepriekšējos 
gados, vai arī 85% no minētās dalībvalsts teritorijā radītajiem 
EEIA.
Latvijas tirgū laistais EEIA apjoms 2018. gadā sasniedz 24290 
t
250
. No tām 10096 t ir savāktas un nodotas 
pārstrādei. Tas ir tuvu ES direktīvā 
2012/19
 noteiktajam
mērķim.
Kopumā EEIA atkritumu apsaimniekošanas izmaksas ir lielākas 
par šiem pasākumiem pieejamiem līdzekļiem, izmantojot RAS. Lai 
realizētu normatīvajos aktos
noteiktos mērķus, ir nepieciešams 
ieguldīt papildus līdzekļus. Liela daļa no EEIA ar augstu metāla 
saturu nonāk metāllūžņu savākšanas punktos, kas maksā
iedzīvotājiem par nodoto metālu daudzumu. Tas savukārt samazina 
savākto un uzskaitīto EEIA daudzumu. EEIA apsaimniekotājiem 
papildus izmaksas rada transporta
izdevumi uz Latvijas 
attālākajām vietām. Tas nozīmē, ka tādos centros kā Liepāja un 
Daugavpils būtu jāizveido šo atkritumu savākšanas un uzkrāšanas 
centri.
Lai nodrošinātu atbilstošu EEIA savākšanu un uzskaiti, ir 
nepieciešams iesaistīt RAS sistēmā arī attiecīgos uzņēmumus, kas 
pašlaik nodarbojas ar metāllūžņu
savākšanu un uzpirkšanu iepērkot 
arī EEIA, kā arī izvirzot tiem nosacījumus iekārtu komplektācijai 
un uzglabāšanai.
Nepieciešams svina akumulatoru uzpircējus iesaistīt RAS 
sistēmās, kā arī kontrolēt nododamos akumulatoru daudzumus un to 
tālāko pārstrādi.
12.2.5. 
Mēbeles
Saskaņā ar atkritumu klasifikatoru, mēbeles, kopā ar citiem 
atsevišķi savāktiem liela izmēra sadzīves atkritumiem, tiek 
iedalītas citu sadzīves atkritumu klasē "Liela
izmēra atkritumi" 
(kods 200307)
251
. Mēbeles kā atkritumi nonāk gan 
sadzīves liela izmēra atkritumu plūsmā, gan būvniecības atkritumu 
plūsmā, gan mēbeļu ražošanas
plūsmā (Kokapstrādes, plākšņu un 
mēbeļu ražošanas atkritumi - kods 30100).
192
/
276
Uzņēmumi, kas nodarbojas ar mēbeļu remontu tiek iedalīti 95.24 
NACE klasē: "Mēbeļu un dzīvokļu iekārtu remonts". Šajā klasē 
ietilpst: - mēbeļu un dzīvokļu
iekārtu, kā arī biroja mēbeļu 
atkārtota polsterēšana, atkārtota apdare, remonts un atjaunošana. 
Mēbeļu ražošana, remonts un atjaunošana ir viena no nozarēm, kurā
iespējams ieviest aprites ekonomikas principus. Aprēķināts, ka 
kopā ar labošanas sektora daļu kopējā tekstilizstrādājumu un 
mēbeļu tirgus vērtība ir 509 milj. 
euro
, un
tekstilizstrādājumu un mēbeļu labošanas un atkārtotas 
izmantošanas sektors veido gandrīz 11% no kopējā labošanas 
sektora
252
.
Jau pašreiz Latvijā norit aktīva lietoto mēbeļu tirdzniecība, 
piemēram, interneta portālā ss.lv, kā arī bērnu mēbeļu atdošana 
un pārdošana portālā calis.lv. Datu
apkopošana par šiem 
darījumiem valsts mērogā netiek veikta, lai gan ietekme uz mēbeļu 
otrreizējo izmantošanu ir būtiska.
Pasākumi preču otrreizējas izmantošanas un labošanas 
pakalpojumu attīstības programmas ieviešanai ir iekļauti plāna 6. 
nodaļā (sk. paskaidrojumu 12.3.tabulā).
12.3. tabula
Plāna 6. nodaļā 
iekļautie pasākumi preču otrreizējas izmantošanas un labošanas 
pakalpojumu attīstības programmas ieviešanai
Mērķa 
Nr.
Politikas 
rezultāts un attiecīgais rezultatīvais rādītājs
Pasākumi
253
, kas nodrošina Plāna mērķu
sasniegšanu
1.1.
līdz 2023. gada 1. janvārim 
izveidota dalītas savākšanas sistēma tekstilmateriāliem
1.1.1.,1.1.4., 1.3.3.,1.5.2., 
1.5.6., 1.7.3., 2.2.1.,
2.2.2., 2.2.3., 2.2.4., 2.2.7., 
2.2.9., 2.4.6., 3.1., 3.3.,
3.7.,
1.4.
līdz 2025.gada 1. janvārim 
izveidota dalītas savākšanas sistēma sadzīves bīstamajiem
atkritumiem
2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.2.1., 
2.2.2., 2.2.3., 2.2.7.,
2.2.8., 2.2.14., 3.7., 3.8.,
4.1.
NTL savākšanas apmērs ir ne 
mazāk kā 50% no attiecīgajā gadā realizēto transportlīdzekļu
skaita
1.3.2., 1.3.7., 1.3.11.,1.8.2., 
2.2.11., 2.3.3., 2.4.1,
3.8.,
4.2.
visu savākto NTL sastāvdaļu un 
materiālu atkārtota izmantošana un pārstrāde notiek vismaz
85% apmērā no NTL vidējās pašmasas
1.3.2., 1.3.7., 1.3.11.,1.8.2., 
2.1.2., 2.2.11., 2.3.3.,
2.4.1, 3.8.,
4.3.
savākto NTL sastāvdaļu un 
materiālu atkārtota izmantošana un reģenerācija notiek vismaz 
95%
apmērā no nolietotu transportlīdzekļu vidējās 
pašmasas
1.3.11.,1.8.2., 2.1.2., 2.2.11., 
2.3.3., 2.4.1
5.1.
līdz 2021. gada 13. augustam ir 
palielināts EEIA savākšanas apjoms līdz 40-45% gadā, no to
EEI vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados
1.1.4., 1.3.2., 1.3.3., 
1.3.7.,1.3.8., 1.3.11., 2.1.2.,
2.1.4., 2.2.1., 2.2.2., 
2.2.3., 2.2.5., 2.2.7., 2.2.8.,
2.2.11., 3.1., 3.3., 3.7., 
3.8.,
5.2.
no 2021. gada 14. augusta ir 
palielināts EEIA atkritumu savākšanas apjoms līdz 65% no to 
EEI
vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados
1.3.2., 1.3.3., 1.3.7., 1.3.8., 
1.3.11., 2.1.2., 2.1.4.,
2.2.1., 2.2.2., 2.2.3., 2.2.5., 
2.2.7., 2.2.8., 2.2.11.,
3.1., 3.8.,
5.3.
EEIA reģenerācija un pārstrāde 
notiek atbilstoši normatīvo aktu prasībām
1.3.8., 1.3.11., 1.8.3., 2.1.2., 
2.1.3., 2.1.4., 2.2.5.,
2.2.11., 2.3.2., 2.3.3., 3.8.,
7.1.
līdz 2025. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 77% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc masas
1.1.4., 1.2.2., 1.2.4.,1.2.6., 
1.3.2., 1.3.3., 1.3.6.,
1.3.7., 1.3.11., 1.5.4., 1.7.1., 
1.7.2., 1.8.1., 2.1.2.,
2.1.3., 2.2.1., 2.2.2., 2.2.3., 
2.2.4., 2.2.7., 2.2.13.,
2.4.6., 3.1., 3.2., 3.3., 3.7., 
3.8., 4.5.
7.2.
līdz 2029. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
1.2.6., 1.3.2., 1.3.7., 1.3.11., 
1.5.4., 1.7.1., 1.7.2.,
193
/
276
savākšana 90% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc masas
1.8.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.2.1., 
2.2.2., 2.2.3., 2.2.4.,
2.2.7., 2.2.13., 2.4.6., 3.1., 3.2., 
3.8., 4.5.
Pasākumi šajā Plāna nodaļā minēto preču atkritumu rašanās 
novēršanai ir iekļauti arī Plāna 9.4. apakšnodaļā (sk. 12.4. 
tabulu).
12.4. tabula
Plāna 9.4. 
apakšnodaļā iekļautie pasākumi preču atkritumu rašanās 
novēršanai
Mērķa 
Nr.
Politikas 
rezultāts un attiecīgais rezultatīvais 
rādītājs
254
Pasākumi, 
kas nodrošina Plāna mērķu
sasniegšanu
1.1.
līdz 2023. gada 1. janvārim 
izveidota dalītas savākšanas sistēma tekstilmateriāliem
5.1., 5.2., 5.3., 8.2.,
1.2.
līdz 2025. gadam atkārtotai 
izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu 
apjomu
palielināts vismaz līdz 55% pēc masas
1.1.,1.2.,1.3.,2.1., 3.4., 4.1., 
5.1., 5.2., 5.3., 6.1.,
6.2.,6.4., 6.5., 6.6., 
8.2.,8.6.,
4.1.
NTL savākšanas apmērs ir ne 
mazāk kā 50% no attiecīgajā gadā realizēto transportlīdzekļu
skaita
1.1., 4.2.,
4.2.
visu savākto NTL sastāvdaļu un 
materiālu atkārtota izmantošana un pārstrāde notiek vismaz
85% apmērā no NTL vidējās pašmasas
1.1., 4.2.,
4.3.
savākto NTL sastāvdaļu un 
materiālu atkārtota izmantošana un reģenerācija notiek vismaz 
95%
apmērā no nolietotu transportlīdzekļu vidējās 
pašmasas
1.1., 4.2.
5.1.
līdz 2021. gada 13.a ugustam ir 
palielināts EEIA savākšanas apjoms līdz 40-45% gadā, no to
EEI vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados
1.1., 1.3., 4.2., 4.4., 
4.5.,
5.2.
no 2021. gada 14. augusta ir 
palielināts EEIA atkritumu savākšanas apjoms līdz 65% no to 
EEI
vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados
1.1., 1.3., 4.2.,4.4., 4.5., 
8.2.,
5.3.
EEIA reģenerācija un pārstrāde 
notiek atbilstoši normatīvo aktu prasībām
1.1., 4.4.,
7.1.
līdz 2025. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 77% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc masas
1.1., 1.3., 8.1., 8.2.,8.4., 
8.5., 8.6.
7.2.
līdz 2029. gadam nodrošināta 
dalīta izlietotā vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojuma
savākšana 90% no attiecīgajā gadā tirgū laisto 
dzērienu attiecīgā iepakojuma apjoma pēc masas
1.1., 1.3., 8.1., 8.2., 8.4., 
8.5., 8.6.
13. PLĀNA 
REALIZĀCIJAS IETEKME UZ CITU SEKTORU POLITIKU ĪSTENOŠANU
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 
2008/98
/EK (2008. gada 
19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu 
atcelšanu
255
 nosaka, ka atkritumu
apsaimniekošanas 
plāni atbilst Direktīvas 
94/62/EK
256
 14. pantā 
noteiktajām atkritumu apsaimniekošanas plānošanas prasībām, šīs 
direktīvas 11. panta 2. un 3.
punktā noteiktajiem mērķrādītājiem 
un Direktīvas 
1999/31/EK
257
 5. pantā noteiktajām 
prasībām, un attiecībā uz piegružojuma novēršanu tie atbilst 
prasībām, kas
noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
2008/56/EK
258
 13. pantā un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direktīvas 
2000/60/EK
259
 11. pantā. Šajā 
nodaļā ir
veikts Plāna atbilstības izvērtējums minētajiem 
normatīvajiem aktiem.
Plānā ir ietverti pasākumi, kuri atbilst Direktīvas 
94/62/EK
 
14. pantā noteiktajām atkritumu apsaimniekošanas plānošanas 
prasībām, direktīvas 
2008/98
/EK 11. panta
2. un 3. punktā 
noteiktajiem mērķrādītājiem un Direktīvas 
1999/31/EK
 5. pantā 
noteiktajām prasībām.
194
/
276
13.1. Atbilstība 
normatīvajiem aktiem jūras vides politikas jomā
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvas 
2008/56/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides 
politikas jomā (Jūras stratēģijas
pamatdirektīva) 13.pants 
nosaka, ka dalībvalstis, pamatojoties uz sākotnējo jūras vides 
stāvokļa novērtējumu, izstrādā pasākumu programmu, lai sasniegtu 
vai
saglabātu labu vides stāvokli to jūras ūdeņos. Latvijā 
minētās prasības ir ietvertas plānā "Pasākumu programma laba 
jūras vides stāvokļa panākšanai 2016.-2020.
gadā"
260
 
(turpmāk - pasākumu programma). Pasākumu programmā ir paredzēti 
šādi pasākumi laba jūras vides stāvokļa sasniegšanai (sk. 13.1. 
tab.).
13.1. tabula
Pasākumu 
programmā laba jūras vides stāvokļa panākšanai 2016.-2020. gadā 
paredzētie pasākumi
Papildu 
pasākumi (P) izvirzītā jūras
vides mērķu (JVM) 
sasniegšanai
Izpildes
termiņš
Atbildīgā 
un
iesaistītās iestādes
Darbības 
rezultāts
Rezultatīvais rādītājs
Indikatīvs
finansējuma avots
JVM6:
Cietie atkritumi nerada nevēlamu
ietekmi uz jūras 
ekosistēmu
Rīcības virziens (RV3 ) mērķa sasniegšanai:
Atkritumu rašanās novēršana
, informācijas bāzes 
pilnveidošana, sabiedrības informētības līmeņa celšana 
(attiecībā uz D10
Jūru piesārņojošie atkritumi)
JVM6
P1
Izlietotā iepakojuma
atpakaļnodošanas 
sistēmas
izveide piekrastē (t.sk.
pludmalē) esošās
tirdzniecības vietās (uz
brīvprātības principa)
2020
Komersanti
VARAM,
pašvaldības (atbilstoši
Atkritumu
apsaimniekošanas
valsts plānam (2013.-
2020) attiecībā uz
sabiedrības
informēšanu un
atkritumu rašanās
novēršanu)
Mazumtirdzniecības sektora un
iedzīvotāju informētības un atbildības
līmeņa palielināšanās 
pludmales
teritorijā, attīstot tādu infrastruktūru,
kas 
veicinātu izlietotā iepakojuma
savākšanu un atgriešanu 
atpakaļ
mazumtirgotāja. Mazinājies
sauszemes izcelsmes jūru
piesārņojošo atkritumu daudzums un
ietekme uz vidi.
Tirdzniecības vietu skaits,
kurās tiek nodrošināta
izlietotā iepakojuma
atpakaļnodošanas 
iespēja
(izlietotā iepakojuma
pieņemšanas punkti).
Komersantu privātais
finansējums;
esošā valsts budžeta
ietvaros.
JVM6
P2
Pasākumi plastmasas
iepirkumu maisiņu 
patēriņa
noturīga samazinājuma
panākšanai
2018-2020
VARAM
Koordinēti ar Atkritumu
apsaimniekošanas valsts plāna
2013.-2020.gadam īstenošanu
pakāpeniski notiek vienreizējas
lietošanas plastmasas maisiņu
patēriņa samazināšanās un
aizstāšana ar papīra vai cita videi
draudzīgāka materiāla maisiņiem,
izvērtējot, tālāk attīstot 
un ieviešot
mērķa sasniegšanai atbilstošus
instrumentus. 
Mazinājies sauszemes
izcelsmes jūru piesārņojošo
atkritumu 
daudzums un ietekme uz
vidi.
Plastmasas maisiņu
patēriņa 
samazinājums,
ieviešot mērķa
sasniegšanai atbilstošus
instrumentus.
Esošā valsts budžeta
ietvaros;
Eiropas Ekonomikas
zonas un Norvēģijas
finanšu 
instrumenta
finansējums ~ 
7600
euro
Esošā valsts budžeta
195
/
276
JVM6
P3
Atkritumu monitoringa
veikšana piekrastē
(pludmalē)
2020 ikgadēji
NVO, VARAM
Regulāra atkritumu 
monitoringa
nodrošināšana piekrastē (pludmalē),
kā rezultātā 
iegūti dati, kas ļauj
novērtēt vides stāvokli un sekot līdzi
tā izmaiņu tendencēm.
Īstenots monitorings
pludmalē.
Esošā valsts budžeta
ietvaros, t.sk.
LVAFA, un ESI
(Interreg) finansējums
kopā/ 
gadā 
~ 16 000
euro
JVM6
P4
Sabiedrības informēšanas un
izglītošanas 
pasākumi
2020 ikgadēji
NVO, VARAM
Veicināta sabiedrības 
izpratne par
jūru piesārņojošajiem atkritumu
problēmu 
kopumā.
Sabiedrības informēšanas
pasākumu skaits
Esošā valsts budžeta
ietvaros, t.sk.
LVAFA, un ESI fondi
(Interreg) finansējums
kopā /gadā 
~ 14 000
euro
JVM6
P5
Pētījumi zināšanu bāzes
uzlabošanai par ūdens
kolonnas piesārņojuma
līmeni ar mikroskopiskajām
plastikāta 
daļiņām.
2020
VARAM
Izpētes rezultātā noskaidrots esošais
ūdens 
kolonnas piesārņojuma līmenis
ar mikroskopiskajām plastikāta
daļiņām, kā arī izstrādāta sistēma
jūras un pludmales 
piesārņojuma
ekoloģiskās ietekmes novērtēšanai.
Īstenots pētījums.
Izstrādāta sistēma
ekoloģiskās ietekmes
novērtēšanai.
ESI fondi (EJZF).
Rīcības programmas
zivsaimniecības
attīstībai 
2014.-
2020.g.
(2014LV14MFOP001)
ES īpašais mērķis:
Integrētās jūrlietu
politikas izstrāde un
īstenošana;
pasākums: Uzlabot
zināšanas par jūras
vides stāvokli.
Izvērtējot Plāna 6., 9., 10. un 11. nodaļā ietvertos 
pasākumus, rīcības un atkritumu apsaimniekošanas tehnoloģiskos 
risinājumus, var secināt, ka tie atbilst
Pasākumu programmā laba 
jūras vides stāvokļa panākšanai 2016.-2020. gadā ietvertajiem 
pasākumiem un veicina to ieviešanu, radot sinerģijas efektu, it 
īpaši saistībā
ar:
1) atkritumu dalītās savākšanas sistēmas attīstību un 
pieejamības nodrošināšanu;
2) izlietotā iepakojuma dalītās savākšanas sistēmas 
attīstību;
3) atkārtoti lietojamā un vienreiz lietojamā bezalkoholisko 
dzērienu iepakojuma sistēmas izveidi un darbības 
nodrošināšanu;
4) izlietotā iepakojuma pārstrādes veicināšanu;
5) normatīvo aktu izstrādi un tirdzniecības ierobežojumu 
noteikšanu attiecībā uz vienreiz lietojamiem plastmasas 
izstrādājumiem, zvejas rīkiem un cigaretēm;
6) RAS paplašināšanu, ietverot arī vienreiz lietojamos 
plastmasas izstrādājumus, zvejas rīkus un cigaretes;
7) atkritumu rašanās novēršanas valsts programmā ietvertajiem 
pasākumiem piegružošanas un jūras vides piegružojuma 
mazināšanai.
196
/
276
Kā papildinoši pasākumi Plānā minētajiem pasākumiem ir 
jāatzīmē pasākumu programmā minētie pasākumi attiecībā uz 
atkritumu monitoringa veikšanu piekrastē
(pludmalē), sabiedrības 
informēšanas un izglītošanas pasākumi par jūru piesārņojošo 
atkritumu problēmu kopumā un pētījumi zināšanu bāzes uzlabošanai 
par ūdens
kolonnas piesārņojuma līmeni ar mikroskopiskajām 
plastikāta daļiņām.
13.2. Atbilstība 
normatīvajiem aktiem ūdens resursu politikas jomā
Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 
2000/60/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu 
politikas jomā, 11. pants
paredz, ka visas dalībvalstis 
nodrošina, ka katrā upju baseinu apgabalā vai starptautiska upju 
baseina daļā, kas atrodas tās teritorijā tiek īstenoti upju 
baseinu plānos
paredzētie pasākumi. Latvijā ir izstrādāti un 
apstiprināti šādi upju baseinu plāni (turpmāk - upju baseinu 
plāni):
1) Daugavas upju baseinu apgabala apsaimniekošanas plāns un 
plūdu riska pārvaldības plāns 2016.-2021. 
gadam
261
;
2) Gaujas upju baseinu apgabala apsaimniekošanas plāns un 
plūdu riska pārvaldības plāns 2016.-2021. 
gadam
262
;
3) Lielupes upju baseinu apgabala apsaimniekošanas plāns un 
plūdu riska pārvaldības plāns 2016.-2021. 
gadam
263
;
4) Ventas upju baseinu apgabala apsaimniekošanas plāns un 
plūdu riska pārvaldības plāns 2016.-2021. 
gadam
264
.
Visos upju baseinu plānos attiecībā uz cieto atkritumu slodzi 
uz ūdensobjektiem norādīts, ka viena no būtiskām slodzēm, kuru 
upju nestie ūdeņi rada Baltijas jūrai, ir
piesārņojums ar 
cietajiem atkritumiem, īpaši, mikroplastmasu, kura nonāk jūrā ar 
iekšzemes ūdeņiem.
2015. gadā, izstrādājot priekšlikumus pasākumu programmai laba 
jūras vides stāvokļa panākšanai, uzsākts darbs pie monitoringa 
sistēmas un programmas
izstrādes cieto atkritumu piekrastē un 
ūdeņos novērtēšanai. Bieži vien ar aci nesaskatāmie, mazie 
plastmasas gabaliņi "mikroplastmasa" rada vēl lielākus draudus 
videi
un cilvēkiem. Tā sastopama ūdens ekosistēmās, uzkrājoties 
pelaģiskajā zonā un sedimentos. Mazo izmēru dēļ (< 5 mm), 
mikroplastmasa ir viegli pieejama visiem
ūdens barības ķēdes 
locekļiem. To sastāvs un relatīvi lielais virsmas laukums veicina 
toksisku organisko piesārņotāju absorbciju, plastmasas materiālam 
kļūstot
toksiskākiem un negatīvi ietekmējot vidi. Daudzi ūdens 
organismi šo plastmasas materiālu uzskata par barību un uzņem 
organismā. Mikroplastmasas uzņemšana
organismā izraisa to pārnesi 
tālāk pa barības ķēdi. Pētījumu rezultāti parāda, ka 
mikroplastmasu uzņem ne tikai ūdensputni un zivis, bet arī 
zooplanktona organismi.
Plastmasas uzkrāšanās organismā samazina 
reproduktīvās sistēmas aktivitāti, vai pat izraisa badošanos un 
to bojāeju.
Kaut arī plastmasa mūsdienās ir plaši izplatīta un tās 
ražošanas tempi aizvien pieaug, tikai pēdējos gados sāk 
parādīties informācija par šī materiāla inhibējošo
ietekmi uz 
ūdensorganismiem un vidi kopumā. Vides organizācijas izvirza 
tēzi, ka Baltijas jūrā ik gadu nonāk ap 40 tūkst./t 
mikroplastmasas. Notekūdeņu attīrīšanas
iekārtas nespēj attīrīt 
ūdeņus no šīm daļiņām, to niecīgā izmēra dēļ.
Izvērtējot Plānā ietvertos pasākumus, rīcības un atkritumu 
apsaimniekošanas tehnoloģiskos risinājumus, var secināt, ka tie 
atbilst upju baseinu plāniem un veicina to
ieviešanu.
13.3. Atbilstība 
normatīvajiem aktiem un politikai klimata un gaisa kvalitātes 
jomā
Kā viens no SEG emisijas avotiem ir atkritumu apsaimniekošana. 
Plāna darbības laikā uzsāktas jaunas atkritumu apsaimniekošanas 
darbības, kurām tiks izdotas
piesārņojošās atļaujas, radīs 
papildus piesārņojumu, bet tiks ievērotas normatīvajos aktos 
minētās robežvērtības un mērķlielumi.
MK 2017. gada 12. decembra noteikumi Nr. 737 "
Siltumnīcefekta 
gāzu inventarizācijas un prognožu sagatavošanas nacionālās 
sistēmas izveidošanas un
uzturēšanas noteikumi
"
265
 
(turpmāk - MK noteikumi Nr. 737) nosaka kārtību, kādā tiek 
sagatavots ziņojums EK par valsts politiku, pasākumiem un SEG 
prognozēm -
197
/
276
informācijas apkopojums par SEG emisiju un oglekļa 
dioksīda piesaistes prognožu aprēķiniem, par aprēķinos 
izmantotajiem rādītājiem, politiku un pasākumiem, kas
apkopoti 
noteiktā ziņošanas formātā atbilstoši Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 
(turpmāk - konvencija) un tās Kioto
protokola, Parīzes nolīguma 
un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulas Nr. 
525/2013
 par mehānismu SEG pārraudzībai un ziņošanai un citas
informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar 
klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 
280/2004/EK
 
atcelšanu
266
 (turpmāk - regula Nr. 
525/2013
)
prasībām 
(turpmāk - ziņojums par valsts politiku, pasākumiem un SEG 
prognozēm).
Atbilstoši MK noteikumiem Nr. 737 ziņojums par valsts 
politiku, pasākumiem un SEG prognozēm ir jāiesniedz EK līdz 2021. 
gada 15. martam (pēc tam reizi divos
gados). VARAM koordinē 
ziņojuma par valsts politiku, pasākumiem un SEG prognozēm 
sagatavošanu, kā arī SEG prognožu sagatavošanas nacionālo sistēmu
(turpmāk - prognožu sagatavošanas nacionālā sistēma). LVĢMC 
sagatavo un līdz 2018. gada 1. jūnijam un turpmāk reizi divos 
gados iesniedz VARAM primāros datus -
atkritumu saimniecības 
nozares rādītāju prognozes, izmantojot prognozes par radīto 
sadzīves atkritumu daudzumu, bioloģiski noārdāmo atkritumu daļa 
no kopējā
sadzīves atkritumu daudzuma, poligonos apglabāto 
sadzīves atkritumu daudzumu, sadedzināto sadzīves atkritumu 
daudzumu un kompensēto sadzīves atkritumu
daudzumu.
Plānā ietvertās prognozes par sadzīves atkritumu daudzumiem, 
pasākumi poligonos apglabāto atkritumu daudzuma samazināšanai un 
kompensējošie pasākumi ir
būtiski elementi SEG emisiju prognožu 
sagatavošanā. SEG emisiju prognožu sagatavošanā tiks ņemti vērā 
Plāna 7. nodaļas 1.1. un 1.2. apakšpunktā ietvertie emisiju
samazinošie pasākumi, kā arī Plānā un normatīvajos aktos par 
atkritumu poligonu ierīkošanu, atkritumu poligonu un izgāztuvju 
apsaimniekošanu, slēgšanu un
rekultivāciju noteiktie mērķi 
apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanai.
Atkritumu apsaimniekošanas reģionu robežu pārskatīšana un 
atkritumu poligonu pārstrukturēšana var palielināt attālumus, 
kuros tiek transportēti atkritumu, kas
radīs papildus gaisa 
piesārņojumu no transporta. Tomēr prognozes par augstas 
kvalitātes degvielas (metanola) radīšanu no atkritumiem un 
izmantošana kā alternatīvo
degvielu nozares transportā var kopumā 
mazināt šādas ietekmes.
Pasākumi, kas saistīti ar sabiedrības izglītošanu un dzīves 
veida maiņu, it īpaši BNA (un pārtikas atkritumu) jomā pozitīvi 
ietekmēs klimata mērķus.
13.4. Plāna 
atbilstība normatīvajiem aktiem atkritumu apsaimniekošanas 
jomā
Saskaņā ar noteikumu Nr. 564
267
 2.12. apakšpunktu 
atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā cita starpā iekļauj 
izvērtējumu par plāna atbilstību normatīvajiem
aktiem atkritumu 
apsaimniekošanas jomā un to, kādā veidā plānā iekļautie pasākumi 
veicinās normatīvajos aktos noteikto mērķu sasniegšanu.
Plāns ir izstrādāts atbilstoši 
Atkritumu apsaimniekošanas 
likuma
268
 
9. pantam
. Atbilstoši 
Atkritumu 
apsaimniekošanas likuma
 
11. pantam
, plāna 9. nodaļā ir
ietverta 
Atkritumu rašanās novēršanas valsts programma, kurā ir noteikti 
atkritumu rašanās novēršanas mērķi un pasākumi šo mērķu 
sasniegšanai, pasākumi, kas
veicina atkritumu apsaimniekošanas 
darbību piemērošanu prioritārā secībā, kā arī atkritumu rašanās 
novēršanas pasākumu kvalitatīvie un kvantitatīvie indikatori. 
Plānā ir
ietverta arī pārtikas atkritumu rašanās novēršanas 
programma. Plānā ir ievērota 
Atkritumu apsaimniekošanas likuma
 
5. 
panta
 pirmajā daļā noteiktā atkritumu
apsaimniekošanas darbību 
prioritārā secība. Plānā ir ietverti pasākumi atkritumu rašanās 
novēršanai un pasākumi, kas veicina atkritumu apsaimniekošanas 
darbību
piemērošanu prioritārā secībā. Atbilstoši 
Atkritumu 
apsaimniekošanas likuma
 
37. panta
 pirmajai daļai plānā ir 
paredzēti pasākumi, kas veicina no bioloģiskajiem
atkritumiem 
ražotu videi nekaitīgu materiālu izmantošanu, bioloģisko 
atkritumu atsevišķu savākšanu to reģenerācijai, kompostēšanai un 
pārstrādei, kā arī pasākumus
bioloģisko atkritumu apstrādei.
Atbilstoši 
Iepakojuma likuma
269
 
14. panta
 pirmajai 
daļai plānā ir ietverta izlietotā iepakojuma rašanās novēršanas 
programma un pasākumi izlietotā iepakojuma
apsaimniekošanas 
attīstībai. Plānā ir ietverti ekonomikas instrumenti, RAS 
apraksts un citi pasākumi, lai mazinātu iepakojuma ietekmi uz 
vidi un stimulētu atkritumu
apsaimniekošanas hierarhijas 
piemērošanu.
Plāna saturs, plānā ietvertās atkritumu rašanās novēršanas 
programmas saturs, atkritumu rašanās novēršanas kvalitatīvie un 
kvantitatīvie indikatori, pārtikas
198
/
276
atkritumu rašanās novēršanas 
programmas saturs atbilst MK noteikumu Nr. 564 prasībām. Plāna un 
minēto programmu saskaņošana un sabiedriskās apspriešanas
kārtība 
atbilst šo noteikumu prasībām.
Plānā ietvertie atkritumu apsaimniekošanas mērķi un pasākumi 
minēto mērķu sasniegšanai atbilst šādiem normatīvajiem 
aktiem:
- MK 2014. gada 18. jūlija noteikumiem Nr.388 "
Elektrisko un 
elektronisko iekārtu kategorijas un marķēšanas prasības un šo 
iekārtu atkritumu apsaimniekošanas
prasības un 
kārtība
"
270
 attiecībā uz noteiktajiem EEIA dalītās 
savākšanas un EEIA pārstrādes mērķiem;
- MK 2013. gada 2. aprīļa noteikumiem Nr. 184 "
Noteikumi par 
atkritumu dalītu savākšanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, 
pārstrādi un materiālu
reģenerāciju
"
271
 attiecībā uz 
prasībām sadzīves atkritumu atsevišķu veidu dalītai savākšanai, 
sadzīves atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, 
pārstrādes un
reģenerācijas mērķiem, būvniecības atkritumu 
pārstrādes un materiālu reģenerācijas mērķiem;
- MK 2011. gada 27. decembra noteikumiem Nr. 1032 "
Atkritumu 
poligonu ierīkošanas, atkritumu poligonu un izgāztuvju 
apsaimniekošanas, slēgšanas un
rekultivācijas 
noteikumi
"
272
 attiecībā uz mērķiem poligonos 
apglabājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu un sadzīves atkritumu 
apglabāšanas samazināšanai;
- MK 2011. gada 21. jūnija noteikumiem Nr. 485 "
Atsevišķu 
veidu bīstamo atkritumu apsaimniekošanas kārtība un prasības 
titāna dioksīda ražošanas iekārtu radīto
emisiju ierobežošanai, 
kontrolei un monitoringam
"
273
 attiecībā uz mērķiem 
bateriju un akumulatoru dalītai savākšanai un pārstrādei;
- MK 2011. gada 22. februāra noteikumiem Nr. 135 "
Noteikumi 
par nolietotu transportlīdzekļu pārstrādi un apstrādes uzņēmumiem 
noteiktajām vides prasībām
"
attiecībā uz mērķiem NTL pārstrādei 
un reģenerācijai"
274
;
- MK 2010. gada 19. oktobra noteikumiem Nr. 983 "
Noteikumi par 
izlietotā iepakojuma reģenerācijas procentuālo apjomu, 
reģistrēšanas un ziņojumu sniegšanas
kārtību un iepakojuma 
definīcijas kritēriju piemērošanas piemēriem
"
275
 
attiecībā uz izlietotā iepakojuma pārstrādes mērķiem.
Vienlaikus jāatzīmē, ka izveidotā atkritumu apsaimniekošanas 
jomas normatīvo aktu sistēma veicinās Plānā ietverto atkritumu 
apsaimniekošanas mērķu
sasniegšanu noteiktajos termiņos. Plāns 
iezīmē arī turpmākos atkritumu apsaimniekošanas jomas normatīvā 
regulējuma attīstības virzienus.
14. SABIEDRĪBAS 
LĪDZDALĪBA
Plāna izstrādes procesā sabiedrības līdzdalība tika 
nodrošināta, balstoties uz MK 2009. gada 25. augusta noteikumu 
Nr. 970 "
Sabiedrības līdzdalības kārtība
attīstības plānošanas 
procesā
" 
7.4
1
 punktā
 noteikto kārtību - rakstiski 
sniedzot viedokli par attīstības plānošanas dokumentu tā 
izstrādes stadijā.
Ņemot vērā paredzamo Plāna apjomu un tā komplekso raksturu 
bija skaidrs, ka tā sagatavošanai un sabiedrības iesaistei šajā 
procesā būs nepieciešams ilgs laiks,
tāpēc tika pieņemts lēmums, 
ka visoptimālāk un savlaicīgāk šādu iesaisti ir organizēt, 
publiskojot Plāna projektu pa nodaļām.
Plāna projekta 1. un 2. nodaļa ar attiecīgajiem pielikumiem 
tika 
ievietotas VARAM tīmekļvietnē
 2020. gada 6. jūnijā 
sadaļās. Termiņš komentāru sniegšanai
noteikts 2020. gada 30. 
jūnijam. Plāna projekta 8., 9.un 10. nodaļa tika ievietotas VARAM 
tīmekļvietnē 06.07.2020. sabiedrības ar termiņu komentāru 
sniegšanai 2020.
gada 3. augusta). Pēc saņemtajiem komentāriem, 
Plāna projekta precizētās 1., 2., 8.,9., 10. nodaļas tika 
ievietotas VARAM tīmekļvietnē komentāriem 2020. gada 31.
augustā. 
Atbilstoši 
Atkritumu apsaimniekošanas likumam
, Plānu izstrādā 
VARAM sadarbībā ar Ekonomikas ministriju. Ekonomikas ministrija 
ir sniegusi atzinumus par
sabiedriskajai apspriešanai nodotajām 
Plāna nodaļām.
Kā teikts Plāna ievada daļā, Plāna pasākumi aptvers plašu 
sabiedrību, it īpaši nozares komersantus (vairāk nekā 1000 
operatoru, 3000 atkritumu datu sniegšanā
iesaistītos komersantus, 
60 komersantus, kas sniedz atkritumu apsaimniekošanas 
pakalpojumus, ap 100 tirgotāju un starpnieku). Šo nozares 
pārstāvju iesaiste Plāna
199
/
276
izstrādē un apspriešanā tika nodrošināta 
gan vispārīgā kārtībā, nodrošinot piekļuvu Plāna sagatavošanā 
esošajām nodaļām VARAM tīmekļa vietnē to izstrādes agrīnajā
stadijā, kā arī rīkojot klātienes un tiešsaiste sanāksmes VARAM 
ietvaros darbojošās 
Atkritumu apsaimniekošanas darba 
grupas,
 kur piedalās arī pašvaldību un
izglītības un 
pētniecības institūciju pārstāvji, ietvaros.
Plāna izstrādes laikā plāns tika apspriests sešās 
Atkritumu 
apsaimniekošanas darba grupas sanāksmēs
 šādos datumos: 2020. 
gada 20. janvārī, 2020. gada
17. februārī, 2020. gada 8. jūnijā, 
2020. gada 5. jūlijā, 2020. gada 31. augustā un 2020. gada 5. 
oktobrī. Šajās sanāksmēs dalībnieki tika iepazīstināti ar Plāna 
izstrādes
procesu, izstrādātajiem Plāna nodaļu projektiem un arī 
ar pamatojošajiem datiem un pētījumu, kuru rezultātā tie ir 
iegūti (t.sk. ar rezultātiem no publiskā iepirkuma
pētījumam 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" .
Atsevišķi aicinātas sniegt savus ieteikumus Plāna izstrādei 
tika vairākas organizācijas, to skaitā LPS; LBAS; LTRK; biedrība 
"Latvijas Pilsoniskā alianse"; LLPA;
LASUA; LASA; LETERA; 
Latvijas kokrūpniecības federācija; VRUA; MASOC; LPUF un Latvijas 
Būvnieku asociācija. Plāna izstrādē iesaistījās arī vairākas 
vides
nevalstiskās organizācijas, gan sniedzot mutiskus, gan 
rakstiskus komentārus. Atsevišķos Plāna jautājumos notika 
konsultācijas ar nevalstiskajām organizācijām un
pētniekiem, 
skaidrojot arī Plāna pasākumus un sabiedrības iespējas 
iesaistīties to īstenošanā (Sociālās uzņēmējdarbības asociācija, 
centrs "RUCKA", AS "Latvijas
Zaļais punkts", u.c.).
Atbilstoši MK 2011. gada 12. jūlija noteikumu Nr. 564 
"
Noteikumi par atkritumu apsaimniekošanas valsts un reģionālajiem 
plāniem un atkritumu rašanās novēršanas
valsts programmu
" 
11. 
punktam
 Plāna projekts (1.-14. nodaļa ar pielikumiem) tika 
publicēts VARAM
276
 un Valsts kancelejas
277
 
tīmekļvietnē 2020. gada 13. oktobrī.
Atbilstoši MK 2004. gada 23. 
marta noteikumiem Nr. 157 "
Kārtība, kādā veicams ietekmes uz vidi 
stratēģiskais novērtējums
" 2020. gada 15. oktobrī tika uzsākta 
Plāna
projekta Vides pārskata sabiedriskā 
apspriešana
278
. 2020. gada 28. oktobrī notika 
videokonference par Plāna projektu.
279
 un tā vides 
pārskatu, kurā sabiedrībai bija
iespējas sniegt priekšlikumus, 
komentārus, kā arī saņemt atbildes tiešsaistē. Par plānu 
viedokļus varēja sūtīt līdz 2020. gada 21. novembrim.
Izziņa par Plāna projekta sabiedriskajā apspriešanā 
saņemtajiem un izvērtētajiem viedokļiem ir pievienota Plāna 
8. 
pielikumā
.
Plāna sabiedriskās apspriešanas laikā notika arī četras 
reģionālās sanāksmes (sk. sanāksmju protokolus Plāna 9. 
pielikumā):
1) 2020. gada 16. novembrī notika sanāksme ar Vidzemes 
atkritumu apsaimniekošanas reģiona pašvaldībām, SAP operatoriem 
un atkritumu apsaimniekošanas
komersantiem,
2) 2020. gada 17. novembrī notika sanāksme ar Ziemeļkurzemes 
un Dienvidkurzemes atkritumu apsaimniekošanas reģionu pašvaldībām 
un SAP operatoriem,
3) 2020. gada 19. novembrī notika sanāksme ar Viduslatvijas 
atkritumu apsaimniekošanas reģiona pašvaldībām, SAP operatoriem 
un atkritumu apsaimniekošanas
komersantiem;
4) 2020. gada 20. novembrī notika sanāksme ar Latgales 
atkritumu apsaimniekošanas reģiona pašvaldībām, SAP operatoriem 
un atkritumu apsaimniekošanas
komersantiem.
1
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. 
aprīļa Direktīva 
2019/883/ES
 par ostas atkritumu pieņemšanas 
iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko groza
Direktīvu 
2010/65/ES
 un atceļ Direktīvu 
2000/59/EK
; Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A32019L0883&qid=1606217135446
2
 Atbilstoši MK 2011. gada 26. aprīļa noteikumiem 
Nr. 319 "
Noteikumi par atkritumu reģenerācijas un apglabāšanas 
veidiem
", pieejams:
https://likumi.lv/ta/id/229378; Minētais 
iedalījums attiecas tikai uz šo Plānu un nav juridiski 
saistošs.
3
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021. - 2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
200
/
276
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
4
 VARAM tīmekļa vietnes adrese: 
https://www.varam.gov.lv/lv/petijumi-vides-un-dabas-joma
5
 Eiropas Komisijas 2016. gada 11. decembra 
paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
"Eiropas zaļais 
kurss".
6
 Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojums 
Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo 
lietu komitejai un Reģionu komitejai. "Jauns aprites
ekonomikas 
rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu.".
7
 IAM. Pieejams: 
https://www.pkc.gov.lv/lv/attistibas-planosana/ano-ilgtspejigas-attistibas-merki
8
 Eiropas Komisijas paziņojums Eiropas 
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 
komitejai un Reģionu komitejai: Noslēgt aprites loku - ES
rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku (COM/2015/0614 
final). 
Pieejams:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52015DC061
9
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. 
maija Direktīva 
2018/850/ES
, ar ko groza Direktīvu 
1999/31/EK
 
par atkritumu poligoniem. Pieejams: 
https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1587504464953&uri=CELEX:32018L0850
10
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. 
maija Direktīva 
2018/851/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2008/98
 par 
atkritumiem. Pieejams: 
https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1587504434869&uri=CELEX:32018L0851
11
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. 
maija Direktīva 
2018/852/ES
, ar ko groza Direktīvu 
94/62/EK
 par 
iepakojumu un izlietoto iepakojumu.
Pieejams:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1587504379774&uri=CELEX:32018L0852
12
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2019.gada 
5.jūnija direktīva 
2019/904/ES
 par konkrētu plastmasas 
izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu. Pieejams:
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1587506279774&uri=CELEX:32019L0904 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?
qid=1587504553114&uri=CELEX%3A32019L0904
13
 Paskaidrojums: tabulā ir izmantoti dati, kas 
bija pieejami Plāna izstrādes laikā, tāpēc atšķiras bāzes 
gadi
14
 Eiropas Komisijas ziņojums Eiropas 
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 
komitejai un Reģionu komitejai par ES atkritumu
apsaimniekošanas tiesību aktu īstenošanu, tostarp agrīnā 
brīdinājuma ziņojums par dalībvalstīm, kuras varētu nesasniegt 
2020. gadam izvirzīto mērķrādītāju attiecībā uz
sadzīves 
atkritumu sagatavošanu atkalizmantošanai/pārstrādi. Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52018SC0420
15
 ESAO, 2019. Vides raksturlielumu pārskats 
Latvija, 2019. 
Pieejams:http://www.oecd.org/latvia/esao-vides-raksturlielumu-parskats-par-latviju-2019-gads-f42e7030-
lv.htm
16
 Maksā, kad izmet" (MKI), t.i. maksā par 
atkritumiem atbilstoši izmesto atkritumu apjomam (angl. Pay as 
you throw (PAYT)).
17
 Paskaidrojums par mērķu numerāciju: 1. mērķu 
grupas mērķi attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 
2008.gada 19.novembra Direktīvu 
2008/98
/EK par
atkritumiem un 
par dažu direktīvu atcelšanu; 2. mērķu grupas mērķi attiecas uz 
Padomes 1999. gada 26. aprīļa direktīvu 
1999/31/EK
 par 
atkritumu poligoniem; 3. mērķu
201
/
276
grupas mērķi attiecas uz Eiropas 
Parlamenta un Padomes 1994. gada 20.decembra Direktīvu 
94/62/EK
 
par iepakojumu un izlietoto iepakojumu; 4. mērķu grupas mērķi
attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 
18.septembra Direktīvu 
2000/53/EK
 par nolietotiem 
transportlīdzekļiem (7. panta 2. punkts); 5. mērķu grupas
mērķi 
attiecas uz Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīva 
2012/19/ES
 
par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA); 6. 
mērķu grupas mērķi attiecas uz
Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 2006. gada 6. septembra 
2006/66/EK
 par baterijām un 
akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko 
atceļ
Direktīvu 
91/157/EEK
 ; 7. mērķu grupas mērķi attiecas uz 
Direktīva 
2019/904/ES
18
 EK 2020. gada 10. decembrī ir publicējusi 
Eiropas Parlamenta un Padomes regulas projektu attiecībā uz 
baterijām un bateriju atkritumiem, ar kuru atceļ Direktīvu
2006/66/EK
 un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 
2019/1020
. 
Minētajā regulas projektā ir ietverti būtiski augstāki 
pārnēsājamo bateriju savākšanas mērķi, tomēr
pašreizējā 
normatīvā akta izstrādes fāzē nav iespējams noteikt minēto 
mērķu apmēru un to sasniegšanas termiņu. Pieejams:
https://ec.europa.eu/environment/waste/batteries/pdf/Proposal_for_a_Regulation_on_batteries_and_waste_batteries.pdf
19
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 
2008/98
/EK ( 2008. gada 19. novembris ) par atkritumiem un par 
dažu direktīvu atcelšanu.
20
 Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2013.-2020. gadam. Rīga: 2012. Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/255629-par-atkritumu-apsaimniekosanas-valsts-planu-
2013-2020-gadam
21
 Poligons Getliņi līdz tarifu apstiprināšanai 
Regulatorā lietoja pašvaldību regulatora apstiprinātu tarfu, 
kas bija aprēķināts saskaņā ar citu metodiku
22
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2016. gada 5. maija
23
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2018. gada 19. jūlija
24
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2020. gada 5.janvāra
25
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2017. gada 1. oktobra
26
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2019. gada 10. jūnija
27
 SIA "Zemgales EKO", kas pārvaldīja Brakšķi 
poligonu tika izslēgts no komersantu reģistra ar 2017. gada 10. 
janvāra. SIA "Jelgavas komunālie pakalpojumi"
pārņēma sadzīves 
atkritumu apglabāšanas pakalpojuma sniegšanu no 2016. gada 1. 
aprīļa un laikā līdz 2017. gada 31. martam (kamēr tarifs 
jaunajai krātuvei Regulatorā
vēl nebija apstiprināts un spēkā 
stājies) ar kapitāldaļu turētāju akceptu lietoja pašu 
aprēķināto maksu 33,7, kas tika arī iesniegta Regulatorā 
apstiprināšanai
28
 Pēc SIA "Jelgavas komunālie pakalpojumi" 
pakalpojuma pārņemšanas, no 2017. gada 1. aprīļa tika noteikta 
jauna apglabāšanas komponente
29
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2019. gada 18. februāra
30
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 30. 
septembrim
31
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2020. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 31. 
decembrim
32
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2018. gada 1. septembra
202
/
276
33
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojums 
tika nodrošināts līdz 2020. gada 31. martam, jo atkritumu 
krātuve ir piepildīta
34
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2019. gada 14. oktobra
35
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2017. gada 22. februāra
36
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2018. gada 1. augusta
37
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2017. gada 1. augusta
38
 Sadzīves atkritumu apglabāšanas pakalpojuma 
komponente spēkā no 2020. gada 1. janvāra.
39
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 
2011/65/ES
 ( 2011. gada 8. jūnijs ) par dažu bīstamu vielu 
izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās
iekārtās. 
Pieejams:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1588150091671&uri=CELEX:32011L0065
40
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. 
septembra Direktīvas 
2000/53/EK
 par nolietotiem 
transportlīdzekļiem. 
Pieejams:https://eur-lex.europa.eu/legal-
content/LV/TXT/?qid=1588153488467&uri=CELEX:02000L0053-20200306
41
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 
94/62/EK
 (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto 
iepakojumu. 
Pieejams:https://eur-lex.europa.eu/legal-
content/LV/TXT/?qid=1588165104387&uri=CELEX:31994L0062
42
 
Atkritumu apsaimniekošanas likuma
 
1. panta
 14. 
punkts; Pieejams: https://likumi.lv/ta/id/221378
43
 MK noteikumi Nr. 319 "
Noteikumi par atkritumu 
reģenerācijas un apglabāšanas veidiem
". Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/229378-noteikumi-par-atkritumu-
regeneracijas-un-apglabasanas-veidiem
44
 Pētījums" Eiropas Savienības fondu 2014-2020. 
gada finanšu plānošanas perioda potenciāli atbalstāmo vides 
aizsardzības aktivitāšu ekonomisko ieguvumu
novērtējums". 
Pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/files/lig_nr_237005tp_kf_2014_2020_nosleguma_zin_v3_2_02122015_apvienotais.pdf
45
 Avots: LVĢMC datubāze, 2014.-2018. gads
46
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 
2008/98
/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par 
dažu direktīvu atcelšanu. Pieejams: 
https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:02008L0098-20180705
47
 MK 2011.gada 26.aprīļa noteikumi Nr.319 
"Noteikumi par atkritumu pārstrādes un reģenerācijas veidiem" 
2.pielikuma 10.punkts; Pieejams:
https://likumi.lv/ta/id/229378
48
 PricewaterhouseCoopers ziņojums, 2016. 
Pieejams: 
https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Art%2014%281%29%20assessmentLatvia.pdf
49
 
Enerģētikas likums
. Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/49833
203
/
276
50
 MK 2011. gada 27. decembra noteikumi Nr. 1032 
"
Atkritumu poligonu ierīkošanas, atkritumu poligonu un 
izgāztuvju apsaimniekošanas, slēgšanas un
rekultivācijas 
noteikumi
". Pieejams: https://likumi.lv/ta/id/242189
51
 Inženiertehniska būve (veidojumus), kurā tiek 
izvietoti atšķiroti, bioloģiski noārdāmie atkritumi. Izvietojot 
atkritumus bioreaktorā, pa slāņiem tiek ierīkotas arī
infiltrāta recirkulācijas un gāzes savākšanas sistēmas, un tiek 
iegūta biogāze. Pēc bioreaktora piepildīšanas ar bioloģiski 
noārdāmajiem atkritumiem, tas tiks nosegts ar
pagaidu 
rekultivācijas slāni. Bioreaktora darbības laiks nosegtā veidā 
būs atkarīgs no tā, cik ātri norisināsies anaerobā (gāzes 
rašanās un ieguves laiks) fāze
52
 EM Subsidētās elektroenerģijas ražotāju 
reģistrs, dati uz 2018. g. janvāri. Pieejams: 
https://www.em.gov.lv/files/attachments/SEN_reg_18012018.xls
53
 VVD. Pieejams: 
http://www.vvd.gov.lv/izsniegtas-atlaujas-un-licences/a-un-b-atlaujas/ 
vai VPVB http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas, 
skatīts
2020.gada janvārī
54
 SPRK informācija no 2018. gada pārskatiem. 
Pieejams: https://www.sprk.gov.lv/index.php/content/tarifi
55
 SPRK informācija no 2018. gada pārskatiem. 
Pieejams: https://www.sprk.gov.lv/index.php/content/tarifi
56
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
57
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
58
 Pētījuma "Novērtējums par sadzīves, bīstamo un 
ražošanas atkritumu sastāvu atkritumu apsaimniekošanas 
reģionos, atsevišķu atkritumu veidu apsaimniekošanu
un 
atkritumu poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma 
samazināšanas iespējām" 
1. daļa
. Pieejams: 
http://www.varam.gov.lv/lat/publ/petijumi/petijumi_vide/?
doc=24933
59
 LVĢMC, 2010-2018. Valsts statistiskā pārskata 
"Nr.3 - Atkritumi. Pārskats par atkritumiem" kopsavilkums. 
Pieejams:
https://www.meteo.lv/fs/CKFinderJava/userfiles/files/3_Atkritumi_kopsavilkums_2018.pdf
60
 Centrālā statistikas pārvalde, mājokļu veids. 
Pieejams: 
https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/sociala/sociala__majapst/MTG030.px/table/tableViewLayout1/
61
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf 
.
62
 Balstīts uz "3-Atkritumi" datubāzes B tabulā 
ietvertajiem datiem (saņemti elektroniski no LVĢMC 
29.01.2020.)
63
 MK 2013. gada 2. aprīļa noteikumi Nr. 184 
"
Noteikumi par atkritumu dalītu savākšanu, sagatavošanu 
atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un materiālu
reģenerāciju
"
2.
1
 punkts
64
 Liepāja, Apes novads, Cēsu novads, Ikšķiles 
novads, Ilūkstes novads, Krimuldas novads, Limbažu novads, 
Raunas novads, Saulkrastu novads, Smiltenes novads,
Strenču 
novads, Valmieras novads, Vecpiebalgas novads.
204
/
276
65
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
66
 Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2013.-2020. gadam. Pieejams: 
http://polsis.mk.gov.lv/documents/4276
67
 Mērķa izpilde balstīta uz oficiālos ziņojumos 
sniegto informāciju, izpildes prognoze ir šīs informācijas 
ekstrapolēts lielums.
68
 SIA "eSYS PRO", 2019. Novērtējums par pārtikas 
ražošanas un ēdināšanas uzņēmumu radīto pārtikas atkritumu 
pārvaldību Latvijā. Pieejams:
https://drive.google.com/open?id=1mSLirC4jWJK9br08cO1VouFNjHA9xVkh
69
 Biedrība "Zaļā brīvība", 2019. Pārtikas 
atkritumu mērīšana. Pieejams: 
http://www.varam.gov.lv/lat/publ/petijumi/petijumi_vide/?doc=28215
70
 Šeit un turpmāk nodaļā provizoriski dati par 
2018. gadu iegūti no VVD "Ziņojuma par ražotāju atbildības 
sistēmās apsaimniekoto atkritumu apjomu 2018. gadā",
tie nav 
pārbaudīti un iesniegti EK.
71
 SIA "Geo Consultants", 2020. Publiskā 
iepirkuma "Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāna 2021.- 2028. gadam izstrādei"
(IL/57/2020), materiāli.
72
 LVGMC datubāze. Pieejams: 
http://parissrv.lvgmc.lv/
73
 Ministru kabineta 2012. gada 22. maija 
noteikumi Nr. 353 "
Ārstniecības iestādēs radušos atkritumu 
apsaimniekošanas prasības
."
74
 MK 2018. gada 7. augusta noteikumi Nr. 494 
"
Atkritumu pārvadājumu uzskaites kārtība
."
75
 MK 2010. gada 30. novembra noteikumos Nr. 1082 
"Kārtība, kādā piesakāmas A,B un C kategorijas piesārņojošās 
darbības un izsniedzamas atļaujas A un B
kategorijas 
piesārņojošo darbību veikšanai."
76
 MK 2007. gada 27. marta noteikumu Nr. 220 
"
Zāļu iegādes, uzglabāšanas, izlietošanas, uzskaites un 
iznīcināšanas kārtība ārstniecības iestādēs un sociālās
aprūpes 
institūcijās
"
77
 Valsts statistiskas pārskati "2-Gaiss", 
"2-Ūdens" un "3-Atkritumi". Pieejams: 
http://parissrv.lvgmc.lv/#viewType=home_view
78
 Apsaimniekotāju sniegtā informācija par 
atkritumu apsaimniekošanu attiecīgajā gadā. Pieejams: VVD 
tīmekļa vietnē http://www.vvd.gov.lv/public/
79
 Apsaimniekotāju sniegtā informācija par 
atkritumu apsaimniekošanu attiecīgajā gadā. Pieejams: VVD 
tīmekļa vietnē
http://www.vvd.gov.lv/public/fs/CKFinderJava/files/RAS_Dati_P2016.pdf
80
 Avots: VVD: Apsaimniekošanas sistēmas, kuras 
ieguvušas atbrīvojumu no dabas resursu nodokļa samaksas par 
videi kaitīgām precēm. Pieejams:
http://www.vvd.gov.lv/public/fs/CKFinderJava/files/VKP_apsaimn_sistema_2020_04_01.pdf
205
/
276
81
 Avots: VVD: atbrīvojums no dabas resursu 
nodokļa samaksas. Pieejams: 
http://www.vvd.gov.lv/biezak-uzdotie-jautajumi/atbrivojums-no-dabas-resursu-nodoklu-
maksas/
82
 Apsaimniekošanas sistēmas, kuras ieguvušas 
tiesības piešķirt atbrīvojumu no DRN samaksas par videi 
kaitīgām precēm (EEI).
Pieejams:http://www.vvd.gov.lv/public/fs/CKFinderJava/files/EEI_apsaimn_sistema_2020_04_01.pdf
83
 Turpat.
84
 Apsaimniekošanas sistēmas, kuras ieguvušas 
atbrīvojumu no DRN samaksas par videi kaitīgām precēm. 
Pieejams:
http://www.vvd.gov.lv/public/fs/CKFinderJava/files/VKP_apsaimn_sistema_2020_04_01.pdf
85
 VVD: atbrīvojums no DRN samaksas. Pieejams: 
http://www.vvd.gov.lv/biezak-uzdotie-jautajumi/atbrivojums-no-dabas-resursu-nodoklu-maksas/
86
 Kategorija 6309, CSP. 
Pieejams:https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/atirdz/search/?searchquery=ap%c4%a3%c4%93r*
87
 Kategorija 6309, CSP (2019). 
Pieejams:https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/atirdz/atirdz__detalizeta__4zim/ATD419.px/
88
 Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, 
Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un 
reģionu komitejai par ES kritisko izejvielu 2017. gada
sarakstu 
COM (2017) 490 final. 
Pieejams:https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2017/LV/COM-2017-490-F1-LV-MAIN-PART-1.PDF
89
 Eiropas Komisija. Rūpniecības stratēģija. 
Pieejams: 
https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-industrial-strategy_lv
90
 SIA "GeoConsultants", 2017. "Novērtējums par 
sadzīves, bīstamo un ražošanas atkritumu sastāvu atkritumu 
apsaimniekošanas reģionos, atsevišķu atkritumu
veidu 
apsaimniekošanu un atkritumu poligonos apglabājamo atkritumu 
daudzuma samazināšanas iespējām".
91
 Plastics - the Facts 2017. An analysis of 
European plastics production, demand and waste data. 
PlasticsEurope. Pieejams: www.plasticseurope.org
92
 Pieejams: 
https://infogram.com/darbibas-raditaji-16_17_18-1hd12y1z1q1w2km?live
93
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
94
 Makroekonomikas un budžeta apskats (FM, 
07.2020) Pieejams: 
https://www.fm.gov.lv/files/tausaimnieciba/Makroapskats_7_2020.pdf
95
 Eurostat dati, Municipal waste by waste 
management operations. Pieejams: 
https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do
96
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf 
.
97
 Kopējā uzstādītā jauda ir 684 340 t/gadā. SIA 
"Geo Consultants", 2020. Pētījums "Investīciju vajadzību 
izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna
2021.-2028. 
gadam izstrādei" (IL/57/2020), pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-
206
/
276
geoconsultants-2020.pdf
98
 CSP dati.
99
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
100
 Makroekonomikas un budžeta apskats (FM, 
07.2020) Pieejams: 
https://www.fm.gov.lv/files/tausaimnieciba/Makroapskats_7_2020.pdf
101
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
102
 Maksimālā neto (100 000t/gadā) pārstrādes 
jauda tiks sasniegta ne vēlāk kā 2025. gadā. Plānotā iekārtas 
minimālā noslodze pa gadiem: 2022. gads 50%, 2023.
gads 60%, 
2024. gads 80%, 2025. gads 100%.
103
 EU FUSIONS, Estimates of European Food Waste 
Levels, 2016. ISBN 978-91-88319-01-2. Pieejams: 
https://www.eu-fusions.org/
104
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
105
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
106
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021. - 2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
107
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
108
 Transport statistics at regional level. 
(skatīts 17.08.2020). Pieejams: 
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-
explained/index.php/Transport_statistics_at_regional_level#Road_transport
109
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
110
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
111
 SIA "Geo Consultants", 2016. Novērtējums par 
sadzīves, bīstamo un ražošanas atkritumu sastāvu atkritumu 
apsaimniekošanas reģionos, atsevišķu atkritumu
veidu 
apsaimniekošanu un atkritumu poligonos apglabājamo atkritumu 
daudzuma samazināšanas iespējām. Noslēguma ziņojums.
207
/
276
112
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021- 2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
113
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021- 2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
114
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021- 2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
115
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021. - 2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
116
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
117
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
118
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
119
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
120
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021. -2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
121
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
122
 Atbilstoši kodiem Plāna 1.2. nodaļā
123
 Politikas rezultāts ir definēts atbilstoši 
Plāna 1.2. sadaļā definētajiem Plāna virsmērķiem.
124
 Rezultatīvie rādītāji ir apkopoti tālāk šīs 
nodaļas 6.2. tabulā.
125
 Nav paredzēts izstrādāt šādas prasības 
papīram un kartonam (t.sk.iepakojumam), tā kā šo materiālu 
pārstrāde jau tiek veikta atbilstoši ES un Latvijas
normatīvajos aktos noteiktajiem mērķiem. Šādas prasības nav 
paredzēts izstrādāt arī dzīvnieku audu atkritumiem, tā kā šo 
atkritumu apsaimniekošana ir pilnībā
reglamentēta Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 
1069/2009
, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus 
attiecībā uz
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un 
atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku 
patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 
1774/2002
 (Dzīvnieku
izcelsmes blakusproduktu regula); Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32009R1069
208
/
276
126
 Šajā tabulā jēdziens "esošā budžeta ietvaros" 
ir jāsaprot kā jēdziens "pamatbudžeta bāzes izdevumu 
pamatfunkciju īstenošanai ietvaros"
127
 Informatīvā ziņojuma projekts "Par sadzīves 
atkritumu apsaimniekošanas reģionu attīstību Latvijā pēc 
2020.gada" (VSS - 803, protokols Nr. 38, 21. §); pieejams:
http://tap.mk.gov.lv/lv/mk/tap/?pid=40492236
128
 Pasākumi tiks ieviesti pie nosacījuma, ka 
tiek saņemts papildus ES fondu finansējums (piem., LIFE 
finansējums, kura saņemšanai VARAM ir iesniegusi projekta
koncepcijas spieteikumu un 27.10.2020. saņēmusi EK notifikāciju 
par projekta koncepcijas atbilstību prasībām un tā tālāko 
virzību pilna pieteikuma sagatavošanai un
iesniegšanai EK 2021. 
gada martā)
129
 VARAM ir LIFE integrētā projekta atkritumu 
jomā pieteicējs.
130
 Politikas rezultāts un rezultatīvais rādītājs 
ir definēts atbilstoši MK 2009. gada 17. novembra instrukcijai 
Nr. 16 "Ministriju un centrālo valsts iestāžu rezultātu un
to 
rezultatīvo rādītāju izstrādes un novērtēšanas metodika".
131
 Plāna pasākumu numuri ir atbilstoši šīs 
nodaļas 6.1. tabulai
132
 Atbilst NAP uzdevumiem Nr. 285 Aprites 
ekonomikas principu ieviešana ražošanā un pakalpojumos un 
inovatīvu uz aprites principiem balstītu biznesa modeļu
attīstība un Nr. 287 Atkritumsaimniecības un atkritumu 
pārstrādes un tālākas izmantošanas attīstība un atkritumu 
rašanās novēršanas pasākumi.
133
 ES fondu finansējums tiek norādīts atbilstoši 
FM kā ES fondu vadošās iestādes sagatavotajiem aprēķiniem, kas 
balstīti uz NAP uzdevumu finansējumu (140 milj.
EUR). NAP 
finansējums tiek uzskatīts kā kopējais finansējums, tāpēc 
maksimālā ES fondu daļa ir 85% jeb 103,53 milj. EUR.
134
 Jāņem vērā, ka atkritumu apsaimniekošanas 
maksu samazina par ieņēmumu daļu, kuru atkritumu 
apsaimniekotājs gūst no šķiroto atkritumu realizācijas 
tirgū.
135
 Veicot atkritumu apsaimniekošanas sistēmas 
kopējo finanšu-ekonomisko analīzi, finansēšanas shēmā ir 
iekļauts maksimāli pieļaujamais ES finansējuma
atbalsts (35% 
privātajam sektoram vai 85% publiskajam sektoram).
136
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 
2018/850
 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 
1999/31/EK
 par atkritumu poligoniem. Pieejams:
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2018.150.01.0100.01.LAV&toc=OJ:L:2018:150:TOC
137
 Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2013.-2020.gadam. Pieejams: 
http://polsis.mk.gov.lv/documents/4276
138
 Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2013.-2020.gadam. Pieejams: 
http://polsis.mk.gov.lv/documents/4276
139
 Padomes Direktīva 
1999/31/EK
 (1999. gada 26. 
aprīlis) par atkritumu poligoniem. Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1999/31/oj/?locale=LV
140
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 
2018/850
 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 
1999/31/EK
 par atkritumu poligoniem. . Pieejams:
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2018.150.01.0100.01.LAV&toc=OJ:L:2018:150:TOC
141
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 
2018/851
 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 
2008/98
 
par atkritumiem. Pieejams: 
https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L0851&from=EN
209
/
276
142
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. 
janvāra regulas (EK) Nr. 
178/2002
, ar ko paredz pārtikas 
aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības,
izveido 
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras 
saistībā ar pārtikas nekaitīgumu. Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?
qid=1601719441447&uri=CELEX:02002R0178-20190726
143
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 
2008/98
/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par 
dažu direktīvu atcelšanu. Pieejams: 
https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:02008L0098-20180705
144
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
145
 Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2013.-2020. gadam. Pieejams: 
http://polsis.mk.gov.lv/documents/4276
146
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
147
 Direktīvas 
2008/98
/EK 29. pants nosaka, ka 
dalībvalstis izveido atkritumu rašanās novēršanas programmas, 
kurās skaidri identificē atkritumu rašanās
novēršanas mērķus un 
pasākumus. Direktīvas IVa pielikums nosaka arī instrumentus un 
pasākumus atkritumu rašanās novēršanai un prasa izvērtēt IV 
pielikumā minēto
pasākumu piemēru vai citu attiecīgu pasākumu 
lietderību valsts situācijā. Direktīvas prasības ir pārņemtas 
Atkritumu apsaimniekošanas likumā
 un MK 2011. gada 12.
jūlija 
noteikumos Nr. 564 "
Noteikumi par atkritumu apsaimniekošanas 
valsts un reģionālajiem plāniem un atkritumu rašanās novēršanas 
valsts programmu
". MK
noteikumi Nr. 564 nosaka, ka programmu 
atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā iekļauj kā atsevišķu 
nodaļu.
148
 Rīcības plāns pārejai un aprites ekonomiku 
2020.-2027. gadam. Apstiprināts MK 2020. gada 4. septembrī. 
Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/317168-par-ricibas-
planu-parejai-uz-aprites-ekonomiku-20202027-gadam
149
 Rādītājs atšķiras no Nacionālā attīstības 
plānā 2020.-2027. gadam noteiktā rīcības mērķa indikatora Nr. 
276, jo NAP ir izmantota cita aprēķinu metodika, kas
neatbilst 
tam, kā tas tiek uzskaitīts oficiālajā statistikā. Pārskatot 
NAP starpposmā, tas būs jāprecizē; Pieejams: 
https://www.pkc.gov.lv/sites/default/files/inline-
files/NAP2027_apstiprin%C4%81ts%20Saeim%C4%81_1.pdf
150
 Datu avots: LVĢMC
151
 Atbilstoši Direktīvas 
2008/98
/EK 11. panta 2. 
punkta c) apakšpunktam 55% mērķis jāsasniedz jau 2025. gadā
152
 LVĢMC. Valsts statistiskais pārskats 
"Nr.3-Atkritumi. Pārskats par atkritumiem". Valsts statistisko 
pārskatu "2-Gaiss", "2-Ūdens" un "3-Atkritumi" publiskā
pieeja. 
Pieejams: http://parissrv.lvgmc.lv/public_reports
153
 MK noteikumi Nr. 514. Pieejami: 
http://likumi.lv/ta/id/316725-prasibas-partikas-izplatisanai-pec-minimala-deriguma-termina-beigam
154
 SIA "Maksima Latvia" sniegtā informācija. 
Pieejams: 
https://www.mk.gov.lv/sites/default/files/editor/Lidzdaliba/maxima_pieredze_partikas_ziedosana.pdf
155
 Latvijas Nacionālais attīstības plāns 
2021.-2027.gadam. Pieejams: 
https://www.pkc.gov.lv/sites/default/files/inline-files/NAP2027galaredakcija.pdf
210
/
276
156
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. 
novembra Direktīva 
2008/98
/EK par atkritumiem un par dažu 
direktīvu atcelšanu (11. panta 1. punkta 3.
rindkopa un 2. 
punkta a) un b) apakšpunkts); Eiropas Parlamenta un Padomes 
1994. gada 20. decembra Direktīva 
94/62/EK
 par iepakojumu un 
izlietoto iepakojumu (6.
panta 1. punkts); Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2000. gada 18.septembra Direktīva 
2000/53/EK
 par 
nolietotiem transportlīdzekļiem (7. panta 2. punkts); Eiropas
Parlamenta un Padomes 2003. gada 27.janvāra Direktīva 
2002/96/EK
 par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem 
(EEIA) (5. panta 5. punkts un 7. panta 2.
punkts) un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīva 
2012/19/ES
 
par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) 
(turpmāk - Direktīva
2012/19/ES
) (7. panta 1. un 3. punkts, 11. 
pants un V pielikums); Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 
6. septembra Direktīva 
2006/66/EK
 par baterijām un
akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko 
atceļ Direktīvu 
91/157/EEK
 (10. panta 2. punkta b) 
apakšpunkts).
157
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. 
februāra direktīva 
2014/24/ES
 par publisko iepirkumu un ar ko 
atceļ Direktīvu 
2004/18/EK
; Pieejams: 
https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A02014L0024-20200101&qid=1606311338385
158
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. 
februāra direktīva 
2014/25/ES
 par iepirkumu, ko īsteno 
subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas,
transporta 
un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 
2004/17/EK
; Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A02014L0025-
20200101&qid=1606311372171
159
 MK 2017. gada 20. jūnija noteikumi Nr. 353 
"
Prasības zaļajam publiskajam iepirkumam un to piemērošanas 
kārtība
", pieejams: https://likumi.lv/ta/id/291867
160
 MK 2016.gada 26.jūlija noteikumi Nr.494 
"
Darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība" 5.2.1. 
specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt dažāda veida atkritumu
atkārtotu izmantošanu, pārstrādi un reģenerāciju" 5.2.1.1. 
pasākuma "Atkritumu dalītas savākšanas sistēmas attīstība" 
īstenošanas noteikumi
"; pieejams:
https://likumi.lv/ta/id/283913 un MK 2016.gada 30.augusta 
noteikumi Nr.588 "
Darbības programmas "Izaugsme un 
nodarbinātība" 5.2.1. specifiskā atbalsta mērķa
"Veicināt 
dažāda veida atkritumu atkārtotu izmantošanu, pārstrādi un 
reģenerāciju" 5.2.1.2. pasākuma "Atkritumu pārstrādes 
veicināšana" īstenošanas noteikumi
";
Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/284706
161
 Rīcības plānā aprites ekonomikas veicināšanai 
2020.
-2027. gadam. Pieejams: 
http://tap.mk.gov.lv/lv/mk/tap/?pid=40479571&mode=mk&date=2020-09-02
162
 Pasākumi turpina 6. nodaļā uzskaitītos 
pasākumus, specifiski nodalot pasākumus noteiktu materiālu 
plūsmu nonākšanas atkritumos mazināšanai
163
 Atbilstoši mērķu kodiem Plāna 1.2. nodaļā
164
 Politikas rezultāts ir definēts atbilstoši 
Plāna 1.2. sadaļā definētajiem Plāna virsmērķiem.
165
 Rezultatīvie rādītāji (indikatori) Atkritumu 
rašanās novēršanas pasākumu programmai ir noteikti atbilstoši 
MKN Nr. 564 un ir aprakstīti 9.1. tabulā Atbilstoši MKN
Nr. 564 
atkritumu rašanās novēršanas pasākumu efektivitāti izvērtē 
atbilstoši šādiem kvantitatīvajiem indikatoriem, kuri ir 
noteikti sadzīves atkritumiem (radītais,
pārstrādātais, 
apglabātais sadzīves atkritumu apjoms), ražošanas atkritumiem 
(pārstrādātais un apglabātais daudzums), bīstamie atkritumi 
(radītais, pārstrādātais,
apglabātais apjoms).
166
 Šajā tabulā jēdziens "esošā budžeta ietvaros" 
ir jāsaprot kā jēdziens "pamatbudžeta bāzes izdevumu 
pamatfunkciju īstenošanai ietvaros"
167
 Attiecībā uz 
būvizstrādājumu atkārtotu 
izmantošanu
 ir atbalstāms, ka tiek veicināta to atkārtota 
izmantošana, tomēr būtiski ir pārliecināties, ka šo materiālu
kvalitāte neietekmē būvēm izvirzītās drošuma prasības, līdz ar 
to ir nepieciešams izvērtēt, kur šādus materiālus varētu 
izmantot, kā arī nepieciešamības gadījumā veikt
šo materiālu 
ekspluatācijas īpašību novērtējumu. ES šis jautājums tiek 
izskatīts Būvizstrādājumu regulas pārskatīšanas kontekstā.
211
/
276
168
 Politikas rezultāts un rezultatīvais rādītājs 
ir definēts atbilstoši MK 2009. gada 17. novembra instrukcijai 
Nr. 16 "Ministriju un centrālo valsts iestāžu rezultātu un
to 
rezultatīvo rādītāju izstrādes un novērtēšanas metodika".
169
 Pasākumu numuri ir atbilstoši šīs nodaļas 
9.3. tabulai
170
 Pasākumu programma laba jūras vides stāvokļa 
panākšanai 2016.-2020.gadā" (MK 13.07.2016. rīkojums Nr.393; 
pieejams 
https://likumi.lv/ta/id/283518-par-
planu-pasakumu-programma-laba-juras-vides-stavokla-panaksanai-2016-2020-gada 
) (atjaunotā programma jāizstrādā līdz 2022.gadam).
171
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. 
jūnija direktīva 
2008/56/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas 
rīcībai jūras vides politikas jomā 
(https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1598864691129&uri=CELEX%3A32008L0056)
172
 Pielikums. Pieejams 
https://helcom.fi/media/publications/Regional-Action-Plan-for-Marine-Litter.pdf
173
 Atbilstoši kodiem Plāna 1.2. nodaļā
174
 Šajā tabulā jēdziens "esošā budžeta ietvaros" 
ir jāsaprot kā jēdziens "pamatbudžeta bāzes izdevumu 
pamatfunkciju īstenošanai ietvaros"
175
 Padomes Regula (EK) Nr. 
1224/2009
 ( 2009. 
gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, 
lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības
politikas 
noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 
847/96
, (EK) Nr. 
2371/2002
, (EK) Nr. 
811/2004
, (EK) Nr. 
768/2005
, (EK) Nr. 
2115/2005
, (EK) Nr. 
2166/2005
, (EK) Nr.
388/2006
, (EK) Nr. 
509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 
1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 
2847/93
, (EK) Nr. 
1627/94
un (EK) Nr. 1966/2006
176
 Saskaņā ar 
Jūrlietu pārvaldes un jūras 
drošības likuma
 
8. panta
 pirmās daļas 11. punktu Valsts vides 
dienests piedalās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas,
Helsinku komisijas un 1992. gada Starptautiskā naftas 
piesārņojuma radīto zaudējumu kompensācijas fonda darbā jūras 
vides aizsardzības jautājumos un koordinē
Helsinku komisijas 
rekomendāciju ieviešanu jūrlietās
177
 HELCOM Baltijas jūras rīcības plāna (2007) 
īstenošana un aktualizēšana (aktualizētais plāns tiks 
apstiprināts 2021. gada novembrī), pieejams:
https://helcom.fi/baltic-sea-action-plan/; HELCOM Reģionālais 
rīcības plāns jūru piesārņojošo atkritumu mazināšanai (HELCOM 
rekomendācija 36/1 (
2015.
)), "Regional
Action Plan on Marine 
Litter", pielikums), pieejams: 
https://helcom.fi/media/publications/Regional-Action-Plan-for-Marine-Litter.pdf; 
ES Stratēģija Baltijas jūras reģionam
Rīcības plāns (2020), 
pieejams: 
https://www.balticsea-region-strategy.eu/action-plan/88-eusbsr-action-plan-ncg-agreed-final-version-06-07-2020-pdf-ht/viewdocument/88
ANO Draugu grupa plastmasas atkritumu novēršanai jūrā (
Group 
of Friends
 
to Combat Marine Plastic Pollution), 
pieejams:
https://www.norway.no/en/missions/UN/news/news-from-norwayun/CombatMarinePlastic/#FoundingMembers; 
ANO Vides Asambleja (UNEA) (rezolūcijas, jūru
piesarņojošo 
atkritumu un mikroplastmasas ad hoc ekspertu grupa /
ad hoc 
open-ended expert group on marine litter and microplastics
 
.
https://environmentassembly.unenvironment.org/expert-group-on-marine-litter; 
Plāns "Pasākumu programma laba jūras vides stāvokļa panākšanai 
2016.-2020.gadā";
pieejams: https://likumi.lv/ta/id/283518; 
Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (IMO) Jūras vides 
aizsardzības komiteja (IMO MEPC), Rīcības plāns (Rezolūcija
MEPC.310(73,26..10.2018.), pieejams: 
https://wwwcdn.imo.org/localresources/en/KnowledgeCentre/IndexofIMOResolutions/MEPCDocuments/MEPC.310(73).pdf
178
 Plāna pasākumu numuri ir atbilstoši šīs 
nodaļas 9.5. tabulai
179
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. 
oktobra direktīva 
2000/60/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas 
rīcībai ūdens resursu politikas jomā 
(https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32000L0060&qid=1598864544166&from=EN)
212
/
276
180
 Daugavas upju baseinu apgabala 
apsaimniekošanas plāns un plūdu riska pārvaldības plāns 
2016.-2021.gadam (apstiprināts ar vides aizsardzības un 
reģionālās
attīstības ministra 2015. gada 17. novembra rīkojumu 
Nr. 335);
181
 Gaujas upju baseinu apgabala apsaimniekošanas 
plāns un plūdu riska pārvaldības plāns 2016.-2021. gadam 
(apstiprināts ar vides aizsardzības un reģionālās
attīstības 
ministra 2015. gada 22. decembra rīkojumu Nr. 378);
182
 Lielupes upju baseinu apgabala 
apsaimniekošanas plāns un plūdu riska pārvaldības plāns 
2016.-2021.g adam (apstiprināts ar vides aizsardzības un 
reģionālās
attīstības ministra 2015. gada 22. decembra rīkojumu 
Nr. 378);
183
 Ventas upju baseinu apgabala apsaimniekošanas 
plāns un plūdu riska pārvaldības plāns 2016.-2021. gadam 
(apstiprināts ar vides aizsardzības un reģionālās
attīstības 
ministra 2015. gada 22. decembra rīkojumu Nr. 378);
184
 Pašreiz atrodas izstrādes stadijā.
185
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. 
novembra Regula (EK) Nr. 
1221/2009
 par organizāciju brīvprātīgu 
dalību Kopienas vides vadības un audita
sistēmā (EMAS), kā arī 
par Regulas (EK) Nr. 
761/2001
 un Komisijas Lēmumu 
2001/681/EK
 
un 
2006/193/EK
 atcelšanu; 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?
uri=CELEX%3A32009R1221&qid=1606133672631
186
 FAO. 2019. The State of Food and Agriculture 
2019. Moving forward on food loss and waste reduction. 
Rome.
187
 FAO, 2018. The State of Food Security and 
Nutrition in the World: Building climate resilience for food 
security and nutrition. Rome.
188
 FUSIONS, 2016. Estimates of European food 
waste levels. Stockholm. p.4.
189
 FUSIONS, 2016. Estimates of European food 
waste levels. Stockholm.
190
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
191
 Valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību 
"Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs". 
2020.gadā iesniegtās siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas
kopsavilkums.
192
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. 
novembra Direktīva 
2008/98
/EK par atkritumiem un par dažu 
direktīvu atcelšanu 
https://eur-lex.europa.eu/legal-
content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:02008L0098-20180705&from=LV
193
 Latvijas Bioekonomikas stratēģija 2030 
Latvijai.https://www.llu.lv/sites/default/files/2018-07/Bioeconomy_Strategy_Latvia_LV.pdf
194
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 
2018/851
 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 
2008/98
 
par atkritumiem 
https://eur-lex.europa.eu/legal-
content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L0851&from=EN
213
/
276
195
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 
178/2002
 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas 
aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības,
izveido 
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras 
saistībā ar pārtikas nekaitīgumu 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?
uri=CELEX%3A32002R0178
196
 Pie pārtikas nepieder dzīvnieku barība, dzīvi 
dzīvnieki (ja vien tie nav sagatavoti laišanai tirgū patēriņam 
cilvēku uzturā), augi pirms novākšanas, zāles,
kosmētiskie 
līdzekļi, tabaka un tabakas izstrādājumi, narkotiskās vai 
psihotropās vielas, kā arī atliekas un piesārņotāji.
197
 2011. gada 19. aprīļa MK noteikumi Nr. 302 
"
Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras 
padara atkritumus bīstamus
". 
https://likumi.lv/ta/id/229148-
noteikumi-par-atkritumu-klasifikatoru-un-ipasibam-kuras-padara-atkritumus-bistamus
198
 Pārtikas atkritumu mērīšana, Pārtikas 
atkritumu mērīšanas rokasgrāmata. 2020, VARAM
199
 FAO. 2019. The State of Food and Agriculture 
2019. Moving forward on food loss and waste reduction. Rome. 
p.16.
200
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021. -2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
201
 Turpat
202
 S IA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf
203
 Komisijas deleģētais lēmums (ES) 
2019/1597
 
(2019. gada 3. maijs), ar ko attiecībā uz vienveidīgai PA 
līmeņu mērīšanai paredzētu vienotu metodiku un
obligātām 
kvalitātes prasībām papildina Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 
2008/98
/EK. 
Pieejams:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?
uri=CELEX:32019D1597
204
 
Pieejams:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:02002R0178-20190726&from=LV
205
 
Pieejams:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1597751450629&uri=CELEX:02011R0142-20200630
206
 PA pārstrādes nosacījumu izstrāde to 
turpmākai pārstrādei, izmantojot biotehnoloģijas", Biedrība 
"Latvijas
Atkritumu saimniecības asociācija", 2016. Pieejams: 
https://www.lvafa.gov.lv/faili/materiali/petijumi/2015/2015_382.pdf
207
 
Pieejams:https://www.europarl.europa.eu/at-your-service/lv/be-heard/eurobarometer
208
 EK, 2015. Flash EB 425: PA un derīguma 
termiņa marķējumi.
209
 EK, 2013. Flash EB 388: Eiropiešu attieksme 
pret atkritumu apsaimniekošanu un resursu efektivitāti.
210
 EK, 2019. EB 2019 - Wave EB 91.3: Pārtikas 
drošība ES.
214
/
276
211
 SIA "Rimi Latvia" un Pētījumu centrs SKDS, 
2019. Aptauja par Latvijas iedzīvotāju pārtikas iegādes un 
efektīva patēriņa paradumiem.
https://nra.lv/ekonomika/latvija/296350-divas-tresdalas-latvijas-iedzivotaju-medz-izmest-partikas-produktus-atkritumos.htm
212
 
Pieejams:http://publications.europa.eu/resource/cellar/36e14356-b93f-11e7-a7f8-01aa75ed71a1.0013.03/DOC_1
213
 2020. gada 18. augusta MK noteikumi Nr.5 14 
"
Prasības pārtikas izplatīšanai pēc minimālā derīguma termiņa 
beigām
"
214
 
Atkritumu apsaimniekošanas likums
215
 Ieteikumi rīcībai pārtikas izšķērdēšanas 
novēršanas jomā, 2019. Pieejams: 
https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/fs_eu-
actions_action_platform_key-recs_lv.pdf?wtclear=laco
216
 Numerācija tabulā atbilst 
10.3 nodaļā
 
sniegtajai pasākumu apraksta numerācijai (apakšnodaļu 
numerācijai)
217
 Šajā tabulā jēdziens "esošā budžeta ietvaros" 
ir jāsaprot kā jēdziens "pamatbudžeta bāzes izdevumu 
pamatfunkciju īstenošanai ietvaros"
218
 SIA "GatewayBaltic",2020. "Investīciju 
vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 
2021.-2028.gadam", materiāli.
219
 Circular Plastics Alliance: 100+ signatories 
commit to use 10 million tons of recycled plastic in new 
products by 2025. Pieejams:
https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_19_5583 
(SIA "GatewayBaltic", 2020).
220
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
221
 Plāna pasākumu numuri ir atbilstoši šīs 
nodaļas 9.3. tabulai
222
 Plāna pasākumu numuri ir atbilstoši šīs 
nodaļas 9.3. tabulai
223
 Plāna pasākumu numuri ir atbilstoši šīs 
nodaļas 9.3. tabulai
224
 SIA "Geo Consultants", 2020. Pētījums 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei" (IL/57/2020),
pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/sites/varam/files/content/investiciju-vajadzibu-izvertejums-aavp-2021_2028-geoconsultants-2020.pdf 
, turpmāk tekstā - SIA, Geo
Consultants, 2020
225
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
226
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
227
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021-028.gadam" (IL/118/2019),
215
/
276
materiāli.
228
 Lursoft datu bāze. Pieejams: 
https://nace.lursoft.lv/
229
 Lursoft datu bāze. Pieejams: 
https://nace.lursoft.lv un tālākais meklējums pēc koda 95.2 
https://inkomercsk.lv/lv/pakalpojumi/serviss/
230
 LASA. Vērtēs iedzīvotāju sadzīves lietu 
kalpošanas laika pagarinājuma iespējas. Pieejams; 
http://www.lasa.lv/vertes-iedzivotaju-sadzives-lietu-kalposanas-laika-
pagarinajuma-iespejas/
231
 Pasaules Dabas fonds. Aicinām aizpildīt 
aptauju par sadzīves priekšmetu mūža pagarinājumu. Pieejams; 
https://lv-pdf.panda.org/zinas_jaunumi/?230611/Aicinm-
aizpildt-aptauju-par-sadzves-priekmetu-ma-pagarinjumu
232
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
233
 CSDD. Reģistrēto, pirmoreiz reģistrēto un 
norakstīto transportlīdzekļu skaits (pēc CSDD darbinieka 
papildus sniegtās informācijas dati, "Pirmā reģistrācija",
papildināti ar rindu "Jauni transporta līdzekļi" visās 
transportlīdzekļu grupās) (skatīts 09.08.2020). Pieejams: 
https://www.csdd.lv/transportlidzekli/registreto-
transportlidzeklu-skait
234
 Firmas.lv. TOP 5 uzņēmumu 2018. gada neto 
apgrozījuma īpatsvars. Auto noma: vieglie-auto (skatīts 
09.08.2020). Pieejams:
https://www.firmas.lv/lbgpp/2019/raksti/auto-noma-vieglie-auto
235
 Firmas.lv. TOP 5 uzņēmumu 2018. gada neto 
apgrozījuma īpatsvars. Autobusu un mikroautobusu noma (skatīts 
09.08.2020). Pieejams:
https://www.firmas.lv/lbgpp/2019/raksti/autobusu-mikroautobusu-noma
236
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
237
 CSP. AT051m "Eksports un imports pa valstīm, 
valstu grupām un teritorijām (kg) - Kombinētā nomenklatūra, 
Preču plūsma un Laika periods" (skatīts
25.08.2020). Pieejams: 
https://www.csb.gov.lv/lv/statistika/statistikas-temas/areja-tirdznieciba/apkopojums/tabulas/at051m/eksports-un-imports-pa-kombinetas
238
 Neto eksports (Xn) - eksports mīnus 
imports.
239
 SIA "Geo Consultants" apkopojums pēc CSP 
AT-51m datiem.
240
 SIA "Geo Consultants" apkopojums pēc CSP 
AT-51m datiem.
241
 Avots: Latvijas Zaļais Punkts. 
Tekstilmateriālu šķirošanas sistēmas izveide Latvijā.
242
 Plastics in a circular economy. Opportunities 
and challenges. Pieejams:
https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2017/603940/EPRS_BRI(2017)603940_EN.pdf
216
/
276
243
 Datu avots pieejams: 
https://infogram.com/darbibas-raditaji-16_17_18-1hd12y1z1q1w2km?live
244
 VVD Apsaimniekotāju sniegtā informācija par 
atkritumu apsaimniekošanu 2018.g.
245
 Which is Better For The Environment? Glass or 
Plastic? Pieejams: 
https://goingzerowaste.com/blog/which-is-better-for-the-environment-glass-or-plastic/
246
 Atsevišķu otrreizēji izmantojamu plastmasu 
pārstrādes produktu gala statusa noteikšana, Atskaite, projekta 
1-08/209/2018 izpildei, Latvijas Atkritumu
saimniecības 
asociācija,2018
247
 WRAP Final Project Report. An assessment of 
the technical, environmental and economic viability of 
recycling domestic mixed plastics packaging waste in the
UK. 
2008. 78 pp.
248
 Electronic Waste: A Growing Concern in 
Today's Environment. Pieejams: 
https://www.hindawi.com/journals/ecri/2011/474230/
249
 ES Direktīvas A 
2012/19/ES
 (2012. gada 4. 
jūlijs) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem. 
Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/LSU/?
uri=celex:32012L0019
250
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019),
materiāli.
251
 Klasifikācija ir pieejama: 
https://likumi.lv/ta/id/229148-noteikumi-par-atkritumu-klasifikatoru-un-ipasibam-kuras-padara-atkritumus-bistamus
252
 SIA "GatewayBaltic", 2019. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028.gadam" (IL/118/2019)
materiāli.
253
 Plāna pasākumu numuri ir atbilstoši šīs 
nodaļas 6.1. tabulai
254
 Plāna pasākumu numuri ir atbilstoši šīs 
nodaļas 9.4. tabulai
255
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. 
novembra Direktīva 
2008/98
/EK par atkritumiem un par dažu 
direktīvu atcelšanu; 
https://eur-lex.europa.eu/legal-
content/LV/TXT/?qid=1601731573879&uri=CELEX%3A02008L0098-20180705
256
 Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. 
decembra Direktīva 
94/62/EK
 par iepakojumu un izlietoto 
iepakojumu; 
https://eur-lex.europa.eu/legal-
content/LV/TXT/?qid=1601735267352&uri=CELEX:01994L0062-20180704
257
 Padomes Direktīva 1999. gada 26. aprīļa 
Direktīva 
1999/31/EK
 par atkritumu poligoniem; 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?
qid=1601735313762&uri=CELEX:01999L0031-20180704
258
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. 
jūnija Direktīva 
2008/56/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas 
rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas
pamatdirektīva); 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1601735396683&uri=CELEX:02008L0056-20170607
217
/
276
259
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. 
oktobra Direktīva 
2000/60/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas 
rīcībai ūdens resursu politikas jomā, 
https://eur-
lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1601735472905&uri=CELEX:02000L0060-20141120
260
 Plāns "Pasākumu programma laba jūras vides 
stāvokļa panākšanai 2016.-2020. gadā" (apstiprināts ar MK 
2016.gada 13. jūlija rīkojumu Nr. 393); Pieejams:
https://likumi.lv/ta/id/283518
261
 Daugavas upju baseinu apgabala 
apsaimniekošanas plāns un plūdu riska pārvaldības plāns 
2016.-2021.gadam(apstiprināts ar vides aizsardzības un 
reģionālās
attīstības ministra 2015. gada 17. novembra rīkojumu 
Nr. 335); Pieejams:
https://www.meteo.lv/fs/CKFinderJava/userfiles/files/Vide/Udens/Ud_apsaimn/UBA%20plani/Daugavas_upju_baseinu_apgabala_apsaimniekosanas_plans_2016_-
2021_g__final.pdf
262
 Gaujas upju baseinu apgabala apsaimniekošanas 
plāns un plūdu riska pārvaldības plāns 2016.-2021. gadam 
(apstiprināts ar vides aizsardzības un reģionālās
attīstības 
ministra 2015. gada 22. decembra rīkojumu Nr.378); Pieejams:
https://www.meteo.lv/fs/CKFinderJava/userfiles/files/Vide/Udens/Ud_apsaimn/UBA%20plani/Gaujas_upju_baseinu_apgabala_apsaimniekosanas_plans_2016_-
2021_g__final.pdf
263
 Lielupes upju baseinu apgabala 
apsaimniekošanas plāns un plūdu riska pārvaldības plāns 
2016.-2021. gadam (apstiprināts ar vides aizsardzības un 
reģionālās
attīstības ministra 2015. gada 22. decembra rīkojumu 
Nr. 378); Pieejams:
https://www.meteo.lv/fs/CKFinderJava/userfiles/files/Vide/Udens/Ud_apsaimn/UBA%20plani/Lielupes_upju_baseinu_apgabala_apsaimniekosanas_plans_2016-
2021_g_final2.pdf
264
 Ventas upju baseinu apgabala apsaimniekošanas 
plāns un plūdu riska pārvaldības plāns 2016.-2021.gadam 
(apstiprināts ar vides aizsardzības un reģionālās
attīstības 
ministra 2015. gada 22. decembra rīkojumu Nr. 378);
Pieejams:https://www.meteo.lv/fs/CKFinderJava/userfiles/files/Vide/Udens/Ud_apsaimn/UBA%20plani/Ventas_upju_baseinu_apgabala_apsaimniekosanas_plans_2016_-
2021_g__final.pdf
265
 Ministru kabineta 2017. gada 12. decembra 
noteikumi Nr. 737 "
Siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas un 
prognožu sagatavošanas nacionālās sistēmas
izveidošanas un 
uzturēšanas noteikumi
". Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/295801
266
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. 
maija Regula Nr. 
525/2013
 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu 
emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas
informācijas 
ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata 
pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 
280/2004/EK
 atcelšanu; Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-
content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A32013R0525&qid=1606480389950
267
 MK 2011. gada 12. jūlija noteikumi Nr. 564 
"
Noteikumi par atkritumu apsaimniekošanas valsts un 
reģionālajiem plāniem un atkritumu rašanās novēršanas valsts
programmu
"; Pieejami: https://likumi.lv/ta/id/233466 ; Valsts 
sekretāru sanāksme 2020.gada 12.novembrī ir izsludināts MK 
noteikumu projekts "Grozījumi Ministru
kabineta 2011. gada 12. 
jūlija noteikumos Nr. 564 "
Noteikumi par atkritumu 
apsaimniekošanas valsts un reģionālajiem plāniem un atkritumu 
rašanās novēršanas valsts
programmu
""(VSS - 966). Pieejams: 
http://tap.mk.gov.lv/lv/mk/tap/?pid=40494228
268
 
Atkritumu apsaimniekošanas likums
. Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/221378
269
 
Iepakojuma likums
. Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/57207
218
/
276
270
 MK 2014. gada 18. jūlija noteikumi Nr. 388 
"
Elektrisko un elektronisko iekārtu kategorijas un marķēšanas 
prasības un šo iekārtu atkritumu apsaimniekošanas
prasības un 
kārtība
". Pieejams: https://likumi.lv/ta/id/267716
271
 MK 2013. gada 2. aprīļa noteikumiem Nr. 184 
"
Noteikumi par atkritumu dalītu savākšanu, sagatavošanu 
atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un materiālu
reģenerāciju
". 
Pieejams: https://likumi.lv/ta/id/256092; VARAM mājas lapā ir 
publicēts MK noteikumu projekts "Grozījumi MK 2013. gada 2. 
aprīļa noteikumos Nr. 184
"
Noteikumi par atkritumu dalītu 
savākšanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un 
materiālu reģenerāciju
"", pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/lv/ministru-
kabineta-noteikumu-projeku-grozijumi-ministru-kabineta-2013-gada-2-aprila-noteikumos-nr-184-noteikumi-par-atkritumu-dalitu-savaksanu-sagatavosanu-atkartotai-
izmantosanai-parstradi-un-materialu-regeneraciju
272
 MK 2011. gada 27. decembra noteikumi Nr. 1032 
"
Atkritumu poligonu ierīkošanas, atkritumu poligonu un 
izgāztuvju apsaimniekošanas, slēgšanas un
rekultivācijas 
noteikumi
" Pieejams: https://likumi.lv/ta/id/242189; Valsts 
sekretāru sanāksmē 2020. gada 5. novembrī ir izsludināts MK 
noteikumu projekts "Grozījumi
Ministru kabineta 2011. gada 27. 
decembra noteikumi Nr. 1032 "
Atkritumu poligonu ierīkošanas, 
atkritumu poligonu un izgāztuvju apsaimniekošanas, slēgšanas un
rekultivācijas noteikumi
"; pieejams: 
http://tap.mk.gov.lv/lv/mk/tap/?pid=40493902
273
 MK 2011. gada 21. jūnija noteikumi Nr. 485 
"
Atsevišķu veidu bīstamo atkritumu apsaimniekošanas kārtība un 
prasības titāna dioksīda ražošanas iekārtu radīto
emisiju 
ierobežošanai, kontrolei un monitoringam
". Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/232554
274
 MK 2011. gada 22. februāra noteikumi Nr. 135 
"
Noteikumi par nolietotu transportlīdzekļu pārstrādi un 
apstrādes uzņēmumiem noteiktajām vides prasībām
".
Pieejams: 
https://likumi.lv/ta/id/226333
275
 MK 2010. gada 19. oktobra noteikumi Nr. 983 
"
Noteikumi par izlietotā iepakojuma reģenerācijas procentuālo 
apjomu, reģistrēšanas un ziņojumu sniegšanas
kārtību un 
iepakojuma definīcijas kritēriju piemērošanas piemēriem
". 
Pieejams: https://likumi.lv/ta/id/219851
276
 2020. gada 13. oktobrī uzsākta sabiedriskā 
apspriešana par politikas plānošanas dokumenta izstrādes 
procesu "Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns
2021.-2028.gadam". Sabiedriskā apspriešana norisināsies līdz 
2020. gada 21. novembrim. Pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/lv/politikas-planosanas-dokumentu-
sabiedriskas-apspriesanas
277
 Paziņojums par līdzdalības iespējām politikas 
plānošanas dokumenta "Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2021.-2028.gadam" izstrādes procesā (Uzziņa).
Publicēts 
14.10.2020. Termiņš 21.11.2020. Pieejams: 
https://mk.gov.lv/content/ministru-kabineta-diskusiju-dokumenti
278
 Paziņojums par Atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021. - 2028.gadam stratēģiskās ietekmes uz vidi 
novērtējuma vides pārskata un plānošanas
dokumenta nodošanu 
sabiedriskajai apspriešanai; Pieejams: 
https://www.vestnesis.lv/op/2020/200.DA3
279
 2020. gada 28. okobra videokonferences par 
Plāna projektu materiāli. Pieejami: 
https://www.varam.gov.lv/lv/galerija/atkritumu-apsaimniekosanas-valsts-plana-
2021-2028-gadam-un-ta-vides-parskata-sabiedriskas-apspriesanas-videokonference
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
1. pielikums
219
/
276
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānam
2021.-2028. gadam
Starptautiskie, ES līmeņa un 
Latvijas politikas plānošanas dokumenti, kuros izvirzīto mērķu 
sasniegšanu var
veicināt Plāna ieviešana
Nr.
p.k.
Politikas 
dokuments
Dokumenta
virsmērķis
Mērķi
Mērķa 
skaitliskā
vērtība
Rīcības 
virzieni
Starptautiskie un ES dokumenti
1.
ANO Ilgtspējīgas
attīstības 
mērķi
Transforming our
world: the 
2030
Agenda for
Sustainable
Development
1
Nosaka 17 ilgtspējīgas
attīstības mērķus un
169 apakšmērķus
pasaules ilgtspējīgai
attīstībai.
Mērķi līdzsvaroti trīs
dimensijās:
ekonomika, sociālie
aspekti un vide.
12. Nodrošināt
ilgtspējīgus 
patēriņa
paradumus un
ražošanas modeļus
 
12.1. Īstenot desmit gadu programmu kopumu par 
ilgtspējīgiem
patēriņa un ražošanas modeļiem, rīkojoties 
visām valstīm un
attīstītajām valstīm uzņemoties vadību, un 
ņemot vērā
jaunattīstības valstu attīstību un iespējas
12.2. Līdz 2030. gadam nodrošināt dabas resursu 
ilgtspējīgu
apsaimniekošanu un lietderīgu izmantošanu
12.3. Līdz 2030. gadam uz pusi samazināt pārtikas 
atkritumu
apjomu uz vienu iedzīvotāju mazumtirdzniecības un 
patēriņa
līmeņos un samazināt pārtikas zudumus ražošanas un 
piegādes
ķēdēs, tostarp zudumus pēc ražas novākšanas
12.4. Līdz 2020. gadam nodrošināt ķīmisko vielu un visu 
veidu
atkritumu apsaimniekošanu videi nekaitīgā veidā visā 
to dzīves
ciklā atbilstoši saskaņotajiem starptautiskajiem 
līgumiem un
ievērojami samazināt šādu vielu un atkritumu 
izlaišanu gaisā,
ūdenī un augsnē, tādējādi līdz minimumam 
samazinot to
nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību un 
apkārtējo vidi
12.5. Līdz 2030. gadam ievērojami samazināt radīto 
atkritumu
apjomu, īstenojot atkritumu novēršanas, 
mazināšanas, pārstrādes
un atkārtotas izmantošanas 
pasākumus
12.7. Veicināt ilgtspējīgu publiskā iepirkuma praksi 
saskaņā ar
valstu politikām un prioritātēm
12.8. Līdz 2030. gadam nodrošināt, ka cilvēkiem visā 
pasaulē ir
attiecīga informācija un izpratne par 
ilgtspējīgu attīstību un
dzīvesveidu saskaņā ar dabu
12.a Atbalstīt jaunattīstības valstis to zinātniskās un
tehnoloģiskās spējas stiprināšanā, lai pārorientētos uz
ilgtspējīgākiem patēriņa un ražošanas modeļiem
Ietver iniciatīvas visam produktu aprites ciklam - no 
izstrādes un
ražošanas līdz patēriņam, remontam, 
otrreizējai izmantošanai,
pārstrādei un resursu atgriešanai 
ekonomikā. Plānā uzmanība
pievērsta tādām resursietilpīgām 
nozarēm kā elektronikas un
220
/
276
2.
Jauns aprites
ekonomikas 
rīcības
plāns ceļā uz
klimatneitrālu un
konkurētspējīgu
ekonomiku, 2020
2
Par tīrāku un
konkurētspējīgāku
Eiropu
 
 
plastmasas ražošana, 
tekstilrūpniecība un būvniecība. Tā
pasākumi vieno aprites 
ekonomikas un sociālās ekonomikas
mērķus, veidojot 
nosacījumus jaunu darbavietu radīšanai, atbalstot
zaļo 
pāreju un sociālo iekļautību. Plāns iezīmē pasākumus
prasmju uzlabošanai un partnerību stiprināšanai
ILGTSPĒJĪGU PRODUKTU RĪCĪBPOLITIKAS SATVARS:
- Ilgtspējīgu produktu izstrāde
- Patērētāju un publisko iepircēju iespēcināšana
- Apritīgums ražošanas procesos
GALVENĀS PRODUKTU VĒRTĪBU ĶĒDES:
- Elektronika un IST
- Akumulatori un transportlīdzekļi
- Iepakojums
- Plastmasa
- Tekstilizstrādājumi
- Būvniecība un ēkas
- Pārtika, ūdens un barības vielas
MAZĀK ATKRITUMU, VAIRĀK VĒRTĪBAS:
- Pilnveidota atkritumu apsaimniekošanas politika, kas 
sekmē
atkritumu rašanās novēršanu un apritīgumu
- Labāka aprite no piesārņojuma brīvā vidē
- Labi funkcionējoša ES otrreizējo izejvielu tirgus 
izveide
- Atkritumu eksports no ES un tās problemātika
3.
Eiropas stratēģija
attiecībā 
uz plastmasu
aprites ekonomikā,
2019
3
Samazināt
plastmasas radīto
piesārņojumu un tā
kaitīgo ietekmi uz
mūsu dzīvi un 
vidi.
Vieda, inovatīva un
ilgtspējīga plastmasas
rūpniecība, kur
izstrādē un ražošanā
tiek ievērotas
atkalizmantošanas,
remontēšanas un
pārstrādes vajadzības,
kura rada izaugsmi un
Vēlākais 2030. gadā
visi ES 
tirgū laistie
plastmasas
iepakojumi ir vai nu
atkalizmantojami, vai
rami izmaksefektīvā
veidā.
Vēlākais 2030. gadā
vairāk 
nekā puse
Eiropā radušos
plastmasas atkritumu
tiek 
pārstrādāti. Dalītā
plastmasas atkritumu
savākšana sasniedz
ļoti augstu līmeni.
Plastmasas
iepakojuma atkritumu
pārstrāde sasniedz
līmeni, kas
 
Galvenie pasākumi, kas īstenojami, lai uzlabotu plastmasas
pārstrādes ekonomiku un kvalitāti Valsts un reģionālās 
iestādes
tiek rosinātas:
1) publiskajā iepirkumā priekšroku dot atkalizmantojamai 
un
pārstrādātai plastmasai;
2) labāk izmantot nodokļu instrumentus un citus 
ekonomiskos
instrumentus
4
, lai:
- sniegtu atlīdzību par pārstrādātās plastmasas 
izmantošanu un
veicinātu atkalizmantošanu un pārstrādi, 
nevis apglabāšanu
poligonos un sadedzināšanu,
- kāpinātu plastmasas atkritumu dalīto savākšanu un 
uzlabotu
veidu, kādā tas tiek darīts;
3) apspriežoties ar attiecīgo nozaru pārstāvjiem, 
ieviest labi
izstrādātas PRA shēmas un/vai depozītu 
sistēmas;
4) uzņemties brīvprātīgas saistības, lai palīdzētu 
sasniegt
stratēģijas mērķus, jo īpaši attiecībā uz 
pārstrādātās plastmasas
izmantošanu
Galvenie pasākumi, kas īstenojami, lai ieguldījumus un 
inovāciju 
221
/
276
darbvietas 
Eiropā un
palīdz samazināt ES
siltumnīcefekta gāzu
emisijas 
un atkarību
no fosilā kurināmā
importa.
pielīdzināms citu
iepakojuma 
materiālu
pārstrādes līmenim.
Līdz 2030. gadam
šķirošanas 
un
pārstrādes jauda ir
četrkāršojusies
salīdzinājumā ar 
2015.
gadu, radot 200 000
jaunu darbvietu visā
Eiropā.
Galvenie pasākumi, kas īstenojami, lai ieguldījumus un 
inovāciju
piesaistītu aprites ekonomikai atbilstošiem 
risinājumiem//Valsts,
reģionālās un vietējās iestādes tiek 
rosinātas:
- labāk izmantot ekonomikas instrumentus, jo īpaši lai 
palielinātu
izmaksas, kas saistītas ar apglabāšanu 
poligonos un
sadedzināšanu, un veicināt plastmasas 
atkritumu pārstrādi un
novēršanu;
- vairāk izmantot publisko iepirkumu un finansējumu, lai 
ar to
atbalstītu plastmasas atkritumu novēršanu un 
plastmasas
pārstrādi.
4.
Jaunā Eiropas
industriālā 
stratēģija
5
Globāli
konkurētspējīgai, 
zaļai
un digitālai Eiropai
 
 
Eiropas industriālās pārveides pamatelementi:
- Nozarei vajadzīga noteiktība: jāveido padziļināts un 
digitālāks
vienotais tirgus
- Jāiestājas par visā pasaulē vienlīdzīgiem konkurences
apstākļiem
- Jāatbalsta rūpniecība virzībā uz 
klimatneitralitāti
- Jāveido pilnīgāka aprites ekonomika
- Rūpniecība jāiedvesmo inovēt
- Kvalifikācijas paaugstināšana un pārkvalificēšanās
- Investīcijas un pārkārtošanās finansēšana
5.
Eiropas zaļais 
kurss
6
pārveidot ES par
taisnīgu un 
pārticīgu
sabiedrību ar
mūsdienīgu resursu
efektīvu un
konkurētspējīgu
ekonomiku, kurā SEG
neto emisijas 2050.
gadā samazinātos līdz
nullei un ekonomiskā
izaugsme būtu
atsaistīta no resursu
patēriņa
 
 
Izaugsmes veicināšanai un tās atsaistīšanai no dabas 
resursu
izmantošanas un aprites ekonomikas kā izaugsmes 
potenciāla
izmantošanai nepieciešama saskaņotība un aprites 
ekonomikas
principu integrēšana dažādu nozaru politikās.
- Stimulēt rūpniecību pāriet uz nepiesārņojošu aprites 
ekonomiku,
pievēršoties zaļai un digitālai pārveidei 
rūpniecības attīstībā;
- Tiekties uz nulles piesārņojumu ar mērķi panākt no 
toksiskām
vielām brīvu vidi;
- "No lauka līdz galdam"
7
: izveidot taisnīgu, 
veselīgu un vidi
saudzējošu pārtikas aprites sistēmu 
u.c.
6.
OECD
rekomendācijas par
resursu produktivitāti
8
 
 
 
Ieviest rīcībpolitikas, kuru rezultātā tiek nodrošināts, 
ka:
- tiek samazināts atkritumu daudzums, īstenojot 
atkritumu
novēršanas, mazināšanas, pārstrādes un atkārtotas
izmantošanas pasākumus;
- ķīmiskās vielas un visu veidu atkritumi tiek 
apsaimniekoti videi
nekaitīgā veidā;
- pārtika tiek izmantota lietderīgi un tiek novērsti 
pārtikas zudumi
222
/
276
resursu produktivitāti
8
visā pārtikas ķēdē, ieskaitot ražošanu un 
piegādi;
- ražošana uzņēmumos ir ilgtspējīga, ko nodrošina 
standarti un
ziņošana;
- ilgtspējīgi mājsaimniecību un indivīdu uzvedības un 
patēriņa
modeļi
Nacionālie attīstības plānošanas dokumenti
1.
Latvijas ilgtspējīgas
attīstības stratēģija
līdz 2030. gadam
Stratēģija "Latvija
2030" kā 
metodi
izmanto kapitālu -
nacionālo bagātību jeb
vērtību - 
pieeju.
Apzinot globālās
attīstības tendences
un 
izaicinājumus,
stratēģija nosaka
Latvijas ilgtermiņa
attīstības prioritātes
un iesaka risinājumus
efektīvai un 
ilgtspējīgai
mūsu rīcībā esošā
kultūras, dabas,
ekonomikas 
un
sociālā kapitāla
izmantošanai, jo īpaši
izceļot Latvijas
pamatvērtību -
cilvēkkapitālu
Mērķis attiecībā uz
dabu kā 
nākotnes
kapitālu:
Būt ES līderei dabas
kapitāla saglabāšanā,
palielināšanā un
ilgtspējīgā
izmantošanā.
Daba kā kapitāls
nākotnei, 
2030.
gads:
- Pārstrādāto
atkritumu īpatsvars
(%no savāktajiem
atkritumiem gadā)
- >80%
 
Mērķa vērtības
2027:
- Sadzīves
atkritumu
Daba un vide - "Zaļais kurss":
- Oglekļa mazietilpīga, resursu efektīva un klimatnoturīga 
attīstība,
lai Latvija sasniegtu klimata, enerģētikas, 
gaisa piesārņojuma
samazināšanas, ūdeņu stāvokļa 
uzlabošanās un atkritumu
apsaimniekošanas nacionālos mērķus 
un nodrošinātu vides
kvalitātes saglabāšanu un uzlabošanu 
un īstenotu drošas un
kvalitatīvas, tai skaitā bioloģiskas 
pārtikas apriti, kā arī dabas
resursu ilgtspējīgu 
izmantošanu.
4. 
Priorita
̄
te "Kvalitati
̄
va dzi
̄
ves vide un teritoriju 
atti
̄
sti
̄
ba"
10. Ri
̄
ci
̄
bas virziens "Daba 
un Vide"
Nr. 285: Vietējo resursu efektīvāka izmantošana, t.sk. 
ekodizaina
principu piemērošana un aprites ekonomikas 
ieviešana dažādos
tautsaimniecības sektoros, jo īpaši 
sasniedzot augstāku standartu
un inovāciju izmantošanu 
pārtikas apritē un dzīvnieku veselībā
saskaņā ar "vienas 
veselības" principu, kā arī panākot
223
/
276
2.
Nacionālais attīstības
plāns 
2021.-2027.
gadam
Paradumu maiņa -
ceļš uz 
attīstību
 
atkritumu
pārstrādes līmenis:
60%
- Radītais sadzīves
atkritumu
daudzums uz
iedzīvotāju: 450 
kg
- Radītais bīstamo
atkritumu
daudzums: 100
tūkst.t.
-
bezatkritumu ražošanas 
jomas tautsaimniecībā
Nr. 292: Sabiedrības uzvedības modeļu un paradumu maiņas
veicināšana, izpratnes veidošana par vidi un ilgtspējīgu 
dabas
resursu apsaimniekošanu
Nr. 287: Atkritumu rašanās un apglabājamo atkritumu
samazināšana un atkritumu pārstrādes un reģenerācijas 
īpatsvara
palielināšana, īpaši akcentējot notekūdeņu dūņu 
apstrādi un
bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādes un to 
reģenerācijas
īpatsvara un jaudas palielinājumu
12. Ri
̄
ci
̄
bas virziens 
"Li
̄
dzsvarota reg
iona
̄
la
̄
 atti
̄
sti
̄
ba"
Nr. 332: Uzņēmējdarbību sekmējošas publiskās 
infrastruktūras
izveide, balstoties uz teritoriju 
attīstības plānošanas dokumentos
noteikto teritoriju 
specializāciju un aktuālo privāto investoru
pieprasījumu, 
lai motivētu reģionos veidot jaunus produktus un
pakalpojumus, paaugstināt produktivitāti, dažādot
uzņēmējdarbību, izmantot inovācijas un kompetenču pārneses
iespējas un piesaistīt kvalificētu darbaspēku
3. Priorita
̄
te "Uzne
̄
mumu 
konkure
̄
tspe
̄
ja un materia
̄
la
̄
labkla
̄
ji
̄
ba"
7. Ri
̄
ci
̄
bas virziens "Produktivitāte, inovācija un 
eksports"
Nr. 206: Produktivitāti paaugstinošu darbību 
atbalstīšana privātajā
sektorā augsto tehnoloģiju 
pielietošanai arī ārpus RIS3 nozarēs
industrijas 
transformācijai
3.
Latvijas stratēģija
klimatneitralitātes
sasniegšanai līdz
2050. gadam
Stratēģijas virsmērķis:
Latvijas
klimatneitralitāte 2050.
gadā
1) SEG emisiju
samazināšana 
visos
tautsaimniecības
sektoros;
2) CO2 piesaistes
palielināšana.
- SEG emisijas
(bez ZIZIMM):
2030. g - 65% (pret
1990. g.); 2040. g.
- 85% (pret 1990.
g.); 2050. g.
klimatneitralitāte.
- CO2 piesaiste un
SEG 
emisijas
ZIZIMM sektorā:
2030.g. ≤1047 kt
CO2ekv.
(emisijas); 2040. g.
Neto "0" emisijas;
2050. g.
Klimatneitralitāte.
- Virzība uz
klimatneitraliāti
(kopejās SEG
Ilgtspējīgs patēriņš un ražošana:
- Tiek izmantotas tikai klimatam un videi draudzīgākās 
ķīmisko
vielu alternatīvas
- Nav atkritumu, ir tikai izejvielas
- Sabiedrība ir mainījusi savus paradumus, iedzīvotāju
pieprasījums veicina plašāku videi draudzīgāku preču un
pakalpojumu piedāvājumu tirgū
224
/
276
emsiijas, iekļaujot
ZIZIMM): 
2030. g. -
38% (pret 1990.
g.); 2040. g. -76%
(pret 1990. 
g.);
2050. g.
klimatneitralitāte.
4.
Nacionālais
enerģētikas un 
klimata
plāns periodam līdz
2030. gadam
Plāna ilgtermiņa
mērķis ir, 
uzlabojot
enerģētisko drošību un
sabiedrības labklājību,
ilgtspējīgā,
konkurētspējīgā,
izmaksu efektīvā,
drošā un uz 
tirgus
principiem balstītā
veidā veicināt
klimatneitrālas
tautsaimniecības
attīstību.
1) Veicināt resursu
efektīvu 
izmantošanu,
kā arī to
pašpietiekamību un
dažādību;
2) Nodrošināt resursu,
un it 
īpaši fosilu un
neilgtspējīgu resursu,
patēriņa būtisku
samazināšanu un
vienlaicīgu pāreju uz
ilgtspējīgu,
atjaunojamu un
inovatīvu resursu
izmantošanu,
nodrošinot 
vienlīdzīgu
pieeju
energoresursiem
visām sabiedrības
grupām;
3) Stimulēt tādas
pētniecības 
un
inovāciju attīstību, kas
veicina ilgtspējīgas
enerģētikas sektora
attīstību un klimata
pārmaiņu 
mazināšanu.
Mērķa vērtība uz
2030 
[atlasīti]:
- Kopējais SEG
emisiju
samazinājums (%
pret 1990.g): - 65%
- AE īpatsvars
enerģijas
galapatēriņā: 50%
- Kumulatīvs
enerģijas
galapatēriņa
ietaupījums: 73,7
PJ (20'472,02
GWh; 1760,28
ktoe)
- Katru gadu
renovētas 3% no
tiešās pārvaldes
ēku platības (kopā
renovēti): 500'000
m2
- Īpatnējais
siltumenergijas
patēriņš ēkās
apkurei: 120
kWh/m2/gadā
1. Ēku energoefektivitātes uzlabošana;
2. Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē un
rūpniecībā;
3. Ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas veicināšana
elektroenerģijās ražošanā;
4. Ekonomiski pamatotas enerģijas pašražošanas un 
pašpatēriņa
veicināšana;
5. Energoefektivitātes uzlabošana, alternatīvo degvielu 
un AER
tehnoloģiju izmantošanas veicināšana transportā;
6. Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības 
mazināšana,
pilnīga enerģijas tirgu integrācija un 
infrastruktūras modernizācija;
7. Atkritumu un notekūdeņu apsaimniekošanas 
efektivitātes
uzlabošana un SEG emisiju samazināšana
8. Resursu efektīva izmantošana un SEG emisiju 
samazināšana
lauksaimniecībā;
9. Ilgtspējīga resursu izmantošana un SEG emisiju 
samazināšana
un CO2 piesaistes palielināšana zemes 
izmantošanas, zemes
izmantošanas maiņas un mežsaimniecības 
sektorā;
10. Fluorēto siltumnīcefekta gāzu (F-gāzu) izmantošanas
samazināšanas veicināšana;
11. Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un draudzīguma 
pievilcīguma
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām 
uzlabošana;
12. Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes
veicināšana.
Rezultatīvie
rādītāji:
1) Pieaugusi
resursu
produktivitāte un
pārvaldība (no 0,90
euro/kg uz 1,55
euro/kg);
1) Pāreja no atkritumu apsaimniekošanas uz resursu
apsaimniekošanu; 
225
/
276
5.
Rīcības plāns pārejai
uz 
aprites ekonomiku
2020.-2027. gadam
Aprites ekonomikas
ieviešana 
un attīstība
Latvijā, veidojot
konkurētspējīgu,
iekļaujošu 
un
ilgtspējīgu valsts
tautsaimniecību.
 
2) Pieaugusi
otrreizējo resursu
un preču
izmantošana (no
6,6 % 50 uz 11,0
%);
3) Pieaugusi
sabiedrības
izpratne un
iesaiste aprites
ekonomikas
ieviešanā
(Eurobarometer
u.c. aptauju
rezultāti).
2) Resursu produktivitātes uzlabošana visās 
tautsaimniecības
nozarēs;
3) Priekšnoteikumu veidošana preču otrreizējai 
izmantošanai;
4) Pārejas no preču pirkšanas uz pakalpojumiem 
veicināšana;
5) Materiālu, procesu un atkritumu pārvaldības 
uzlabošana
prioritārajās nozarēs;
6) Pašvaldību lomas stiprināšana aprites ekonomikas 
principu
ieviešanā;
7) Sabiedrības iesaiste, informēšana un izglītošana.
6.
Latvijas
Bioekonomikas
stratēģija laikposmam
līdz 2030. gadam
 
 
 
Pārtikas industrijas attīstības iespējas, pievienojot 
Latvijā
saražotajai izejvielai lielāku vērtību Latvijā, ir:
1) kvalitatīvu produktu ražošanā
2) funkcionālas pārtikas
9
 ieguvē un 
ražošanā;
3) inovatīvu produktu izstrādē un ražošanā.
Tāpat ir svarīgi racionālāk izmantot izejvielas un 
saražoto pārtiku,
samazinot un apdomīgāk izmantojot radušos 
izejvielu un pārtikas
atkritumus.
5.4.8. Biomasas izmantošana enerģijas ieguvei, pēc 
iespējas
izmantojot kaskadēšanas principu
Lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas
blakusproduktus un atkritumproduktus, ko nevar izmantot 
pārtikas
ražošanā un kokapstrādē vai citu augstas 
pievienotās vērtības
produktu ražošanā, var izmantot 
enerģijas ieguvei, tādējādi
aizstājot fosilos 
energoresursus. Tajā pašā laikā ir jāizmanto
efektīvas 
tehnoloģijas, kas samazina gaisa piesārņojumu.
5.5.5. Bioresursu racionālas izmantošanas principu 
ieviešana
iedzīvotāju paradumos
Līdz ar iedzīvotāju skaita un ienākumu pieaugumu pasaulē
prognozējama pārtikas pieprasījuma palielināšanās un 
iedzīvotāju
ēšanas paradumu maiņa, palielinoties arī 
dzīvnieku izcelsmes un
pārstrādātu produktu patēriņam.. 
Katru gadu mājsaimniecībās
ievērojama pārtikas daļa tiek 
izšķērdēta un nonāk atkritumos.
Tāpēc ir nepieciešams 
sabiedrību izglītot, lai veicinātu atbildīgu
pārtikas 
patēriņu un iedzīvotāju paradumu maiņu, tostarp
samazināt 
pārtikas pārpalikumu rašanos.
Būtu jāizvērtē nosacījumi pārtikas produktu pēc termiņa 
226
/
276
"ieteicams līdz" beigām ziedošanai sociāli mazāk 
aizsargātajiem
iedzīvotājiem.
1
 ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi. Pieejams: 
https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/
2
 EK 2020. gada 11. marta paziņojums Eiropas 
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 
komitejai un Reģionu komitejai. "Jauns aprites
ekonomikas 
rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku 
Eiropu."COM(2020) 98 final. Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?
qid=1583933814386&uri=COM:2020:98:FIN
3
 Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, 
Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai "Eiropas stratēģija attiecībā uz
plastmasu 
aprites ekonomikā". COM/2018/028 galīgā redakcija. Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0028&from=lv
4
 Jebkuri lēmumi saistībā ar izmaiņām nodokļu 
politikā tiks izvērtēti kompleksi kopā ar pārējām potenciālajām 
nodokļu izmaiņām.
5
 ES Rūpniecības stratēģija. 
Pieejams:https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-industrial-strategy_lv
6
 Eiropas zaļais kurss. Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=EN
7
 Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, 
Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai Stratēģija "No lauka līdz galdam".
Taisnīgas, 
veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā. 
COM/2020/381 galīgā redakcija. Pieejams: 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?
qid=1590404602495&uri=CELEX%3A52020DC0381
8
 OECD Council Recommendation on Resource 
productivity. C(2008)40. Pieejams: 
https://www.oecd.org/env/40564462.pdf
9
 Jēdzienu "funkcionāls" lieto, lai aprakstītu 
pārtikas produktus un dzērienus, kuriem ir pievienoti vitamīni, 
minerālvielas, bioloģiski aktīvas sastāvdaļas vai citas
vielas, 
kuras var labvēlīgi ietekmēt veselību.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
2. pielikums
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānam
2021.-2028. gadam
Sasniedzamie rezultāti atsevišķiem 
atkritumu veidiem un atkritumu plūsmām, kas izriet no ES 
direktīvu
prasībām
Direktīva
Sasniedzamie rezultatīvie rādītāji
Sasniedzamie
227
/
276
Direktīva
Sasniedzamie rezultatīvie rādītāji
termiņi
Eiropas 
Parlamenta un Padomes
2008.gada 19.novembra Direktīva
2008/98
/EK par atkritumiem un par
dažu direktīvu 
atcelšanu
izveido dalītas savākšanas 
sistēmas tekstilmateriāliem (11. panta 1. punkta trešā 
rindkopa)
līdz 2025. gada 1.
janvārim
atkārtotai izmantošanai 
sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu 
palielināt vismaz līdz 55%
pēc masas; (11. panta 2. daļas 
c)apakšpunkts)
līdz 2025. gadam
atkārtotai izmantošanai 
sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu 
palielināt vismaz līdz 60%
pēc masas; (11. panta 2. daļas 
d)apakšpunkts)
līdz 2030. gadam
atkārtotai izmantošanai 
sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu 
palielināt vismaz līdz 65%
pēc masas (11. panta 2. daļas 
e)apakšpunkts).
līdz 2035. gadam
izveido dalīto savākšanu 
mājsaimniecībās radītajām bīstamo atkritumu frakcijām (20. 
panta 1. punkts)
2025. gada 1,
janvāris
bioloģiskie atkritumi ir vai nu 
atdalīti un pārstrādāti rašanās vietā, vai savākti dalīti un 
nav sajaukti ar
citiem atkritumu veidiem.(22. panta 1. 
punkts)
2023. gada 31.
decembris
līdz vismaz 70% pēc svara 
palielināt nebīstamo būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu, 
kas nav
atkritumu saraksta 17 05 04 kategorijā definētie 
dabiskie materiāli, sagatavošanu atkārtotai
izmantošanai, 
pārstrādei un citai materiālai reģenerācijai, tostarp 
aizbēršanai, izmantojot atkritumus kā
citu materiālu 
aizstājējus
Visā plāna darbības
laikā
Padomes 1999. gada 26. aprīļa
direktīva 
1999/31/EK
 par atkritumu
poligoniem
Poligonos apglabāto sadzīves 
atkritumu īpatsvars ir samazinājies līdz 10% no kopējā radīto 
sadzīves
atkritumu daudzuma (pēc svara) vai ir vēl mazāks. 
(5. panta 5. punkts).
2035. gads
Eiropas 
Parlamenta un Padomes 1994.
gada 20. decembra Direktīva 
94/62/EK
par iepakojumu un izlietoto iepakojumu
Pārstrādāt 60% no izlietotā iepakojuma (6. panta 11. punkta 
f) apakšpunkts) un sasniegt šādus
minimālos reģenerācijas 
mērķus (6. panta 11. punkta g)apakšpunkts:
- 50 % pēc svara plastmasām;
- 25% pēc svara kokam;
- 70% pēc svara melnajiem metāliem;
- 50% pēc svara attiecībā uz alumīniju;
- 70 % pēc svara stiklam;
- 75 % pēc svara papīram un kartonam;
2025. gada 31.
decembris
Pārstrādāt 70% no izlietotā iepakojuma (6. panta 11. punkta 
h) apakšpunkts) un sasniegt šādus
minimālos reģenerācijas 
mērķus (6. panta 11. punkta i) apakšpunkts:
- 55 % pēc svara plastmasām;
- 30 % pēc svara kokam;
- 80% pēc svara melnajiem metāliem;
- 60% pēc svara attiecībā uz alumīniju;
- 75 % pēc svara stiklam;
- 85 % pēc svara papīram un kartonam;
2030. gada 31.
decembris
Eiropas Parlamenta un Padomes 
2000.
gada 18. septembra Direktīva
2000/53/EK
 par nolietotiem
transportlīdzekļiem (7. panta 2.
Visus nolietotos transportlīdzekļus atkārtoti izmantot un 
reģenerēt vismaz 95% apmērā no
transportlīdzekļa vidējās 
masas gadā.
Visus nolietotos transportlīdzekļus atkārtoti izmantot 
un pārstrādāt vismaz 85% apmērā no
transportlīdzekļa 
vidējās masas gadā.
Visā plāna darbības
laikā
228
/
276
punkts).
transportlīdzekļa 
vidējās masas gadā.
Padomes 2012. 
gada 4. jūlija Direktīva
2012/19/ES
 par elektrisko un
elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)
Palielināt elektrisko un 
elektronisko iekārtu atkritumu savākšanas apjomu līdz 40-45% 
gadā, no to EEI
vidējā svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū 
trīs iepriekšējos gados. (7. panta 1. un 3. punkts)
Līdz 2021. ada 13.
augustam
Palielināt elektrisko un 
elektronisko iekārtu atkritumu savākšanas apjomu līdz 65% no 
to EEI vidējā
svara, kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados, vai arī 85% no Latvijas teritorijā 
radītajiem
EEIA. 7. panta 1. un 3. punkts)
2021. gada 14.
augusts
Nodrošināt EEIA reģenerāciju un 
pārstrādi atbilstoši Direktīvas 
2012/19
/EK I pielikumā un III 
pielikumā
noteiktajiem reģenerācijas un pārstrādes 
rādītājiemmin
Visā plāna darbības
laikā
Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīva 2006. gada 6.septembra
2006/66/EK
 par baterijām un
akumulatoriem, un bateriju un
akumulatoru atkritumiem un ar 
ko atceļ
Direktīvu 
91/157/EEK
 .
Savākt 45% no iepriekšējos trīs 
gados tirgū laistā pārnēsājamo bateriju un akumulatoru vidējā 
svara.
Visā plāna darbības
laikā
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
3. pielikums
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānam
2021.-2028. gadam
Informācija par sasniedzamo 
rezultātu izpildi atsevišķiem atkritumu veidiem un atkritumu 
plūsmām atbilstoši
Eiropas Savienības direktīvu prasībām
Direktīva
Sasniedzamie rezultatīvie rādītāji
Sasniedzamie termiņi
Informācija par rezultatīvā rādītāja izpildi
Padomes 1999. 
gada 26.
aprīļa direktīva 
1999/31/EK
par atkritumu 
apglabāšanu
poligonos
Samazināt apglabājamo bioloģiski
noārdāmo atkritumu daudzumu līdz 50%
no 1995. gadā apglabātā 
bioloģiski
noārdāmo atkritumu daudzuma.
2013. gada 16. jūlijs
Nav izpildīts. 2019. gadā 
tika apglabāti 55,7%
 no 1995. gadā
apglabātā bioloģiski 
noārdāmo atkritumu daudzuma.
Samazināt apglabājamo bioloģiski
noārdāmo atkritumu daudzumu līdz 35%
no 1995. gadā apglabātā 
bioloģiski
noārdāmo atkritumu daudzuma.
2020. gada 16. jūlijs
Nav izpildīts. Var prognozēt, 
ka 2020. gadā tiks apglabāti
48,4%
 no 1995. gadā 
apglabātā bioloģiski noārdāmo atkritumu
daudzuma.
Attīstīt un pilnveidot dalītas 
savākšanas
sistēmu papīram, metālam, plastmasai un
stiklam, 
nodrošinot sistēmas darbību un
pakalpojuma pieejamību visā 
valsts
teritorijā.
2014. gada 31. decembris
Rezultatīvais rādītājs 
izpildīts daļēji.
 Vidēji valstī viens
atkritumu dalītās 
savākšanas punkts ir ierīkots uz 656
iedzīvotājiem (atbilst 
normatīvo aktu prasībām
1
), bet viens dalītās
savākšanas laukums ir ierīkots uz 14816 iedzīvotājiem 
(neatbilst
229
/
276
Eiropas 
Parlamenta un
Padomes 2008. gada 19.
novembra Direktīva
2008/98
/EK par atkritumiem
un par dažu direktīvu
atcelšanu 
(11. panta 1.
punkta 3. rindkopa un 2.
punkta a) un b)
apakšpunkts).
teritorijā.
normatīvo aktu prasībām
2
) (informācija 
uz 2019. gada beigām).
Sagatavot otrreizējai 
izmantošanai un
pārstrādāt vismaz 50% (pēc svara)
mājsaimniecības atkritumos un citās
līdzīgās atkritumu 
plūsmās esošos papīra,
metāla, plastmasas un stikla 
atkritumus.
2019. gada 31. decembris
Rezultatīvais rādītājs nav 
izpildīts.
 2019. gadā ir sagatavoti
otrreizējai 
izmantošanai un pārstrādāti 44,3 % mājsaimniecības
atkritumu.
3
Palielināt līdz vismaz 70% pēc 
svara
sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
pārstrādei un 
citai materiālai reģenerācijai,
tostarp aizbēršanai, 
izmantojot atkritumus
kā citu materiālu aizstājējus
2019. gada 31. decembris
Rezultatīvais rādītājs ir 
izpildīts.
 Atbilstoši Eurostat paziņotajai
informācijai, 
2018. gadā ir pārstrādāti un citai materiālai
reģenerācijai, 
tostarp aizbēršanai, izmantoti 99% būvniecības
atkritumu. 
2018. gadā ir pārstrādāti un citai materiālai
reģenerācijai, 
tostarp aizbēršanai, izmantoti 99 % būvniecības
atkritumu.
4
Eiropas 
Parlamenta un
Padomes 1994. gada 20.
decembra Direktīva 
94/62/EK
par iepakojumu un izlietoto
iepakojumu (6. panta 1.
punkts).
Reģenerēt 60% no izlietotā iepakojuma un
sasniegt šādus 
minimālos reģenerācijas
mērķus:
- 65% pēc svara stiklam;
- 83% pēc svara papīram un kartonam;
- 50% pēc svara metāliem;
- 41% pēc svara plastmasām, uzskaitot
tikai tādus 
materiālus, kas pārstrādāti
plastmasā;
- 29% pēc svara kokam.
2015. gada 31. decembris
Kopējais izlietotā iepakojuma reģenerācijas 
rezultatīvais
rādītājs ir izpildīts.
5
 2018. 
gadā reģenerēti 64,34% izlietotā
iepakojuma, tajā skaitā:
- stiklam 68,84 %;
- papīram un kartonam 84,56 %
- metāliem 71,38 %;
- plastmasām 50,77 %;
- kokam 47,68 %.
Pārstrādāt 55% no izlietotā iepakojuma un
sasniegt šādus 
minimālos reģenerācijas
mērķus:
- 60% pēc svara stiklam;
- 60% pēc svara papīram un kartonam;
- 50% pēc svara metāliem;
- 22.5% pēc svara plastmasām, uzskaitot
tikai tādus 
materiālus, kas pārstrādāti
plastmasā;
- 15% pēc svara kokam.
2015. gada 31. decembris
Kopējais izlietotā iepakojuma pārstrādes rezultatīvais
rādītājs ir izpildīts
.
6
 2018. gadā 
pārstrādāti 55,82% izlietotā
iepakojuma, tajā skaitā:
- stiklam 68,84%;
- papīram un kartonam 82,89%;
- metāliem 71,34%;
- plastmasām 35,81%;
- kokam 27,31%.
Eiropas 
Parlamenta un
Padomes 2000. gada 18.
septembra Direktīva
2000/53/EK
 par nolietotiem
transportlīdzekļiem (7. panta
2. 
punkts)
Visus nolietotos 
transportlīdzekļus
atkārtoti izmantot un reģenerēt vismaz
95% 
apmērā no transportlīdzekļa vidējās
masas gadā.
2015. gada 1. janvāris
Rezultatīvais rādītājs ir 
izpildīts daļēji.
 Latvijā 2019. gadā tika
atkārtoti 
izmantoti un pārstrādāti - 93,5 % no nolietota
transportlīdzekļa vidējās masas gadā.
7
Visus nolietotos 
transportlīdzekļus
atkārtoti izmantot un pārstrādāt vismaz
85% apmērā no transportlīdzekļa vidējās
masas gadā.
2015. gada 1. janvāris
Rezultatīvais rādītājs ir 
izpildīts.
 Atbilstoši Eurostat vietnē
pieejamiem datiem 
Latvijā 2019. gadā tika atkārtoti izmantoti un
pārstrādāti - 
93.5% no nolietota transportlīdzekļa vidējās masas
gadā
8
.
Nodrošināt, ka uz vienu 
iedzīvotāju gadā
No 2013. gada 1. janvāra
Rezultatīvais rādītājs ir 
izpildīts.
 Atbilstoši Eurostat pieejamai
230
/
276
Eiropas 
Parlamenta un
Padomes 2003. gada 27.
janvāra Direktīva 
2002/96/EK
par elektrisko un
elektronisko iekārtu
atkritumiem 
(EEIA)
9
 (5.
panta 5. punkts un 7. panta
2. punkts) 
un Eiropas
Parlamenta un Padomes
2012. gada 4. jūlija 
Direktīva
2012/19/ES
 par elektrisko un
elektronisko iekārtu
atkritumiem (EEIA) (turpmāk
- Direktīva 
2012/19/ES
) (7.
panta 
1. un 3. punkts, 11.
pants un V pielikums).
tiek savākti četri kilogrami māsaimniecības
elektrisko un elektronisko iekārtu
atkritumu (turpmāk - 
EEIA)
No 2013. gada 1. janvāra
līdz 
2016. gada 13.
augustam
informācijai, 
2018. gadā uz vienu iedzīvotāju Latvijā savākti 4.8 kg
EEIA
10
.
Palielināt elektrisko un 
elektronisko
iekārtu atkritumu savākšanas apjomu līdz
40-45 % 
gadā, no to EEI vidējā svara,
kuras ir laistas Latvijas tirgū 
trīs
iepriekšējos gados.
2016. gada 14. augusts
Rezultatīvais rādītājs ir 
izpildīts.
 Atbilstoši Eurostat paziņotajai
informācijai 
Latvijā 2018. gadā ir savākti 40.5% no to EEI vidējā
svara, 
kuras ir laistas Latvijas tirgū trīs iepriekšējos gados.
Palielināt elektrisko un 
elektronisko
iekārtu atkritumu savākšanas apjomu līdz
65% no 
to EEI vidējā svara, kuras ir laistas
Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados, vai arī
8 % no Latvijas teritorijā 
radītajiem EEIA.
2021. gada 14. augusts
Rezultatīvā rādītāja izpildes termiņš vēl nav iestājies.
Nodrošināt EEIA reģenerāciju un 
pārstrādi
atbilstoši Direktīvas 
2012/19
/EK I
pielikumā un III 
pielikumā noteiktajiem
reģenerācijas un pārstrādes 
rādītājiem
Visā plāna darbības laikā
Rezultatīvais rādītājs ir 
izpildīts.
 Atbilstoši Eurostat paziņotajai
informācijai 
Latvijā 2018. gadā ir veikta EEIA reģenerācija un
pārstrāde 
atbilstoši Direktīvas 
2012/19/ES
 I pielikumā un III
pielikumā 
noteiktajiem reģenerācijas un pārstrādes 
rādītājiem.
11
Eiropas Parlamenta un
Padomes 
2006. gada 6.
septembra Direktīva
2006/66/EK
 par baterijām un
akumulatoriem, un bateriju
un akumulatoru atkritumiem
un ar 
ko atceļ Direktīvu
91/157/EEK
 (10. panta 2.
punkta b) 
apakšpunkts).
Savākt 45 % no iepriekšējos trīs 
gados
tirgū laistā pārnēsājamo bateriju un
akumulatoru vidējā 
svara.
2016. gada 26.
septembris
Rezultatīvais rādītājs ir 
izpildīts.
 Atbilstoši Eurostat paziņotajai
informācijai 
Latvijā 2018. gadā ir savākti 45.4% no iepriekšējos trīs
gados tirgū laistā pārnēsājamo bateriju un akumulatoru vidējā
svara.
12
1
 Ministru kabineta 2017. gada 13. jūnija 
noteikumi Nr. 328 "
Kritēriji un kārtība, kādā novērtē atkritumu 
dalītās savākšanas pakalpojuma pieejamību iedzīvotājiem
"
2.1. 
un 3.1. apakšpunkts
2
 Ministru kabineta 2017. gada 13. jūnija 
noteikumi Nr. 328 "
Kritēriji un kārtība, kādā novērtē atkritumu 
dalītās savākšanas pakalpojuma pieejamību iedzīvotājiem
"
2.2. 
un 3.3.apakšpunkts
3
 Norādīta Latvijas iesniegtā informācija 
Eurostat atbilstoši Eiropas Komisijas 2019. gada 6. novembra 
Īstenošanas lēmumam 
2019/1885/ES
, ar ko nosaka
noteikumus par 
to, kā saskaņā ar Padomes Direktīvu 
1999/31/EK
 aprēķināmi, 
verificējami un iesniedzami dati par atkritumiem, un atceļ 
Komisijas Lēmumu
2000/738/EK
4
 Norādīta Latvijas iesniegtā informācija 
Eurostat atbilstoši Eiropas Komisijas 2019. gada 6. novembra 
Īstenošanas lēmumam 
2019/1885/ES
, ar ko nosaka
noteikumus par 
to, kā saskaņā ar Padomes Direktīvu 
1999/31/EK
 aprēķināmi, 
verificējami un iesniedzami dati par atkritumiem, un atceļ 
Komisijas Lēmumu
2000/738/EK
5
 VARAM. Ziņojums par izlietoto iepakojumu, 2018. 
Pieejams: 
https://www.varam.gov.lv/lv/zinojumu-par-latvijas-republika-gada-radita-iepakojuma-veidiem-un-resursu-
231
/
276
atgusanas-apjomiem
6
 Turpat
7
 Pēc Latvijas iesniegtās informācija 
Eurostat.
8
 Eurostat. Pieejams: 
http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do
9
 Zaudēja spēku 2014.gada 14.februārī ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīva 
2012/19/ES
 
par elektrisko un elektronisko iekārtu
atkritumiem (EEIA)
10
 Eurostat. Pieejams: 
http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?lang=en&dataset=env_waselee
11
 Pēc Latvijas iesniegtās informācijas Eurostat 
atbilstoši Eiropas Komisijas 2005. gada 3. maija Lēmumam 
2005/369/EK, ar ko paredz noteikumus dalībvalstu
atbilstības 
uzraudzībai un nosaka datu formātus attiecībā uz Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2002/96/EK
 par elektrisko un 
elektronisko iekārtu atkritumiem
12
 Eurostat. Pieejams: 
http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
4. pielikums
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānam
2021.-2028. gadam
Pašvaldību noteiktā maksa par 
sadzīves atkritumu apsaimniekošanu 2019. un 2020. gadā 
(
euro
/m
3
)
Pašvaldība
Maksa par 
sadzīves atkritumu apsaimniekošanu 
(
euro
/m
3
)
Aglonas novads
24.18
Aizkraukles novads
20.56
Aizputes novads
16.70
Aknīstes novads
15.05
Alsungas novads
15.02
Alūksnes novads
17.32
Amatas novads
22.65
Apes novads
23.16
232
/
276
Auces novads
16.89
Ādažu novads
17.35
Babītes novads
17.05
Baltinavas novads
23.16
Balvu novads
20.58
Bauskas novads
23.18
Beverīnas novads
23.60
Brocēnu novads
22.32
Burtnieku novads
23.60
Carnikavas novads
15.22
Cesvaines novads
24.04
Ciblas novads
15.73
Daugavpils novads
16.04
Dobeles novads
23.14
Dundagas novads
11.83
Durbes novads
16.01
Engures novads
16.32
Ērgļu novads
23.76
Garkalnes novads
17.07
Grobiņas novads
17.20
Gulbenes novads
22.53
Ikšķiles novads
14.13
Ilūkstes novads
17.39
Inčukalna novads
18.97
Jaunjelgavas novads
19.80
Jaunpiebalgas novads
23.60
Jaunpils novads
16.32
Jelgavas novads
22.41
Jēkabpils novads
21.33
Kandavas novads
16.32
Kārsavas novads
15.73
Kocēnu novads
23.60
233
/
276
Kokneses novads
16.81
Krāslavas novads
16.11
Krimuldas novads
22.65
Krustpils novads
22.74
Kuldīgas novads
17.35
Ķeguma novads
14.83
Ķekavas novads
14.81
Lielvārdes novads
20.78
Limbažu novads
23.22
Līgatnes novads
23.60
Līvānu novads
23.17
Lubānas novads
19.83
Madonas novads
21.19
Mazsalacas novads
23.60
Mālpils novads
19.61
Mārupes novads
11.65
Naukšēnu novads
23.60
Ogres novads
11.62
Olaines novads
17.3
Ozolnieku novads
18.92
Pārgaujas novads
22.65
Pļaviņu novads
19.18
Priekules novads
17.46
Priekuļu novads
22.65
Raunas novads
23.60
Rēzeknes novads
15.73
Riebiņu novads
26.32
Rojas novads
16.32
Rucavas novads
17.46
Rundāles novads
21.27
Rūjienas novads
23.60
Salas novads
21.54
234
/
276
Saldus novads
18.82
Saulkrastu novads
13.73
Sējas novads
17.53
Siguldas novads
19.82
Skrundas novads
20.52
Smiltenes novads
23.60
Strenču novads
23.60
Talsu novads
16.32
Tērvetes novads
18.61
Tukuma novads
16.32
Valkas novads
23.6
Varakļānu novads
19.81
Vārkavas novads
26.56
Vecumnieku novads
14.81
Ventspils novads
15.49
Viesītes novads
23.72
Viļakas novads
23.16
Viļānu novads
15.73
Zilupes novads
21.97
Rīgas pilsēta **
16.14
16.43
12.12
16.53
Daugavpils pilsēta
10.71
Jelgavas pilsēta
23.19
Jūrmalas pilsēta
117.38*
Liepājas pilsēta
17.46
17.64
Rēzeknes pilsēta
15.73
Valmieras pilsēta
22.28
Ventspils pilsēta
13.13
Paskaidojumi: * Jūrmalas pilsētā 
maksa par sadzīves atkritumu apsaimniekošanu tiek noteikta par 
t gadā. **Rīgas pilsētā noteikta maksa katrā atkritumu
apsaimniekošanas zonā
235
/
276
Avots: VARAM pašvaldību aptauja, 2020. (tabulā iekļauti dati 
par pašvaldībām
, kas sniedzam atbildes uz anketas 
jautājumu)
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
5. pielikums
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānam
2021.-2028. gadam
Radītais poligonos nogādājamo 
atkritumu daudzums pašvaldībās 2020.-2035. gads, 
t
1
Pašvaldība
Atkritumu 
plūsma
2020
2025
2030
2035
Kopā 
2020-2035.g
Aizkraukles 
nov.
NSA
5 582
6 280
6 086
5 814
96 977
Citi
1 228
1 382
1 339
1 279
21 335
Alūksnes 
nov.
NSA
1 641
1 728
1 534
1 313
25 501
Citi
460
484
429
368
7 140
Augšdaugavas 
nov.
NSA
3 186
3 339
3 004
2 523
49 272
Citi
573
601
541
454
8 869
Ādažu nov.
NSA
6 096
7 928
8 860
10 320
134 568
Citi
1 951
2 537
2 835
3 303
43 062
Balvu nov.
NSA
2 219
2 389
2 213
1 969
35 914
Citi
621
669
620
551
10 056
Bauskas nov.
NSA
8 850
10 015
9 776
9 427
155 297
Citi
2 832
3 205
3 128
3 017
49 695
Cēsu nov.
NSA
8 148
9 045
8 527
8 041
138 209
Citi
4 074
4 522
4 264
4 021
69 105
Daugavpils
NSA
23 881
26 707
25 645
24 472
411 325
Citi
4 299
4 807
4 616
4 405
74 039
Dienvidkurzemes 
nov.
NSA
6 493
7 251
6 985
6 590
111 481
Citi
1 623
1 813
1 746
1 647
27 870
Dobeles nov.
NSA
7 266
8 049
7 692
7 195
123 270
Citi
799
885
846
791
13 560
236
/
276
Gulbenes 
nov.
NSA
2 496
2 755
2 581
2 406
41 919
Citi
699
771
723
674
11 737
Jelgava
NSA
20 472
24 053
24 432
24 816
381 894
Citi
2 252
2 646
2 687
2 730
42 008
Jelgavas 
nov.
NSA
6 564
7 612
7 668
7 652
120 064
Citi
722
837
844
842
13 207
Jēkabpils 
nov.
NSA
9 546
10 683
10 288
9 772
164 491
Citi
2 100
2 350
2 263
2 150
36 188
Jūrmala
NSA
15 936
18 954
19 428
20 259
303 687
Citi
6 374
7 582
7 771
8 104
121 475
Krāslavas 
nov.
NSA
3 104
3 266
2 944
2 498
48 303
Citi
559
588
530
450
8 694
Kuldīgas 
nov.
NSA
4 983
5 615
5 447
5 213
86 767
Citi
2 093
2 358
2 288
2 189
36 442
Ķekavas nov.
NSA
9 620
12 016
12 937
14 202
198 110
Citi
3 079
3 845
4 140
4 545
63 395
Liepāja
NSA
17 877
20 316
19 701
19 312
315 582
Citi
4 469
5 079
4 925
4 828
78 895
Limbažu nov.
NSA
4 297
4 819
4 606
4 381
74 046
Citi
2 148
2 409
2 303
2 191
37 023
Līvānu 
novads
NSA
1 738
1 916
1 819
1 688
29 243
Citi
313
345
327
304
5 264
Ludzas nov.
NSA
3 466
3 755
3 501
3 145
56 647
Citi
381
413
385
346
6 231
Madonas nov.
NSA
3 394
3 740
3 505
3 257
56 879
Citi
747
823
771
717
12 513
Mārupes nov.
NSA
8 198
11 307
13 547
15 697
196 340
Citi
2 623
3 618
4 335
5 023
62 829
Ogres nov.
NSA
14 432
16 942
17 197
17 414
268 724
Citi
4 618
5 421
5 503
5 573
85 992
Olaines nov.
NSA
6 702
7 866
7 950
8 182
125 106
Citi
2 144
2 517
2 544
2 618
40 034
237
/
276
Preiļu nov.
NSA
3 241
3 526
3 299
2 985
53 315
Citi
583
635
594
537
9 597
Rēzekne
NSA
9 008
9 862
9 332
8 610
150 219
Citi
991
1 085
1 026
947
16 524
Rēzeknes 
nov.
NSA
3 485
3 881
3 710
3 481
59 468
Citi
383
427
408
383
6 542
Rīga
NSA
220 759
268 398
281 420
296 588
4 341 513
Citi
70 643
85 887
90 055
94 908
1 389 284
Ropažu nov.
NSA
8 575
10 801
11 723
13 005
179 052
Citi
2 744
3 456
3 751
4 162
57 297
Salaspils 
nov.
NSA
4 641
5 849
6 351
6 926
96 517
Citi
1 485
1 872
2 032
2 216
30 885
Saldus nov.
NSA
5 851
6 448
6 126
5 671
98 375
Citi
1 463
1 612
1 531
1 418
24 594
Saulkrastu 
nov.
NSA
2 218
2 666
2 763
2 877
42 843
Citi
710
853
884
921
13 710
Siguldas 
nov.
NSA
8 834
10 637
11 043
11 625
171 492
Citi
2 827
3 404
3 534
3 720
54 877
Smiltenes 
nov.
NSA
2 672
2 977
2 820
2 666
45 570
Citi
1 336
1 488
1 410
1 333
22 785
Talsu nov.
NSA
7 163
8 012
7 732
7 329
123 380
Citi
2 865
3 205
3 093
2 931
49 352
Tukuma nov.
NSA
8 997
10 225
10 004
9 724
158 935
Citi
3 599
4 090
4 002
3 890
63 574
Valkas nov.
NSA
2 810
2 966
2 643
2 277
43 862
Citi
1 405
1 483
1 322
1 138
21 931
Valmieras 
nov.
NSA
9 022
10 484
10 740
10 673
166 070
Citi
4 511
5 242
5 370
5 337
83 035
Ventspils
NSA
9 746
10 970
10 651
10 224
169 692
Citi
4 093
4 607
4 474
4 294
71 271
Ventspils 
nov.
NSA
1 961
2 219
2 164
2 084
34 384
Citi
824
932
909
875
14 441
238
/
276
1
 SIA "Geo Consultants", 2020. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei"
(IL/57/2020), 
materiāli.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
6. pielikums
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānam
2021.-2028. gadam
Indikatīvs attīstības vajadzību 
novērtējums par atkritumu apsaimniekošanas sektora efektīvai 
ekspluatācijai un
attīstības nodrošināšanai nepieciešamo 
investīciju apjomu laika posmā līdz 2035. gadam
Nr.
p.k.
Pasākums
Investīcijas
1
EUR
Prioritāte
Šobrīd
Vidējā termiņā
(2024)
Plāna perioda
beigās
Līdz 2035. gadam
1.
Investīcijas atkritumu apglabāšanas 
poligonu infrastruktūra
1.1.
Sagatavošana pārstrādei / reģenerācijai
(R12B)
52 900 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
1.2.
BNA pārstrādes iekārtas (R3D)
65 600 000,00
Augsta
Augsta
n/a
n/a
1.3.
Infiltrāta apsaimniekošana
15 400 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
1.4.
Gāzes apsaimniekošana
15 750 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
1.5.
Atkritumu apglabāšanas infrastruktūra
(D1)
10 500 000,00
Zema
Augsta
n/a
n/a
1.6.
Esošo krātuvju rekultivācija
4 825 000,00
Zema
Vidēja
Augsta
Augsta
1.7.
Esošo krātuvju konservācija
7 330 100,00
Zema
Augsta
n/a
n/a
1.8.
Vides aizsardzības, infrastruktūras
paplašināšanas pasākumi
98 450 000,00
Vidēja
Vidēja
Augsta
Augsta
1.9.
KOPĀ
270 755 100,00
 
 
 
 
2.
Investīcijas atkritumu dalītās 
vākšanas infrastruktūras attīstībā
2.1.
Sadzīves atkritumu dalītās savākšanas
infrastruktūras pārklājuma paplašināšana
2 200 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
2.2.
Šķiroto atkritumu savākšanas laukumu
infrastruktūras paplašināšana
2 100 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
Bioloģiski noārdāmo atkritumu dalītā 
239
/
276
2.3.
Bioloģiski noārdāmo atkritumu dalītā
vākšana
6 400 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
2.4.
Tekstila atkritumu dalītās vākšanas
infrastruktūras izveide
1 250 000,00
Vidēja
Vidēja
Augsta
Augsta
2.5.
Sadzīves bīstamo atkritumu
apsaimniekošana
360 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
2.6.
Pārtikas atkritumu dalītā savākšana no
uzņēmumiem un iestādēm
600 000,00
Vidēja
Augsta
Augsta
Augsta
2.8.
KOPĀ
12 910 000,00
 
 
 
 
3.
Investīcijas atkritumu sagatavošanas 
atkārtotai izmantošanai infrastruktūrā
3.1.
Preču savākšanas infrastruktūras izveide
500 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
3.2.
Preču labošanas un sagatavošanas
atkārtotai 
izmantošanai centru izveide
1 750 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
3.3.
KOPĀ
2 250 000,00
 
 
 
 
4.
Investīcijas atkritumu sagatavošanas 
pārstrādei un reģenerācijai infrastruktūrā
4.1.
Esošo dalīti savākto sadzīves atkritumu
šķirošanas līniju tehnoloģisko procesu
pilnveidošana
25 000 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
4.2.
Citu atkritumu plūsmu apstrādes
tehnoloģisko 
procesu pilnveidošana
10 000 000,00
Vidēja
Vidēja
Augsta
Augsta
4.3.
Tekstila atkritumu savākšana un
šķirošanas 
centru izveide
1 750 000,00
Vidēja
Augsta
Augsta
Augsta
4.4.
KOPĀ
36 750 000,00
 
 
 
 
5.
Investīcijas atkritumu pārstrādes 
infrastruktūrā
5.1.
Bioloģisko atkritumu un pārtikas
atkritumu 
pārstrāde
25 000 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
5.2.
Pārstrādei derīgu materiālu pārstrāde
15 000 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
5.3.
Sadzīves NAI dūņu pārstrāde
2 500 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
5.4.
Dabasgāzes kvalitātes biometāna
sagatavošanas 
rūpnīcas no bio / poligonu
gāzes
15 000 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
5.6.
KOPĀ
57 500 000,00
 
 
 
 
6.
Investīcijas atkritumu reģenerācijas 
infrastruktūrā
6.1.
Atkritumu reģenerācijas ar enerģijas
atguvi 
iekārtu izveide Viduslatvijas AAR
120 000 000,00
Vidēja
Vidēja
Vidēja
Augsta
6.2.
Atkritumu reģenerācijas ar enerģijas
atguvi 
iekārtu izveide Latgales AAR
20 000 000,00
Vidēja
Vidēja
Vidēja
Augsta
240
/
276
6.3.
Atkritumu reģenerācijas ar enerģijas
atguvi 
iekārtu izveide Vidzemes AAR
20 000 000,00
Vidēja
Vidēja
Vidēja
Augsta
6.4.
KOPĀ
160 000 000,00
 
 
 
 
7.
Sabiedrības informēšanas un 
izglītošanas pasākumi
7.1.
Sabiedrības informēšanas un
izglītošanas 
pasākumu finansēšana
3 600 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
7.2.
Izglītības kompetences centru izveide
AAR
2 500 000,00
Augsta
Augsta
Augsta
Augsta
7.3.
KOPĀ
6 100 000,00
 
 
 
 
8.
IT risinājumi
8.1.
Esošo atkritumu aprites un
apsaimniekošanas 
uzskaites sistēmu
optimizācija un attīstība
2 500 000,00
Vidēja
Vidēja
Vidēja
Vidēja
8.2.
KOPĀ
2 500 000,00
 
 
 
 
 
KOPĀ (1-8. 
pasākums)
548 765 
100,00
 
 
 
 
1
 SIA "Geo Consultants", 2020. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei"
(IL/57/2020), 
materiāli.
Attīstības vajadzības novērtējums tapis, veicot atkritumu 
sektora uzņēmumu aptaujas.
Atkritumu sektora attīstības vajadzību īstenošanas instrumenti 
ir privātie līdzekļi; ES fondu līdzekļi; valsts budžets un to 
veidojošie nodokļu ieņēmumi; pašvaldību
budžeta līdzekļi un to 
veidojošie nodokļu ieņēmumi un citi ārvalstu finanšu 
instrumenti (t.sk. Norvēģijas finanšu instruments, Šveices 
finanšu instruments).
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
7. pielikums
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānam
2021.-2028. gadam
12. nodaļas tabulu apkopojums
12.1. tabula
NACE darbības 
kodi, kas atbilst uzņēmumu remonta un atkārtotas izmantošanas 
preču darbībām
1
NACE 
kods
Nosaukums
Apraksts
Klasē ietilpst: - automobiļu 
apkope un remonts: mehāniskie remontdarbi; elektriskie 
remontdarbi; elektronisko
241
/
276
G 45.20
Automobiļu apkope un 
remonts
iesmidzināšanas sistēmu remonts; 
kārtējā apkope; virsbūvju remonts; automobiļu detaļu remonts; 
mazgāšana,
pulēšana utt.; krāsošana; priekšējo stiklu un logu 
remonts; automobiļu sēdekļu remonts; - riepu un kameru
remonts, uzstādīšana vai nomaiņa; - pretkorozijas apstrāde; - 
detaļu un piederumu uzstādīšana, ko neveic kā
daļu no 
ražošanas procesa.
G 45.40
Motociklu, to detaļu un 
piederumu
pārdošana, apkope un remonts
Klasē ietilpst:
- motociklu, kā arī mopēdu vairumtirdzniecība un 
mazumtirdzniecība;
-motociklu detaļu un piederumu vairumtirdzniecība un 
mazumtirdzniecība (ieskaitot tirdzniecību, ko veic
komisijas 
aģenti un izplatītāji, kas nodarbojas ar tirdzniecību pa 
pastu);
- motociklu apkope un remonts.
S 95
Datoru, individuālās 
lietošanas
priekšmetu un mājsaimniecības
piederumu 
remonts
Nodaļā ietilpst datoru, 
piemēram, galddatoru, klēpjdatoru, un to perifēro iekārtu 
(datoru termināļu, atmiņas ierīču
un printeru) remonts un 
apkope. Tā ietver arī tādu sakaru iekārtu remontu kā faksa 
aparāti, divvirzienu radio un
plaša patēriņa elektronika, 
piemēram, radio un TV aparāti, mājas un dārza aprīkojuma, 
piemēram, zāles pļāvēju
un ventilatoru remontu, apavu un ādas 
izstrādājumu, mēbeļu un mājas aprīkojuma, apģērbu un apģērbu
piederumu, sporta preču, mūzikas instrumentu, aprīkojuma, ko 
izmanto hobijam, un citu individuālās lietošanas
priekšmetu 
un mājsaimniecības preču remontu.
S 95.11
Datoru un perifēro iekārtu 
remonts
Klasē ietilpst šādu iekārtu 
remonts un apkope: - galddatoru; - klēpjdatoru; - magnētisko 
diskdziņu, zibatmiņu
dziņu un citu atmiņas ierīču; - optisko 
diskdziņu (CD-RW, CD-ROM, DVD-ROM, DVD-RW); - printeru; -
monitoru; - tastatūru; - peļu, kursorsviru un kursorbumbu 
piederumu; - iekšējo un ārējo datoru modemu; -
īpašdatoru 
termināļu; - datoru serveru; - skeneru, ieskatot svītrkodu 
skeneru; - viedkaršu lasītāju; - virtuālo
realitāšu ķiveru; - 
datoru projektoru.
S 95.12
Sakaru iekārtu remonts
Klasē ietilpst šādu sakaru 
iekārtu remonts un apkope: - bezvadu telefonu; - mobilo 
telefonu; - nesējiekārtu
modemu; - faksa aparātu; - sakaru 
pārraides iekārtu (piemēram, maršrutētāju, tiltu, modemu); - 
divvirzienu radio;
- komerciālās televīzijas kameru un 
videokameru.
S 95.2
Individuālās lietošanas 
priekšmetu
un mājsaimniecības piederumu
remonts
Grupā ietilpst individuālās 
lietošanas priekšmetu un mājsaimniecības preču remonts un 
apkope.
S 95.21
Sadzīves elektronisko iekārtu
remonts
Klasē ietilpst plaša patēriņa 
elektronikas remonts un apkope: - plaša patēriņa elektronikas 
remonts: televizoru,
radiouztvērēju; kasešu videomagnetofonu 
(VCR); kompaktdisku atskaņotāju; mājas videokameru.
S 95.22
Mājsaimniecības piederumu,
mājas un dārzu iekārtu remonts
Klasē ietilpst 
mājsaimniecības piederumu, mājas un dārza aprīkojuma remonts 
un apkope: - mājsaimniecības
piederumu remonts un apkope: 
ledusskapju, plīšu, veļas mazgāšanas mašīnu, drēbju žāvētavu, 
telpu gaisa
kondicionieru u.c.; - mājas un dārza aprīkojuma 
remonts un apkope: zāles pļāvēju, zāliena malu apgriešanas
mašīnu, sniega un lapu pūtēju, trimmeru u.c.
S 95.23
Apavu un ādas izstrādājumu
remonts
Klasē ietilpst apavu un ādas 
izstrādājumu remonts un apkope: - zābaku, kurpju, ceļojuma 
piederumu un
tamlīdzīgu izstrādājumu remonts; - papēžu 
piestiprināšana.
S 95.24
Mēbeļu un dzīvokļu iekārtu
remonts
Klasē ietilpst: - mēbeļu un 
dzīvokļu iekārtu, kā arī biroja mēbeļu atkārtota 
polsterēšana, atkārtota apdare,
remonts un atjaunošana.
S 95.25
Pulksteņu un 
juvelierizstrādājumu
remonts
Klasē ietilpst: - rokas un 
citu pulksteņu un to detaļu, piemēram, jebkura materiāla 
pulksteņu korpusu un
apvalku, mehānismu, hronometru u.c. 
priekšmetu remonts; - juvelierizstrādājumu remonts.
S 95.29
Cita veida individuālās 
lietošanas
priekšmetu un mājsaimniecības
Klasē ietilpst individuālās 
lietošanas priekšmetu un mājsaimniecības preču remonts: - 
velosipēdu remonts; -
apģērbu remonts un pāršūšana; - sporta 
preču (izņemot medību bises) un kempinga aprīkojuma remonts ; 
-
grāmatu labošana; - mūzikas instrumentu remonts (izņemot 
ērģeles un vēsturiskos mūzikas instrumentus); - 
242
/
276
piederumu 
remonts
rotaļlietu un 
līdzīgu priekšmetu labošana; - citu individuālās lietošanas 
priekšmetu un mājsaimniecības preču
remonts
Q 88.99
Citur neklasificēti sociālās
aprūpes pakalpojumi
Klasē ietilpst labdarības 
darbs, piemēram, fondu izveidošana, vai cita palīdzība, kas 
vērsta uz sociālo aprūpi.
G 47.79
Lietotu preču 
mazumtirdzniecība
veikalos
Klasē ietilpst: - lietotu 
grāmatu mazumtirdzniecība; - citu lietotu preču 
mazumtirdzniecība;
12.2. tabula
Rūpniecisko 
iekārtu remontēšanas uzņēmumu NACE kodi
2
NACE 
kods
Nosaukums
Apraksts
C 33
Iekārtu un ierīču remonts un
uzstādīšana
Nodaļā ietilpst apstrādes 
rūpniecībā ražoto preču specializēts remonts, lai atjaunotu 
iekārtas, aprīkojumu un
citus izstrādājumus. Šeit ir ietverta 
arī šo izstrādājumu vispārēja vai regulāra apkope
C 33.12
Iekārtu remonts
Klasē ietilpst rūpniecisko 
iekārtu un aprīkojuma remonts un apkope
C 33.13
Elektronisko iekārtu un 
optisko
ierīču remonts
Klasē ietilpst 26.5, 26.6 un 
26.7 grupās minēto ražoto preču remonts un apkope, izņemot 
preces, ko uzskata
par mājsaimniecības precēm
C 33.14
Elektroierīču remonts
Klasē ietilpst 27. nodaļā 
minēto preču remonts un apkope, izņemot preces, kas 
klasificētas grupā 27.5
(mājsaimniecības ierīces).
C 33.17
Cita veida transportlīdzekļu
apkope un remonts
Klasē ietilpst citu 30. 
nodaļā minēto transportlīdzekļu remonts un apkope, izņemot 
motociklus un velosipēdus.
C 33.19
Citu ierīču remonts
Klasē ietilpst iekārtu 
remonts un apkope, uz kurām neattiecas citas šīs nodaļas 
grupas.
12.3. tabula
Ekonomiski 
aktīvi uzņēmumi sadalījumā pa galvenajiem darbības 
veidiem
3
NACE 
kods\gads
2013
2014
2015
2016
2017
2018
C 33
825
869
956
1044
1027
1049
C 33.12
318
334
375
396
372
385
C 33.13
41
48
51
59
54
55
C 33.14
72
76
90
92
96
101
C 33.17
61
71
71
78
82
83
C 33.19
38
42
50
53
53
56
S 95
1072
1107
1169
1252
1184
1115
S 95.11
280
289
308
340
327
309
S 95.12
37
41
41
50
50
51
243
/
276
S 95.21
139
135
156
167
158
147
S 95.22
50
48
62
64
66
66
S 95.23
268
275
267
263
243
213
S 95.24
47
55
64
84
82
82
S 95.25
67
66
69
68
59
55
S 95.29
184
198
202
216
199
192
12.4. tabula
Reģistrēto, 
pirmoreiz reģistrēto un norakstīto transportlīdzekļu 
skaits
4
Transportlīdzeklis
Darbības
uz
01.01.2013.
uz
01.01.2014.
uz
01.01.2015.
uz
01.01.2016.
uz
01.01.2017.
uz
01.01.2018.
uz
01.01.2019.
uz 
01.01.2020.
Skaits
Īpatsvars
kopējā
apjomā, %
Kravas
Reģistrēti
76 303
79 899
83 205
85 998
84 067
87 143
89 211
91 311
10%
Pirmā
reģistrācija*,
t.sk.
9 278
9 199
8 968
8 864
8 665
8 897
9 350
9 149
10%
Jauni
transportlīdzekļi
3 916
3 694
3 655
3 878
4 130
4 099
4 339
4 083
14%
Norakstīti*
2 516
1 977
2 287
2 009
2 053
2 203
2 131
2 403
10%
Vieglie
Reģistrēti
618 274
634 603
657 799
679 048
664 177
689 536
707 841
727 164
76%
Pirmā
reģistrācija*,
t.sk.
50 135
55 808
63 040
63 758
60 625
68 081
67 656
68 074
75%
Jauni
transportlīdzekļi
11 034
11 070
12 928
14 130
16 712
17 055
17 185
18 529
62%
Norakstīti*
23 267
17 967
18 546
17 903
15 983
18 500
20 532
19 563
83%
Autobusi
Reģistrēti
5 044
4 989
4 845
4 797
4 696
4 701
4 632
4 549
0,5%
Pirmā
reģistrācija*,
t.sk.
314
481
430
445
351
447
358
356
0,4%
Jauni
transportlīdzekļi
93
242
211
255
193
282
176
128
0,43%
Norakstīti*
277
278
320
245
217
222
239
193
1%
244
/
276
Motocikli, 
tricikli
Reģistrēti
17 879
18 587
19 807
21 241
20 329
22 166
23 713
26 785
3%
Pirmā
reģistrācija*,
t.sk.
1 477
1 677
2 071
2 293
2 364
2 589
3 102
3 849
4%
Jauni
transportlīdzekļi
517
495
601
605
651
628
806
981
3%
Norakstīti*
423
296
257
311
294
229
269
252
1%
Piekabes,
puspiekabes
Reģistrēti
59 524
62 344
64 595
67 638
65 086
68 765
72 372
76 298
8%
Pirmā
reģistrācija*,
t.sk.
6 402
6 107
5 514
5 790
5 814
6 648
7 733
7 566
8%
Jauni
transportlīdzekļi
 
4 086
 
 
4 031
4 782
5 429
5 376
18%
Norakstīti*
692
665
674
668
788
675
678
875
4%
Kvadricikli
Reģistrēti
1 095
1 046
1 140
1 200
1 107
1 178
1 157
1 258
0,1%
Pirmā
reģistrācija*,
t.sk.
167
154
211
183
247
188
166
207
0,2%
Jauni
transportlīdzekļi
163
136
191
151
219
156
150
159
1%
Norakstīti*
18
15
15
14
15
19
10
15
0,1%
Mopēdi**
Reģistrēti
23 209
25 001
26 615
28 047
29 252
30 666
32 185
33 631
3%
Pirmā
reģistrācija*,
t.sk.
2 361
2 153
1 876
1 769
1 611
2 217
1 679
1 805
2%
Jauni
transportlīdzekļi
1 650
1 558
1 219
1 008
939
1 279
644
748
2%
Norakstīti*
251
253
229
304
331
343
332
327
1%
Mikroautobusi***
Reģistrēti
…
…
…
…
…
…
…
…
 
Pirmā
reģistrācija*
…
…
…
…
…
…
…
…
 
Norakstīti*
…
…
…
…
…
…
…
…
 
KOPĀ
Reģistrēti
801 328
826 469
858 006
887 969
868 714
904 155
931 111
960 996
100%
Pirmā
reģistrācija*
70 134
75 579
82 110
83 102
79 677
89 067
90 044
91 006
100%
Jauni 
245
/
276
Jauni
transportlīdzekļi
17 373
21 281
18 805
20 027
26 875
28 281
28 729
30 004
100%
Norakstīti*
27 444
21 451
22 328
21 454
19 681
22 191
24 191
23 628
100%
* Dati ir par iepriekšējā gada stāvokli, piem., reģistrēti 
uz 01.01.1997., pirmā reģistrācija un norakstīšana par laika 
periodu no 01.01.1996.-31.12.1996., utt.
** Mopēdus sāka reģistrēt no 01.05.2004. gada.
*** ar 01.04.1998.gadu transportlīdzekļu tips 'mikroautobuss' 
ir likvidēts, iedalot tos vieglajos automobiļos, kravas 
automobiļos un autobusos.
12.6. tabula
SRG020. 
Ekonomiski aktīvi uzņēmumi sadalījumā pa galvenajiem darbības 
veidiem (NACE 2. red.)
 
Pavisam 
(tirgus
sektors)
Fiziskas 
personas -
saimnieciskās darbības
veicējas
Zemnieku 
un
zvejnieku
saimniecības
Individuālie
komersanti
Komercsabiedrības (tirgus
sektors)
C 13 Tekstilizstrādājumu ražošana
549
263
-
25
261
C 13.10 Tekstilšķiedru sagatavošana
un 
vērpšana
11
1
-
-
10
C 13.20 Tekstilmateriālu aušana
38
20
-
2
16
C 13.30 Tekstilmateriālu apdare
56
23
-
4
29
C 13.91 Adīto un tamborēto audumu
ražošana
90
83
-
1
6
C 13.92 Gatavo tekstilizstrādājumu
ražošana, 
izņemot apģērbu
193
42
-
14
137
C 13.93 Paklāju un grīdsegu ražošana
3
-
-
1
2
C 13.94 Tauvu, virvju, auklu un tīklu
ražošana
13
1
-
-
12
C 13.96 Tehniski un rūpnieciski
izmantojamu 
tekstilmateriālu ražošana
9
-
-
1
8
C 13.99 Citur neklasificētu
tekstilizstrādājumu ražošana
136
93
-
2
41
C 14 Apģērbu ražošana
1 343
532
5
94
712
C 14.11 Ādas apģērbu ražošana
15
6
-
-
9
C 14.12 Darba apģērbu ražošana
79
1
2
4
72
C 14.13 Pārējo virsdrēbju ražošana
412
100
2
41
269
C 14.14 Apakšveļas ražošana
109
6
-
9
94
C 14.19 Cita veida apģērbu un apģērbu
piederumu ražošana
586
362
1
30
193
246
/
276
C 14.20 Kažokādu izstrādājumu
ražošana
11
5
-
1
5
C 14.31 Trikotāžas zeķu ražošana
11
-
-
1
10
C 14.39 Pārējo trikotāžas izstrādājumu
ražošana
120
52
-
8
60
C 15 Ādas un ādas izstrādājumu
ražošana
86
20
1
6
59
C 15.11 Ādu miecēšana un apstrāde;
kažokādu 
apstrāde un krāsošana
9
3
-
1
5
C 15.12 Ceļojuma piederumu, somu un
līdzīgu 
izstrādājumu, zirglietu
piederumu ražošana
58
14
1
5
38
C 15.20 Apavu ražošana
19
3
-
-
16
Kopā
3 956
1 630
12
250
2 064
12.6.tabula
Plastmasas 
atkritumu apsaimniekošanas statistiskie dati par 
2017.gadu
5
Kods
Apraksts
Radīts
Savākts
Pārstrādāts
Apglabāts
Importēts
Eksportēts
150102
Plastmasas iepakojums
46 016
12 022
2 850 (R12);
40 793 (R12B)
4 522 (R3);
41 112 (R3B);
4,8 (D1)
59287,6
9 849
160119
Plastmasa 
(transportlīdzekļi)
1 078
265
37 (R12);
0,5 (R12C);
31,44 (D1)
 
19,2
170203
Plastmasa (būvniecība)
19,9
4,04
60 (R3B);
0,86 (D1)
65,5
65,5
191204
Plastmasa un gumija
(mehāniskā 
apstrāde)
8 213
526,6
3543 (R1);
396 (R12);
2452 (R12B)
1226 (R3B);
111 (D10)
6242
4052,9
200139
Plastmasa (atsevišķi savākti
sadzīvē radušies)
503
652,1
181 (R12B);
72 (R3B);
14,7 (D1)
176,8
581,7
200301
Nešķiroti SA
77 712
571 445
102345 (R12);
355792 (R12B)
57,2 (R13)
80375,4 (D1)
66,5
 
020104
Plastmasas atkritumi
(lauksaimniecība)
57,35
0,07
0,06 (R12B)
27,4 (D1)
 
 
247
/
276
070213
Plastmasas atkritumi
(ražošanas 
procesa atkritumi)
79,8
35,6
60 (R3B);
 
24,5
22,9
120105
Plastmasu virsmas apstrādes un
formēšanas atkritumi
100.2
14.7
 
4.740 (D1)
 
 
1
 Lursoft datu bāze. Pieejams: 
https://nace.lursoft.lv/
2
 Lursoft datu bāze. Pieejams: 
https://nace.lursoft.lv/
3
 SIA "Geo Consultants", 2020. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei"
(IL/57/2020), 
materiāli.
4
 SIA "Geo Consultants", 2020. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei"
(IL/57/2020), 
materiāli.
5
 SIA "Geo Consultants", 2020. Publiskā iepirkuma 
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāna 2021.-2028. gadam izstrādei"
(IL/57/2020), 
materiāli.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
8. pielikums
Valsts atkritumu apsaimniekošanas plānam
2021.-2028. gadam
Izziņa par Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-2028. gadam projekta 
sabiedriskās apspriešanas
ietvaros saņemtajiem 
priekšlikumiem
Nr.
p.k.
Priekšlikums, priekšlikuma autors
VARAM 
viedoklis
1.
Vides konsultatīvā padome:
Atkritumu plūsmas uzskaite
Plāna pirmais stratēģiskais virsmērķis (12.lpp) - 
novērst atkritumu rašanos un nodrošināt kopējā radīto
atkritumu daudzuma ievērojamu samazināšanu. Šī mērķa 
sasniegšanai plāna projektā (126. lpp) minēts,
ka radītais 
sadzīves atkritumu daudzums uz vienu iedzīvotāju 2028. g. 
nevar pārsniegt 400 kg (tāds pats
mērķis ir minēts Vides 
politikas plāna projektā). Arī NAP 2020-2027 ir noteiktajam 
aprites ekonomikas
mērķa indikators (nr. 276), kas paredz 
samazināt radīto sadzīves atkritumu daudzumu uz vienu 
iedzīvotāju
no 470 kg 2018.g. 
līdz 450 kg 2027.g.
 
(atbilstoši CSP, LVĢMC Valsts Statistikas pārskatam 
"Atkritumi -
Skatīt precizēto plāna 
projektu.
248
/
276
3").
Izmantotais Aprites ekonomikas scenārijs paredz, ka 
2028. gadā Latvijā tiks radītas 889 359 t sadzīves
atkritumu. Tas ir par 15% vairāk nekā 2020. gadā. 
Atbilstoši 
Eurostat datiem
 Latvijā 
2020. gadā dzīvo
1,907 miljoni cilvēki, bet paredzams, ka 
2028. gadā dzīvos 1,671 miljoni cilvēki (šis scenārijs ir 
arī
izmantots citos politikas plānošanas dokumentos, 
piemēram Nacionālā enerģijas un klimata plāna
scenāriju 
izstrādē). Atbilstoši plāna projekta atkritumu apjoma 
datiem, uz vienu cilvēku radītais sadzīves
atkritumu apjoms 
2020. gadā ir 406 kg, bet 2028. gadā jau 532 kg (30% 
pieaugums; laika posmā no
2010.-2018. gadam, kad netika 
īstenota aprites ekonomika, radīto atkritumu apjoms ir 
pieaudzis par 25,5
%). Līdz ar to veidojas neatbilstība 
starp plāna projekta noteiktajiem mērķiem un izmantotajiem 
datiem.
Šāda veida tendence ir arī pretrunā ar aprites 
ekonomikas principiem par atkritum rašanās novēršanu.
Plāna projektā izmantotais modelis paredz, ka 
iedzīvotāju skaits 10 gados (no 2020.-2030.g.) būs
pieaudzis par 11%. Neredzēti straujš iedzīvotāju skaita 
pieaugums, kas ir pretrunā Eurostat iedzīvotāju
skaita 
dinamikas prognozēm. Līdz ar to ir apšaubāmi izmantotie 
modelēšanas rezultāti par atkritumu
plūsmu prognozēm un 
izvēlētajiem apsaimniekošanas veidiem.
Lai sasniegtu plāna projektā un NAP noteikto mērķi par 
radīto sadzīves atkritumu daudzuma
samazināšanu, ir AAVP ir 
jāparedz papildus pasākumi atkritumu apjoma mazināšanai 
(skat.
priekšlikumus zemāk) un attiecīgi 
jākoriģē radīto sadzīves 
atkritumu apjoms - ~700 tūkstoši tonnu 2028.
gadā 
(samazinājums par nepilniem 20%).
 Tas savukārt 
ietekmē kopējās atkritumu plūsmas un to izvēlētos
apsaimniekošanas veidus un investīciju apjomu. Pretējā 
gadījumā plānotās investīcijas būs par lielām
(izniekotas) 
un radīsies jaudu pārpalikumi.
2.
Vides konsultatīvā padome:
Atkritumu 
sadedzināšana
Plāna projekta 73. lpp minēts, "ka atkritumu 
apsaimniekošanas sektorā noteikto mērķu sasniegšanai būs
nepieciešams attīstīt 
atkritumu sadedzināšanu ar 
enerģijas atguvi
." Plānoti 160 miljoni EUR 
investīcijas
(29% no kopējām plāna projekta investīcijām) 3 
dedzināšanas iekārtās (111-112 lpp) Rīgā, Vidzemē un
Latgalē. Kopumā paredzēts sadedzināt 120 kt atkritumu.
Pēc radīto atkritumu apjoma datu precizēšanas atbilstoši 
plānotajam radīto atkritumu apjoma
samazinājumam uz vienu 
iedzīvotāju, būtu arī jāpārskata šī pasākuma lietderība un 
ekonomiskais
pamatojums. Minētās investīcijas pārvirzot 
atkritumu apjoma mazināšanas pasākumiem un kvalitatīva
NAIK 
sagatavošanai (ko iespējams sadedzināt Brocēnu 
cementrūpnīcā), būtu iespējams sasniegt
nospraustos ES 
mērķus par atkritumu apglabāšanas apjoma mazināšanu.
Norādām arī uz 
to, ka SIVN nav vērtēts ar atkritumu dedzināšanu saistītais 
SEG emisiju pieaugums un
radītais
 gaisa piesārņojums 
un ar to saistītais veselības apdraudējums. Nepieciešams 
izvērtēt atkritumu
sadedzināšanas ietekmi uz cilvēku 
veselību un gaisa kvalitāti, kā arī klimata mērķu 
sasniegšanu.
Priekšlikumi par plāna projekta 
SIVN tiks vērtēts
SIVN vides pārskatā.
3.
Vides konsultatīvā padome:
Bioplastmasa
Plāna projektā nav apskatīta tāda būtiska tēma kā 
bioplastmasas, kas kļūst arvien populārāka alternatīva
fosilajai plastmasai u.c. iepakojumiem. Pašlaik Latvijā 
trūkst uzņēmumu un iedzīvotāju zināšanas par
bioplastmasām 
un to šķirošanas, pārstrādes veidiem. Plāna projektā ir 
jāparedz pasākumi bioplastmasu
marķēšanas ieviešanai un 
sabiedrības izglītošanai, no drošinātu atbilstošu 
bioplastmasu
apsaimniekošanu.
Ņemts vērā. Veikts papildinājums 
nodaļā 2.6.17.
Plastmasu atkritumi, - iekļauta atsauce uz EK
"Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns"
pielikuma pasākumu, 
atsauce uz Direktīvu
2019/904
 un likumprojektu "Par plastmasu
saturošiem izstrādājumiem".
249
/
276
4.
Vides konsultatīvā padome:
Bioloģiski noārdāmie atkritumi 
un to apstrāde
AAVP paredzēts slēgt pusi no Latvijas Atkritumu 
apsaimniekošanas poligoniem un organiskos atkritumus
vest, 
uz citiem poligoniem, kas var būtiski palielināt 
apsaimniekošanas (transporta) izmaksas un radītās
vides 
slodzes.
Arī datu modelēšanā ir paredzēts, ka visi radītie 
bioloģiskie atkritumi nonāk poligonos, bet racionālāks
risinājums būtu veidot 
bioloģisko atkritumu šķirošanu 
pēc iespējas tuvāk to rašanās vietām un attīstīt
atkritumu 
kompostēšanu un gazifikāciju kopā ar lauksaimniecības 
kūtsmēsliem.
 Tāpēc vismaz daļai no
organiskajiem 
atkritumiem būtu jāparedz plūsma prom no poligoniem. Šis 
jautājums ir jāskata arī
kontekstā ar OIK (biogāzes 
stacijās zaļmasai varētu pievienot 20% bio-atkritumus 
-pārtikas/virtuves
atkritumus, kas pirms tam 
izkarsēti).
Precizēta plāna 4. nodaļa un 
plāns papildināts ar
jaunu 8. pielikumu.
5.
Vides konsultatīvā padome:
RAS un nepārstrādājamais 
iepakojums
Apsveicama ir iniciatīva (1.5.3.) Izvērtēt iespējas 
noteikt 
diferencētu maksu par šķirotu un nešķirotu
atkritumu 
savākšanu
.
Taču, lai nodrošinātu nepārstrādājamu atkritumu apjoma 
samazināšanos plāna projektā ir jāparedz, ka
Latvijā 
nepārstrādājami atkritumi ir jāizslēdz no RAS
 (nav 
paredzēts DRN atbrīvojums), bet ražotājiem
un 
importētājiem, kas tirgū laiž nepārstrādājamu iepakojumu, 
ir pilnā apmērā jāmaksā par attiecīgo
iepakojumu noteiktais 
DRN.
Ņemts vērā. Precizēts plāna 
projekta 4. nodaļa.
6.
Vides konsultatīvā padome:
Medikamenti
Pēc projektā "No farmaceitiskajām vielām tīri ūdeņi" 
apkoptās informācijas starp projekta dalībvalstīm
Latvija 
un Krievija ir vienīgās valstis, kas medicīnas aprūpes, 
neizlietotus medikamentus un zāles pēc
priekšapstrādes, 
apglabā sadzīves atkritumu poligonos, taču arī pēc 
atkritumu sterilizācijas procesa,
ķīmiskais piesārņojums 
paliek un nonāk atkritumu poligona infiltrātā.
Ņemot vērā, ka esošais medicīnas aprūpes atkritumu 
apsaimniekošanas pieeja rada riskus cilvēka un
dzīvnieku 
veselībai, jo ķīmiskais piesārņojums jau ir nonācis 
apkārtējā vidē, kā arī saistībā ar infekciju
slimību 
izplatīšanos pasaulē un individuālo aizsardzības līdzekļu 
patēriņa pieaugumu, nākošajā atkritumu
apsaimniekošanas 
plānošanas periodā Latvijai būtu jāizvērtē nepieciešamība 
finansējuma piešķiršanai
specializētās sadedzināšanas 
rūpnīcas izbūvei, kā arī jāveic kontrole par turpmāku avotā 
atšķirotu
medicīnas aprūpes atkritumu atbilstošu 
apsaimniekošanu - pārstrādi un apglabāšanu.
Latvijas Farmaceitu biedrības izteiktie priekšlikumi 
neizlietoto medikamentu un zāļu apjoma
samazināšanai.
1. 
Veselības ministrijai veikt pasākumus, lai 
veicinātu racionālu zāļu lietošanu:
• aizliegt reklāmas, kas veicina zāļu iegādi, reklamējot 
zāļu cenu atlaides un akcijas "pērc 1+1";
• veicināt aptieku farmaceitu lomu racionālā zāļu 
lietošanā un apritē - piekļuve pacientam izsniegto zāļu
vēsturei e -receptē vismaz pēdējos 3 mēnešus;
• noteikt aizliegumu aptieku licenču turētājiem 
kontrolēt farmaceita profesionālos lēmumus - noteikti
pārdošanas apjomi, čeku uzskaite kā atalgojuma aprēķina 
instruments u.tml.;
• turpināt neatļaut izplatīt zāles ārpus aptiekas - 
veikalos, benzīntankos u.tml.;
• veicināt ārstu pieejamību, jo ne vienmēr zāļu 
izrakstīšana "pa telefonu" ir racionāla.
2. 
Pārtikas veterinārajam dienestam
 stingrāk 
vērtēt uztura bagātinātāju reģistrēšanu (kopējās devas
Priekšlikumi nav attiecināmi uz 
plāna projektu.
Priekšlikumi tiks nosūtīti Veselības 
ministrijai.
250
/
276
daudzums iepakojumā aktīvajām vielām, kas ir arī zāļu 
sastāvā, lai novērstu situāciju, kad, ieņemot
norādīto 
vienas reizes devu vairākas reizes, ļoti viegli un 
nekontrolēti iespējams saņemt terapeitisko devu).
Stingrāk 
izvērtēt robežproduktus (zāles/uztura bagātinātāji). Varbūt 
iespējams ietekmēt lielo iepakojumu
reģistrēšanu.
3. Stingri nosacījumi zāļu iegādei internetā, stiprināt 
valsts resursus nelegālas zāļu aprites atklāšanai
(piemēram, Krievijas un Baltkrievijas pierobežas pilsētu 
tirgos bieži atklāti tiek pārdotas ievestas recepšu
un 
bezrecepšu zāles).
4. Atbildīgajām institūcijām sadarbojoties (Veselības 
ministriju, Zemkopības ministriju un pārtikas un
veterināro 
dienestu) veikt stingrākas uztura bagātinātāju kontroles 
sporta klubos sadarbībā ar Latvijas
Antidopinga biroju.
5. Aktīvāk informēt iedzīvotājus par neracionālas zāļu 
lietošanas sekām.
7.
Vides konsultatīvā padome:
PAYTh
Plāna projektā ir noteikts pasākums: 
1.5.2. 
Pilnveidot principu "maksā, kad izmet"(MKI)
piemērošanu, it 
īpaši attiecībā uz daudzdzīvokļu mājām.
Taču nav skaidrs, kas ar šo pasākumu domāts, jo Latvijā 
"maksā, kad izmet" sistēma nedarbojas. Līdz ar
to nav ko 
pilnveidot. AAVP ir jāparedz 
konkrēti pasākumi un 
investīciju plūsmas šādas sistēmas
attīstīšanai lielajās 
pilsētās
, īpaši Rīgā.
Priekšlikums ņemts vērā. Precizēta pasākuma
redakcija:
"
1.5.2. Veikt izpēti un sagatavot pamatojumu
par 
iespējām pilnveidot principu "maksā,
kad izmet"(MKI) 
piemērošanu, it īpaši
attiecībā uz daudzdzīvokļu 
mājām.
"
8.
Vides konsultatīvā padome:
Bīstamie atkritumi un 
starptautiskie pārvadājumi
AAVP ir nepieciešams izstrādāt atbalsts mehānismu 
iedzīvotājiem 
vēsturisko bīstamo atkritumu
(tostarp 
šīfera) utilizēšanai
, kā arī radīt 
mehānismus, kas 
pilnība aizliegtu Latvijā ievest citu valstu
atkritumus 
apglabāšanai vai sadedzināšanai
. Bez tam jāparedz 
pasākumi, kas palīdzētu izskaustu
nesertificētu atkritumu 
apstrādes vietu izveidi (līdzīgi, kā atkritumu uzkrāšanas 
laukumi Slokā, Jūrmalā).
Priekšlikums ņemts vērā.
Plāna projekta 6. nodaļā ir ietverts uzdevums
izstrādāt 
priekšlikumu par atbalsta mehānismu
iedzīvotājiem 
specifisku 
bīstamo atkritumu
(azbestu saturošo) 
apsaimniekošanai
Prasības un ierobežojumi atkritumu ievešanai
Latvijā jau 
ir noteikti 
Atkritumu apsaimniekošanas
likuma
 
42. 
pantā
.
Pasākumi nelegālu atkritumu apsaimniekošanas
darbību 
novēršanai ir ietverti Plāna projekta 6.
nodaļas 1.2. un 
1.3. punktā.
9.
Vides konsultatīvā padome:
Ieteikumi atkritumu rašanās novēršanas pasākumiem plāna 
projektā (iekļaujami 6. nodaļā: ATKRITUMU
APSAIMNIEKOŠANAS 
VALSTS PLĀNĀ PAREDZĒTIE RĪCĪBAS VIRZIENI UN PASĀKUMI)
Mērķi
1. Arī pie plāna projekta kvantitatīvajiem mērķiem (
12. 
lpp.) jānosaka mērķis radīto sadzīves atkritumu
apjoma 
mazināšanai - 
400 kg uz vienu cilvēku 2027. 
gadā.
2. Noteikts mērķis līdz 2030. gadam par 1,5% gadā 
samazināt ārpus 
būvlaukuma
 apsaimniekojamo
būvniecības un nojaukšanas atkritumu apjomu.
Iepakojums
1. Veicināt atkārtota iepakojuma izmantošanu - piemēram, 
palielinot atkārtoti lietojamu iepakojuma
mērķus depozīta 
sistēmā un nosakot diferencētus mērķus RAS.
2. 
Ieviest iepakojuma diferencēšanu
 
pārstrādājamos un nepārstrādājamos iepakojumos.
Netiek ņemts vērā.
VARAM 
skaidrojums:
Mērķi:
1.
 mērķis 2027. g ir izvirzīts NAP, mērķa
sasniegšanu nodrošina vairāku NAP pasākumu
sinerģija, kas 
pārsniedz AAVP pasākumu
tvērumu sinerģiju.
2. VARAM rīcībā nav šādu bāzes gada datu, kas
tiek 
apglabāts ārpus būvlaukuma, liela daļa tie
radīta jaunu 
produktu radīšanai.
Iepakojums:
1. Nav ņemts vērā. Mērķu pārskatīšanas
251
/
276
Nepārstrādājamos iepakojumus izņemt no RAS un pakļaut DRN 
atmaksai. Jau paredzēts plāna projektā
1.5.4. Noteikt 
diferencētas DRN likmes un atbrīvojuma nosacījumus par 
plastmasas un kompozīta
iepakojumu, kas ir/ nav 
pārstrādājams Latvijā ("pašu resursi" koncepta ietvaros). 
(līdz 2022. g.)
3. Publiskās iestādēs uzstādīt ūdens dzeršanas 
strūklakas dzeramā ūdens ieguves vietas un aizliegt
pārdot 
ūdeni vienreizlietojamajā iepakojumā.
4. Aizliegt Latvijā ievest, ražot un pārdot dzeramo 
ūdeni PET pudelēs ar tilpumu, kas mazāks par 5 litriem.
5. 
Atbalsta mehānismi
 jaunajiem vecākiem 
mazgājamo autiņbiksīšu izmantošanai. Piemēram - noteikt 5
% 
PVN likmi.
6. Mazumtirgotājam, kas tirgo svaigus augļus un 
dārzeņus, obligāti tos 
izlikt bez plastmasas
iepakojuma
, ja tiek pārdots mazākos apjomos nekā 1 kg - 
no 2022. gada.
7. Noteikt, ka no 2021. gada jūnija ikviens gala 
patērētājs var pieprasīt apkalpošanu viņa piegādātajā
konteinerā, ja tas ir tīrs un atbilstošs iegādātā produkta 
veidam.
8. Paredzēt, ka uzņēmumiem, kas tirgo dzērienus prom 
nešanai, ir jāpiemēro zemāka cena, ja dzēriens
tiek pārdots 
patērētāja atnestajā atkārtoti lietojamā traukā, 
salīdzinājumā ar cenu, kas piemērojama, ja
dzēriens tiek 
pārdots vienreiz izmantojamā traukā.
9. Ar MK noteikumiem un izvērstiem pielikumiem noteikt 
ekodizaina
 prasības pārtikas iepakojumiem
(mazākais 
un arī lielākais preces saturs, atšķirīga sastāva 
komponentu atdalāmība, atkārtotas vai citas
izmantošanas 
nodrošināšana)
10. Noteikt vienreizējo iepakojumu maisiņu izmēru 
norādīšanu (citādi tieksmē samazināt maisiņu svaru
aiziet 
uz pretējo- bieži jāņem 2 maisiņus viena vietā.
Remonts
1. Veicināt elektropreču remontēšanu (ieviest samazinātu 
PVN likmi remontdarbnīcu pakalpojumiem);
2. Paredzēt zaļā publiskā iepirkuma prasības uz 
pagarinātu garantijas laiku (elektroprecēm min. 5 gadi)
3. Stiprināt iedzīvotāju remontdarbu prasmes, piem., 
atbalsts remontkafejnīcām (
repair caffee
)
4. Sniegt atbalstu atmesto iekārtu un mēbeļu 
uzglabāšanas/izjaukšanas laukumiem. (Atmestajās mēbelēs
un 
iekārtās daudzi atrod sev lietderīgas detaļas, līdz ar to 
apglabājamā daļa ievērojami samazinās. Svarīgi
arī 
nepieļaut samirkšanu un sasmērēšanu).
Tekstils
1. Paredzēt zaļā publiskā iepirkuma prasības uz 
pagarinātu apģērbu garantijas laiku (min. 2 gadi)
2. Ražotāju atbildības sistēmas ieviešana tekstilam (ir 
paredzēts plāna projektā)
3. Izveidot vai atbalstīt apģērba bibliotēkas, maiņas 
punktus un bankas, kur iespējams nodot un iegādāties
vēl 
izmantojamu, bet nevajadzīgus, apģērbu.
Būvniecība un mēbeles
1. Atbalstīt būvmateriālu un mēbeļu maiņas punktus, 
sludinājumu portālus un bankas, kur iespējams nodot
un 
iegādāties vēl izmantojamus būvmateriālus, to atlikumus 
nepilnos iepakojumos un mēbeles.
2. Atbalstīt instrumentu bibliotēku izveidi.
3. Noteikt Latvijā importētajiem un ražotajiem 
produktiem, precēm, ierīcēm nodrošināt iespējami lielāku
elektropreču komplektējošo komponentu savstarpēju 
savietojamību. Piemēram: strāvas pārveidotāju izmēri,
savienojumi, gaismas elementu stiprinājumi, ekrāni 
datoriem, planšetēm, telefoniem, u.c.
4. Obligāts pienākumus ir veikt 
pirms-nojaukšanas 
auditu
, lai noteiktu potenciāli atkārtoti izmantojamus
vai bīstamus būvmateriālus. Tas paredz, ka, piemēram, 
ķieģeļi, akmens izstrādājumi, jumta seguma
plāksnes, 
durvis, logi, sanitārais aprīkojums, radiatori un koka 
parkets, u.c. ēkas elementi ir jādemontē tā,
nepieciešamība 
tiks vērtēta atkritumu
apsaimniekošanas plāna ieviešanas
novērtēšanas laikā, kas tiks veikts atbilstoši
Ministru 
kabineta 2011. gada 12. jūlija
noteikumiem Nr. 564 
"
Noteikumi par atkritumu
apsaimniekošanas valsts un 
reģionālajiem
plāniem un atkritumu rašanās novēršanas 
valsts
programmu
".
2. Ņemts vērā. Precizēts plāna projekta 4.3.
apakšpunkts. Sk. plāna projekta 6. nodaļu un
9.3. 
tabulu.
3. un 4. Nav ņemts vērā. Priekšlikumi neatbilst
plāna 
detalizācijas pakāpei un attiecināmi uz
konkrētiem 
normatīvajiem aktiem.
5. Nav ņemts vērā. Neatticas uz iepakojumu un
plāna 
tvērumu.
6. Nav ņemts vērā. Priekšlikums neatbilst plāna
detalizācijas pakāpei un attiecināms uz
konkrētiem 
normatīvajiem aktiem.
7. Prasība noteikta likumprojektā "Par plastmasu
saturošiem izstrādājumiem" (VSS-948)).
8. Nav ņemts vērā. Priekšlikums neatbilst plāna
detalizācijas pakāpei un attiecināms uz
konkrētiem 
normatīvajiem aktiem.
9. Nav ņemts vērā. Tiek pārskatīta Ekodizaina
direktīva. 
Prasības noteiktas likumprojektā "Par
plastmasu saturošiem 
izstrādājumiem" (VSS-
948)) un spēkā esošajā 
Iepakojuma 
likumā
.
10. Nav ņemts vērā. Priekšlikums neatbilst plāna
detalizācijas pakāpei. Spēkā esošais 
Iepakojuma
likums
 
paredz attiecīgus pasākumus.
Remonts:
Nav ņemts vērā, jo pasākumi jau ietverti Rīcības
plānā 
pārejai uz aprites ekonomiku 2020.-2027.
gadam.
Tekstils:
Nav ņemts vērā, jo pasākumi jau ietverti Rīcības
plānā 
pārejai uz aprites ekonomiku 2020.-2027.
gadam.
Būvniecība un mēbeles:
Nav ņemts vērā, jo pasākumi jau ietverti Rīcības
plānā 
pārejai uz aprites ekonomiku 
2020.
-2027.
252
/
276
lai būtu 
iespējama to atkārtotu izmantošana.
Citi produkti
1. Aizliegt nepārdoto nepārtikas produktu (higiēnas, kā 
arī bērnu kopšanas produkti) iznīcināšanu. Obligāta
prasība 
ir ziedot šos noteiktos produktus sociālajām 
iestādēm/organizācijām.
2. Aizliegt pie bērnu ēdiena un citām precēm dot 
bezmaksas plastmasas rotaļlietas.
3. Ražotājiem un importētājiem pienākums informēt 
sabiedrību par produktiem, kuriem ir (vai domājams,
ka ir) 
endokrīno sistēmu bojājošas īpašības.
4. 
Aizliegt apglabāt atkritumu poligonos vai izmest 
vidē atkārtoti izmantojamus materiālus
(skaidas, pelnus, 
notekūdeņu dūņas).
5. Aizliegt biomasas līdzsadedzināšanu ar atkritumiem 
(pelnu izmantojamības nodrošināšanai).
gadam. Uz 
3. 
punktu
 attiecas Eiropas
regulējums.
4. Citi produkti:
1., 2., 3.Nav plāna jautājums, tiek regulēts ES
vienotā 
tirgus un patērētāju drošības uzraudzības
normatīvajā 
ietvarā.
4. Ir jau noteikts spēkā esošajos normatīvajos
aktos par 
atkritumu poligoniem.
5. Nav plāna jautājums.
10.
SIA "Liepājas RAS":
27. lpp., 2.5.1. nodaļa, 2.3. attēls
Attēlā norādīts, ka 2018. gadā Liepājas reģionā bija 
sekojošs skaits atkritumu savākšanas laukumu:
Pāvilostas novadā 3;
Vaiņodes novadā - 0;
Nīcas novadā - 0.
Pēc Liepājas RAS pieejamās informācijas Pāvilostas 
novadā nav neviena laukuma, kas atbilstu Ministru
kabineta 
(turpmāk - MK) noteikumiem Nr. 788 "
Noteikumi par atkritumu 
savākšanas un šķirošanas
vietām
". Pāvilostas novadā ir 
paplašināti dalītās atkritumu vākšanas punkti. Savukārt 
2018. gadā
šķirošanas laukumi bija arī Vaiņodes novadā (PS 
"Vides pakalpojumi Liepājai", Vienības iela 6, Vaiņode)
un 
Nīcas novadā (SIA "Nordia", "Celms", Pērkone, Nīcas 
pagasts, Nīcas novads).
Lūdzam precizēt 2.3.attēlu, norādot šādus atkritumu 
savākšanas laukumus:
Pāvilostas novadā -0;
Vaiņodes novadā - 1;
Nīcas novadā - 1.
Ņemts vērā, attēls 
precizēts.
11.
SIA "Liepājas RAS":
34.-
35. 
lpp., 2.5.8. nodaļa: Viscaur nodaļā attiecībā uz 
poligonos saražoto gāzi lietots termins "biogāze".
Saskaņā 
ar MK noteikumiem Nr. 1032 "
Atkritumu poligonu ierīkošanas, 
atkritumu poligonu un izgāztuvju
apsaimniekošanas, 
slēgšanas un rekultivācijas noteikumi
" visas gāzes, kuras 
radušās apglabāto atkritumu
sadalīšanās procesos tiek 
sauktas par poligonu gāzēm. 
Lūdzam terminu "biogāze" 
aizstāt ar
"poligonu gāze".
2.5.
8. nodaļa
 papildināta ar 
atsauci.
12.
SIA "Liepājas RAS":
34. un 
119. 
lpp. 2.5.8. nodaļas 
2.7. tabula un 7.3.4. 
7.4. tabula
: Attiecībā uz komersantu SIA "Liepājas
RAS" 
norādīti šādi dati:
Ņemts vērā.
 Veikti 
precizējumi plāna projektā.
253
/
276
1) Uzstādītā elektriskā jauda, MW: 1,050 +0,450
2) Atkritumu daudzums, t/gadā: 49 500
3) Plānotais vai faktiskais biogāzes ražošanas apjoms, 
m
3
 gadā: 7 209 480
4) Bioenerģētiskajās šūnās apglabājamais apjoms, t/gadā: 
29 750
5) Bioenerģētiskajā šūnā apstrādātais atkritumu daudzums 
2018.g., t/gadā: 10 635
6) Savāktā atkritumu biogāze 2018. g., tūkst. m3/gadā: 1 
706
7) Saražotā elektroenerģija 2018. g., MWh/gadā: 3432
Lūdzam precizēt 2.7. tabulā norādīto informāciju 
attiecībā uz komersantu SIA "Liepājas RAS":
1) Uzstādītā elektriskā jauda, MW: 
1,050
(svītrot "+0,450", jo uzstādītā jauda attiecas uz slēgto 
izgāztuvi Šķēde, kurā kopš 2013. gada vairs netiek
iegūta 
poligona gāze)
2) Atkritumu daudzums, t/gadā: 
28 729
(49 500 t ir 
maksimālais
 nešķiroto 
sadzīves atkritumu daudzums, ko poligonā drīkst pieņemt 
gadā
saskaņā ar atļauju. Faktiskais 2017.-2019. gada 
vidējais pieņemto nešķiroto sadzīves atkritumu daudzums
gadā ir 28 729 t.)
3) Plānotais vai faktiskais 
poligona
 gāzes 
ražošanas apjoms, m
3
 gadā: 
1 743 155
(atbilst faktiskajam poligona gāzes ražošanas apjomam 
(m
3
/gadā) vidēji 2017.-2019. gadā)
4) Bioenerģētiskajās šūnās apglabājamais apjoms, t/gadā: 
n/a
(norādītais apjoms neattiecas uz poligonu Ķīvītes, jo 
bioenerģētiskajās šūnās atkritumi netiek apglabāti)
5) Bioenerģētiskajā šūnā apstrādātais atkritumu daudzums 
2018. g., t/gadā: 
16 872
6) Savāktā atkritumu biogāze 2018. g., tūkst. m3/gadā: 
1 826
Saražotā elektroenerģija 2018. g., MWh/gadā: 
3408
13.
SIA "Liepājas RAS":
109. lpp., 5.1. un 5.4. nodaļa: Atbalstāma tādu iekārtu 
izbūve, kas nodrošina augstvērtīgu energoresursu
ražošanu, 
piem., dabasgāzes kvalitātes biometāns, bioetanols.
Iekārtas poligonu gāzes, (t.sk. gāzes no BNA pārstrādes 
iekārtām) attīrīšanai un sagatavošanai
izmantošanai kā 
transporta degvielu. Iekārtas izvietojamas poligonos Daibe, 
Cinīši, Janvāri un Ķīvītes.
Vai tiks atbalstīta elektroenerģijas ražošana no 
poligona gāzes, ņemot vērā, ka norādītajos 4 atkritumu
poligonos jau ir izbūvēta šāda infrastruktūra?
Sk .Plāna 7. nodaļu.
14.
SIA "Liepājas RAS":
26.-31. lpp., 2.5.1.- 2.5.4. nodaļa: Mūsuprāt, nodaļas 
ir īsas un nav aprakstīta visa esošā situācija un
atkritumu 
plūsmas un darbības ar tiem. Lūdzam, papildināt 
nodaļas.
Priekšlikums izvērtēts, bet nav 
ņemts vērā.
Priekšlikums ir ļoti vispārīgs, bez 
konkretizācijas.
Plāns sagatavots atbilstoši normatīvajam
regulējumam.
15.
SIA "Liepājas RAS":
58. lpp., 3.1. 3.1. tabula: Savāktie atkritumu daudzumi 
nav pielīdzināmi radītajiem. Radītajos būtu jāiekļauj
arī 
daudzumi, 
ko aprites ekonomikas dalībnieki atgriež 
apritē
 (piem., mājās kompostē, sadedzina
savām 
vajadzībām, labo, ziedo u.tml.)
Minētie pasākumi ir iekļauti 
plāna 6. nodaļā.
16.
SIA "Liepājas RAS":
67. lpp. 3.2. nodaļa: Lūdzam rast iespēju plānā 
nostiprināt galvenās atkritumu plūsmas:
Vieglais iepakojums (plastmasa, papīrs, kartons, 
metāls)
Prioritārās atkritumu plūsmas ir 
identificētas
plāna 1. nodaļā.
254
/
276
Stikla iepakojums
BNA
Sadzīves bīstamie atkritumi
Tekstila atkritumi
Citi sadzīves atkritumi
Tādā veidā veicinot vienotu izpratni par dalīti 
vācamajām atkritumu plūsmām visā valsts teritorijā.
17.
SIA "Liepājas RAS":
83. lpp., 5.1.5. nodaļa: Attīstot energo reģenerācijas 
tehnoloģijas, obligāts priekšnoteikums energoefektīvai
un 
ekonomiski pamatotai tehnoloģijas ekspluatācijai ir 
saražotās siltumenerģijas lietderīga izmantošana,
kas ir 
nodrošināma tikai, ja saražotā siltumenerģija tiek nodota 
centralizētajā siltumapgādes tīklā. 
Vai
līdzsadedzināšana tiks uzskatīta kā resursu lietderīga 
izmantošana?
Atbilstoši 
Atkritumu 
apsaimniekošanas likuma
 
5.
panta
 pirmajā daļā noteiktajai 
atkritumu
apsaimniekošanas hierarhijai atkritumu
reģenerācijai, atgūstot enerģiju, ir augstāka
prioritāte nekā 
atkritumu apglabāšanai.
18.
SIA "Liepājas RAS":
84. lpp., 5.1.7. nodaļa: Sabiedrības informēšanas un 
izglītošanas pasākumu mērķis galvenokārt ir
atkritumu 
radītāju iesaistīšana atkritumu dalītās vākšanas sistēmā,… 
Lūdzam precizēt:
 "Sabiedrības
informēšanas un 
izglītošanas pasākumu 
mērķis galvenokārt ir atkritumu 
radītāju iesaistīšana
atkritumu rašanās samazināšanā, 
pareizā apsaimniekošanā un
 dalītās vākšanas 
sistēmā,…"
Ņemts vērā.
19.
SIA "Liepājas RAS":
89., 
95. 
lpp. 1.3.3., 2.2, 2.2.3. nodaļa: "Šķiro 
Viegli": Ar "Šķiro viegli" palīdzību pakāpeniski visā 
valstī
ieviest vienotu atkritumu šķirošanas standartu 
informācijai un infrastruktūrai (par šķirojamajiem
materiāliem, konteineriem, kampaņām u.c.)
Nav ņemts vērā, tā kā vienotus 
standartus
informācijai un infrastruktūrai ir jānosaka
normatīvajos aktos.
20.
SIA "ZAAO":
SIA "ZAAO"(turpmāk tekstā ZAAO), iepazīstoties ar Vides 
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas
sagatavoto plāna projektu "Atkritumu apsaimniekošanas 
valsts plāns 2021.-2028. gadam", lūdz izvērtēt
iespēju 
papildināt plāna punktu - 
5.1.6. Poligonu 
infrastruktūras attīstība
 5) Atkritumu apglabāšanas
infrastruktūra - jaunu atkritumu šūnu izbūve poligonā 
"Getliņi" un "Ķīvītes", pietiekamu atkritumu
apglabāšanas 
jaudu nodrošināšanai - ar ZAAO piederošo poligonu 
"Daibe".
Uzņēmums ZAAO ir noslēdzis līgumu 
par IV atkritumu 
apglabāšanas krātuves būvprojekta izstrādi
reģionālā 
atkritumu apsaimniekošanas centrā (turpmāk tekstā 
RAAC)"Daibe", Pārgaujas novads, Stalbes
pagasts". RAAC 
"Daibe" infrastruktūras attīstībā plānots izveidot 
atkritumu noglabāšanas krātuvi ar
krātuves platību ≥4ha un 
ietilpību ≥ 400 000 m3 (pie krātuves relatīvā augstuma 
h=20m). Noslēgtais līgums
paredz projektēšanas darbu 
izpildi līdz 2020.gada nogalei.
Informāciju par paredzēto krātuves izbūvi 2023. gadā, 
ZAAO tika iekļāvis sadzīves atkritumu apglabāšanas
poligonu 
aptaujas anketā 
"investīciju vajadzību izvērtējums 
atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna
2021.- 2028. gadam 
izstrādei",
 norādot, ka veicot krātuves izbūvi tiks 
nodrošināta ZV AA reģionā radīto
nepārstrādājamo atkritumu 
noglabāšana ne mazāk 10 gadus (2024-2034), ievērojot A 
kategorijas
piesārņojošās darbības atļaujas prasības.
Precizēta plāna 6. un 7. 
nodaļa.
21.
Jēkabpils pilsētas pašvaldība:
Jēkabpils pilsētas pašvaldība sniedz viedokli par 
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-
2028gadam 
projektu. Jaunveidojamā Jēkabpils novada iekļaušanas 
Latgales atkritumu apsaimniekošanas
reģionā un sekojošiem 
poligona "Dziļā vāda" restrukturizācijas plāniem nav 
ekonomiska pamatojuma.
Atkritumu apglabāšanas šūnas atlikusī ietilpība SIA 
"Vidusdaugavas SPAAO"
 atkritumu poligonā
Precizēta plāna 4. nodaļa un 
plāns papildināts ar
jaunu 8.pielikumu.
255
/
276
"Dziļā vāda" 
ir 605 859 m3, savukārt SIA "Atkritumu apsaimniekošanas 
dienvidlatgales starppašvaldību
organizācija" poligonā 
"Cinīši" Daugavpils novadā - 164 906 m3. Līdz ar to 
sadzīves atkritumu poligonu
apglabāšanas šūnu un 
bioreaktora šūnu atlikušais ekspluatācijas laiks "Dziļā 
vāda" ir 25,3 gadi, bet
"Cinīši" - tikai 3,8 gadi. Jaunas 
šūnas izveidošana ir saistīta ar papildus investīcijām, 
kuru veikšanas
nepieciešamība pie pastāvošas un pieejamas 
infrastruktūras nav lietderīga.
Atkritumu apsaimniekošanas reģions ir jāorganizē 
ekonomiski pamatotā veidā, ietverot samērīgu atkritumu
apsaimniekošanas infrastruktūras un reģionā radīto 
atkritumu apsaimniekošanas līdzsvaru, jāņem vērā
atkritumu 
pārvadājumu attālumus no atkritumu rašanās vietām līdz 
sadzīves atkritumu apglabāšanas
poligonam. Salīdzinot 
Latgales atkritumu apsaimniekošanas reģiona pilsētu un 
lielāko apdzīvoto vietu
attālumus līdz atkritumu poligoniem 
"Dziļā vāda", "Cinīši" un "Križevņiki" (attālumi ņemti no 
pilsētu un
apdzīvoto vietu centriem, maršruti izvēlēti pa 
asfaltētiem vai atbilstošas kravnesības grunts (ap 5% no
kopgaruma) ceļiem), ir secināts, ka kopējais attālums līdz 
"Cinīši" ir par gandrīz 400 km garāks, nekā līdz
abiem 
pārējiem atkritumu poligoniem. Atkritumu papildus 
transportēšana sadārdzinās pakalpojumu
iedzīvotājiem.
Saistībā ar Madonas novada pievienošanu SIA "ZAAO" 
attālumi no Madonas līdz atkritumu poligoniem ir
sekojoši: 
līdz "Daibe" 116 km, līdz "Dziļā vāda" 62 km. 2019. gadā no 
Madonas uz "Dziļā vāda" tika
nogādātas 2 210 t nešķirotu 
sadzīves un lielgabarīta atkritumu. Šo atkritumu daudzumu 
var pārvest ar 123
reisiem (vienā reisā 18 t atkritumu). 
Līdz ar to, kopējie nobrauktie kilometri līdz "Daibe" būs 
28 536 km (2 x
116 km x 123 reisi), savukārt līdz "Dziļā 
vāda" 15 252 (2 x 62 x 123 reisi), t.i. par 13 284 km 
vairāk.
Degvielas patēriņš pie vidējā degvielas patēriņa 35 
l/100km- līdz "Daibe" gadā par 4 649 litriem vairāk. Tāds
rezultāts ir pretrunā ar Ministru prezidenta Krišjāņa 
Kariņa un 10 citu Eiropas Savienības valstu un valdību
vadītāju aicinājumu noteikt, ka līdz 2030. gadam ES 
samazina CO2 emisijas vismaz par 55%, salīdzinot ar
1990. 
gadu. Viens no veidiem, kā to panākt ir energoefektivitāte, 
t.sk. mazāk izmantosim transportu -
mazāk tērēsim enerģiju, 
mazāk veidosies CO2 izmeši.
SIA "Vidusdaugavas SPAAO" (atkritumu poligons "Dziļā 
vāda")
 ir ilgtermiņa aizņēmumi, kas tika
ņemti 
izveidojot atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. 
Kredītu atlikums ir 2803108,- eur. Ir veikti
pasākumi 
finansiālā stāvokļa uzlabošanai, un pirmos 3 ceturkšņus SIA 
noslēgusi ar pozitīvu rezultātu. Ja
tiks likvidēts 
atkritumu poligons "Dziļā vāda", SIA "Vidusdaugavas SPAAO" 
ilgtermiņa aizņēmuma
atmaksai nebūs finansiālā seguma. 
Saimnieciskas pieejas pamatprincips paredz, ka pārdalot 
ieņēmumus,
tiek līdzi nodoti arī attiecīgās izdevumu 
pozīcijas. Tas nozīmē, ka atbilstoši atkritumu plūsmas 
pārdalei
būtu jāpārdala poligona būvniecībai ņemtie kredīti 
starp SIA "Atkritumu 
apsaimniekošanas
dienvidlatgales 
starppašvaldību organizācija" un SIA "ZAAO vai arī valstij 
būtu jādzēš minētie
kredīti.
Jēkabpils pilsētas pašvaldība sekmīgai atkritumu 
apsaimniekošanas sektorā noteikto mērķu sasniegšanai
aicina
 izsvērt plānotās atkritumu apsaimniekošanas 
sistēmas centralizācijas nepieciešamību plānotajā
apmērā un 
saglabāt atkritumu poligona 
"Dziļā vāda"
 apkalpojamo 
teritoriju līdzšinējā lielumā, nenodalot
Madonas novadu un 
saglabājot atkritumu noglabāšanas uzdevumu.
22.
Jaunjelgavas novada pašvaldība:
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija 
ir izstrādājusi Atkritumu apsaimniekošanas valsts
plānu 
2021.-2028. gadiem, kuru paredzēts apstiprināt valdībā 
tuvākajā laikā.
Informatīvā ziņojuma "Par sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu attīstību pēc 2020. gada" minēts,
ka Atkritumu apsaimniekošanas reģiona vienojošais elements 
ir sadzīves atkritumu apglabāšanas
 
256
/
276
poligons. Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu izveides mērķis bija nodrošināt 
ekonomiski pamatotu
atkritumu apsaimniekošanu, kas ietver 
samērīgu atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras un 
reģionā
radīto atkritumu apsaimniekošanas balansu, 
saprātīgus atkritumu pārvadājumu attālumus no atkritumu
rašanās vietām līdz atkritumu apglabāšanas poligonam.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 2021.-2028. 
gadiem paredz 5 Atkritumu apsaimniekošanas
reģionu (AAR) 
izveidi esošo 10 reģionu vietā, Vidusdaugavas AAR lielāko 
daļu paredzēts iekļaut
izveidojamajā Latgales AAR, esošo 
reģionu sadalot. Lai gan esošā Vidusdaugavas AAR lielums un
sadzīves atkritumu transportēšanas attālumi ir daļēji 
ekonomiski nepamatoti lieli, jaunais 2021.-2028. gadu
plāns 
paredz ievērojami lielākus, saprātīgumā un ekonomiskajā 
lietderībā apšaubāmas reģiona robežas un
pārvadājumu 
attālumus. Neizpratni rada paredzētā jaunu atkritumu 
noglabāšanas šūnu būvniecība
atsevišķos poligonos, 
vienlaicīgi slēdzot virkni nesen izbūvēto poligonu ar 
daudzu gadu ietilpību.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 2021.-2028. 
gadiem nesniedz atbildi, kādā veidā notiks
iepriekšējo 
kapitālieguldījumu atmaksāšanās Vidusdaugavas AAR, kas būs 
iespējamais saistību un tiesību
pārņēmējs SIA Vidusdaugavas 
SPAAO, kas organizē sadzīves atkritumu apsaimniekošanu un
noglabāšanu reģionā. Plāna mērķiem un sasniedzamiem 
rezultātiem atkritumu pārstrādē un reģenerācijā ir
apšaubāms laika grafiks, nekonkrētība investīciju 
reģionālajā izvietojumā, atkritumu pārstrādes industrijas
saturā. Plānā nav konkrētības, kāda veida atšķirotie 
atkritumi, kurā vietā, cik lielā apjomā tiks pārstrādāti
vai sadedzināti.
Ievērojot iepriekš minēto, mēs Vidusdaugavas atkritumu 
apsaimniekošanas reģionā ietilpstošo pašvaldību
vadītāji 
uzskatām, ka Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2021.-2028. gadiem neparedz sadzīves
atkritumu 
apsaimniekošanas uzlabošanos esošajā Vidusdaugavas 
atkritumu apsaimniekošanas reģionā,
jo:
- Paredz sadzīves atkritumu apsaimniekošanas 
efektivitātes pasliktināšanos un izmaksu pieaugumu visos
atkritumu apsaimniekošanas etapos, tarifu ievērojamu 
celšanos iedzīvotājiem;
- Radīs ievērojamu vides piesārņojuma pieaugumu 
nesamērīgo transporta pārvadājumu dēļ;
- Plāns nesniedz risinājumu par iepriekšējā perioda 
ievērojamo investīciju atmaksāšanos un finanšu
saistībām;
- Plāns neataino konkrētas rīcības un investīcijas 
sadzīves atkritumu pārstrādei un reģenerācijai
Vidusdaugavas atkritumu apsaimniekošanas reģiona 
teritorijai vai Latgales AAR.
Lūdzam apturēt Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 
2021.-2028. gadiem turpmāku virzību kā
neatbilstošu 
sabiedrības interesēm un negatavu praktiskai 
īstenošanai.
23.
Jēkabpils novada pašvaldība:
Informatīvā ziņojuma "Par sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu attīstību pēc 2020. gada" minēts,
ka Atkritumu apsaimniekošanas reģiona vienojošais elements 
ir sadzīves atkritumu apglabāšanas
poligons. Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu izveides mērķis bija nodrošināt 
ekonomiski pamatotu
atkritumu apsaimniekošanu, kas ietver 
samērīgu atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras un 
reģionā
radīto atkritumu apsaimniekošanas balansu, 
saprātīgus atkritumu pārvadājumu attālumus no atkritumu
rašanās vietām līdz atkritumu apglabāšanas poligonam.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 2021.-2028. 
gadiem paredz 5 Atkritumu apsaimniekošanas
reģionu (AAR) 
izveidi esošo 10 reģionu vietā, Vidusdaugavas AAR lielāko 
daļu paredzēts iekļaut
izveidojamajā Latgales AAR, esošo 
reģionu sadalot. Lai gan esošā Vidusdaugavas AAR lielums un
sadzīves atkritumu transportēšanas attālumi ir daļēji 
ekonomiski nepamatoti lieli, jaunais 2021.-2028. gadu
 
257
/
276
plāns 
paredz ievērojami lielākus, saprātīgumā un ekonomiskajā 
lietderībā apšaubāmas reģiona robežas un
pārvadājumu 
attālumus. Neizpratni rada paredzētā jaunu atkritumu 
noglabāšanas šūnu būvniecība
atsevišķos poligonos, 
vienlaicīgi slēdzot virkni nesen izbūvēto poligonu ar 
daudzu gadu ietilpību.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 2021.-2028. 
gadiem nesniedz atbildi, kādā veidā notiks
iepriekšējo 
kapitālieguldījumu atmaksāšanās Vidusdaudavas AAR, kas būs 
iespējamais saistību un tiesību
pārņēmējs SIA Vidusdaugavas 
SPAAO, kas organizē sadzīves atkritumu apsaimniekošanu un
noglabāšanu reģionā. Plāna mērķiem un sasniedzamiem 
rezultātiem atkritumu pārstrādē un reģenerācijā ir
apšaubāms laika grafiks, nekonkrētība investīciju 
reģionālajā izvietojumā, atkritumu pārstrādes industrijas
saturā. Plānā nav konkrētības, kāda veida atšķirotie 
atkritumi, kurā vietā, cik lielā apjomā tiks pārstrādāti
vai sadedzināti.
Ievērojot iepriekš minēto, uzskatu, ka Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāns 2021.-2028. gadiem
neparedz 
sadzīves atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanos esošajā 
Vidusdaugavas atkritumu
apsaimniekošanas reģionā, jo:
• Paredz sadzīves atkritumu apsaimniekošanas 
efektivitātes pasliktināšanos un izmaksu pieaugumu visos
atkritumu apsaimniekošanas etapos, tarifu ievērojamu 
celšanos iedzīvotājiem;
• Radīs ievērojamu vides piesārņojuma pieaugumu 
nesamērīgo transporta pārvadājumu dēļ;
• Plāns nesniedz risinājumu par iepriekšējā perioda 
ievērojamo investīciju atmaksāšanos un finanšu
saistībām;
• Plāns neataino konkrētas rīcības un investīcijas 
sadzīves atkritumu pārstrādei un reģenerācijai
Vidusdaugavas atkritumu apsaimniekošanas reģiona 
teritorijai vai Latgales AAR.
Lūdzam apturēt Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 
2021.-2028. gadiem turpmāku virzību kā
neatbilstošu 
sabiedrības interesēm un negatavu praktiskai 
īstenošanai.
24.
Salas novada pašvaldība:
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija 
ir izstrādājusi Atkritumu apsaimniekošanas valsts
plānu 
2021.-2028. gadiem, kuru paredzēts apstiprināt valdībā 
tuvākajā laikā.
Informatīvā ziņojuma "Par sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu attīstību pēc 2020. gada" minēts,
ka Atkritumu apsaimniekošanas reģiona vienojošais elements 
ir sadzīves atkritumu apglabāšanas
poligons. Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu izveides mērķis bija nodrošināt 
ekonomiski pamatotu
atkritumu apsaimniekošanu, kas ietver 
samērīgu atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras un 
reģionā
radīto atkritumu apsaimniekošanas balansu, 
saprātīgus atkritumu pārvadājumu attālumus no atkritumu
rašanās vietām līdz atkritumu apglabāšanas poligonam.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 2021.-2028. 
gadiem paredz 5 Atkritumu apsaimniekošanas
reģionu (AAR) 
izveidi esošo 10 reģionu vietā, Vidusdaugavas AAR lielāko 
daļu paredzēts iekļaut
izveidojamajā Latgales AAR, esošo 
reģionu sadalot. Lai gan esošā Vidusdaugavas AAR lielums un
sadzīves atkritumu transportēšanas attālumi ir daļēji 
ekonomiski nepamatoti lieli, jaunais 2021-2028. gadu
plāns 
paredz ievērojami lielākus, saprātīgumā un ekonomiskajā 
lietderībā apšaubāmas reģiona robežas un
pārvadājumu 
attālumus. Neizpratni rada paredzētā jaunu atkritumu 
noglabāšanas šūnu būvniecība
atsevišķos poligonos, 
vienlaicīgi slēdzot virkni nesen izbūvēto poligonu ar 
daudzu gadu ietilpību.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 2021.-2028. 
gadiem nesniedz atbildi, kādā veidā notiks
iepriekšējo 
kapitālieguldījumu atmaksāšanās Vidusdaudavas AAR, kas būs 
iespējamais saistību un tiesību
pārņēmējs SIA Vidusdaugavas 
SPAAO, kas organizē sadzīves atkritumu apsaimniekošanu un
noglabāšanu reģionā. Plāna mērķiem un sasniedzamiem 
rezultātiem atkritumu pārstrādē un reģenerācijā ir
 
258
/
276
apšaubāms laika grafiks, nekonkrētība investīciju 
reģionālajā izvietojumā, atkritumu pārstrādes industrijas
saturā. Plānā nav konkrētības, kāda veida atšķirotie 
atkritumi, kurā vietā, cik lielā apjomā tiks pārstrādāti
vai sadedzināti.
Ievērojot iepriekš minēto, uzskatu, ka Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāns 2021.-2028. gadiem
neparedz 
sadzīves atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanos esošajā 
Vidusdaugavas atkritumu
apsaimniekošanas reģionā, jo:
- Paredz sadzīves atkritumu apsaimniekošanas 
efektivitātes pasliktināšanos un izmaksu pieaugumu visos
atkritumu apsaimniekošanas etapos, tarifu ievērojamu 
celšanos iedzīvotājiem;
- Radīs ievērojamu vides piesārņojuma pieaugumu 
nesamērīgo transporta pārvadājumu dēļ;
- Plāns nesniedz risinājumu par iepriekšējā perioda 
ievērojamo investīciju atmaksāšanos un finanšu
saistībām;
- Plāns neataino konkrētas rīcības un investīcijas 
sadzīves atkritumu pārstrādei un reģenerācijai
Vidusdaugavas atkritumu apsaimniekošanas reģiona 
teritorijai vai Latgales AAR.
Lūdzam apturēt Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 
2021.-2028. gadiem turpmāku virzību kā
neatbilstošu 
sabiedrības interesēm un negatavu praktiskai 
īstenošanai.
25.
Skrīveru novada pašvaldība:
Informatīvā ziņojuma "Par sadzīves atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu attīstību pēc 2020. gada" minēts,
ka Atkritumu apsaimniekošanas reģiona vienojošais elements 
ir sadzīves atkritumu apglabāšanas
poligons. Atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu izveides mērķis bija nodrošināt 
ekonomiski pamatotu
atkritumu apsaimniekošanu, kas ietver 
samērīgu atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras un 
reģionā
radīto atkritumu apsaimniekošanas balansu, 
saprātīgus atkritumu pārvadājumu attālumus no atkritumu
rašanās vietām līdz atkritumu apglabāšanas poligonam.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 2021.-2028. 
gadiem paredz 5 Atkritumu apsaimniekošanas
reģionu (AAR) 
izveidi esošo 10 reģionu vietā, Vidusdaugavas AAR lielāko 
daļu paredzēts iekļaut
izveidojamajā Latgales AAR, esošo 
reģionu sadalot. Lai gan esošā Vidusdaugavas AAR lielums un
sadzīves atkritumu transportēšanas attālumi ir daļēji 
ekonomiski nepamatoti lieli, jaunais 2021.-2028. gadu
plāns 
paredz ievērojami lielākus, saprātīgumā un ekonomiskajā 
lietderībā apšaubāmas reģiona robežas un
pārvadājumu 
attālumus. Neizpratni rada paredzētā jaunu atkritumu 
noglabāšanas šūnu būvniecība
atsevišķos poligonos, 
vienlaicīgi slēdzot virkni nesen izbūvēto poligonu ar 
daudzu gadu ietilpību.
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu 2021.-2028. 
gadiem nesniedz atbildi, kādā veidā notiks
iepriekšējo 
kapitālieguldījumu atmaksāšanās Vidusdaudavas AAR, kas būs 
iespējamais saistību un tiesību
pārņēmējs SIA Vidusdaugavas 
SPAAO, kas organizē sadzīves atkritumu apsaimniekošanu un
noglabāšanu reģionā. Plāna mērķiem un sasniedzamiem 
rezultātiem atkritumu pārstrādē un reģenerācijā ir
apšaubāms laika grafiks, nekonkrētība investīciju 
reģionālajā izvietojumā, atkritumu pārstrādes industrijas
saturā. Plānā nav konkrētības, kāda veida atšķirotie 
atkritumi, kurā vietā, cik lielā apjomā tiks pārstrādāti
vai sadedzināti.
Ievērojot iepriekš minēto, uzskatu, ka Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāns 2021.-2028. gadiem
neparedz 
sadzīves atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanos esošajā 
Vidusdaugavas atkritumu
apsaimniekošanas reģionā, jo:
- paredz sadzīves atkritumu apsaimniekošanas 
efektivitātes pasliktināšanos un izmaksu pieaugumu visos
atkritumu apsaimniekošanas etapos, tarifu ievērojamu 
celšanos iedzīvotājiem;
- radīs ievērojamu vides piesārņojuma pieaugumu 
nesamērīgo transporta pārvadājumu dēļ;
 
259
/
276
- plāns nesniedz risinājumu par iepriekšējā perioda 
ievērojamo investīciju atmaksāšanos un finanšu
saistībām;
- plāns neataino konkrētas rīcības un investīcijas 
sadzīves atkritumu pārstrādei un reģenerācijai
Vidusdaugavas atkritumu apsaimniekošanas reģiona 
teritorijai vai Latgales AAR.
Lūdzam apturēt Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 
2021.-2028. gadiem turpmāku virzību kā
neatbilstošu 
sabiedrības interesēm un negatavu praktiskai 
īstenošanai.
26.
Rīgas domes Mājokļu un vides departaments:
26. lpp.- Uzskatām, ka nodaļā 2.5.1. iekļautais 
apgalvojums "Pierīgas AAR, lai gan tuvojas noteiktajam
[šķiroto atkritumu savākšanas punktu] rādītājam, tomēr tas 
manāmi atpaliek no normas [viens punkts uz
700 
iedzīvotājiem] un ir viens punkts uz 861 iedzīvotājiem" 
neatspoguļo visas atkritumu šķirošanas
iespējas.
1. Aicinām papildināt šo sadaļu ar sekojošo tekstu: 
Atbilstoši MK 328 "
Kritēriji un kārtība, kādā novērtē
atkritumu dalītās savākšanas pakalpojuma pieejamību 
iedzīvotājiem
" 
2.1
. punktā noteiktajam, Rīgā ir
aptuveni 
110 sadzīves atkritumu dalītās savākšanas punkti uz vienu 
iedzīvotāju. Kopumā Rīgā ir ~ 6000
sadzīves atkritumu 
dalītās savākšanas punkti (atbilstoši MK 788 "
Noteikumi par 
atkritumu savākšanas un
šķirošanas vietām
" 
4. punktam
), kur 
šķirotos atkritumus drīkst izmest gan ikviens iedzīvotājs 
(publiskie
šķirošanas punkti), gan tikai konkrētās mājas 
īpašnieks/lietotājs/iedzīvotājs. Iekļaujot aprēķinos šos
punktus, Rīga izpilda noteiktā rādītāja prasības.
Plāna 2.5.1. nodaļa precizēta 
atbilstoši VARAM
rīcībā esošai informācijai.
27.
Rīgas domes Mājokļu un vides departaments:
33.-
34. 
lpp. 2.5.7. Atkritumu reģenerācija. Paredzam 
garu un smagu diskusiju par atkritumu reģenerācijas
iekārtas izveidi gan ar iedzīvotājiem un vides 
organizācijām, gan arī starp koalīcijas partneriem un
deputātiem. Šī ideja nav viennozīmīgi vērtējama, kā jau ir 
norādīts pašā Atkritumu apsaimniekošanas valsts
plānā. 
Jāņem vērā, ka šāda iekārta ietekmē atkritumu 
apsaimniekošanas sistēmu ilgtermiņā, var radīt
negatīvas 
incentīvas patiesas aprites ekonomikas ieviešanai un kavēt 
klimatneitralitātes mērķu
sasniegšanu. Uzskatām, ka lēmums 
par šādas iekārtas izveidi ir jāpieņem uzklausot visas 
iesaistītās
puses un izvērtējos visus iespējamos efektus. 
Uzskatām, ka pastāv zema iespējamību, ka šāda iekārtas
Rīgā 
tiks izveidota.
Lūdzam detalizētāk izvērtēt un pamatot atkritumu 
sadedzināšanas opciju, ņemot vērā atkritumu
apsaimniekošanas hierarhiju, virzību uz klimatneitralitāti 
un citu valstu pieredzi
Jautājums ir vērtēts plāna 
stratēģiskās ietekmes
uz vidi novērtējuma vides 
pārskatā.
28.
Rīgas domes Mājokļu un vides departaments:
46. lpp. 2.6.6. Būvniecības atkritumi. Lai gan plānā ir 
iekļauta sadaļa par būvniecības atkritumiem, kas
apraksata 
esošo situāciju, tā nesniedz risinājumus un nenosaka mērķus 
būvniecības atkritumu pareizai
apsaimniekošanai un 
atkārtotai izmantošanai. Aicinām iekļaut plānā būvniecības 
atkritumu pārstrādes un
otrreizējās izmantošanas 
plānus.
Ņemts vērā, plāna 1. nodaļā ir 
ietverts
būvniecības atkritumu pārstrādes mērķis, kura
izpilde tiek nodrošināta ar patreiz jau esošo
normatīvo 
regulējumu un pasākumiem.
29.
Rīgas domes Mājokļu un vides departaments:
• 
67.-68. 
lpp
. 3.2. Scenārijs ar pasākumiem atkritumu rašanās 
novēršanai. scenārijā ir paredzēts jau 2021.
gadā sašķirot 
10% bioloģisko atkritumu. Uzskatām, ka šis mērķis ir grūti 
sasniedzams vairāku iemeslu
dēļ. Pirmkārt, Rīga ir vienīgā 
pašvaldība, kas uzsāks bioloģisko atkritumu dalītu vākšanu 
2021. gadā. Lai
sasniegtu noteikto mērķi, Rīgai jau pirmajā 
gadā būtu ļoti strauji jāpalielina bioloģiskos atkritumu
jaukšanas jauda, kamēr trūkst informācijas gan par izmaiņām 
bioloģisko atkritumu pieņemšanas tarifos
SIA Getliņi EKO, 
gan par jaunās SIA Getliņi EKO kompostēšanas sistēmas 
ietekmi uz bioloģisko
Precizēts atbilstoši SIA 
"Getliņi EKO" sniegtajai
informācija, ka 2019. gadā ir 
pieņemti 30 000
tonnu šķirotu bioloģiski noārdāmo atkritumu,
tādejādi 10% mērķis ir pamatots.
260
/
276
atkritumu vākšanas prasībām. Ieguldīt 
resursus cilvēku izglītošanā un pēc tam mainīt uzsāktās 
komposta
prakses ilgtermiņā var radīt negatīvas sekas un ir 
nelietderīga resursu izmantošana. Otrkārt, nav skaidras
arī 
tehniskā komposta kvalitātes prasības, kā arī iespējamie tā 
izmantošanas veidi. Pastāv risks saražot
tehnisko 
kompostu
 bez iespējas to izmantot, kas varētu 
apgrūtināt atkritumu apsaimniekošanas sistēmu.
• 
Lūdzam samazināt 2021. gadam noteikto bioloģisko 
atkritumu dalītas vākšanas mērķi
, vai arī
atlikt šo 
mērķi līdz brīdim, kad SIA Getliņi EKO ir pārgājis uz jauno 
kompostēšanas sistēmu un ir izveidota
komposta kvalitātes 
un izmantošanas normatīvo aktu bāze.
• Lūdzam veikt aprēķinus saražotā tehniskā komposta 
izmantošanai, piemēram, kāds ir maksimālais
daudzums, kas 
varētu tikt izmantots ceļu būvniecībai, kā arī izvērtēt 
iespējamos riskus dažādiem
izmantošanas veidiem, piemēram, 
dažādi piesārņojuma tipi.
30.
Rīgas domes Mājokļu un vides departaments:
• 73. lpp., 4.1. tabula. Atkritumu apsaimniekošanas 
institucionālās sistēmas attīstība. Aicinām pārskatīt
rādītāja 
Radīto 
atkritumu daudzums 2035. pret 2020 .gadu, %
 aprēķinus 
Pierīgas reģionam.
 Šobrīd ir
pardzēts radīto 
atkritumu pieaugums par vairāk nekā 30%. Šādas prognozes 
neatbilst ne paredzamajām
izmaiņām iedzīvotāju skaitā, ne 
arī aprites ekonomikas un atkritumu samazināšanas 
aktivitāšu
īstenošanai. Šādi aprēķini var veicināt 
atkritumu apsaimniekošanas investīciju nelietderīgu 
ieguldīšanu
nesamērīgos projektos.
Aprēķinu pamatojums saistīts ar 
precizēto plāna
4. nodaļu un jauno 8. pielikumu.
31.
Rīgas domes Mājokļu un vides departaments:
99. lpp. 2.4.2. Mājkompostēšanas un sadzīves (BNA) 
atkritumu (mikrokompostēšanas) iespēju izvērtēšana
mērķu 
sasniegšanai. Ļoti pozitīvi vērtējam to, ka plānā ir 
iekļauta arī 
mikrokompostēšanas jeb
mājkompostēšanas iespēju izvērtēšana. Rīga
, kura ir 
pirmā pilsēta Latvijā, kam ir jāievieš bioloģisko
atkritumu 
dalīta vākšana, plāno atbalstīt šādas aktivitātes. Iesakām 
papildus mājkompostēšanai iekļaut arī
mazizmēra kolektīvo 
kompostēšanu, kura daudzās citās valstīs tiek izmantota 
industriālo kompostēšanas
sistēmu darba atvieglošanai vai 
pat industriālu sistēmu aizstāšanai. Aicinām papildināt 
plānā aprakstīto
atbalstu:
• Lūdzam iekļaut plānā nepieciešamo 
normatīvo aktu bāzes 
izveidošanu kompostēšanai pilsētas teritorijā
,
kurā 
jānosaka kompostkastes izmēri/tilpums atbilstoši 
teritorijai/iedzīvotāju skaitam mājsaimniecībā,
kompostkastes minimālās prasības.
• Lūdzam paskaidrot plānoto mazizmēra BNA uzskaiti. 
Mehānisms, kas uzskaitītu mājsaimniecībās un
mazizmēra 
kompostēšanas instalācijās kompostēto BNA gada griezumā, 
atspoguļotu dalīti vāktā BNA
proporcijas palielināšanu 
izmantojot šādas mazizmēra kompostēšanas iniciatīvas.
• Lūdzam atbalstīt ne tikai individuālo, bet arī 
kolektīvo 
mazizmēra kompostēšanu
 ar attiecīgas normatīvo
aktu 
bāzes izveidi.
Ņemts vērā. Pasākums iekļauts 
plāna 6. nodaļā.
32.
Rīgas domes Mājokļu un vides departaments:
127. lpp. 8.3.2. 
"Maksā, kad izmet" principa 
īstenošana. Lai gan idejiski atbalstām sistēmu "Maksā, kad
izmet" (MKI),
 aicinām izvērtēt tās izveides un 
uzturēšanas izmaksas, kā arī resursus, kas būs
nepieciešami, lai novērstu nelegālās izgāztuves un 
atkritumu izmešanu sistēmai nepiederošu atkritumu
konteineros.
Priekšlikums ņemts vērā. 
Precizēta pasākuma
redakcija. Skatīt komentāru pie 7. 
iebilduma.
33.
Rīgas domes Mājokļu un vides departaments:
8.Atbalsts atkritumu samazināšanai. Pozitīvi vērtējam 
atbalstu atkritumu samazināšanai, bet vēlamies, lai
plānā 
parādītos arī konkrētas atbildības, līdzīgi kā tabulā 2.1 
ir raksturota radīto atkritumu
Skatīt precizēto plāna 
projektu.
261
/
276
apsaimniekošanas sistēma, kā 
arī konkrētus sasniedzamos mērķus, kā jau tas ir minēts 
NAP. Redzam
aktīvu pašvaldības lomu radīto atkritumu 
samazināšanā, bet vēlamies, lai atkritumu apsaimniekošanas
plānā parādītos arī konkrēts un paredzams atbalsts no citām 
iesaistītajām pusēm, tajā skaitā pagaidām
sarakstā 
neiekļautām pusēm.
• Aicinām minēt tabulā 9.1. norādīto 
Sadzīvē 
(mājsaimniecībās) radītais atkritumu daudzuma
 (409 kg 
uz
iedzīvotāju 2018. gadā) un NAP 276, indikatora 
Radītais sadzīves atkritumu daudzums uz iedzīvotāju
 
(470
kg uz iedzīvotāju 2018. gadā)
 atšķirības 
iemeslus un saskaņot abus mērķus vismaz proporcionāli.
• Aicinām noteikt kvantitatīvus mērķus dažādu atkritumu 
tipu samazināšanai.
• Aicinām izstrādāt atkritumu samazināšanas sistēmas 
aprakstu, līdzīgi kā tabulā 2.1 tas ir veikts radīto
atkritumu apsaimniekošanai, iekļaujot tajā dažādas 
iesaistītās puses, tajā skaitā mazumtirgotājus un
vairumtirgotājus, pētniecības institūtus, iepakojuma 
ražotājus un citus.
34.
SIA "Clean Living Group":
Kā būtiskākos trūkumus Projektā CleanLiving saskata 
rīcības plāna trūkumu bioloģisko atkritumu
pārstrādei un to 
apglabātā daudzuma samazināšanai. Plānā nav minēts, pēc 
kādas shēmas tiks
organizēta bioloģisko atkritumu šķirošana 
gan no juridiskām personām, kuru darbības rezultātā pāri 
paliek
pārtikas atkritumi, gan no mājsaimniecībām. 
Stratēģijā par apglabājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu
apjoma samazināšanu nekas par to nav minēts
Pasākumi ir ietverti Plāna 6. 
nodaļā.
35.
SIA "Clean Living Group":
Tāpat CleanLiving saskata, ka Projektā nav norādīta 
vieta biopolimēru produktiem. Biopolimēru produkti nav
nedz 
pieminēti definīcijā par bioloģiskajiem atkritumiem, nedz 
arī Projektā ir paredzēta vieta biopolimēru
produktiem 
apglabāto bioloģisko atkritumu samazināšanas apjomam.
Nav ņemts vērā.
 No 
biopolimēriem ražotus
produktus neklasificē kā tālākus 
bioloģiskos
atkritumus, jo no biopolimēriem ražoti produkti
iekļauj gan no atjaunojamām izejvielām ražotus
bioloģiski 
nenoārdāmus produktus, gan no
modificētiem dabīgiem 
polimēriem ražotus
bioloģiski nenoārdāmus produktus.
36.
SIA "Clean Living Group":
1) Mēs piedāvājam kopā ar VARAM izstrādāt pilotprojektu 
bioloģisko atkritumu savākšanai no
mājsaimniecībām. 
Pilotprojekta ietvaros mēs sponsorēsim 600-1000 vienības 
biokompostējamo atkritumu
grozus kopā ar tikpat lielu 
daudzumu biokompostējamo atkritumu maisiņu ruļļiem konkrēti 
definētam
iedzīvotāju lokam, uz kā bāzes pārliecināties par 
"no durvīm līdz durvīm" sistēmas efektivitāti bioloģisko
atkritumu savākšanā un pēc tam to pārstrādē.
Nav ņemts vērā.
 
Priekšlikums neatbilst plāna
detalizācijas pakāpei.
37.
SIA "Clean Living Group":
2) Mēs kopā ar ārvalstu bioatkritumu savākšanas ekspertu 
grupu piedāvājam noorganizēt semināru ar
VARAM un Latvijas 
vadošajiem atkritumu apsaimniekotājiem, kurā dalītos ar 
padomiem, pieredzi un arī
pieļautajām kļūdām bioloģisko 
atkritumu savākšanā un pārstrādē valstīs, kurā šī sistēma 
ir pārbaudīta un
sekmīgi funkcionē jau gadiem un palīdz 
savākt pārstrādei ievērojamu daudzumu bioloģisko 
atkritumu.
Nav ņemts vērā.
 
Priekšlikums neatbilst plāna
detalizācijas pakāpei.
38.
SIA "Eco Baltia Grupa":
1. Izteikt plāna 12. lpp, 1.nodaļas, 1.2. punkta 
Nacionālie mērķi, Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna
kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi, 1.1. Mērķis šādā 
redakcijā:
"1.1. Mērķis: līdz 2023. gada 1. janvārim izveidota 
dalītas savākšanas sistēma tekstilmateriāliem;"
Ņemts vērā.
39.
SIA "Eco Baltia Grupa":
2. Izteikt plāna 12. lpp, 1.nodaļas, 1.2 .punkta 
Nacionālie mērķi, Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna
Nav nepieciešams noteikt šādu 
mērķi, jo
būvniecības atkritumu pārstrāde jau šobrīd ir 90%
apmērā. 
262
/
276
kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi, 1.6. Mērķis šādā 
redakcijā:
"1.6. Mērķis: līdz 2025. gadam ieviesti pasākumi, kas 
nodrošina, ka vismaz 50%- 2023.gadā, 60%-
2024.gadā un 70% - 
2025.gadā pēc svara nebīstamo būvgružu un ēku nojaukšanas 
atkritumi, sagatavoti
atkārtotai izmantošanai, pārstrādei 
un citai materiāla reģenerācijai, tostarp aizbēršanai;"
apmērā.
40.
SIA "Eco Baltia Grupa":
3. Lūdzu sniegt skaidrojumu par plāna 13. lpp, 1. 
nodaļas, 1.2. punkta Nacionālie mērķi, Atkritumu
apsaimniekošanas valsts plāna kvalitatīvie un kvantitatīvie 
mērķi, 5.1. un 5.2. apakšpunktā norādītajiem
datumiem, to 
savstarpējo konsekvenci, kur līdz 2021. gada 13. augustam 
mērķis ir palielināts elektrisko un
elektronisko iekārtu 
atkritumu savākšanas apjoms līdz 40-45 % gadā, no to EEI 
vidējā svara, kuras ir
laistas Latvijas tirgū trīs 
iepriekšējos gados, bet jau no 2021. gada 14. augusta 
mērķis ir palielināts
elektrisko un elektronisko iekārtu 
atkritumu savākšanas apjoms līdz 65% no to EEI vidējā 
svara, kuras ir
laistas Latvijas tirgū trīs iepriekšējos 
gados, vai arī 85% no Latvijas teritorijā radītajiem 
EEIA.
Tāpat lūdzam skaidrot, kāda nozīme ir augusta vidum 
konkrēto mērķu sasniegšanā? Mūsuprāt vienas vai
otras 
mērķaktivitātes termiņus vajadzētu noteikt no gada sākuma. 
Lūdzu skaidrot 3 gadu izvērtējuma
nepieciešamību, lai 
aprēķinātu EEI vidējo svaru?
Papildus tam, šobrīd nav saprotama atšķirīga attieksme 
dažādo % apmēru noteikšana atkritumu
savākšanas apjomos - 
65% EEI vidējā svara aprēķinam, kas laistas Latvijas tirgū 
un 85% Latvijas teritorijā
radītajiem EEIA. Mūsuprāt, tas 
rada nevienlīdzīgu attieksmi, ierobežo Latvijas ražošanas 
uzņēmēju
konkurētspēju, radot tiem nelabvēlīgākus 
apstākļus.
Mērķis ir norādīts atbilstoši 
Eiropas Parlamenta
un Padomes 2012. gada 4. jūlija direktīvai
2012/19/ES
 par elektrisko un elektronisko iekārtu
atkritumiem.
41.
SIA "Eco Baltia Grupa":
4. Lūdzu papildināt 13. lpp, 1. nodaļas, 1.2. punkta 
Nacionālie mērķi, Atkritumu apsaimniekošanas valsts
plāna 
kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi, 5.3. mērķi ar papildus 
pasākumiem, kas tiks ieviesti, lai
nodrošinātu 
pilnvērtīgāku, labāku EEIA reģenerāciju un pārstrādi, jo 
plānā iekļautais formulējums liek
apšaubīt, ka šobrīd 
operatoru veiktā EEIA reģenerācija un pārstrāde atbilst 
normatīvo aktu prasībām. Mūsu
uzņēmuma praksē nav novēroti 
tādi gadījumi, taču ir zināmi precedenti, kad negodprātīgi 
uzņēmēji
neapsaimnieko EEIA atbilstoši normatīvo akti 
prasībām. Piedāvājam šajā mērķī noteikt stingrākas prasības
jaunajām, atjaunotajām RAS sistēmām, noteikt papildus 
tirgus ienākšanas mehānismus, stingrāk vērtēt
dokumentālo 
apņemšanos mijiedarbībā ar saimnieciskajām iespējām 
dzīvē.
Prasības RAS sistēmas 
stiprināšanai ir iekļautas
6.nodaļā.
42.
SIA "Eco Baltia Grupa":
5. Lūdzu papildināt 13. lpp, 1. nodaļas, 1.2. punkta 
Nacionālie mērķi, Atkritumu apsaimniekošanas valsts
plāna 
kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi, 6.1. mērķi ar konkrētu 
gadskaitli, kad mērķis ir jāsasniedz.
Papildus tam vēršam 
uzmanību, ka ir jānosaka lielāks bateriju un akumulatoru 
atpakaļ savākšanas %
apjoms.
Mērķis ir norādīts atbilstoši 
Eiropas Parlamenta
un Padomes 2006. gada 21. septembra 
direktīvai
2006/66/ES
 par baterijām un akumulatoriem un
bateriju un akumulatoru atkritumu noteiktajam.
43.
SIA "Eco Baltia Grupa":
6. Lūdzu papildināt 13. lpp, 1. nodaļas, 1.2. punkta 
Nacionālie mērķi, Atkritumu apsaimniekošanas valsts
plāna 
kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi, 7.3. un 7.4. mērķus ar 
skaidrojumu par dalīti izlietotā vienreiz
lietojamā 
plastmasas dzērienu iepakojuma savākšanas 77% un 90% apjomu 
no attiecīgajā gadā tirgū
laisto dzērienu attiecīgā 
iepakojuma apjoma pēc masas. Vai šeit ir domāti visi 
plastmasas dzērienu
iepakojumi, vai tikai PET? Ja, tomēr, 
tie ir domāti visi vienreiz lietojamā plastmasas dzērienu 
iepakojumi,
tad, mūsuprāt, šādi mērķi ir izpildāmi tikai 
tādā gadījumā, ja visu plastmasas dzērienu iepakojuma
savākšanu nodrošina depozīta sistēma.
Atbilstoši Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2019.
gada 5. jūnija direktīvai 
2019/904/ES
 par 
konkrētu
plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi
samazināšanu prasība attiecas ne tikai uz PET,
bet uz visu 
plastmasas dzērienu iepakojumu ar
ietilpību līdz trim 
litriem. Depozīta sistēma un tās
attīstība ir raksturota 
plāna 11.3. apakšnodaļā.
263
/
276
44.
SIA "Eco Baltia Grupa":
7.
 Izslēgt 13. lpp, 1. nodaļas, 1.2. punkta 
Nacionālie mērķi, Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna
prioritārie uzdevumi stratēģisko virsmērķu sasniegšanai, 3. 
apakšpunktā vārdus "un patēriņa līmenī", jo
pārtikas 
produktu lietošana patēriņš nesamazināsies (sabiedrība 
nesāks mazāk ēst). Piedāvājam
papildināt punktu ar 
atsevišķu teikumu: "Veicināt sabiedrības izpratni par 
nepieciešamo pārtikas produktu
patēriņu savām vajadzībām 
sabalansējot to ar pārtikas atkritumu radīšanu."
Minētais piedāvājums ir ietverts 
pārtikas
atkritumu rašanās novēršanas programmā.
45.
SIA "Eco Baltia Grupa":
8.
 Lūdzam iekļaut 20. lpp, plāna 2. nodaļas 
Atkritumu apsaimniekošanas sistēmas raksturojums, 2.1.
punkta Atkritumu apsaimniekošanas institucionālā sistēma, 
pēdējā rindkopā gadskaitli, kurā Atkritumu
pārvadājumu 
sistēmas APUS un BRAPUS būs apvienotas
Minētais pasākums ir ietverts 
plāna 6.nodaļas
1.3.7. punktā.
46.
SIA "Eco Baltia Grupa":
9.
 Izslēgt 23. lpp, plāna 2. nodaļas, 2.2. punkta 
Atkritumu apsaimniekošanas politikas instrumenti,
2.4.tabulā ražotāju atbildības sistēmas, kuras neveic savu 
saimniecisko darbību.
Ņemts vērā. Plāna projekta 2.2. 
apakšpunkta 2.4.
tabula precizēta atbilstoši Valsts vides 
dienesta
tīmekļvietnē publicētajai informācijai.
47.
SIA "Eco Baltia Grupa":
10.
 Papildināt 25. lpp, plāna 2. nodaļas, 2.3. 
punkta Atkritumu datu pārvaldība pēdējo rindkopu ar 
interneta
vietnes "Šķiro viegli" ieviešanas datumu, jo 
sasaistē ar šo vietni darbosies arī citi normatīvajos aktos
iecerēti kontroles mehānismi.
Ņemts vērā. Precizēta un 
papildināta 2.3. nodaļa.
48.
SIA "Eco Baltia Grupa":
11.
 Lūdzam precizēt 26. lpp, plāna 2. nodaļas, 
2.5.1. punkta Atkritumu savākšana 1. apakšpunkta -
sadzīves 
atkritumu dalītās savākšanas punkts tekstu, kur norādīts, 
ka vienā atkritumu konteinerā var
vienlaikus savākt divu 
vai vairāku veidu dalīti savāktos sadzīves atkritumus. 
Formulējums nav piemērots īsti
korekti, jo praksē netiek 
piemērota un infrastruktūras veidotāji neatbalsta jebkuru 
divu atkritumu materiālu
jaukšanu vienā konteinerā. Lūdzam 
izteikt teikumu šādā redakcijā: "Vienā atkritumu konteinerā 
var
vienlaikus savākt divu vai vairāku veidu dalīti 
savāktos sadzīves atkritumus, izņemot stikla un BNA
atkritumus.
Ņemts vērā . Precizēta punkta 
2.5.1. punkta -
Atkritumu savākšana 1.apakšpunkta 
redakcija.
49.
SIA "Eco Baltia Grupa":
12.
 Precizēt 38. lpp, plāna 2. nodaļas, 2.6. 
punkta Atkritumu sastāvs un atkritumu plūsmu
apsaimniekošana, 2.10. tabulas sadzīves atkritumu sastāva % 
rādītājus, jo šobrīd % rādītāju kopsumma
tos saskaitot ir 
117,5%. Iespējams, pie frakcijas Izlietotais iepakojums ir 
jāpapildina ar vārdiem "tai skaitā
daļa no iepriekš 
minētiem stikla, plastmasas un papīra atkritumiem."
VARAM paskaidro, ka sadzīves 
atkritumu
sastāvs ir noteikts vairākos apbūves un dzīvojamo
vietu tipos, tāpēc ir iespējamas atkritumu sastāva
svārstības 
vienas atkritumu grupas ietvaros.
Tāpēc, saskaitot minētos 
apjomus, arī veidojas
šāda matemātiska nesakritība.
50.
SIA "Eco Baltia Grupa":
13.
 Precizēt 50. lpp, plāna 2. nodaļas, 2.6.10. 
punkta Nolietotās riepas, 2. rindkopas tekstu. Mūsuprāt,
riepu dedzināšanu Schwenk nedrīkst attiecināt kā riepu 
pārstrādi, tas ir jānorāda, kā vienas riepu apjoma
daļas 
apsaimniekošanas veids. Papildus vēršam uzmanību, ka 
Latvijā pārstrādātais riepu apjoms mērāms
līdzvērtīgā 
apjomā, kāds tas ir realizēts citās valstīs 
(eksportētas).
Ņemts vērā, plāna 2.6.10. 
apakšnodaļas
precizēta.
51.
SIA "Eco Baltia Grupa":
14.
 Lūdzam izslēgt 50. lpp, plāna 2. nodaļas, 
2.6.10. punkta Nolietotās riepas pirmspēdējā rindkopā 
vārdus
pēc komata "kā arī eksportētas uz Indiju" Mūsuprāt, 
Indijas minēšana kā galamērķis riepu eksportam
šobrīd vairs 
nav aktuāls un nebūtu atsevišķi minams, kā viens no 
galvenajiem eksporta mērķiem.
Ņemts vērā, plāna 2.6.10. 
apakšnodaļas
precizēta
SIA "Eco Baltia Grupa":
Ņemts vērā, plāna 2.6.10. 
apakšnodaļas 
264
/
276
52.
SIA "Eco Baltia Grupa":
15.
 Papildināt 51. lpp, plāna 2. nodaļas, 2.6.10. 
punkta Nolietotās riepas, pēdējo rindkopu ar tekstu aiz
vārdiem "nolietotas riepas" taču jāturpina strādāt pie ZPI 
normatīvā regulējuma pilnveidošanas, lai ZPI
obligātajā 
sarakstā iekļautu prasības par obligātu no nolietotām 
riepām iegūtā materiāla izmantošana
noteiktā daļā.
Papildus tam jāmin, ka no nolietotām riepām iegūtā 
materiāla izmantošana būvniecībā ir iespējama, jo
attiecīgie būvnormatīvi to paredz, taču nepieciešams 
izstrādāt konkrētus būvniecības standartus.
Ņemts vērā, plāna 2.6.10. 
apakšnodaļas
precizēta.
53.
SIA "Eco Baltia Grupa":
16.
 Izslēgt 51. lpp, plāna 2. nodaļas, 2.6.11. 
punkta Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi 2.
rindkopas 2.teikumu "2020.gadā trīs VKP apsaimniekotāji 
veic nolietotu riepu apsaimniekošanu."
Ņemts vērā, precizēts.
54.
SIA "Eco Baltia Grupa":
17.
 Izslēgt 51. lpp, plāna 2. nodaļas, 2.6.11. 
punkta Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi 2.
rindkopas 2.teikumu "2020. gadā trīs VKP apsaimniekotāji 
veic nolietotu riepu apsaimniekošanu."
Ņemts vērā, precizēts.
55.
SIA "Eco Baltia Grupa":
18.
 Izteikt plāna 78. lpp., 4. nodaļas Atkritumu 
apsaimniekošanas institucionālās sistēmas attīstība, 4.3.
punkta Ražotāju paplašināto atbildības sistēmu tālāka 
attīstība, ceturto RAS darbības un to efektivitātes
īstenošanas pasākumu šādā redakcijā: " 2023. gadā izveidot 
RAS piemērošanu tekstilmateriāliem un
tekstilizstrādājumiem 
ar mērķi samazināt atkritumu poligonos nodoto 
tekstilmateriālu."
Ņemts vērā.
56.
SIA "Eco Baltia Grupa":
19.
 Papildināt plāna 82. lpp., 5. nodaļas 
Atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstības virzieni, 
5.1.2.
punkta Atkritumu sagatavošanas atkārtotai 
izmantošanai infrastruktūra, 3. rindkopu, kur teikts, ka 
centru
izveidē atbalsts būtu piešķirams telpu izveidei, kā 
arī pakalpojuma nodrošināšanai nepieciešamā
aprīkojuma 
iegādei, ar tekstu, ka atbalsts nepieciešams šo darbību 
pastarpinātai iekļaušanai RAS
sistēmās, kā rezultātā arī 
atbalsta gūšana no RAS finansējuma.
Nav ņemts vērā. Plāns neietver 
šādu detalizācijas
pakāpi.
57.
SIA "Eco Baltia Grupa":
20.
 Aicinām plāna 83. lpp., 5. nodaļas, 5.1.5. 
punkta Atkritumu reģenerācijas iekārtas 1.), 2.) un 3.)
apakšpunktā vārdus "Rīgas pilsētā, Daugavpils pilsētā un 
Valmieras pilsētā" aizstāt ar vārdiem "Rīgas,
Daugavpils, 
Valmieras pilsētā vai tuvā attālumā no plānotajiem 
atkritumu apsaimniekošanas reģionu
poligoniem, kuri atrodas 
šo pilsētu tuvumā."
Precizēta 5.1.5. nodaļa.
58.
SIA "Eco Baltia Grupa":
21.
 Papildināt plāna 85. lpp., 5. nodaļas, 5.1.8. 
punkta Atkritumu ievešana un izvešana, pirmo rindkopu, ka
Latvijā ievestajam NAIK izejmateriālam ir jānosaka 
minimālās kaloritātes prasības, kā arī minimālās
piejaukuma 
un tīrības % mērķrādītāji ievedamajiem materiāliem uz 
pārstrādi.
Nav ņemts vērā. Plāns neietver 
šādu detalizācijas
pakāpi.
59.
SIA "Eco Baltia Grupa":
22.
 Aizstāt plāna 86. lpp., 6. nodaļas Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plānā paredzētie rīcības virzieni
un pasākumi, tabulas 1.1.2. ailē termiņu "2023" ar termiņu 
"2022".
Esošā riepu apsaimniekošanas infrastruktūra pakāpeniski 
attīstās katru gadu, taču uzlabojumi ir minimāli,
turklāt 
uzkrātais riepu apjoms ik gadu pieaug. Pilnveidota riepu 
apsaimniekošanas sistēma Latvijā ir
jāievieš 
nekavējoties.
Ņemts vērā, precizēts.
60.
SIA "Eco Baltia Grupa":
Minētie atbalsta pasākumi ir 
iekļauti Aprites
ekonomikas rīcības plānā. 
265
/
276
23.
 Papildināt plāna 87. lpp., 6. nodaļas, tabulu 
pirms 1.1.5. punkta ar jaunu punktu, kur rīcību virzienu un
pasākumu kolonnā būtu paredzēti atbalsta mehānismi 
otrreizēji izmantojamo lietu nodošanas un
labošanas vietām, 
to izveidei, sistēmas uzturēšanai un tikai pēc tam noteikt 
noteiktus kontroles
mehānismus un ziņošanas pienākumus, kas 
visdrīzāk varētu samazināt nevis palielināt attiecīgās
saimnieciskās nodarbes veicējus.
ekonomikas rīcības plānā.
61.
SIA "Eco Baltia Grupa":
24.
 Papildināt plāna 92. lpp., 6. nodaļas, tabulu 
pēc 1.7.1. punkta ar jaunu punktu, kur rīcību virzienu un
pasākumu kolonnā būtu noteikti pasākumi kontroles 
stiprināšanai un sodu mehānismam komersantiem,
kas 
attiecīgo finanšu nodrošinājumu neievieš.
Sodi jau ir noteikti normatīvajā 
regulējumā. Ja
atkritumu apsaimniekošanas komersantam nav
finanšu nodrošinājuma, tad tā darbībai atkritumu
apsaimniekošanas jomā netiek izsniegta
attiecīgā atkritumu 
apsaimniekošanas atļauja.
62.
SIA "Eco Baltia Grupa":
25.
 Papildināt plāna 92. lpp., 6. nodaļas, 
tabulas 1.7.3. punkta ar gadskaitli 2022, līdz kuram notiek
izvērtēšana nepieciešamajos instrumentos tekstilmateriālu 
un tekstilizstrādājumu apsaimniekošanā.
Ņemts vērā.
63.
SIA "Eco Baltia Grupa":
26.
 Precizēt plāna 96. lpp., 6. nodaļas, tabulas 
2.2.4. punktu Izlietotā plastmasas iepakojuma dalītas
atkritumu vākšanas attīstība. Nav skaidri saprotams, vai 
šeit ir domāts viss plastmasas iepakojums, vai
tikai 
PET?
Atbilstoši Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2019.
gada 5. jūnija direktīvai 
2019/904/ES
 par 
konkrētu
plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi
samazināšanu prasība attiecas ne tikai uz PET,
bet uz visu 
plastmasas dzērienu iepakojumu ar
ietilpību līdz trim 
litriem.
64.
SIA "Eco Baltia Grupa":
27.
 Precizēt vai sniegt skaidrojumu plāna 96. 
lpp., 6. nodaļas, tabulas 2.2.6., 2.2.7., 2.2.8., un 2.2.9.
punktos norādīto indikatīvo finansējuma avotu. Vai tas 
nozīmē, ka no ES un KF būs pieejami līdzekļi
konteineru 
iegādei?
Papildus tam vēršam uzmanību, lai izpildītu iepriekš 
minētos rīcības virzienus un pasākumus, lūdzam
pārskatīt 
2023. gada termiņus, jo tādā gadījumā konteineru iegādei 
attiecīgais finansējums ir nepieciešams
jau 2022.gadā.
Pasākumi tiks realizēti 
atbilstoši plānā
norādītajam.
65.
SIA "Eco Baltia Grupa":
28.
 Precizēt plāna 100. lpp., 6. nodaļas, tabulas 
2.2.6. punkta a), b), c) termiņus, nosakot, ka visos
gadījumos tiek paredzēts 2023. gads. Jāņem vērā tas, ka no 
finansējuma iegūšanas brīža līdz noteiktam
pārstrādes 
procesam praksē paiet no 2-3 gadiem dažādu saskaņojumu 
veikšanai, IVN un būvniecība.
2.4.6. pasākumā Plānā ir 
definēti gala termiņi
pasākumu ieviešanai.
66.
SIA "Eco Baltia Grupa":
29.
 Precizēt plāna 100. lpp., 6. nodaļas, tabulas 
2.5.3. punktā noteikto indikatīvo finansējuma avotu
papildinot to ar publisko finansējumu, jo šādi projekti 
praksē lielākoties tiek realizēti PPP procedūras
ietvarā.
Šobrīd nav identificēts pieejams 
publiskais
finansējums šim mērķim.
67.
SIA "Eco Baltia Grupa":
30. Papildināt plāna 101. lpp., 6. nodaļas, tabulas 3.1. 
punkta noteiktos indikatīvos finansējuma avotus ar
komersanti (operatori) un RAS.
Ņemts vērā. Precizēts.
68.
SIA "Eco Baltia Grupa":
31.
 Papildināt plāna 101. lpp., 6 .nodaļas, 
tabulas 3.3. punkta noteiktos indikatīvos finansējuma 
avotus ar
RAS.
Ņemts vērā. Precizēts.
SIA "Eco Baltia Grupa":
Skat.precizēto plāna 
projektu. 
266
/
276
69.
SIA "Eco Baltia Grupa":
32.
 Aizstāt plāna 108. lpp., 7. nodaļas Atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plānā paredzēto pasākumu
īstenošanai nepieciešamais un pieejamais finansējums un tā 
avoti, tabulas 2.1. punkta investīciju kolonnā
skaitli 2 
200000 ar skaitli 2 100000
Skat.precizēto plāna 
projektu.
70.
SIA "Eco Baltia Grupa":
33.
 Precizēt plāna 108. lpp., 7. nodaļas, tabulas 
2.2. punkta investīciju kolonnā noteikto investīciju apjomu
2 100 000. Pēc mūsu praksē esošās informācijas, laukumu 
vidējās izmaksas šobrīd sastāda 100 000
EUR. Papildus jāņem 
vērā šķirošanas sistēmas infrastruktūras attīstības 
tendences, kas noteikti laukuma
ierīkošanas izmaksas 
cels.
Skat.precizēto plāna 
projektu.
71.
SIA "Eco Baltia Grupa":
34.
 Precizēt plāna 108. lpp., 7. nodaļas, tabulas 
2.3. punkta investīciju kolonnā noteikto investīciju apjomu
6 400 000. Pēc mūsu praksē esošās informācijas, viena 
konteinera izmaksas nepārsniedz 150 euro un tā
uzstādīšana 
nemaksā vairāk kā 25 euro uz konteineru.
Skat.precizēto plāna 
projektu.
72.
SIA "Eco Baltia Grupa":
35.
 Precizēt plāna 109. lpp., 7. nodaļas, tabulas 
2.4. punkta investīciju kolonnā noteikto investīciju 
apjomu,
jo pēc mūsu praksē esošās informācijas veicot 
pilotprojektu, viena konteinera cena un tā uzstādīšanas
izmaksas nepārsniedz 1000 euro, taču pēc mūsu aplēsēm,, 
Latvijas teritorijā ir nepieciešams uzstādīt
vismaz 1000 
konteinerus. Līdz ar to infrastruktūras attīstīšanai 
investīciju apjoms nav jāparedz lielāks kā 1
000 000 
euro.
Skat.precizēto plāna 
projektu.
73.
SIA "Eco Baltia Grupa":
36.
 Precizēt plāna 110. lpp., 7. nodaļas, tabulas 
4.1. punkta investīciju kolonnā noteikto investīciju 
apjomu,
jo pēc Liepājas Ras un Getliņi EKO izmaksu 
salīdzinājuma cena uz vienu tonnu nepārsniegs 100 EUR.
Līdz 
ar to būtu precizējums investīciju apjoms.
Skat.precizēto plāna 
projektu.
74.
SIA "Eco Baltia Grupa":
37.
 Precizēt plāna 112. lpp., 7. nodaļas, tabulas 
7.1 .punkta investīciju kolonnā noteikto investīciju 
apjomu,
jo pēc mūsu praksē esošās informācijas 
nepieciešamais investīciju apjoms ir rēķināms vismaz 2euro 
gadā
uz katru iedzīvotāju.
Skat.precizēto plāna 
projektu.
75.
SIA "Eco Baltia Grupa":
38.
 Lūdzu sniegt skaidrojumu par 122. lpp., 7. 
nodaļas, 7.4.Prognoze par bioloģiski noārdāmiem
atkritumiem, bioloģiskiem atkritumiem un pārtikas 
atkritumiem, secinājumiem un prognozēm. Vai
aprēķinos ir 
ņemti vērā BNA iepriekš minētais mērķis samazināt atkritumu 
masas īpatsvaru par 50% uz
vienu iedzīvotāju 
mazumtirdzniecības un patēriņa līmenī un pārtikas zudumu 
ražošanas un piegādes
ķēdēs?
Skat.precizēto plāna 
projektu.
76.
SIA "Eco Baltia Grupa":
39.
 Lūdzu precizēt plāna 126. lpp, 8. nodaļas 
Atkritumu rašanās novēršanas valsts programmas, 8.1.
punkta 
Atkritumu rašanās novēršanas saikne ar aprites ekonomiku, 
8.1. tabulas 1. un 2. ailes mērķa
skaitliskos rādītājus. 
Ņemot vērā paustos skaitliskos rādītājus un tīri 
matemātiski veicot darbības ar
skaitļiem, VARAM ir pirmā 
institūcija, kas pēc 8 gadiem paredz Latvijas iedzīvotāju 
skaitu, kas sastāda
1,6 miljonus iedzīvotāju.
Skat.precizēto plāna 
projektu.
77.
SIA "Eco Baltia Grupa":
Precizēts 9.2. tabulas 
virsraksts.
267
/
276
40.
 Lūdzu papildināt plāna 130. lpp, 8. nodaļas, 
8.3.5. punkta, Investīcijas atkritumu apsaimniekošanas
infrastruktūrā un ekonomiskie stimuli, tabulu 8.2. ar laika 
termiņiem.
78.
SIA "Eco Baltia Grupa":
41. Papildinā
t plāna 131. lpp, 8. nodaļas, 8.3.6. 
punkta, Zaļais publiskais iepirkums, pēdējo rindkopu 
ar
informāciju, kas atspoguļotu ZPI īpatsvaru, kuros noteikumu 
prasībās, kā kritēriji tiek izmantoti
aprites ekonomikas 
principi,
 kas nosaka, ka konkrētu preču ražošanā un 
iepirkuma piedāvājumā
pretendentiem ir jāpiedāvā 
preces/produkti, kas tiek veidoti izmatojot pirmreizējo un 
atkārtoti izmantojamo
izejmateriālu. Mūsuprāt, masveidīga 
šādu iepirkumu veicināšana ZPI varētu nodrošināt otrreizēji
izmantojamo materiālu pārstrādes veicināšanu un to 
realizācijas tirgus.
Plāna projekts sagatavots 
atbilstoši
normatīvajiem aktiem.
79.
SIA "Eco Baltia Grupa":
42.
 Izteikt plāna 134. lpp, 8. nodaļas, 8.3.10. 
punkta Labāko pieejamo tehnisko paņēmienu izmantošana
atkritumu apstrādē, 8.4.apakšpunkta Plānotie atkritumu 
rašanās novēršanas pasākumi, 8.3. tabulas 2)
pasākumu šādā 
redakcijā: "2) līdz 2022.gadam diferencēta dabas resursu 
nodokļa (DRN) piemērošana, lai
veicinātu tādu produktu un 
materiālu izmantošanu, kas ir sagatavoti atkārtotai 
lietošanai vai pārstrādāti;
9.3. tabula - nav plānots 
konkrēts termiņš.
80.
SIA "Eco Baltia Grupa":
43.
 Papildināt plāna 135. lpp, 8. nodaļas, 
8.3.10. punkta Labāko pieejamo tehnisko paņēmienu
izmantošana atkritumu apstrādē, 8.4.apakšpunkta Plānotie 
atkritumu rašanās novēršanas pasākumi, 8.3.
tabulas, 
plūsmas Iepakojums, 5) pasākumu ar citiem izlietotā 
iepakojuma, dalītas atkritumu vākšanas
sistēmas 
mērķrādītājiem. Piemēram, papīrs/kartons un stikls. Abu 
materiālu atrašanās sadzīves atkritumu
masā ir 
nepieļaujama, jo kartona un papīra gadījumā, tas ieņem 
sadzīves atkritumu masas īpašības, taču
stiklu izšķirot no 
sadzīves atkritumu masas nav iespējams. Ja nenorādīsim 
visas prioritātes un
neiezīmēsim visus nepieciešamos 
pasākumus izlietotā iepakojuma dalītas atkritumu vākšanas 
sistēmas
turpmākai attīstībai, tad pastāv bažas nesasniegt 
kopējos atkritumu šķirošanas mērķus.
9.3.10. punktā ir svītroti mērķi, jo tie ir ietverti
plāna 
1. nodaļā. Teksts ir attiecīgi precizēts.
9.3. tabulā ir iekļauti vispārīgi pasākumi, kuri
detāli 
ir aprakstīti citās nodaļās.
81.
SIA "Eco Baltia Grupa":
44.
 Papildināt plāna 136. lpp, 8. nodaļas, 
8.3.10. punkta Labāko pieejamo tehnisko paņēmienu
izmantošana atkritumu apstrādē, 8.4. apakšpunkta Plānotie 
atkritumu rašanās novēršanas pasākumi, 8.3.
tabulas, 
plūsmas Tekstils 1) un 2) punktā 2025. gadu aizstāt ar 
2023. gadu. Jau vairākkārt esam vērsuši
uzmanību, ka 2023. 
gads ir pēdējais iespējamais, lai pilnvērtīgi izveidoto 
tekstila apsaimniekošanas
sistēmu līdz 2025. gada, ar pilnu 
tekstilatkritumu aprites ciklu, kas beigās rezultējas ar 
pārstrādes jaudu
attīstīšanu Latvijā.
Ņemts vērā.
82.
SIA "Eco Baltia Grupa":
45.
 Lūdzu skaidrot plāna 165. lpp., 10. nodaļas 
Izlietotā iepakojuma rašanās novēršanas programma,
10.1.apakšpunkta Situācija izlietotā iepakojuma 
apsaimniekošanā un nākotnes prognoze, 2. rindkopu,
kurā 
minēts, ka tiek ņemts vērā, ka tiks turpināta sekojošu 
atkritumu apsaimniekošanas pasākumu
īstenošana:
• pārstrādei derīgo materiālu dalītā vākšana;
Vai tas nozīmē, ka tuvā nākotnē operatoram nebūs 
pienākums vākt čipšu pakas, kompozītmateriāla
izstrādājumus, kuru reģenerācija tiek nodrošināta tos 
sadedzinot un parasti kompozītmateriāli ir liela RDF
sastāvdaļa? Vai prognozējot šādu mērķi, iepriekš ir 
noteikti sabiedrības informēšanas pasākumi,
nepieciešamie 
normatīvo aktu labojumi un konkrēts termiņš?
Ņemts vērā. Precizēts plāna 
projekta 11.1.
apakšpunkts.
83.
SIA "Eco Baltia Grupa":
Nav ņemts vērā.
 
Programmas izstrādē
268
/
276
46.
 Plāna 166. lpp., 10. nodaļas Izlietotā 
iepakojuma rašanās novēršanas programma, 10.1. apakšpunkta
Situācija izlietotā iepakojuma apsaimniekošanā un nākotnes 
prognoze, rindkopā pēc 10.1. attēla norādīts,
ka " Turpinās 
attīstīties dalītās atkritumu vākšanas sistēma, palielinot 
ar šķirošanas iespējām nodrošināto
mājsaimniecību īpatsvaru 
no 67% 2020. gadā līdz 90% 2035. gadā. Neskatoties uz to, 
paredzēts, ka
patērētāju iesaiste izlietotā iepakojuma 
dalītā vākšanā būs viduvēja, t.i. 2035. gadā izlietoto 
iepakojumu
šķiros vien aptuveni 60% patērētāju".
Vēršam uzmanību uz to, ka 2025. gadā 90% mājsaimniecību 
ir jābūt nodrošinātām ar šķirošanas iespējām
un 2030. gadā 
jau 100%. Pretējā gadījumā pastāv liela varbūtība, ka ES 
noteiktos šķirošanas mērķus
Latvijas valsts nesasniegs.
izmantota informācija no publiskā 
iepirkuma
"Investīciju vajadzību izvērtējums atkritumu
apsaimniekošanas valsts plāna 2021.-2028.
gadam izstrādei" 
materiāliem par iepakojuma
plūsmām, tendencēm un nākotnes 
prognozēm.
84.
SIA "Eco Baltia Grupa":
47.
 Lūdzam papildināt plāna 167. lpp., 10. 
nodaļas Izlietotā iepakojuma rašanās novēršanas programma,
10.2.apakšpunktā Pasākumi atkritumu rašanās novēršanai 2) 
pasākumu ar gadu skaitli 2022.
Ņemts vērā. Precizēts plāna 
projekta 11.2.
apakšpunkts.
85.
Latvijas Atkritumu saimniecības asociācija, Vieglās 
rūpniecības uzņēmumu asociācija un A/S
"Latvijas Zaļais 
punkts"
:
Balstoties uz parakstīto memorandu par savstarpējo 
atbildību tekstila jautājuma risinājumā, mēs esam
gatavi 
apliecināt, ka, veicot noteiktus sagatavošanās darbus 
tekstilizstrādājumu savākšanā, atkārtotā
izmantošanā un 
pārstrādē, sistēmu var ieviest jau no 2023. gada. Tas ļautu 
veiksmīgāk izpildīt Atkritumu
pamatdirektīvā noteiktās 
Eiropas Komisijas aprites ekonomikas ieviešanas iekļautās 
prasības
tekstilizstrādājumu pārstrādes, atkārtotas 
izmantošanas un atkritumu apglabāšanas novēršanas jomā.
Mēs arī turpmāk vēlamies iesaistīties diskusijās ar 
ministriju par veiksmīgāko risinājumu ieviešanu, kas
būtu 
labvēlīgs videi, patērētājiem un arī uzņēmumiem.
Aicinām VARAM Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā 
iekļaut priekšlikumu par tekstila savākšanas
sistēmas 
uzsākšanu Latvijā no 2023. gada.
Papildus tam jau patlaban norit vairākas aktīvas 
komunikācijas kampaņas par tekstila atkritumu tēmu,
kuru 
rezultāti pierāda lielu sabiedrības interesi un 
iesaistīšanos.
Balstoties uz iepriekšminētajiem argumentiem, līdz ar 
nākamā gada sākumu aicinām VARAM aktīvi
uzsākt diskusiju 
procesu, lai veidotu nepieciešamo likumisko rāmi tekstila 
dalītās vākšanas sistēmas
ieviešanai.
Ņemts vērā.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
9. pielikums
Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānam
2021.-2028. gadam
Protokols par 2020.gadā 16., 17., 
19., 20. novembrī notikušajām reģionālajām sanāksmēm
1. Vidzemes 
atkritumu apsaimniekošanas reģions (turpmāk - Vidzemes AAR)
269
/
276
Sanāksme noris 2020. gada 16. 
novembrī, tiešsaistē, 14:00-15:15
Sanāksmes piedalās 44 dalībnieki, 
to skaitā pārstāvji no VARAM, SIA "Geo Consultants", SIA 
"Konsorts".
Informācija par sanāksmes dalībniekiem un tiešsaistes ieraksts 
pieejams VARAM.
Sanāksmes darba kārtība:
1. Par plāna projektu "Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2021.-2028. gadam" (turpmāk - AAVP);
2. Par Vidzemes AAR;
3. Diskusijas un jautājumi par AAVP un Vidzemes AAR.
Sanāksmes kopsavilkums:
• VARAM Vides aizsardzības departamenta direktore Rudīte 
Vesere prezentē AAVP aktualitātes.
• SIA "Geo Consultants" un SIA "Konsorts" prezentē Vidzemes 
AAR izveides investīciju izvērtējumu.
• Diskusijas un jautājumi par AAVP un Vidzemes AAR.
- S. Sproģe norāda, ka aprēķinos pietrūkst informācija par 
atkritumu apjomiem no sadzīves atkritumu poligona "Dziļā vāda", 
kā arī nav parādīti pārvadāšanas
izdevumi.
SIA "Geo Consultants" sniedz atbildi, ka aprēķinos tas ir 
ņemts vērā.
- S. Zakka jautā, vai nav paredzēti krātuves konservācijas 
pasākumi sadzīves atkritumu poligonā "Kaudzītes"?
SIA "Geo Consultants" sniedz atbildi, ka aprēķinos tas ir 
ņemts vērā, prezentācijā tas netika parādīts, dēļ tehniskas 
kļūdas.
- J. Zarandija jautā par to, ko darīt tām pašvaldībām, kuras 
jau ir apstiprinājušas sadzīves atkritumu pasaimniekošanas 
tarifus? Ja poligonos tiks mainīta darbības
specifika, tad, kamēr 
vēl nav skaidrs, ar kādām atkritumu apsaimniekošanas darbībām 
nodarbosies katrs poligons, 2022. gads ir pārāk agrs termiņš, lai 
pašvaldības
pārrēķinātu tarifus, jo jāņem vērā pārāk daudz vēl 
nezināmo komponentu, kas veido tarifu.
R. Vesere sniedz atbildi, ka jaunie AAR sāks darboties no 
2023. gada un līdz tam pašvaldībām ir jāizveido plāni, kā pāriet 
uz šo jauno sistēmu.
- M. Kovāča jautā, kā var būt ilgtermiņā izdevīgi pārvadāt 
atkritumus tādos attālumos? Vai ietekme uz vidi šajā kontekstā ir 
ņemta vērā? Jo īpaši bioloģiskos
atkritumus, ņemot vērā, ka tie 
sastāda lielu daļu no kopējiem radītajiem, turklāt nav bīstami - 
vai tos visloģiskāk nebūtu jāplāno pārstrādāt (aerobi vai 
anaerobi), cik vien
iespējams tuvu to rašanās vietai?
SIA "Geo Consultants" sniedz atbildi, ka aprēķinos tas ir 
ņemts vērā un kopējā izdevumu-ieguvumu analīze parāda, ka tas ir 
izdevīgi. Par ietekmi uz vidi - arī tas ir
iekļauts aprēķinos un 
tie parāda, ka kopējā ietekme būs nebūtiska. Attiecībā uz 
pārstrādes efektivitāti, ir nepieciešams investēt tikai efektīvās 
iekārtās, lai iegūtie
materiāli būtu tādā kvalitātē, ka tos var 
izmantot.
270
/
276
- S. Sproģe lūdz komentēt, kas notiks ar jau esošajām 
saistībām, kas tās segs, kāds būs laiks, lai tās sakārtotu un 
atrisinātu?
M. Laurs sniedz atbildi, ka šis jautājums ir izrunāts ar 
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisiju (Regulatoru) un 
jautājumu atrisināšana ir atkarīga no tā, kāda
ir pašvaldību 
atkritumu apsaimniekotāju juridiskā forma. Pašvaldībām arī pašām 
būs jāveic izvērtējums, jādomā par turpmākā atkritumu 
apsaimniekotāja izvēli ņemot
vērā to, cik turpmāk būs viegli vai 
sarežģīti šādus jautājumus atrisināt. Informē, ka šobrīd Saeimā 
ir iesniegts likumprojekts grozījumiem, kas palīdzēs pašvaldībām
saprast, kas viņām ir izdevīgi.
- J. Zarandija norāda, ka Vidzemes AAR ir nesaderīgs ar 
plānoto administratīvi teritoriālo reformu.
R. Vesere norāda, ka šo jautājumu pārbaudīs, jo tā nevajadzētu 
būt.
- S. Sproģe norāda, ka konkrētas problēmas ir Madonas 
pašvaldībai, jo pašvaldība ir kapitāldaļu turētāja sadzīves 
atkritumu poligonam "Dziļā vāda" un pēc šīs
reformas sanāk, ka 
tas viņai vairs nebūs izdevīgi. Un tā nav Madonas pašvaldības 
ideja, bet gan VARAM. Norāda, ka pašvaldībām ir ļoti daudz 
neskaidru jautājumu par
juridiskām niansēm, tā piemēram ko darīt 
tām pašvaldībām, kurām tikko ir noslēgti jauni līgumi par 
sadzīves atkritumu apsaimniekošanu.
M. Laurs sniedz atbildi, ka pašvaldībām pie šī jautājuma par 
tā izpratni būs pašām vairāk jāpiestrādā.
R. Vesere skaidro, ka saņemtie komentāri par nepieciešamajām 
precizitātēm AAVP tiks izvērtēti.
- M. Kovāča pauž, ka ir skaidrs, ka nav finansiāli izdevīgi 
katrā pašvaldībā izveidot bioloģisko atkritumu nodalīšanas 
sistēmu no nešķirotajiem, bet vai arī dalīti
savāktos nebūtu 
lietderīgi plānot pārstrādāt cik vien iespējams tuvu to rašanās 
vietai?
SIA "Geo Consultants" sniedz atbildi, ka dalīti vākto 
atkritumu sistēmas ir iespējams optimizēt. Vācot dalīti 
bioloģiski noārdāmos atkritumus, ja tas tiek veikts
kvalitatīvi, 
tad nav nepieciešamība tos lieki pārvadāt un veikt pārstrādi.
- S. Sproģe sniedz priekšlikumu atvieglot normas saistībā ar 
to, ko varētu darīt ar kompostu tuvāk tai vietai, kur tas tiek 
vākts, lai tie netiktu lieku pārvadāti. Kā arī
pauž, ka AAVP nav 
pietiekami izvērtēta pārstrāde koģenerācijā.
SIA "Geo Consultants" sniedz atbildi, ka priekšlikums ir 
atbalstāms. Attiecībā uz pārstrādi koģenerācijā - ir veikts 
aprēķins un atzīmēts, kur to var veikt, bet precīzi
risinājumi 
vēl ir jāizdomā, jo tas ir saistīts ar lielām, privātām 
finansēm.
- S. Sproģe jautā, vai ir veikta aptauja par esošo 
koģenerācijas iekārtu iesaisti? Cik zināms, koģenerācijas iekārtu 
izbūve ir veikta arī no publiskā finansējuma. Ir
runājusi ar 
lauksaimniekiem un tie būtu gatavi pieņemt vienveidīgus 
bioloģiskos atkritumus, piemēram, lapas, bet ar vairākiem 
nosacījumiem, kā piemēram, noteiktā
apjomā, bez piemaisījumiem. 
Par šo jautājumu vēl ir jādomā.
- SIA "Geo Consultants" atbild, ka ir jāsaprot, ka ne visas 
koģenerācijas iekārtas ir paredzētas, lai tās darbinātu ar 
bioloģiski noārdāmiem atkritumiem. Ir ļoti liela
problēma 
savietot divas plūsmas - bioloģiski noārdāmos atkritumus un 
lauksaimniecības atkritumus.
- R. Vesere skaidro, ka koģenerācijas stacijas, kas ir 
lauksaimniecībās, nevēlās pieņemt materiālu, kas saucas 
"atkritumi", jo tas saistās ar lielu administratīvo
slogu. 
Piekrīt, ka šis jautājums ir vēl diskutējams.
- S. Sproģe norāda, ir nepieciešama atsevišķa diskusija un 
saruna par situāciju ar Madonu un sadzīves atkritumu poligonu 
"Dziļā vāda".
R. Vesere apdomās šo iespēju.
271
/
276
- S. Sproģe norāda, pašvaldībām ir nepieciešams atgriezt 
atpakaļ DRN, jo dēļ šīs reformas tas būs noderīgi, kā arī, tā būs 
iespēja uzlabot esošās atkritumu
apsaimniekošanas sistēmas.
R. Vesere informē, ka ir paredzēts, ka pakāpeniski DRN 
pašvaldībām tiks atgriezts.
- Ā. Vilšķērsts papildina ar informāciju par sarežģīto 
situāciju Madonā tai skaitā jautā, kā atrisināt uzņemtās 
kredītsaistības?
R. Vesere sniedz atbildi, ka šis jautājums un aspekti vēl tiks 
vērtēti.
- S. Sproģe pauž, ka ir jārunā par dažādiem atkritumu veidiem, 
tādiem kā būvgružiem, riepām, tekstilu, lai iespēja tos 
pārstrādāt rašanās vietā, lai neveiktu
nevajadzīgus 
pārvadājumus.
R. Vesere sniedz atbildi, ka par šiem jautājumiem tiek 
domāts.
- R. Vesere norāda, ka visi jautājumi ir apskatīti AAVP, 
jautājums ir par to detalizāciju, tādēļ, ja rodas vēl kādi 
jautājumi, visi ir aicināti tos iesniegt rakstiski.
R. Vesere slēdz sanāksmi plkst.15:15.
2. 
Ziemeļkurzemes un Dienvidkurzemes atkritumu apsaimniekošanas 
reģions (turpmāk - Ziemeļkurzemes un Dienvidkurzemes AAR)
Sanāksme noris 2020. gada 16. 
novembrī, tiešsaistē, 14:00-15:25
Sanāksmes piedalās 42 dalībnieki, 
to skaitā pārstāvji no VARAM, SIA "Geo Consultants", SIA 
"Konsorts".
Informācija par sanāksmes dalībniekiem un tiešsaistes ieraksts 
pieejams VARAM.
Sanāksmes darba kārtība:
4. Par plāna projektu "Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2021.-2028. gadam" (turpmāk - AAVP);
5. Par Ziemeļkurzemes un Dienvidkurzemes AAR;
6. Diskusijas un jautājumi par AAVP un Ziemeļkurzemes un 
Dienvidkurzemes AAR.
Sanāksmes kopsavilkums:
• VARAM Vides aizsardzības departamenta direktore Rudīte 
Vesere prezentē AAVP aktualitātes.
• SIA "Geo Consultants" un SIA "Konsorts" prezentē 
Ziemeļkurzemes un Dienvidkurzemes AAR izveides investīciju 
izvērtējumu.
• Diskusijas un jautājumi par AAVP un Ziemeļkurzemes un 
Dienvidkurzemes AAR.
- Liepājas RAS jautā, Vai Dienvidkurzemes reģionā radītajiem 
reģenerējamajiem (dedzināmajiem) atkritumiem būs priekšrocības uz 
energoreģenerācijas
izmantošanu Brocēnos? Brocēnos šobrīd dedzina 
atkritumus un tāpēc interesē, vai topošajam Dienvidkurzemes AAR 
būs priekšrocības tur dedzināt?
R. Vesere sniedz atbildi, ka tas ir atkarīgs no atkritumu 
kvalitātes, bet kopumā šis jautājums ir jājautā pašam uzņēmumam, 
kura pamatdarbība ir cementa ražošana.
272
/
276
- I. Emsis jautā, kurš ir izdomājis, ka ir tikai divi 
scenāriji - 10 AAR un 5 AAR? Norāda, ka šis pieņēmums ir 
destruktīvs uz pauž, ka AAR skaitam ir jāizriet no
vēsturiskās 
analīzes un iecerēm nākotnē.
SIA "Geo Consultants" sniedz atbildi, ka 10AAR scenārijs ir 
pašreizējā situācija pret kuru tiek veikts salīdzinājums. 
Pieņemot 5 AAR perspektīvu tika skatīti vairāki
kritēriji.
- D. Ošenieks pauž, ka Ventspils un Kuldīga šādā scenārijā ir 
vislielākie zaudētāji. Ir veikti aprēķini, ka Ventspils 
iedzīvotājiem maksa par sadzīves atkritumu
apsaimniekošanu 
pieaugs par 42%.
AAVP 83. lapā ir minēts par atkritumu reģenerāciju vairākās 
vietās. Rodas jautājums, vai VARAM nezina, ka Ventspils jau ir 
uzsākusi projekta realizāciju atkritumu
reģenerācijai, gūstot 
finansējumu no CFLA? D. Ošenieks sniedz informāciju par šo 
projektu.
Par atkritumu noglabāšanu poligonos tika minēts, ka atkritumi 
tiks noglabāti tikai sadzīves atkritumu poligonā "Janvāri". Pirms 
trīs nedēļām tika publicēts
informatīvais ziņojums, kurā ietverta 
informācija par to, kas būs tad, kad sadzīves atkritumu 
noglabāšanas poligoni būs aizpildīti. Šobrīd situācija būtu tāda, 
ka sadzīves
atkritumu poligonā "Pentuļi" būtu jāveic šūnu 
konservācija, lai gan tajā sadzīves atkritumus vēl var noglabāt 
15 gadus, bet tad, kad sadzīves atkritumu poligons "Janvāri"
būs 
pilns, sadzīves atkritumu poligons "Pentuļi" būs atkal jāver 
vaļā? Vai šāda situācija ir iekļauta aprēķinos?
Papildus vēlās noskaidrot par veikto aprēķinu pamatotību, jo 
tajos minēts, kas sadzīves atkritumu poligonam "Pentuļi" 
nepieciešami 11 miljoni euro, bet pēc pašu
aprēķiniem, 
infrastruktūras attīstībai ir nepieciešami 2,5 miljoni euro. Ja 
bez pamatojuma tiek pieņemts, kāds finansējuma apjoms 
nepieciešamas infrastruktūras
attīstībai, tad sanāk, ka tā 
jebkuru poligonu var nosaukt par neefektīvu.
Lūdz VARAM sniegt konkrētas atbildes un korektu ekonomisko 
analīzi uz kā pamata tiek veidoti jaunie AAR. Šobrīd šis tiek 
uzskatīts par politisku lēmumu, bet ja
tas tiks korekti un 
ekonomiski pamatoti paskaidrots, tikai tad mēs to varētu 
atbalstīt.
- Kuldīgas novada domes pārstāvis pauž atbalstu D. Ošenieka 
teiktajam.
- S. Sproģe lūdz skaidrot, vai aprēķinos ir ņemtas vērā 
izmaksas transporta pārāk atjaunošanai? Ir pieņemtas jaunas 
bezizmešu transporta normas, kā rezultātā ir
jānomaina visi 
transportlīdzekļi. Kas segs šos izdevumus, ja jau būs jātiek galā 
ar visām esošajām saistībām?
SIA "Geo Consultants" sniedz atbildi, ka aprēķinos tas ir 
ņemts vērā.
- I. Emsis informē, ka iepriekš veidojot 10 AAR tika 
piesaistīti ārvalstu eksperti un tika veikts apjomīgs izvērtējums 
ar pamatojumu par 10 AAR izveidi. Jautā, vai
veidojot šo AAR 
plānu, tika apskatīts iepriekšējais izvērtējums? Jautā, kādēļ 
labi darbojošies 10 AAR tiktu izbeigti, kāds tam ir pamatojums, 
vai kāds no šiem AAR
darbojas slikti?
I. Emša ieskatā, būtu jāpamato, ka šie 10 AAR, vai konkrēti 
kurš no tiem darbojas neefektīvi un tad jārisina konkrēta 
problēma ar to, nevis reorganizēt labi
darbojošos AAR.
I. Emsis rekomendē šo plānu apturēt.
- I. Vēvere jautā, kad un kur prezentētās izdevumu - ieguvumu 
analīzes būs publiski pieejamas?
R. Vesere sniedz atbildi, ka šobrīd tiek apkopoti visi 
saņemtie atzinumi. AAVP tiks precizēts un papildināts un tur šīs 
analīzes tiks parādītas.
- D. Ošenieks informē, ka ir uzrunāta Latvijas Tirdzniecības 
un rūpniecības kamera viedokļa paušanai, jo šis jaunais plāns 
ļoti skars komersantus. Pauž cerību, ka 
273
/
276
VARAM ieklausīsies šajā 
viedoklī un veidos sadarbību.
- I. Emsis pauž, ka AAVP ir pārsteidzīgi apgalvojumi, kā viens 
no tiem ir par kompostēšanu, par apjomiem, kas tiek veikti 
poligonos. Ir redzams, ka VARAM nav
informēts par decentralizētu 
kompostēšanu. Ierosina veidot aptauju situācijas noskaidrošanai 
par decentralizēto kompostēšanu. Pārvadāt kompostu no lauku 
teritorijām
uz poligonu ir neekonomiski, ir jāveicina 
kompostēšana rašanās vietā.
I. Emsis pauž, ka sastādot jauno AAR plānu, esošo, darbojošos 
poligonu ietilpības kapacitāte nav vērtēta.
- R. Vesere sniedz atbildi, ka kompostēšanu uz vietas neviens 
neplāno aizliegt. Tur, kur tā notiek, tā varēs arī notikt 
turpmāk.
- I. Emsis pauž, ka noteiktos kompostēšanas laukumos tiek 
pieņemti arī pārtikas atkritumi no Rīgas.
R. Vesere pauž, ka šī sniegtā informācija būtu jāpārbauda.
- S. Sproģe pauž, ka tikai konkrēts reģions var izlemt, kur 
tam ir ekonomiski izdevīgi veikt kompostēšanu un tam būtu jābūt 
atvieglotiem noteikumiem. Arī par
pārtikas atkritumu un nešķirotu 
bioloģiski noārdāmu atkritumu dalītu vākšanu būtu jāizlemj 
reģioniem. Tāpat būtu arī ar būvgružiem - par tiem ir jāizlemj 
reģioniem, jo
būvniecības atkritumi, ja tie sašķiroti uz vietas, 
sadrupināti, nav atkritumi, bet gan izmantojami materiāli.
R. Vesere atbild, ka normatīvie akti tiks pilnveidoti, un it 
īpaši ir jādomā par kompostēšanu. Attiecībā uz būvgružiem - esam 
par to, ka tos drupina uz vietas, sašķiro
un izmanto uz vietas 
tur, kur to var izdarīt.
- R. Vesere informē, ka tiks analizēti saņemtie komentāri. Par 
vēlvienas sanāksmes nepieciešamību informē, ka notiks 
starpinstitūciju sanāksme un diskusijas un
kompromisi varēs 
turpināties tajā.
- S. Sproģe lūdz pēc iespējas ātrāk publicēt ekonomisko 
pamatojumu, lai visi ar to var iepazīties un analizēt, it īpaši 
svarīgi tas ir reģioniem.
R. Vesere slēdz sanāksmi plkst.15:25.
3. Viduslatvijas 
atkritumu apsaimniekošanas reģions (turpmāk - Viduslatvijas 
AAR)
Sanāksme noris 2020. gada 19. 
novembrī, tiešsaistē, 11:00-13.00
Sanāksmes piedalās 49 dalībnieki, 
to skaitā pārstāvji no VARAM, SIA "Geo Consultants", SIA 
"Konsorts".
Informācija par sanāksmes dalībniekiem un tiešsaistes ieraksts 
pieejams VARAM.
Sanāksmes darba kārtība:
7. Par plāna projektu "Atkritumu apsaimniekošanas valsts plāns 
2021.-2028. gadam" (turpmāk - AAVP);
8. Par Viduslatvijas AAR;
9. Diskusijas un jautājumi par AAVP un Viduslatvijas AAR.
Sanāksmes kopsavilkums:
274
/
276
• VARAM valsts sekretāra vietniece Alda Ozola informē par 
sanāksmi
• VARAM Vides aizsardzības departamenta direktore Rudīte 
Vesere prezentē AAVP aktualitātes.
• SIA "Geo Consultants" un SIA "Konsorts" prezentē 
Viduslatvijas AAR izveides investīciju izvērtējumu.
• Diskusijas un jautājumi par AAVP un Viduslatvijas AAR.
- Sanāksmes laikā ir vairāki jautājumi par aprēķiniem, par to 
ticamību, par to, kāpēc ir nepieciešamas atkritumu 
apsaimniekošanas reģionu robežu maiņa un
poligonu reforma, vai 
tas ir ekonomiski un finansiāli pamatots.
- Sanāksmes laikā tiek pausts, ka finanšu aprēķini 
nepārliecina, ka Brakšķos atstājot šķirošanas līniju tiešām ir 
izvēlēts labākais risinājums. Gan atkritumu
apsaimniekošanas 
konsultanti, gan pašvaldību komunālie servisi, gan Latvijas 
pašvaldību savienība lūdz pārdomāt un tiešām diskutēt par to, 
kāds finansiāli ekonomiski
labākais risinājums būtu nepieciešamas 
Latvijas poligonu reformā.
- Sanāksmes laikā VARAM norāda, ka informatīvais ziņojums par 
poligoniem netiks virzīts, jo visas darbības tiks iezīmētas 
atkritumu apsaimniekošanas plānā.
- Diskusiju dalībnieki piedāvā, ka atkritumu apsaimniekošanas 
plānā varētu iezīmēt, ka ir nepieciešama reforma poligonos, un ka 
par to notiks diskusijas ar
iesaistītajā pusēm, bet pieņemt 
konkrētus lēmumu un plānā pateikt konkrētus skaitļus būtu 
pāragri.
- Kopumā diskusijā tika norādīts uz vairākiem labojumiem, kas 
jāveic atkritumu apsaimniekošanas plāna sadaļās (rakstiski 
komentāru sadaļā iesūtīti).
- Vairāki jautājumi par bioloģisko atkritumu apsaimniekošanu, 
par dabas resursu nodokļa atgriešanu pašvaldībās
- Diskusija par notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu, kur tiek 
norādīts, ka tā netiks plānā apskatīta, bet par notekūdeņu dūņu 
apsaimniekošanu nākamajā gadā
VARAM izstrādās stratēģiju.
- VARAM un arī konsultanti norāda, ka diskusijas laikā paustie 
komentāri tiks vērtēti atkritumu plānā. VARAM norāda, ka 
atkritumu apsaimniekošanas plānu
jāapstiprina šogad, lai saņemtu 
Eiropas fondu finansējumu paredzētajām darbībām plānā. Sanāksme 
par izsludināto atkritmu apsaimniekošans plānu plānota 2.
decembrī.
R. Vesere slēdz sanāksmi plkst 13.00
4. Latales 
atkritumu apsaimniekošanas reģions (turpmāk - Latgales AAR)
Sanāksme noris 2020. gada 20. 
novembrī, tiešsaistē, 13:00-14.40
Sanāksmes piedalās 39 dalībnieki, 
to skaitā pārstāvji no VARAM, SIA "Geo Consultants", SIA 
"Konsorts".
Informācija par sanāksmes dalībniekiem un tiešsaistes ieraksts 
pieejams VARAM.
Sanāksmes darba kārtība:
10. Valsts sekretāra vietnieces Aldas Ozolas ievadvārdi
11. Par plāna projektu "Atkritumu apsaimniekošanas valsts 
plāns 2021.-2028. gadam" (turpmāk - AAVP);
275
/
276
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
12. Par Latgales AAR;
13. Diskusijas un jautājumi par AAVP un Latgales AAR.
Sanāksmes kopsavilkums:
• VARAM Vides aizsardzības departamenta direktore Rudīte 
Vesere prezentē AAVP aktualitātes.
• SIA "Geo Consultants" un SIA "Konsorts" prezentē Latgales 
AAR izveides investīciju izvērtējumu.
• Diskusijas un jautājumi par AAVP un Latgales AAR.
- Diskusijā Dziļās vādas poligonā iesaistītās pašvaldības, kā 
Jaunjelgava, Jēkabpils uzdod jautājumus par to, kāpēc 
Jaunjelgava, kas ir Zemgale, tiek pievienota
Latgalei, lūdz 
skaidrot šo situāciju. Tiek jautāts par to, kas būs ar pašvaldību 
uzņemtajām kredītsaistībām. Jautā, kāds ir pamatojums 10 
atkritumu reģionu vietā izveidot
5. Norāda, uz to, ka Dziļās 
vādas finanšu rādītāji ir atbilstoši, lai ar tiem varētu segt 
uzņemtās kredītsaistības. Kā iedzīvotājiem skaidrot, ka tarifs 
par atkritumu izvešanu
paaugstināsies.
- Sanāksmes dalībnieki apšauba veiktos aprēķinus, lai arī tiek 
paskaidrots, ka visi dati ņemti no pašvaldību ziņojumiem.
- Sanāksmē diskutē par to, ka administratīvi teritoriālā 
reforma bija politisks lēmums, arī atkritumu reģionu reforma ir 
politisks lēmums, kurš nav izdiskutēts ar
iesaistītajām pusēm, un 
lūdz atkārtoti VARAM pārdomāt šo ieceri.
- Jēkabpils norāda, ka viņi vēlētos, lai pie viņiem plānotu 
atkritumu dedzināšanu.
- Tiek vērsta uzmanība uz DRN jomu, ka nepieciešams ātri 
rīkoties, lai DRN atgrieztos pašvaldību budžetā, lai, to, 
piemēram, varētu novizīt dārza un parku
- VARAM sniedz atbildi, ka reformas pamatā ir konsultantu 
veiktie aprēķini vairākiem gadiem uz priekšu, un pamatojums tam 
ir, ka šādi ir visefektīvāk novirzīt finanšu
resursus poligonu 
infrastruktūras attīstībai, kā arī galvenais mērķis ir samazināt 
nešķiroto atkritumu daudzumu.
R. Vesere slēdz sanāksmi plkst.14.40
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
276
/
276