Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 191 (6277),
27.09.2018.
OP numurs: 
2018/191.4
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
597
Pieņemts: 
25.09.2018.
Stājas spēkā: 
28.09.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 597
Rīgā 2018. gada 25. septembrī (prot. Nr. 44 3. 
§)
Transporta 
enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzuma un
tā samazinājuma aprēķināšanas un ziņošanas kārtība
Izdoti saskaņā ar 
likuma "
Par piesārņojumu
"
55. panta
 sesto daļu
I. Vispārīgie 
jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. kārtību, kādā aprēķina transporta enerģijas aprites cikla 
siltumnīcefekta gāzu emisiju (turpmāk - emisijas) daudzumu un to 
samazinājumu un
augšposma emisiju samazinājumu;
1.2. metodes augšposma emisiju samazinājuma panākšanai;
1.3. kārtību, kādā degvielas piegādātājs sniedz datus par 
transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitāti;
1
/
21
1.4. degvielas piegādātāja ziņojuma veidlapas paraugu un 
ziņojuma pārbaudes kārtību, kā arī informācijas aprites 
kārtību.
2. Noteikumos lietoti šādi termini:
2.1. dabīgais bitumens - šo noteikumu kontekstā jebkurš 
rafinēšanas rūpnīcas jēlmateriāla avots, ja tas atbilst šādiem 
nosacījumiem:
2.1.1. tā blīvums nepārsniedz 10 grādus, jēlmateriālam 
atrodoties iegulā ekstrakcijas vietā, saskaņā ar standartizācijas 
organizācijas "ASTM
International" izstrādāto testēšanas metodi 
ASTM D287, kas ir pieejama "ASTM International" tīmekļvietnē 
(https://www.astm.org);
2.1.2. tā vidējā viskozitāte gadā iegulas temperatūrā ir 
lielāka par vērtību, kas aprēķināta, izmantojot šādu 
vienādojumu:
viskozitāte 
(centipuazos) =
 
518,98
-
0,038
 
×
 t ° C;
2.1.3. tas atbilst Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) 
Nr. 
2658/87
 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo 
muitas tarifu (turpmāk -
Padomes regula Nr. 
2658/87
) ar 
Kombinētās nomenklatūras kodu 2714 klasificēto darvas smilšu 
definīcijai;
2.1.4. jēlmateriāla avota mobilizāciju panāk ar 
kalnrūpniecības metodēm vai gravitācijas drenāžu, ieguves 
palielināšanai izmantojot termisko
paņēmienu, kam nepieciešamo 
siltumenerģiju galvenokārt iegūst no citiem avotiem, nevis paša 
izejvielas avota;
2.2. degslāneklis - šo noteikumu kontekstā jebkurš rafinēšanas 
rūpnīcas jēlmateriāla avots, kas atrodas iežu iegulā, satur cieto 
kerogēnu un atbilst
Padomes regulā Nr. 
2658/87
 ar Kombinētās 
nomenklatūras kodu 2714 klasificētā degslānekļa definīcijai, un 
kura mobilizācija tiek panākta ar
kalnrūpniecības metodēm vai 
gravitācijas drenāžu, ieguves palielināšanai izmantojot termisko 
paņēmienu;
2.3. degvielas pamatstandarts - standarta vērtība 94,1 grams 
oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret enerģijas vienību 
megadžoulos (g CO
2
ekv./MJ), kura pamatā ir 2010. gada 
transporta enerģijas aprites cikla emisijas uz vienu enerģijas 
vienību no fosilās izcelsmes degvielām Eiropas
Savienībā;
2.4. tradicionālā jēlnafta - šo noteikumu kontekstā jebkurš 
rafinēšanas rūpnīcas izejvielas avots, kura blīvums saskaņā ar 
standartizācijas
organizācijas "ASTM International" izstrādāto 
testēšanas metodi ASTM D287, kas ir pieejama "ASTM International" 
tīmekļvietnē (https://www.astm.org),
pārsniedz 10 grādus, 
jēlnaftai atrodoties iegulā izcelsmes vietā, un kas nav 
klasificējams ar Padomes regulā Nr. 
2658/87
 noteikto Kombinētās
nomenklatūras kodu 2714 (turpmāk - jēlnafta).
3. Šos noteikumus degvielas piegādātājs vai degvielas 
piegādātāju grupa (turpmāk - degvielas piegādātājs) piemēro 
degvielai, kas kā transporta
enerģija tiek izmantota 
autotransportlīdzekļos un autoceļiem neparedzētajā mobilajā 
tehnikā (tostarp kuģos, kas kuģo iekšējos ūdeņos,
lauksaimniecības un mežsaimniecības traktortehnikā, izņemot gaisa 
transportu), kā arī elektroenerģijai, kas tiek piegādāta 
elektrotransportlīdzekļiem.
4. Šajos noteikumos iekļautie nosacījumi par emisiju aprēķinu 
neattiecas uz normatīvajos aktos par transporta enerģiju minēto 
biodegvielu, kas
nodota galapatēriņam transportā un kuras 
emisijas aprēķina saskaņā ar normatīvajiem aktiem par biodegvielu 
un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējas
kritērijiem (turpmāk - 
normatīvie akti par ilgtspēju).
2
/
21
II. Transporta 
enerģijas aprites cikla emisiju samazināšana
5. Degvielas piegādātājs var nodrošināt transporta enerģijas 
aprites cikla emisiju intensitātes samazinājumu arī kādā no 
šādiem veidiem:
5.1. sajaucot fosilās izcelsmes degvielu ar biodegvielu, kas 
atbilst normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas 
kritērijiem, ievērojot, ka no
labības un citiem cieti saturošiem 
kultūraugiem, cukura un eļļas kultūraugiem, kā arī kultūraugiem, 
kuri lauksaimniecības zemē audzēti kā galvenie
kultūraugi 
galvenokārt enerģijas iegūšanas vajadzībām, ražotās biodegvielas 
enerģijas maksimālais īpatsvars likuma "
Par piesārņojumu
" 
55. 
panta
pirmajā daļā noteiktā pienākuma sasniegšanai nepārsniedz 7 
procentus no degvielas piegādātāja transportam piegādātās 
enerģijas galapatēriņa;
5.2. galapatēriņam transportā Latvijā nododot normatīvajos 
aktos par transporta enerģiju minētās alternatīvās degvielas, kas 
nav biodegviela;
5.3. galapatēriņam transportā nododot elektrotransportlīdzekļu 
uzlādei izmantoto elektroenerģiju;
5.4. īstenojot augšposma emisiju samazinājumu vai iegādājoties 
cita degvielas piegādātāja vai komersanta īstenoto augšposma 
emisiju
samazinājumu.
6. Ja degvielas piegādātājs samazina augšposma emisijas, tas 
var to nodrošināt arī kādā no šādiem veidiem:
6.1. veicot nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu emisijas 
fosilās izcelsmes degvielas izpētes un ieguves vietās;
6.2. fosilās izcelsmes degvielas ieguves vietās samazinot 
dedzināšanas procesā ar lāpu vai ventilēšanas procesā radītās 
emisijas;
6.3. uzstādot oglekļa dioksīda uztveršanas iekārtas un 
nodrošinot uztvertā oglekļa dioksīda transportēšanu uz oglekļa 
dioksīda uzglabāšanas vietām
vai nodrošinot tā atkārtotu 
izmantošanu;
6.4. ierīkojot degvielas tirdzniecības vietās uzpildes vai 
uzlādes punktu transportlīdzekļa uzpildei ar ūdeņradi vai 
elektrotransportlīdzekļa uzlādei ar
elektroenerģiju.
7. Degvielas piegādātājs augšposma emisiju samazinājumā var 
ieskaitīt emisiju apjoma ietaupījumu, kas iegūts projektā, kurš 
nodrošina augšposma
emisiju samazinājumu un kura īstenošana 
uzsākta pēc 2011. gada 1. janvāra.
III. Transporta 
enerģijas aprites cikla emisiju intensitātes un tās samazinājuma 
aprēķins
8. Degvielas piegādātājs katru gadu aprēķina transporta 
enerģijas aprites cikla emisiju intensitāti un tās samazinājumu, 
izmantojot šajos noteikumos
un šo noteikumu 1. pielikumā minētās 
metodes un nosacījumus.
9. Degvielas piegādātājs transporta enerģijas aprites cikla 
emisiju intensitātes samazinājumā ieskaita tikai tādu 
biodegvielas izmantošanu, kas
atbilst normatīvajos aktos par 
ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, neņemot vērā, vai 
šīs biodegvielas izejvielas ir audzētas Eiropas Savienībā vai
3
/
21
trešajās valstīs. Biodegvielu, kura ražota no atkritumiem un 
atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, 
zivsaimniecības un mežsaimniecības
atlikumi, var ņemt vērā 
transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitātes 
samazinājumā, ja attiecīgie atkritumi un atlikumi uzrāda emisiju
samazināšanas potenciālu saskaņā ar normatīvajiem aktiem par 
ilgtspēju.
10. Degvielas piegādātājs panākto transporta enerģijas aprites 
cikla emisiju intensitātes samazinājumu aprēķina degvielas 
piegādātāja ziņojumā,
transporta enerģijas aprites cikla emisiju 
intensitātes apjomu attiecinot pret degvielas pamatstandarta 
vērtību.
11. Degvielas piegādātājs augšposma emisiju samazinājumu 
aprēķina, izmantojot šajos noteikumos un šo noteikumu 1. 
pielikumā minētās metodes
un nosacījumus, un to norāda degvielas 
piegādātāja ziņojumā.
IV. Degvielas 
piegādātāja ziņojuma sagatavošanas kārtība
12. Degvielas piegādātājs katru gadu vispārējā ziņošanas 
pienākuma ietvaros sagatavo normatīvajos aktos 
par piesārņojumu
 
noteikto degvielas
piegādātāja ziņojumu, izmantojot šo noteikumu 
2. pielikumā noteikto Eiropas Vides aģentūras izstrādāto 
degvielas piegādātāja ziņojuma veidlapas
paraugu (
Excel
 
datnes formātā), kas pieejams Valsts vides dienesta tīmekļvietnē 
(www.vvd.gov.lv). Degvielas piegādātāja ziņojumā iekļauj:
12.1. datus par iepriekšējā kalendāra gadā galapatēriņam 
transportā Latvijā piegādāto transporta enerģiju pa veidiem, tās 
apjomu vai daudzumu,
izcelsmi un pirkuma vietu;
12.2. datus par galapatēriņam transportā Latvijā piegādātās 
transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitāti;
12.3. informāciju par biodegvielas ražošanas paņēmieniem, 
biodegvielas apjomu, kas iegūts no izejvielām, kuras iedalītas 
kategorijās - labība un citi
cieti saturoši augi, cukuri, eļļas 
augi;
12.4. datus par galapatēriņam transportā Latvijā piegādātās 
biodegvielas aprites cikla emisiju intensitāti, tai skaitā par 
netiešas zemes
izmantošanas maiņas emisiju no biodegvielas 
vidējām vērtībām.
13. Degvielas piegādātājs, sniedzot ziņas par piegādātās 
transporta enerģijas izcelsmi, norāda, vai degviela ir no Eiropas 
Savienības vai trešajām
valstīm.
14. Degvielas piegādātājs, sniedzot ziņas par piegādātās 
transporta enerģijas izcelsmi, norāda izejvielas komercnosaukumu, 
kas publicēts Valsts
vides dienesta tīmekļvietnē, ja degvielas 
piegādātājam ir nepieciešama šī informācija:
14.1. degvielas piegādātājs ir persona vai komersants, kas 
importē jēlnaftu no trešajām valstīm vai saņem jēlnaftas piegādes 
no citām dalībvalstīm
saskaņā ar Padomes 1995. gada 20. decembra 
Regulas (EK) Nr. 
2964/95
, ar ko Kopienā ievieš jēlnaftas ievedumu 
un piegāžu reģistrāciju, 1. pantu;
14.2. degvielas piegādātājs ir ar citiem degvielas 
piegādātājiem vienojies apmainīties ar informāciju.
15. Degvielas piegādātājs, sniedzot ziņas par biodegvielas 
izcelsmi, norāda biodegvielas ražošanas paņēmienu, kas noteikts 
saskaņā ar
4
/
21
normatīvajiem aktiem par ilgtspēju.
16. Ja degvielas piegādātājs izmanto vairākas izejvielas, 
degvielas piegādātāja ziņojumā iekļauj informāciju par katras 
tādas izejvielas daudzumu
tonnās, kas saražota attiecīgajā 
pārstrādes rūpnīcā kalendāra gadā, uz kuru attiecas degvielas 
piegādātāja ziņojums.
17. Degvielas piegādātājs, sniedzot ziņas par pirkuma vietu, 
norāda tās pārstrādes rūpnīcas atrašanās valsti un nosaukumu, 
kurā tika veikta pēdējā
būtiskā degvielas vai enerģijas pārveide, 
kas piešķir degvielai vai enerģijai izcelsmi, saskaņā ar 
Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulu
(ES) 
2015/2447
, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas 
vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulā
(ES) Nr. 
952/2013
, ar ko izveido Savienības 
Muitas kodeksu.
18. Degvielas piegādātājs, kas atbilst Komisijas 2014. gada 
17. jūnija Regulā Nr. 
651/2014
, ar ko noteiktas atbalsta 
kategorijas atzīst par saderīgām
ar iekšējo tirgu, piemērojot 
Līguma 107. un 108. pantu, noteiktā mazā vai vidējā uzņēmuma 
definīcijai un kritērijiem, aprēķinot transporta enerģijas
emisiju daudzumu, par izcelsmes un pirkuma vietu norāda Eiropas 
Savienības dalībvalsti vai trešo valsti neatkarīgi no tā, vai šis 
degvielas piegādātājs
importē jēlnaftu vai piegādā no naftas 
eļļas un no bitumenmateriāliem iegūtas eļļas.
19. Degvielas piegādātājs nodrošina, lai degvielas piegādātāja 
ziņojumā aprēķinos izmantotie dati un veiktie aprēķini būtu 
pilnībā saskaņoti ar
normatīvo aktu par transporta enerģijas 
kvalitātes prasībām, normatīvo aktu par ilgtspēju un normatīvo 
aktu par līdzdalības mehānismu ietvaros
iesniegtajiem datiem un 
informāciju.
V. Augšposma 
emisiju samazinājuma aprēķina un pārbaudes kārtība
20. Ja degvielas piegādātājs samazina augšposma emisijas, tas 
katru gadu aprēķina augšposma emisiju samazinājumu, izmantojot 
šajos
noteikumos un šo noteikumu 1. pielikumā minētās metodes un 
nosacījumus.
21. Šo noteikumu 20. punktā minētais degvielas piegādātājs ar 
naftas un gāzes ražošanu saistīto augšposma emisiju samazinājumu 
aprēķina,
augšposma emisiju samazinājumu un pamatstandarta 
emisijas uzrauga un par tām ziņo saskaņā šādiem standartiem:
21.1. standarts LVS EN ISO 14064-1:2012 "Siltumnīcefekta 
gāzes. 1. daļa: Specifikācija ar norādījumiem organizāciju līmenī 
siltumnīcefekta gāzu
emisijas un likvidēšanas kvantitatīvai 
noteikšanai un pārskatu sastādīšanai (ISO 14064-1:2006)";
21.2. standarts LVS EN ISO 14064-2:2012 "Siltumnīcefekta 
gāzes. 2. daļa: Specifikācija ar norādījumiem projektiem 
siltumnīcefekta gāzu emisiju
samazināšanas vai gāzu likvidēšanas 
apjomu palielināšanas kvantitatīvai noteikšanai, monitoringam un 
pārskatu sagatavošanai (ISO 14064-2:2006)";
21.3. standarts LVS EN ISO 14064-3:2012 "Siltumnīcefekta 
gāzes. 3. daļa: Specifikācija ar norādījumiem, kā validēt un 
verificēt ziņojumus par
siltumnīcefekta gāzēm (ISO 
14064-3:2006)";
21.4. standarts LVS EN ISO 14065:2016 "Siltumnīcefekta gāzes. 
Prasības siltumnīcefekta gāzu validācijas un verifikācijas 
institūcijām akreditācijas
vai citu atzīšanas formu izmantošanai 
(ISO 14065:2013)".
5
/
21
22. Šo noteikumu 20. punktā minētais degvielas piegādātājs 
nodrošina, lai aprēķina rezultāti būtu tikpat kvalitatīvi un 
uzticami kā Eiropas Savienības
Emisijas kvotu tirdzniecības 
sistēmas ietvaros veiktie aprēķini par operatora un gaisa kuģa 
operatora radīto emisiju apjomu, ņemot vērā Komisijas 2012.
gada 
21. jūnija Regulu (ES) Nr. 
600/2012
 par siltumnīcefekta gāzu 
ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par 
verificētāju akreditāciju
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direktīvu 
2003/87/EK
 un Komisijas 2012. gada 21. jūnija 
Regulu (ES) Nr. 
601/2012
 par siltumnīcefekta
gāzu emisiju 
monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 
2003/87/EK
.
23. Lai augšposma emisiju samazinājums atbilstu prasībām, šo 
noteikumu 20. punktā minētais degvielas piegādātājs par fosilās 
izcelsmes
degvielas augšposma emisiju samazinājumu papildus šo 
noteikumu 1. pielikumā ietvertajām prasībām degvielas piegādātāja 
ziņojumā iekļauj arī šādu
informāciju:
23.1. augšposma emisiju samazinājuma projekta uzsākšanas 
datums, kas ir vēlāks par 2011. gada 1. janvāri;
23.2. ikgadējais emisiju samazinājums, izteikts gramos oglekļa 
dioksīda ekvivalenta (g CO
2
 ekv.);
23.3. laikposms, kurā tika nodrošināts paziņotais augšposma 
emisiju samazinājums;
23.4. emisiju avotam vistuvākā augšposma emisiju samazinājuma 
projekta īstenošanas vieta, kas norādīta platuma un garuma 
koordinātās grādos
līdz ceturtajai zīmei aiz komata;
23.5. pamatstandarta gada emisijas pirms emisiju samazināšanas 
pasākumu ieviešanas un gada emisijas pēc emisiju samazināšanas 
pasākumu
ieviešanas, izteiktas gramos oglekļa dioksīda 
ekvivalenta attiecībā pret megadžouliem (g CO
2
 
ekv./MJ) iegūtās izejvielas;
23.6. projekta sertifikāta numurs, ar kuru unikāli 
identificēts projekts, tā shēma un paziņotie emisiju 
samazinājumi;
23.7. numurs, ar kuru konkrētā projekta ietvaros ir unikāli 
identificēta shēmā izmantotā aprēķinu metode;
23.8. ja augšposma emisiju samazinājuma projekts ir saistīts 
ar naftas ekstrakciju, - gāzes un naftas attiecība šķīdumā, 
jēlnaftas spiediens iegulā,
dziļums un urbuma ražošanas rādītājs 
vēsturiski vidēji gadā un gadā, uz kuru attiecas degvielas 
piegādātāja ziņojums.
24. Augšposma emisiju samazinājumu pārbauda neatkarīga 
validēšanas un verificēšanas institūcija, kas ir akreditēta 
nacionālajā akreditācijas
institūcijā atbilstoši normatīvajiem 
aktiem par atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu, 
akreditāciju un uzraudzību un šo noteikumu 21.4.
apakšpunktā 
minētajām prasībām vai kas saskaņā ar standartu ISO 14065 ir 
akreditēta citā Eiropas Savienības dalībvalsts akreditācijas 
institūcijā.
25. Šo noteikumu 24. punktā minētā institūcija augšposma 
emisiju samazinājuma un pamatstandarta emisiju izvērtējumu un 
augšposma emisiju
samazinājuma aprēķināšanas metožu izvērtējumu 
veic saskaņā ar šo noteikumu 21.3. apakšpunktā minēto 
standartu.
VI. Degvielas 
piegādātāja ziņojuma pārbaudes kārtība
6
/
21
26. Degvielas piegādātājs sagatavoto degvielas piegādātāja 
ziņojumu, kā arī tajā iekļauto informāciju par pārbaudīto 
augšposma emisiju
samazinājumu iesniedz neatkarīgai inspicēšanas 
institūcijai, kas akreditēta nacionālajā akreditācijas 
institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par
atbilstības 
novērtēšanas institūciju novērtēšanu, akreditāciju un uzraudzību, 
vai citā Eiropas Savienības dalībvalstī akreditētai validēšanas 
un
verificēšanas institūcijai. Minētā institūcija, izmantojot 
Valsts vides dienesta tīmekļvietnē pieejamo atzinuma veidlapu, 
veic šādas darbības:
26.1. izvērtē minētā ziņojuma atbilstību šo noteikumu 
prasībām;
26.2. iespēju robežās pārbauda ziņojumā iekļautā augšposma 
emisiju samazinājuma apjomu, lai nodrošinātu, ka konkrētais 
augšposma emisiju
samazinājuma daudzums nav izmantots cita 
degvielas piegādātāja ziņojumā;
26.3. sniedz atzinumu par ziņojuma atbilstību vai neatbilstību 
šo noteikumu prasībām, atzinumā norādot sniegtās informācijas 
atbilstību vai
neatbilstību un pamatotību un iekļaujot 
informāciju par veiktajām darbībām un pārbaudītajiem 
dokumentiem.
27. Degvielas piegādātājs degvielas piegādātāja ziņojumu un šo 
noteikumu 26.3. apakšpunktā minēto atzinumu, un, ja tiek 
izmantota biodegviela, arī
biodegvielas ilgtspējas kritērija 
izpildi pamatojošos dokumentus katru gadu līdz 15. maijam 
iesniedz Valsts vides dienestā papīra formā (ziņojumu
iesniedz 
elektroniski 
Excel
 datnes formātā) vai elektroniska 
dokumenta formā atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko 
dokumentu noformēšanu
(ziņojumu iesniedzot 
Excel
 datnes 
formātā).
VII. 
Informācijas Eiropas Komisijai sagatavošana un iesniegšana
28. Valsts vides dienests izvērtē šo noteikumu 27. punktā 
minēto degvielas piegādātāja ziņojumu.
29. Ja, veicot šo noteikumu 28. punktā minēto izvērtējumu, 
degvielas piegādātāja ziņojumā tiek konstatētas neatbilstības, 
Valsts vides dienests par
to informē degvielas piegādātāju mēneša 
laikā pēc degvielas piegādātāja ziņojuma saņemšanas, norādot 
termiņu, kura laikā degvielas piegādātājam
ziņojums ir 
jāprecizē.
30. Ja degvielas piegādātājs nav sniedzis datus par piegādāto 
transporta enerģijas veidu, katra degvielas veida daudzumu vai 
par vienlaicīgu fosilās
degvielas un biodegvielas līdzpārstrādi, 
Valsts vides dienests pieprasa Valsts ieņēmumu dienestam datus, 
kas Valsts ieņēmumu dienestā ir iesniegti
saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par akcīzes nodokli un par akcīzes nodokļa 
deklarācijas veidlapām un to aizpildīšanas kārtību.
31. Valsts vides dienests, izmantojot šo noteikumu 27. punktā 
minēto degvielas piegādātāja ziņojumu, kā arī šo noteikumu 30. 
punktā minēto Valsts
ieņēmumu dienesta informāciju, katru gadu 
līdz 31. decembrim sagatavo likuma "
Par piesārņojumu
" 
55. panta
 
piektajā daļā minēto informāciju par
iepriekšējo kalendāra gadu 
(izmantojot Eiropas Vides aģentūras izstrādāto valsts ziņojuma 
veidlapu 
Excel
 datnes formātā) un iesniedz to Eiropas 
Vides
aģentūras centrālajā datu krātuvē, vienlaikus paziņojot 
Eiropas Komisijai ziņojuma nosūtīšanas dienu un Valsts vides 
dienesta kontaktpersonu, kura
atbild par datu pārbaudi un 
ziņošanu Eiropas Komisijai.
32. Valsts vides dienests, sagatavojot šo noteikumu 31. punktā 
minēto informāciju, tajā iekļauj datus par visiem transporta 
enerģijas veidiem
(atsevišķi par katru degvielas vai enerģijas 
veidu), ko degvielas piegādātāji ir laiduši tirgū Latvijā, 
norādot datus par katru biodegvielu, ja fosilās izcelsmes
7
/
21
degvielā tiek sajauktas vairākas degvielas, un par katru 
transporta enerģijas veidu, norādot šādu informāciju:
32.1. degvielas vai enerģijas veids;
32.2. degvielas vai enerģijas apjoms vai daudzums;
32.3. emisiju intensitāte;
32.4. augšposma emisiju samazinājums;
32.5. izcelsme;
32.6. pirkuma vieta.
VIII. Noslēguma 
jautājumi
33. Valsts vides dienests šo noteikumu 12. un 31. punktā 
minēto ziņojumu veidlapu paraugus, šo noteikumu 26. punktā minētā 
atzinuma veidlapas
paraugu, šo noteikumu 14. punktā un šo 
noteikumu 1. pielikuma I nodaļas 2.3. apakšpunktā minēto 
informāciju publicē savā tīmekļvietnē 10 darbdienu
laikā no šo 
noteikumu spēkā stāšanās dienas.
34. Attiecībā uz degvielas piegādātājiem, kas galapatēriņam 
transportā nodod elektroenerģiju, Valsts vides dienests 20 
darbdienu laikā pēc šo
noteikumu spēkā stāšanās dienas publicē 
savā tīmekļvietnē aktuālo Latvijā saražotās elektroenerģijas 
aprites cikla emisiju intensitātes vērtību pret
Latvijā saražoto 
elektroenerģijas apjomu, izmantojot šo noteikumu 1. pielikuma I 
nodaļas 4.3. apakšpunktā noteikto aprēķina metodi.
Informatīva 
atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 2015. gada 20. aprīļa Direktīvas (ES) 
2015/652
, ar 
ko nosaka aprēķina metodes un ziņošanas prasības, ievērojot 
Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīvu 
98/70/EK
, attiecībā uz 
benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa 
Direktīvas 
2009/30/EK
, ar ko groza Direktīvu 
98/70/EK
 attiecībā 
uz benzīna, dīzeļdegvielas
un gāzeļļas specifikācijām un ievieš 
mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās 
siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un
samazināšanai, groza 
Padomes Direktīvu 
1999/32/EK
 attiecībā uz tās degvielas 
specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ 
Direktīvu
93/12/EEK
.
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
8
/
21
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
 
1. pielikums
Ministru kabineta
2018. gada 25. septembra
noteikumiem Nr. 597
Transporta 
enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes 
aprēķins un ziņošana
I. Transporta enerģijas
 
siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes aprēķins
1. Visas piegādātās transporta enerģijas aprites cikla emisiju 
intensitāti aprēķina, izmantojot šādu formulu:
 
pSEGeI
(#)
 =
∑
x
 
(SEGi
x
×KK×MJ
x
-
AES)
, kur
∑
X
MJ
x
pSEGeI
 - kopējā piegādātās transporta enerģijas 
siltumnīcefekta gāzu emisiju (turpmāk - emisijas) intensitāte, 
izteikta gramos oglekļa dioksīda
ekvivalenta attiecībā pret 
transportlīdzekļa saražoto enerģijas vienību megadžoulos (g 
CO
2
 ekv./MJ);
#
 - degvielas piegādātājs, kas ir akcīzes nodokļa 
maksātājs un kas identificēts pēc identifikācijas numura, kurš 
Komisijas 2009. gada 24. jūlija
Regulā (EK) Nr. 
684/2009
, ar ko 
īsteno Padomes Direktīvu 
2008/118/EK
 attiecībā uz datorizētām 
procedūrām akcīzes preču pārvietošanai atliktās
nodokļa 
maksāšanas režīmā (turpmāk - regula Nr. 
684/2009
), definēts kā 
komersanta akcīzes identifikācijas numurs (akcīzes nodokļa datu 
apmaiņas
sistēmas (
SEED
) reģistrācijas numurs vai 
pievienotās vērtības nodokļa (PVN) identifikācijas numurs minētās 
regulas I pielikuma 1. tabulas 5. punkta "a"
apakšpunktā piegādes 
tipa kodiem 1, 2, 3, 4, 5 un 8). Šī persona ir arī tā, kura bija 
atbildīga par akcīzes nodokļa maksāšanu saskaņā ar normatīvajiem
aktiem par akcīzes nodokli brīdī, kad akcīzes nodoklis tika 
uzlikts saskaņā ar normatīvajiem aktiem par akcīzes nodokli. Ja 
šis identifikācijas numurs
nav pieejams, atbilstoši normatīvajiem 
aktiem par akcīzes preču aprites kārtību tiek izveidots 
līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis;
x
 - šo noteikumu darbības jomā ietilpstošais transporta 
enerģijas veids, kas norādīts saskaņā ar regulas Nr. 
684/2009
 I 
pielikuma 1. tabulas 17.
punkta "c" apakšpunktu;
SEGi
x
 - transporta enerģijas veida 
x
 
emisiju intensitāte, izteikta gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta 
attiecībā pret transportlīdzekļa saražoto
enerģijas vienību 
megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ);
9
/
21
KK
 - korekcijas koeficienti;
MJ
x
 - piegādātā konkrētā transporta 
enerģijas veida kopējais daudzums, pārrēķināts no transporta 
enerģijas veida 
x
 paziņotajiem daudzumiem un
izteikts 
megadžoulos;
AES
 - piegādātāja deklarētais augšposma emisiju 
samazinājums, izteikts gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta.
2. Piegādāto transporta enerģijas veida kopējo daudzumu 
MJ
x
 aprēķina saskaņā ar šādiem 
nosacījumiem:
2.1. katras degvielas daudzums pa veidiem, ko aprēķina pēc 
datiem, kas ziņoti saskaņā ar regulas Nr. 
684/2009
 I pielikuma 1. 
tabulas 17. punkta
"d", "f" un "o" apakšpunktu;
2.2. biodegvielas daudzumus pārrēķina to enerģijas saturā, 
izmantojot šā pielikuma IV nodaļā minētās zemākās siltumspējas 
vērtības;
2.3. nebioloģiskas izcelsmes degvielas daudzumus pārrēķina to 
enerģijas saturā, izmantojot zemākās siltumspējas vērtības, 
saskaņā ar Valsts
vides dienesta tīmekļvietnē publicētajiem 
fizikālķīmiskajiem rādītājiem (enerģijas blīvuma vērtības);
2.4. vienlaicīga fosilās izcelsmes degvielas un biodegvielas 
līdzpārstrāde tiek ietverta jebkādas tādas modifikācijas 
piegādātās transporta enerģijas
aprites ciklā, kas rada izmaiņas 
produkta molekulārajā struktūrā. Par šādu pārstrādi nav uzskatāma 
denaturanta pievienošana. Biodegvielas
pēcpārstrādes stāvokli 
atspoguļo kopā ar nebioloģiskas izcelsmes degvielām 
līdzpārstrādāto biodegvielu daudzumu. Līdzpārstrādātās 
biodegvielas
daudzumu nosaka saskaņā ar līdzpārstrādes procesa 
energobilanci un efektivitāti - ja degvielas ražošanas procesā 
iegūst gan degvielu, kurai aprēķina
emisiju, gan vienu vai 
vairākus citus produktus (blakusproduktus), tad degvielas vai tās 
starpproduktu un blakusproduktu emisijas apjomu sadala
proporcionāli to energoietilpībai (ja blakusprodukti nav 
elektroenerģija, to nosaka zemākā siltumspēja);
2.5. ja ar fosilās izcelsmes degvielu tiek sajauktas vairākas 
biodegvielas, degvielas piegādātājs aprēķinos ņem vērā katras 
biodegvielas daudzumu
un veidu;
2.6. piegādātās biodegvielas daudzumu, kas neatbilst 
normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas 
kritērijiem, ieskaita kā fosilās
izcelsmes degvielu;
2.7. benzīna un etanola maisījuma E85 daudzumu Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulas (EK) Nr. 
443/2009
, ar ko,
īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas 
CO
2
 emisiju samazināšanai no vieglajiem 
transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem
vieglajiem automobiļiem, 6. panta nosacījumu izpildei aprēķina kā 
atsevišķu degvielu;
2.8. patērētais elektroenerģijas daudzums ir 
elektrotransportlīdzekļos, tai skaitā motociklos, patērētais 
elektroenerģijas daudzums, ja degvielas
piegādātājs šo enerģijas 
daudzumu nosaka saskaņā ar šādu formulu:
PEL=ATT × EPE
, kur
PEL
 - patērētās elektroenerģijas daudzums, izteikts 
megadžoulos; 
10
/
21
PEL
 - patērētās elektroenerģijas daudzums, izteikts 
megadžoulos;
ATT
 - nobrauktais attālums kilometros;
EPE
 - elektroenerģijas patēriņa efektivitāte, izteikta 
megadžoulos uz kilometriem.
3. Deklarēto augšposma emisiju samazinājumu 
AES
 
uzskaita, ievērojot šādus nosacījumus:
3.1. augšposma emisiju samazinājumu piemēro tikai benzīna, 
dīzeļdegvielas, saspiestās dabasgāzes vai sašķidrinātās 
dabasgāzes šā pielikuma III
nodaļā minēto standartvērtību daļai, 
kas attiecas uz vidējām augšposma emisijām;
3.2. jebkurā valstī radušos augšposma emisiju samazinājumu var 
ieskaitīt kā emisiju samazinājumu attiecībā uz jebkura degvielas 
piegādātāja
piegādātām degvielām no jebkādiem izejvielu 
avotiem;
3.3. augšposma emisiju samazinājumu ieskaita tikai tad, ja tas 
ir saistīts ar projektiem, kas sākti pēc 2011. gada 1. 
janvāra;
3.4. nav jāpierāda, ka augšposma emisiju samazinājums nebūtu 
radies, ja netiktu piemērotas šajos noteikumos noteiktās 
ziņošanas prasības.
4. Katras transporta enerģijas 
x
 emisiju intensitāti 
SEGi
x
, kas izteikta gramos oglekļa dioksīda 
ekvivalenta attiecībā pret transportlīdzekļa saražoto
enerģijas 
vienību megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ), aprēķina, ņemot 
vērā šādus nosacījumus:
4.1. aprēķinot oglekļa dioksīda ekvivalenci, katru 
siltumnīcefekta gāzu ekvivalentu nosaka šādi:
4.1.1. viena tonna oglekļa dioksīda (CO
2
) ir viena 
tonna oglekļa dioksīda ekvivalenta;
4.1.2. viena tonna metāna (CH
4
) ir 25 tonnas 
oglekļa dioksīda ekvivalenta;
4.1.3. viena tonna vienvērtīgā slāpekļa oksīda 
(N
2
O) ir 298 tonnas oglekļa dioksīda ekvivalenta;
4.2. nebioloģiskas izcelsmes degvielu emisiju intensitāte ir 
katra degvielas veida svērtā aprites cikla emisiju intensitāte uz 
vienību, kas norādīta šā
pielikuma III nodaļas tabulas pēdējā 
ailē;
4.3. aprēķinos izmantojamo aktuālo Latvijā saražotās 
elektroenerģijas aprites cikla emisiju intensitātes vērtību 
attiecībā uz degvielas piegādātājiem,
kas galapatēriņam 
transportā nodod elektroenerģiju, publicē Valsts vides dienesta 
tīmekļvietnē un aprēķina, izmantojot šādu formulu:
ELInt =
∑(ELEF
y
×MJ)
, kur
∑MJ
ELInt
 - aktuālā Latvijā saražotās elektroenerģijas 
aprites cikla emisiju intensitātes vērtība, izteikta gramos 
oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret
11
/
21
elektroenerģijas 
vienību megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ);
ELEF
 - no konkrētā kurināmā vai atjaunojamā 
energoresursa saražotās elektroenerģijas Eiropas Savienības 
vidējais aprites cikla emisijas faktors,
izteikts gramos oglekļa 
dioksīda ekvivalenta attiecībā pret elektroenerģijas vienību 
megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ);
y
 - konkrētais kurināmā vai atjaunojamā energoresursa 
veids, kas ir izmantots Latvijā elektroenerģijas ražošanai;
MJ
 - Latvijā saražotās elektroenerģijas kopējais 
daudzums, izteikts megadžoulos (MJ);
4.4. elektroenerģijas emisiju intensitātes vērtības, kas tiktu 
izteiktas gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret 
elektroenerģijas vienību
megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ), 
var tikt noteiktas, ņemot vērā tos datus, ko Latvija ir ziņojusi 
saskaņā ar:
4.4.1. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra 
Regulu (EK) Nr. 
1099/2008
 par enerģētikas statistiku;
4.4.2. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija 
Regulu (ES) Nr. 
525/2013
 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu 
emisiju pārraudzībai
un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai 
valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par 
Lēmuma Nr. 
280/2004/EK
 atcelšanu;
4.4.3. Komisijas 2014. gada 12. marta Deleģēto regulu (ES) Nr. 
666/2014
, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 
(ES) Nr.
525/2013
 nosaka Savienības pārskata sistēmas 
pamatprasības un ņem vērā izmaiņas globālās sasilšanas 
potenciālos un starptautiski apstiprinātās
vadlīnijās par 
pārskatu veikšanu;
4.5. emisiju intensitāti biodegvielām, kuras atbilst 
normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas 
kritērijiem, aprēķina vienā no šādiem
veidiem:
4.5.1. izmanto normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktās 
biodegvielu tipiskās vērtības un standartvērtības:
4.5.1.1. ja emisiju samazinājumu standartvērtība biodegvielas 
ražošanas metodei ir noteikta normatīvajos aktos par ilgtspēju kā 
biodegvielas tipiskā
vērtība un standartvērtība un biodegvielas 
ražošanā zemes platības izmantojuma izmaiņas nav radījušas 
oglekļa emisiju izmaiņas;
4.5.1.2. ja lauksaimniecības zemes izmantojuma izmaiņu ietekmē 
oglekļa koncentrācijas izmaiņu radītā gada emisijas (izteikta kā 
oglekļa dioksīda
ekvivalenta masa vienā biodegvielas enerģijas 
vienībā) vērtība, kas šai biodegvielai aprēķināta saskaņā ar 
normatīvajos aktos par ilgtspēju noteikto
metodi, ir vienāda ar 
nulli vai mazāka;
4.5.2. izmanto faktisko vērtību, kas ir aprēķināta saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par ilgtspēju;
4.5.3. izmanto normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajā 
formulā ražošanas un transporta degvielu, biodegvielu un citu 
bioloģisko šķidro kurināmo
izmantojuma emisiju aprēķinam iekļauto 
vērtību summu, kur nesummētās pastāvīgās emisiju vērtības 
audzēšanai, pārstrādei (ietverot elektroenerģijas
pārpalikumu) 
vai transportēšanai un tirdzniecībai var izmantot kā dažas 
formulas vērtības, bet faktiskās vērtības, ko aprēķina saskaņā ar 
šā pielikuma I
nodaļas 4.5.2. apakšpunktā minēto metodoloģiju, - 
kā pārējās formulas vērtības;
12
/
21
4.6. ja dati par biodegvielu aprites cikla emisijām iegūti 
saskaņā ar nolīgumu vai shēmu, par kuru Eiropas Komisija ir 
pieņēmusi lēmumu, šos datus
izmanto arī biodegvielu emisiju 
intensitātes noteikšanai;
4.7. emisiju intensitāte biodegvielām, kas neatbilst 
normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas 
kritērijiem, ir vienāda ar to attiecīgo fosilās
izcelsmes emisiju 
intensitāti, kuras iegūst no jēlnaftas vai gāzes;
4.8. kopā ar fosilajām degvielām līdzpārstrādāto biodegvielu 
emisiju intensitātei jāatspoguļo biodegvielas pēcpārstrādes 
stāvokli.
5. Ar korekcijas koeficientiem 
KK
 rādītājus pielāgo 
spēka piedziņas bloka efektivitātei:
Galvenā pārveides 
tehnoloģija
Efektivitātes koeficients
Iekšdedzes dzinējs
1
Elektriskais spēka piedziņas 
bloks ar akumulatoru
0,4
Elektriskais spēka piedziņas 
bloks ar ūdeņraža elementu
0,4
6. Emisiju aprēķinā netiek ņemtas vērā emisijas, kas rodas, 
saražojot tehniku un aprīkojumu, kurš tiek izmantots fosilo 
degvielu ekstrakcijā,
ražošanā, rafinēšanā un patēriņā.
II. Transporta enerģijas
 
emisiju intensitātes samazinājuma aprēķins
7. Transporta enerģijas emisiju intensitātes no visas 
piegādātās transporta enerģijas aprites cikla emisijām 
samazinājumu aprēķina, izmantojot šādu
formulu:
pSEGelSAM
#
 = 100 % -
pSEGel
#
, kur
DP
pSEGelSAM
 - piegādātāja kopējās piegādātās transporta 
enerģijas emisiju intensitātes samazinājums, izteikts 
procentos;
pSEGel
 - piegādātāja kopējā piegādātās transporta 
enerģijas emisiju intensitāte, izteikta gramos oglekļa dioksīda 
ekvivalenta attiecībā pret
transportlīdzekļa saražoto enerģijas 
vienību megadžoulos;
#
 - degvielas piegādātājs, kas ir akcīzes nodokļa 
maksātājs un kas identificēts pēc identifikācijas numura, kurš 
regulā Nr. 
684/2009
 definēts kā
komersanta akcīzes 
identifikācijas numurs (akcīzes nodokļa datu apmaiņas sistēmas 
(
SEED
) reģistrācijas numurs vai pievienotās vērtības 
nodokļa
(PVN) identifikācijas numurs minētās regulas I pielikuma 
1. tabulas 5. punkta "a" apakšpunktā piegādes tipa kodiem 1, 2, 
3, 4, 5 un 8). Šī persona ir arī
tā, kura bija atbildīga par 
akcīzes nodokļa maksāšanu saskaņā ar normatīvajiem aktiem par 
akcīzes nodokli brīdī, kad akcīzes nodoklis tika uzlikts
saskaņā 
ar normatīvajiem aktiem par akcīzes nodokli. Ja šis 
identifikācijas numurs nav pieejams, atbilstoši normatīvajiem 
aktiem par akcīzes preču
aprites kārtību tiek izveidots 
līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis;
DP
 - degvielas pamatstandarts, izteikts gramos oglekļa 
dioksīda ekvivalenta attiecībā pret transportlīdzekļa saražoto 
enerģijas vienību megadžoulos.
13
/
21
III. Degvielas 
piegādātāju ziņojumi par degvielām, kas nav biodegviela
8. Vidējā aprites cikla emisiju intensitātes standartvērtības 
degvielām, kas nav biodegviela.
Nr.
p. k.
Jēlmateriāla avots un 
process
Tirgū laistās degvielas 
veids
Aprites cikla emisiju
intensitāte
(g CO
2
 
ekv./MJ)
Svērtā aprites cikla emisiju
intensitāte (g CO
2
ekv./MJ)
8.1.
Jēlnafta
Benzīns
93,2
93,3
8.2.
No dabasgāzes 
sintezēta šķidrā degviela
94,3
8.3.
No oglēm iegūta 
šķidrā degviela
172
8.4.
Dabīgais 
bitumens
107
8.5.
Degslāneklis
131,3
8.6.
Jēlnafta
Dīzeļdegviela vai gāzeļļa
95
95,1
8.7.
No dabasgāzes 
sintezēta šķidrā degviela
94,3
8.8.
No oglēm iegūta 
šķidrā degviela
172
8.9.
Dabīgais 
bitumens
108,5
8.10.
Degslāneklis
133,7
8.11.
Jebkāds fosilās 
izcelsmes jēlmateriāla avots
Sašķidrināta naftas 
gāze
dzirksteļaizdedzes motorā
73,6
73,6
8.12.
Dabasgāze, ES 
kombinācija
Saspiesta dabasgāze
dzirksteļaizdedzes motorā
69,3
69,3
8.13.
Dabasgāze, ES 
kombinācija
Sašķidrināta 
dabasgāze
dzirksteļaizdedzes motorā
74,5
74,5
8.14.
Sabatjē reakcija, 
izmantojot ūdeņradi, kas
iegūts nebioloģisku atjaunojamu
energoresursu enerģijas elektrolīzē
Saspiests 
sintētiskais metāns
dzirksteļaizdedzes motorā
3,3
3,3
8.15.
Dabasgāze, tvaika 
riformings
Saspiests ūdeņradis 
ūdeņraža
elementā
104,3
104,3
8.16.
Elektrolīze, kurai 
enerģiju nodrošina tikai no
nebioloģiskiem atjaunojamiem
energoresursiem
Saspiests ūdeņradis 
ūdeņraža
elementā
9,1
9,1
14
/
21
8.17.
Ogles
Saspiests ūdeņradis 
ūdeņraža
elementā
234,4
234,4
8.18.
Ogles ar procesā 
emitētā oglekļa uztveršanu
un uzglabāšanu
Saspiests ūdeņradis 
ūdeņraža
elementā
52,7
52,7
8.19.
No fosilajām 
izejvielām iegūtas plastmasas
atkritumi
Benzīns, 
dīzeļdegviela vai gāzeļļa
86
86
IV. Transporta 
degvielas energoietilpība
9. Zemākās siltumspējas vērtības, kuras ir izmantojamas 
biodegvielas daudzumu pārrēķinā to enerģijas saturā.
Nr.
p. k.
Degviela
Energoietilpība pēc masas
(zemākā siltumspēja, 
MJ/kg)
Energoietilpība pēc 
tilpuma
(zemākā siltumspēja, 
MJ/l)
9.1.
Bioetanols (no 
biomasas iegūts etanols)
27
21
9.2.
Bio-ETBE (uz 
bioetanola bāzes iegūts etil-terc-butilēteris)
36 (no kuriem 37 % veido
atjaunojamie energoresursi)
27 (no kuriem 37 % veido
atjaunojamie energoresursi)
9.3.
Biometanols (no 
biomasas iegūts metanols, ko paredzēts izmantot
kā 
biodegvielu)
20
16
9.4.
Bio-MTBE (uz 
biometanola bāzes iegūts metil-terc-butilēteris)
35 (no kuriem 22 % veido
atjaunojamie energoresursi)
26 (no kuriem 22 % veido
atjaunojamie energoresursi)
9.5.
Bio-DME (no 
biomasas iegūts dimetilēteris, ko paredzēts izmantot
kā 
biodegvielu)
28
19
9.6.
Bio-TAEE (uz 
bioetanola bāzes iegūts terc-amiletilēteris)
38 (no kuriem 29 % veido
atjaunojamie energoresursi)
29 (no kuriem 29 % veido
atjaunojamie energoresursi)
9.7.
Biobutanols (no 
biomasas iegūts butanols, ko paredzēts izmantot kā
biodegvielu)
33
27
9.8.
Biodīzeļdegviela 
(no augu vai dzīvnieku izcelsmes taukiem iegūts
metilesteris, 
kas ir līdzvērtīgs dīzeļdegvielai un kuru paredzēts
izmantot 
kā biodegvielu)
37
33
9.9.
Fišera-Tropša 
sintēzes dīzeļdegviela (no biomasas iegūts
sintētiskais 
ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums)
44
34
9.10.
Hidrogenēta augu 
eļļa (augu eļļa, kas termoķīmiski apstrādāta ar
ūdeņradi)
44
34
9.11.
Tīra augu eļļa 
(nerafinēta vai rafinēta, ķīmiski nemodificēta eļļa, ko
iegūst no eļļas augiem spiežot, ekstrahējot vai ar 
līdzvērtīgu
37
34 
15
/
21
paņēmienu, ja tā ir piemērota izmantojamo motoru 
tipam un ja tā
atbilst emisijas prasībām)
37
34
9.12.
Biogāze (deggāze, 
ko iegūst no biomasas un/vai bioloģiski
noārdāmas atkritumu 
frakcijas un ko iespējams attīrīt līdz tādai
kvalitātei, lai 
varētu izmantot kā biodegvielu vai koksnes
ģeneratorgāzi)
50
-
9.13.
Benzīns
43
32
9.14.
Dīzeļdegviela
43
36
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2018. gada 25. septembra
noteikumiem Nr. 597
Degvielas 
piegādātāja ziņojuma veidlapas saturs
1. Degviela (attiecas uz degvielas piegādātāju)
Ieraksts
Kopīga
ziņošana
(JĀ/NĒ)
Valsts
Piegādātāja
identifikācijas
numurs
1
Degvielas
veids
7
Degvielas
KN 
kods
7
Daudzums
2
Vidējā
siltumnīcefekta
gāzu 
emisiju
intensitāte
Augšposma
emisiju
samazinājums
5
Samazinājums,
salīdzinot ar
2010. gada
vidējo rādītāju
litros
pēc
enerģijas
satura
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
KN
kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
Izejviela
KN kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
ilgtspējīga
(JĀ/NĒ)
 
Komponents F.1 (fosilās 
degvielas
komponents)
Komponents B.1 (biodegvielas 
komponents)
 
 
 
 
 
 
 
16
/
21
Komponents F.n (fosilās 
degvielas
komponents)
Komponents B.m (biodegvielas 
komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
KN
kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
Izejviela
KN kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
ilgtspējīga
(JĀ/NĒ)
 
Komponents F.1 (fosilās 
degvielas
komponents)
Komponents B.1 (biodegvielas 
komponents)
 
 
 
 
 
 
 
Komponents F.n (fosilās 
degvielas
komponents)
Komponents B.m (biodegvielas 
komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Degviela (attiecas uz degvielas piegādātāju grupu)
Ieraksts
Kopīga
ziņošana
(JĀ/NĒ)
Valsts
Piegādātājs
1
Degvielas
veids
7
Degvielas
KN 
kods
7
Daudzums
2
Vidējā
siltumnīcefekta
gāzu 
emisiju
intensitāte
Augšposma
emisiju
samazinājums
5
Samazinājums,
salīdzinot ar
2010. gada
vidējo rādītāju
litros
pēc
enerģijas
satura
1
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
 
 
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Starpsumma
 
 
 
 
 
 
KN
kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
Izejviela
KN kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
ilgtspējīga
(JĀ/NĒ)
Komponents F.1 (fosilās 
degvielas
komponents)
Komponents B.1 (biodegvielas 
komponents)
17
/
21
komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
Komponents F.n (fosilās 
degvielas
komponents)
Komponents B.m (biodegvielas 
komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
2
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
 
 
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Starpsumma
 
 
 
 
 
 
KN
kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
Izejviela
KN kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
ilgtspējīga
(JĀ/NĒ)
 
Komponents F.1 (fosilās 
degvielas
komponents)
Komponents B.1 (biodegvielas 
komponents)
 
 
 
 
 
 
 
Komponents F.n (fosilās 
degvielas
komponents)
Komponents B.m (biodegvielas 
komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
3. Elektroenerģija (attiecas uz degvielas piegādātāju)
Kopīga ziņošana
Valsts
Piegādātājs
1
Enerģijas 
veids
7
Daudzums
6
Siltumnīcefekta gāzu
emisiju 
intensitāte
Samazinājums,
salīdzinot ar 
2010. gada
vidējo rādītāju
pēc enerģijas satura
NĒ
 
 
 
 
 
 
4. Elektroenerģija (attiecas uz degvielas piegādātāju 
grupu)
Kopīgo piegādātāju 
informācija
Kopīga ziņošana
Valsts
Piegādātājs
1
Enerģijas 
veids
7
Daudzums
6
Siltumnīcefekta gāzu
Samazinājums, salīdzinot
ar 
2010. gada vidējo
18
/
21
Kopīga ziņošana
Valsts
Piegādātājs
1
Enerģijas 
veids
7
pēc enerģijas satura
emisiju 
intensitāte
ar 
2010. gada vidējo
rādītāju
JĀ
 
 
 
 
 
 
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
Starpsumma
 
 
 
 
 
5. Izcelsme
8
 (attiecas uz vienu degvielas 
piegādātāju)
Ieraksts 1
Komponents F.1
Ieraksts 1
Komponents F.n
Ieraksts k
Komponents F.1
Ieraksts k
Komponents F.n
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ieraksts 1
Komponents B.1
Ieraksts 1
Komponents B.m
Ieraksts k
Komponents B.1
Ieraksts k
Komponents B.m
Biodegvielas
ieguves ceļš
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
ieguves ceļš
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
ieguves ceļš
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
ieguves ceļš
Blīvums
3
Tonnas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6. Izcelsme
8
 (attiecas uz degvielas piegādātāju 
grupu)
Ieraksts l
Komponents F.1
Ieraksts l
Komponents F.n
Ieraksts X
Komponents F.1
Ieraksts X
Komponents F.n
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ieraksts l
Komponents B.1
Ieraksts l
Komponents B.m
Ieraksts X
Komponents B.1
Ieraksts X
Komponents B.m
Biodegvielas
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
Blīvums
3
Tonnas
19
/
21
ieguves ceļš
Blīvums
ieguves ceļš
Blīvums
ieguves ceļš
Blīvums
ieguves ceļš
Blīvums
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
7. Pirkuma vieta
9
Ieraksts
Komponents
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
Valsts
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
Valsts
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
Valsts
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
Valsts
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
Valsts
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
Valsts
1
F.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1
F.n
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1
B.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1
B.m
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
k
F.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
k
F.n
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
k
B.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
k
B.m
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
l
F.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
l
F.n
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
l
B.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
l
B.m
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
X
F.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
X
F.n
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
X
B.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
X
B.m
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1
 Piegādātāja identifikācijas numurs ir definēts 
Ministru kabineta 2018. gada 25. septembra noteikumu Nr. 597 
"Transporta enerģijas aprites cikla
20
/
21
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
siltumnīcefekta gāzu 
emisiju daudzuma un tā samazinājuma aprēķināšanas un ziņošanas 
kārtība" (turpmāk - noteikumi) 1. pielikuma I nodaļas 1.
punktā 
(
#
).
2
 Degvielas daudzums (
MJ
x
) ir 
definēts noteikumu 1. pielikuma I nodaļas 1. un 2. punktā.
3
 Blīvums ir definēts noteikumu 2.1.1. 
apakšpunktā minētajā testēšanas metodē.
4
 Siltumnīcefekta gāzu intensitāte 
(SEGi
x
) ir definēta noteikumu 1. pielikuma I nodaļas 
1. un 4. punktā.
5
 Augšposma emisiju samazinājums ir definēts 
noteikumu 1. pielikuma I nodaļas 1. un 3. punktā. Ziņošanas 
specifikācijas ir minētas noteikumu V
nodaļā.
6
 Attiecībā uz elektroenerģijas daudzumu aktuālo 
Latvijā saražotās elektroenerģijas aprites cikla emisiju 
intensitātes vērtību nosaka saskaņā ar
noteikumu 34. punktu un 
publicē Valsts vides dienesta tīmekļvietnē.
7
 Transporta enerģijas veidus un atbilstīgos KN 
kodus norāda saskaņā ar Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regulas 
(EK) Nr. 
684/2009
, ar ko īsteno
Padomes Direktīvu 
2008/118/EK
 
attiecībā uz datorizētām procedūrām akcīzes preču pārvietošanai 
atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, I pielikuma 1.
tabulas 17. 
punkta "c" apakšpunktu. Attiecībā uz elektroenerģiju norāda 
elektroenerģijas veidu, piemēram, elektroenerģija no 
hidroelektrostacijām,
elektroenerģija no dabasgāzes 
koģenerācijas iekārtām, elektroenerģija no atomelektrostacijām, 
bet, ja elektroenerģijas veids nav zināms, norāda "nav
zināms".
8
 Izcelsme ir definēta noteikumu 13., 14., 15. un 
18. punktā.
9
 Pirkuma vieta ir definēta noteikumu 17. un 18. 
punktā.
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
21
/
21