Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 163,
24.10.1995.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 23, 07.12.1995.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
05.10.1995.
Stājas spēkā: 
24.10.1995.
Attēlotā redakcija:
 12.07.2021. - 31.12.2022.
Grozījumi:
07.03.1996. likums / LV, 49, 19.03.1996. / Stājas spēkā 02.04.1996.
30.05.1996. likums / LV, 100/101, 12.06.1996.; Ziņotājs, 14, 25.07.1996. / Stājas spēkā 26.06.1996.
17.10.1996. likums / LV, 183, 31.10.1996.; Ziņotājs, 23, 12.12.1996. / Stājas spēkā 01.11.1996.
30.10.1997. likums / LV, 296/297, 13.11.1997.; Ziņotājs, 23, 11.12.1997. / Stājas spēkā 27.11.1997.
21.05.1998. likums / LV, 167/169, 09.06.1998.; Ziņotājs, 13, 02.07.1998. / Stājas spēkā 21.07.1998.
01.06.2000. likums / LV, 223/225, 14.06.2000.; Ziņotājs, 13, 13.07.2000. / Stājas spēkā 01.07.2001.
11.04.2002. likums / LV, 64, 26.04.2002.; Ziņotājs, 10, 23.05.2002. / Stājas spēkā 10.05.2002.
24.10.2002. likums / LV, 161, 06.11.2002.; Ziņotājs, 23, 12.12.2002. / Stājas spēkā 20.11.2002.
08.05.2003. likums / LV, 73, 16.05.2003.; Ziņotājs, 14, 24.07.2003. / Stājas spēkā 30.05.2003.
20.11.2003. likums / LV, 175, 11.12.2003.; Ziņotājs, 2, 29.01.2004. / Stājas spēkā 01.01.2004.
20.11.2003. likums / LV, 175, 11.12.2003.; Ziņotājs, 2, 29.01.2004. / Stājas spēkā 25.12.2003.
11.12.2003. likums / LV, 182, 24.12.2003.; Ziņotājs, 2, 29.01.2004. / Stājas spēkā 07.01.2004.
27.05.2004. likums / LV, 90, 04.06.2004.; Ziņotājs, 12, 30.06.2004. / Stājas spēkā 18.06.2004.
28.10.2004. likums / LV, 180, 12.11.2004.; Ziņotājs, 23, 09.12.2004. / Stājas spēkā 26.11.2004.
26.05.2005. likums / LV, 92, 10.06.2005.; Ziņotājs, 13, 14.07.2005. / Stājas spēkā 24.06.2005.
09.06.2005. likums / LV, 99, 28.06.2005.; Ziņotājs, 14, 28.07.2005. / Stājas spēkā 12.07.2005.
22.06.2006. likums / LV, 103, 04.07.2006.; Ziņotājs, 15, 10.08.2006. / Stājas spēkā 18.07.2006.
22.02.2007. likums / LV, 40, 08.03.2007.; Ziņotājs, 7, 12.04.2007. / Stājas spēkā 22.03.2007.
17.05.2007. likums / LV, 85, 29.05.2007.; Ziņotājs, 12, 28.06.2007. / Stājas spēkā 12.06.2007.
29.05.2008. likums / LV, 94, 18.06.2008.; Ziņotājs, 14, 24.07.2008. / Stājas spēkā 01.07.2008.
23.10.2008. likums / LV, 174, 07.11.2008.; Ziņotājs, 23, 11.12.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
12.02.2009. likums / LV, 27, 18.02.2009.; Ziņotājs, 6, 26.03.2009. / Stājas spēkā 19.02.2009.
26.02.2009. likums / LV, 39, 11.03.2009. / Stājas spēkā 25.03.2009.
16.07.2009. likums / LV, 120, 30.07.2009.; Ziņotājs, 16, 27.08.2009. / Stājas spēkā 13.08.2009.
22.10.2009. likums / LV, 171, 28.10.2009.; Ziņotājs, 22, 26.11.2009. / Stājas spēkā 29.10.2009.
28.01.2010. likums / LV, 23, 10.02.2010. / Stājas spēkā 11.02.2010.
11.03.2010. likums / LV, 51/52, 31.03.2010. / Stājas spēkā 01.04.2010.
23.09.2010. likums / LV, 160, 08.10.2010. / Stājas spēkā 22.10.2010.
23.12.2010. likums / LV, 4, 07.01.2011. / Stājas spēkā 21.01.2011.
Satversmes tiesas 19.10.2011. spriedums / LV, 167, 21.10.2011. / Stājas spēkā 19.10.2011.
15.03.2012. likums / LV, 50, 28.03.2012. / Stājas spēkā 01.04.2012.
22.03.2012. likums / LV, 56, 11.04.2012. / Stājas spēkā 25.04.2012.
24.05.2012. likums / LV, 92, 13.06.2012. / Stājas spēkā 01.12.2012.
14.03.2013. likums / LV, 61, 27.03.2013. / Stājas spēkā 10.04.2013.
16.05.2013. likums / LV, 106, 04.06.2013. / Stājas spēkā 18.06.2013.
05.09.2013. likums / LV, 183, 19.09.2013. / Stājas spēkā 03.10.2013.
19.09.2013. likums / LV, 193, 03.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
24.04.2014. likums / LV, 92, 14.05.2014. / Stājas spēkā 28.05.2014.
29.01.2015. likums / LV, 29, 11.02.2015. / Stājas spēkā 25.02.2015.
07.05.2015. likums / LV, 97, 20.05.2015. / Stājas spēkā 03.06.2015.
11.06.2015. likums / LV, 124, 30.06.2015. / Stājas spēkā 14.07.2015.
08.07.2015. likums / LV, 140, 21.07.2015. / Stājas spēkā 04.08.2015.
30.11.2015. likums / LV, 248, 18.12.2015. / Stājas spēkā 01.01.2016.
17.12.2015. likums / LV, 251, 23.12.2015. / Stājas spēkā 31.12.2015.
02.06.2016. likums / LV, 117, 17.06.2016. / Stājas spēkā 01.07.2016.
23.11.2016. likums / LV, 241, 10.12.2016. / Stājas spēkā 01.01.2017.
21.07.2017. likums / LV, 152, 02.08.2017. / Stājas spēkā 03.08.2017.
21.07.2017. likums / LV, 152, 02.08.2017. / Stājas spēkā 03.08.2017.
26.10.2017. likums / LV, 222, 08.11.2017. / Stājas spēkā 09.11.2017.
01.03.2018. likums / LV, 45, 02.03.2018. / Stājas spēkā 16.03.2018.
25.10.2018. likums / LV, 225, 14.11.2018. / Stājas spēkā 01.01.2019.
01.11.2018. likums / LV, 225, 14.11.2018. / Stājas spēkā 15.11.2018.
28.02.2019. likums / LV, 52, 14.03.2019. / Stājas spēkā 28.03.2019.
13.06.2019. likums / LV, 129, 28.06.2019. / Stājas spēkā 29.06.2019.
1
/
142
19.12.2019. likums / LV, 259A, 30.12.2019. / Stājas spēkā 13.01.2020.
17.06.2020. likums / LV, 123, 30.06.2020. / Stājas spēkā 14.07.2020.
17.06.2020. likums / LV, 123, 30.06.2020. / Stājas spēkā 01.07.2020.
09.07.2020. likums / LV, 138, 21.07.2020. / Stājas spēkā 04.08.2020.
21.01.2021. likums / LV, 22, 02.02.2021. / Stājas spēkā 16.02.2021.
29.04.2021. likums / LV, 84B, 05.05.2021. / Stājas spēkā 19.05.2021.
27.05.2021. likums / LV, 110, 09.06.2021. / Stājas spēkā 23.06.2021.
27.05.2021. likums / LV, 110, 09.06.2021. / Stājas spēkā 23.06.2021.
10.06.2021. likums / LV, 121B, 28.06.2021. / Stājas spēkā 12.07.2021.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Kredītiestāžu likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants.
 (1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
2) 
kredītiestādes filiāle
 — teritoriāli vai citādi nošķirta kredītiestādes struktūrvienība, kurai nav juridiskās
personas statusa un kura darbojas kredītiestādes vārdā;
3) 
pārstāvniecība
 — kredītiestādes struktūrvienība, kas atrodas citā valstī un pārstāv kredītiestādes
intereses, bet neveic komercdarbību;
4) 
finanšu pakalpojumi
:
a) noguldījumu un citu atmaksājamo līdzekļu piesaistīšana;
b) kreditēšana;
b
1
) finanšu līzings;
c) maksājumu pakalpojumi,
d) ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu nesaistītu bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu izlaišana un
apkalpošana;
e) tirdzniecība savā vai klienta vārdā ar valūtu vai finanšu instrumentiem;
f) uzticības operācijas (trasts);
g) ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšana;
h) galvojumu un citu tādu saistību aktu izsniegšana, ar kuriem uzņemts pienākums atbildēt kreditoram par
trešās personas parādu;
i) vērtību glabāšana;
j) 
(izslēgts ar 
20.11.2003
. likumu)
;
k) konsultācijas klientiem finansiāla rakstura jautājumos;
2
/
142
l) 
(izslēgts ar 
20.11.2003
. likumu)
;
m) tādas informācijas sniegšana, kas saistīta ar klienta parādu saistību kārtošanu;
n) citi darījumi, kuri pēc būtības ir līdzīgi iepriekšminētajiem finanšu pakalpojumiem;
o) elektroniskās naudas emisija;
5) 
kredīts
 — atlīdzības darījums, kurā kredītiestāde uz rakstveida līguma pamata nodod klientam naudu vai
citas lietas īpašumā un kurš klientam uzliek pienākumu noteiktā laikā un kārtībā atdot kredītiestādei naudu vai
citas lietas;
6) 
noguldījums 
— naudas līdzekļu glabāšana kredītiestādes kontā noteiktu vai nenoteiktu laiku ar vai bez
procentiem;
7) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
8) 
(izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu)
;
9)
 klients
 — persona, kurai kredītiestāde sniedz finanšu pakalpojumus;
10) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
11) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
11
1
) 
dalībvalsts mātes kredītiestāde
 — kredītiestāde, kas ir dalībvalsts mātes iestāde Eiropas Parlamenta un
Padomes 2013.gada 26.jūnija regulas (ES) Nr. 
575/2013
 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz
kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza regulu (ES) Nr. 
648/2012
 (turpmāk — ES
regula Nr. 
575/2013
) 4.panta 1.punkta 28.apakšpunkta izpratnē;
11
2
) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
11
3
) 
Eiropas Savienības mātes kredītiestāde
 — kredītiestāde, kas ir Eiropas Savienības mātes iestāde ES
regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 29.apakšpunkta izpratnē;
11
4
) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
11
5
) 
Latvijas Republikas mātes kredītiestāde 
— Latvijas Republikā reģistrēta kredītiestāde, kurai ir meitas
sabiedrība — kredītiestāde vai finanšu iestāde — vai kurai ir dalība kredītiestādē vai finanšu iestādē, bet kura
pati nav citas Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes meitas sabiedrība vai Latvijas Republikā reģistrētas
finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai Latvijas Republikā reģistrētas jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas
sabiedrība;
11
6
)
 Latvijas Republikas mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība 
— Latvijas Republikā reģistrēta finanšu
pārvaldītājsabiedrība, kura nav Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes meitas sabiedrība vai citas
Latvijas Republikā reģistrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai citas Latvijas Republikā reģistrētas jauktas
finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība;
11
7
) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
11
8
) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
12) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
13) 
(izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu)
;
14) 
uzticības operācijas (trasts)
 — darījumi, kuros attiecības starp kredītiestādi un klientu balstās uz
savstarpēju uzticēšanos un saskaņā ar kuru noteikumiem kredītiestāde uzņemas atbildību par klientam
piederoša īpašuma pārvaldīšanu klienta labā, pārvaldot šo īpašumu šķirti no sava īpašuma;
3
/
142
15) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
15
1
)
 dalība
 — tiesības uz komercsabiedrības kapitāla daļu (neatkarīgi no tā, vai tiesības ir dokumentētas vai
nav), ko, veidojot ilgstošu saikni ar šo komercsabiedrību, izmanto, lai piedalītos tās pārvaldībā, vai tiešā vai
netiešā ceļā iegūta līdzdalība, kas aptver 20 un vairāk procentus no komercsabiedrības pamatkapitāla vai
balsstiesīgo akciju skaita;
16) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
17) 
(izslēgts ar 
11.04.2002
. likumu.)
;
18) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
19) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
20) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
21) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
22) 
tranzītkredīts
 — valdības kredīts, kas ar kredītiestāžu starpniecību tiek piešķirts uzņēmējiem konkrētu
mērķu īstenošanai un netiek iekļauts kredītiestādes aktīvos, pret kuriem tiek vērsti kreditoru prasījumi
kredītiestādes likvidācijas, tai skaitā maksātnespējas, gadījumā;
23) 
nodokļu administrācija
 - likumā "Par nodokļiem un nodevām" noteiktās institūcijas;
24) 
pašlikvidācija
 — kredītiestādes darbības izbeigšana saskaņā ar kredītiestādes akcionāru sapulces
lēmumu;
25) 
likvidācija
 — kredītiestādes darbības izbeigšana pašlikvidācijas gadījumā, pēc tiesas nolēmuma vai
maksātnespējas gadījumā;
26) 
maksātnespēja
 — ar tiesas spriedumu konstatēts kredītiestādes stāvoklis, kad tā nespēj izpildīt savas
parādu saistības;
27) 
faktiskā maksātnespēja
 — kredītiestādes stāvoklis, kad tā nespēj izpildīt savas parādu saistības līdz
maksātnespējas lietas ierosināšanai;
28) 
maksātnespējas process
 — process, kas risinās kredītiestādē no dienas, kad maksātnespējas
pieteikums iesniegts tiesā, līdz dienai, kad tiesa pieņem lēmumu par maksātnespējas pieteikuma noraidīšanu
vai maksātnespējas procesa izbeigšanu;
29) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
30) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
31)
 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
32) 
kreditors
 — valsts, pašvaldība, fiziskā vai juridiskā persona vai ar līgumu saistīta fizisko vai juridisko
personu grupa, kurai ir prasījuma tiesība pret kredītiestādi;
33) 
nodrošinātais kreditors
 — kreditors, kura prasījuma tiesība (prasījums) pret kredītiestādi ir nodrošināta ar
rokas ķīlu, komercķīlu, zemesgrāmatā vai kuģu reģistrā ierakstītu hipotēku;
34) 
likvidators
 — kredītiestādes akcionāru sapulces ievēlēta persona (pašlikvidācijas gadījumā) vai pēc
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas ieteikuma tiesas iecelta persona, kura īsteno šajā likumā noteiktās
pilnvaras un ir atbildīga šajā likumā noteiktajā kārtībā;
35)
 maksātnespējas procesa administrators
 (turpmāk arī — administrators) — tiesas iecelta persona, kura
īsteno šajā likumā noteiktās pilnvaras un ir atbildīga šajā likumā noteiktajā kārtībā;
36) 
ieinteresētās personas attiecībā uz kredītiestādi ir
:
4
/
142
a) kredītiestādes akcionāri, padomes un valdes locekļi, iekšējā audita dienesta vadītājs, risku direktors, par
darbības atbilstības kontroli atbildīgā persona un sabiedrības kontrolieris, kā arī šo personu laulātie, vecāki
un bērni;
b) personas, kurām ar kredītiestādi ir darba tiesiskās attiecības;
c) personas, kuras ir bijušas ieinteresētās personas saskaņā ar šā punkta "a" un "b" apakšpunkta
noteikumiem pēdējo sešu mēnešu laikā līdz maksātnespējas lietas ierosināšanai;
37) 
finanšu līzings
 — kreditēšana, ko veic atbilstoši UNIDROIT konvencijā par starptautisko finansiālo līzingu
noteiktajiem pamatprincipiem;
38) 
maksāšanas līdzeklis
 — līdzeklis (atsevišķi vai kopā ar citu maksāšanas līdzekli) vai maksājuma
instrumentu, kurš ļauj tā lietotājiem saņemt skaidru naudu vai citas lietas, saņemt vai veikt maksājumus, dot
rīkojumu naudas līdzekļu pārvedumam vai apstiprināt naudas līdzekļu pārvedumu un kuru kā maksāšanas
līdzekli pieņem arī tās personas, kas nav laidušas apgrozībā šo maksāšanas līdzekli. Par maksāšanas
līdzekļiem uzskata skaidru naudu, čekus, maksājumu kartes (kredītkarte, debetkarte un citas tamlīdzīgas
kartes), bankomātu kartes, maksājuma dokumentus, elektronisko naudu, attālinātu elektronisko kredītiestāžu
operāciju (globālajā datortīklā vai izmantojot datoru vai tālruni) programmatūru un citus tamlīdzīgus līdzekļus;
39) 
(izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu)
;
40) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
41) 
kreditoru sapulce
 — organizēta kreditoru kopīga darbības forma kredītiestādes maksātnespējas un
likvidācijas procesā;
42) 
kreditoru komiteja
 — kreditoru sapulces ievēlēta institūcija, kas kredītiestādes maksātnespējas un
likvidācijas gadījumā pārstāv kreditoru sapulci atbilstoši noteiktajam pilnvaru apjomam;
43) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
44) 
dalībvalsts
 — Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
45) 
ārvalsts
 — valsts, kas nav dalībvalsts;
46) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
47) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
48) 
ārpakalpojumu sniedzējs
 — persona, kura, pamatojoties uz rakstveida līgumu ar kredītiestādi, apņemas
sniegt vai sniedz kredītiestādei ārpakalpojumus;
49) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
50) 
kompetentas institūcijas
 — valsts pārvaldes institūcijas, tiesas, likvidatori, administratori un citas
institūcijas vai personas, kuras atbilstoši savām likumos noteiktajām pilnvarām lemj par reorganizācijas
pasākumiem vai likvidāciju, veic reorganizācijas pasākumus vai likvidāciju vai uzrauga reorganizācijas
pasākumu vai likvidācijas norisi;
51) 
reorganizācijas pasākumi
 — tiesiska rakstura darbības, kas varētu ietekmēt trešo personu tiesības un
kas tiek veiktas, lai saglabātu vai atjaunotu kredītiestādes, tai skaitā tās filiāles, maksātspēju;
52) 
brīvais kapitāls
 — personai piederošo aktīvu vērtība, kas samazināta par šīs personas saistību vērtību un
to aktīvu vērtību, kuri uzskatāmi par ilgtermiņa ieguldījumiem;
53) 
prasījumu un saistību neto ieskaits
 — pirms parādnieka likvidācijas uzsākšanas vai likumā noteiktajā
kārtībā atzītas maksātnespējas iestāšanās starp parādnieku un kreditoru uz rakstveida līguma pamata
nodibinātas tiesiskas attiecības no savstarpējiem līgumiem izrietošo prasījumu un saistību izteikšanai vienā
prasībā vai saistībā tā, ka tiek celta tikai viena prasība un jāizpilda tikai viena saistība;
5
/
142
54) 
prasījumu un saistību dzēšana
 — prasījumu un saistību savstarpēja izteikšana vienā prasībā vai
saistībā tā, ka tiek celta tikai viena prasība un izpildāma tikai viena saistība;
55) 
(izslēgts ar 
16.05.2013
. likumu)
;
56) 
ārvalsts valūta
 — jebkura valūta, izņemot 
euro
;
57) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
58)
 (izslēgts ar 
21.07.2017
. likumu)
;
59) 
pakārtotās saistības
 — saistības, kas kredītiestādei rodas no aizdevuma (neatkarīgi no noslēgtā darījuma
veida) un kas, pamatojoties uz noslēgto līgumu ar kredītiestādi, aizdevējam dod tiesības atprasīt aizdevumu
pirms termiņa tikai kredītiestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā un tikai pēc visu citu kreditoru
prasījumu apmierināšanas, bet pirms akcionāru prasījumu apmierināšanas;
60) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
61) 
uzraugu kolēģija
 — uzraudzības institūciju veidota konsultatīva sadarbības vienība, kas darbojas uz
iesaistīto uzraudzības institūciju sadarbības līguma pamata;
62) 
iekšējā pieeja 
— ES regulā Nr. 
575/2013
 paredzētā metode, modelis vai cita iekšējā pieeja, kuru
kredītiestāde izmanto riska svērto vērtību vai pašu kapitāla prasību aprēķinam:
a) 143.panta 1.punktā minētā uz iekšējiem reitingiem balstītā pieeja;
b) 221., 283. un 363.pantā minētie iekšējie modeļi;
c) 225.pantā minētās pašas iestādes veicamās svārstīguma aplēses, aprēķinot riska darījumu vērtības
svārstīguma korekcijas;
e) 259.panta 3.punktā minētā iekšējā novērtējuma metode;
d) 312.panta 2.punktā minētā attīstītās mērīšanas pieeja;
63) 
sistēmiskais risks
 — finanšu sistēmas darbības traucējumu risks, kam var būt būtiska negatīva ietekme
uz finanšu sistēmu un tautsaimniecību;
64) 
sistēmiski nozīmīga iestāde
 — tāda Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, Eiropas
Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, Eiropas Savienības mātes kredītiestāde vai
kredītiestāde, kuras darbības pārtraukšana vai traucējumi var radīt sistēmisku risku;
65) 
augstākā vadība
 — tādas personas (darbinieki), kuru amata stāvoklis dod tām iespēju būtiski ietekmēt
iestādes darbības virzību, bet kuras nav padomes vai valdes locekļi;
66) 
mazāk nozīmīgā uzraudzītā kredītiestāde 
— mazāk nozīmīgā uzraudzītā iestāde Eiropas Centrālās
bankas 2014. gada 16. aprīļa regulas Nr. 468/2014, ar ko izveido vienotā uzraudzības mehānisma
pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm
(VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (turpmāk — regula Nr. 468/2014) 2. panta 7. punkta izpratnē;
67) 
nozīmīgā uzraudzītā kredītiestāde 
— nozīmīgā uzraudzītā iestāde regulas Nr. 468/2014  2. panta
16. punkta izpratnē;
68) 
ārpakalpojums
 — jebkura līgumiska vienošanās starp kredītiestādi un ārpakalpojuma sniedzēju, kas
paredz šim ārpakalpojuma sniedzējam pienākumu veikt noteiktu procesu, pakalpojumu vai citu darbību, ko
citādi veiktu pati kredītiestāde;
69) 
ārvalsts grupa
 — grupa, kuras mātes sabiedrība ir reģistrēta ārvalstī;
70) 
dzimumneitrāla atalgojuma politika
 — atalgojuma politika, kas balstīta uz vienādu darba samaksu
sievietēm un vīriešiem par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu.
6
/
142
(2) ES regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
kredītiestāde
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 1.apakšpunkta izpratnē;
2) 
pašu kapitāls
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 118.apakšpunkta izpratnē;
3) 
dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta
30.apakšpunkta izpratnē;
4) 
Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta
31.apakšpunkta izpratnē;
5) 
dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta
32.apakšpunkta izpratnē;
6) 
Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta
1.punkta 33.apakšpunkta izpratnē;
7) 
kontrole
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 37.apakšpunkta izpratnē;
8) 
būtiska līdzdalība
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 36.apakšpunkta izpratnē;
9) 
riska darījumi
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 5.panta 1.punkta izpratnē;
10) 
savstarpēji saistītu klientu grupa
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 39.apakšpunkta izpratnē;
11) 
finanšu iestāde
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 26.apakšpunkta izpratnē;
12) 
finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 20.apakšpunkta izpratnē;
13) 
ciešas attiecības
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 38.apakšpunkta izpratnē;
14) 
atgūstamās vērtības samazinājuma risks
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 53.apakšpunkta
izpratnē;
15) 
Eiropas Savienības mātes iestāde
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 29. apakšpunkta
izpratnē;
16) 
grupa
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 138. apakšpunkta izpratnē;
17) 
pirmā līmeņa kapitāls
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 25. panta izpratnē;
18) 
globāla sistēmiski nozīmīga iestāde
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 133. apakšpunkta
izpratnē;
19) 
ārvalsts globāla sistēmiski nozīmīga iestāde
 — ES regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 134.
apakšpunkta izpratnē.
(3) Papildus šā panta pirmajā un otrajā daļā minētajiem terminiem likumā ir lietoti termini, kas atbilst šādiem ES
regulā Nr. 
575/2013
 lietotajiem terminiem:
1) 
mātes sabiedrība
 — terminam "mātesuzņēmums" ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta
15.apakšpunkta izpratnē;
2) 
meitas sabiedrība
 — terminam "meitasuzņēmums" ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta
16.apakšpunkta izpratnē;
3) 
jaukta pārvaldītājsabiedrība
 — terminam "jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība" ES regulas Nr. 
575/2013
4.panta 1.punkta 22.apakšpunkta izpratnē;
4) 
mītnes valsts
 — terminam "piederības dalībvalsts" ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta
7
/
142
43.apakšpunkta izpratnē;
5) 
iesaistītā valsts
 — terminam "uzņēmēja dalībvalsts" ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta
44.apakšpunkta izpratnē;
6) 
uzraudzības institūcija
 — terminam "kompetentā iestāde" ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta
40.apakšpunkta izpratnē;
7) 
konsolidētās uzraudzības institūcija
 — terminam "konsolidētās uzraudzības iestāde" ES regulas Nr.
575/2013
 4.panta 1.punkta 41.apakšpunkta izpratnē.
(4) Likumā lietotais termins "jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība" atbilst Finanšu konglomerātu likumā lietotajam
terminam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.1996.
, 
30.10.1997.
, 
21.05.1998.
, 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
24.10.2002.
,
20.11.2003.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
09.06.2005.
, 
22.02.2007.
, 
26.02.2009.
, 
22.10.2009.
, 
11.03.2010.
, 
23.12.2010.
,
16.05.2013.
, 
19.09.2013.
, 
24.04.2014.
, 
21.07.2017.
, 
01.11.2018.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
2.pants.
 (1) Šis likums nosaka kredītiestāžu tiesisko statusu, reglamentē šo iestāžu darbību, atbildību un
uzraudzību, kā arī nosaka to personu tiesības, pienākumus un atbildību, uz kurām attiecas šā likuma prasības.
(2) Kredītiestāžu tiesības un pienākumus noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanā nosaka Noziedzīgi
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likums.
(3) Ja kredītiestāde saskaņā ar likumu "Par norēķinu galīgumu maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu
sistēmās" ir sistēmas dalībnieks, kredītiestādes maksātnespējas procesā, kā arī tad, ja Finanšu un kapitāla tirgus
komisija kredītiestādei daļēji vai pilnīgi apturējusi finanšu pakalpojumu sniegšanu, attiecībā uz norēķinu galīguma
nodrošināšanu maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmā piemēro likumu "Par norēķinu galīgumu
maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmās".
(
21.05.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.01.2010.
 un 
13.06.2019
.
likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
3.pants.
 (1) Latvijas Republikā tiesības veikt kredītiestādes darbību ir dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei, tās
filiālei vai ārvalsts kredītiestādes filiālei.
(2) Latvijas Republikā kredītiestādi drīkst dibināt tikai kā akciju sabiedrību.
(3)
 (Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
 un 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā
21.01.2011.
 Grozījums attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” un grozījumi par trešās un
ceturtās daļas izslēgšanu stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 39. punktu)
4.pants.
 (1) Kredītiestādes dibināšanu, darbību, reorganizēšanu un likvidēšanu regulē šis likums, Komerclikums,
Finanšu instrumentu tirgus likums un citi likumi, ievērojot tos noteikumus, kas ietverti šajā likumā.
(2) Šā likuma noteikumi kredītiestādes darbības atjaunošanai un noregulējumam piemērojami tiktāl, ciktāl
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā nav noteikts citādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.05.1998.
, 
11.04.2002.
, 
20.11.2003.
, 
28.10.2004.
, 
12.02.2009.
, 
23.12.2010.
 un
11.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
4.
1
 pants.
 Šajā likumā vai ES regulā Nr. 
575/2013
 paredzētās prasības vai pasākumus, kurus konsolidēti vai
subkonsolidēti saskaņā ar šo likumu vai minēto regulu piemēro kredītiestādei, dalībvalsts mātes kredītiestādei,
Eiropas Savienības mātes kredītiestādei un mātes sabiedrībai, turpmākajos punktos minētajos gadījumos piemēro arī
šādām sabiedrībām:
1) finanšu pārvaldītājsabiedrībai un jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kurai ir piešķirta atļauja saskaņā ar šā
likuma 33.
3
 panta otro daļu; 
8
/
142
likuma 33.
 panta otro daļu;
2) iestādei ES regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 3. apakšpunkta izpratnē, kura ir atbildīga konsolidēti
nodrošināt grupas atbilstību prudenciālajām prasībām un kuru kontrolē Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrība, Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, dalībvalsts mātes
finanšu pārvaldītājsabiedrība vai dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ja attiecīgajai mātes
sabiedrībai atbilstoši šā likuma 33.
3
 panta trešajai daļai nav nepieciešams saņemt šā likuma 33.
3
 panta otrajā
daļā noteikto atļauju;
3) finanšu pārvaldītājsabiedrībai, jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai iestādei ES regulas Nr. 
575/2013
 4.
panta 1. punkta 3. apakšpunkta izpratnē, kuru konsolidētās uzraudzības institūcija ir norīkojusi kā pagaidu
atbildīgo iestādi par konsolidēto prasību izpildi.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
5.pants. 
(Izslēgts ar 
11.04.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
6.pants.
 (1) Ārvalstu kredītiestādes filiāles dibināšanu, darbību, reorganizēšanu un likvidēšanu regulē šis likums,
izņemot tā 27. panta 1.
1
 daļas 2. punktu, 34.
3
 panta ceturto un piekto daļu, 35.
2
—35.
32
, 36.
2
, 43., 49., 49.
1
, 50.
8
, 50.
9
pantu, 57. panta pirmo daļu, 58., 59., 77., 78., 79., 80., 85., 86., 87., 90., 91., 101.
3
, 109. pantu, 126. panta pirmās
daļas 1. un 3. punktu, 127., 128. pantu, 129. panta otro daļu, 137., 138., 140., 141., 142., 143., 144., 145., 149., 152.,
170., 172., 172.
1
, 173., 174., 175. pantu, kā arī citi likumi.
(2) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(3) Citā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei, kura ir tiesīga sniegt finanšu pakalpojumus Latvijas Republikā, ir
saistoši Latvijas Republikas normatīvie akti par statistiskās informācijas sniegšanu un sabiedrības interešu
aizsardzību, kā arī šā likuma 34.
2
 panta pirmās daļas regulējums kredītriska pārvaldīšanas jomā attiecībā uz
aizņēmējiem vērstu instrumentu piemērošanu fizisko personu kredītspējas vērtēšanā, 12.
1
, 37. panta, V nodaļas, 95.,
96., 108.
1
 panta un XVI nodaļas prasības.
(4) Uz ārvalstu kredītiestādes filiāli vai citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāli Latvijas Republikā attiecas
šā likuma 59.
2
 un 59.
4
 panta regulējums par uzņēmuma vai tā daļas, tajā skaitā filiāles, nodalāmas mantas kopuma,
aktīvu vai saistību kopuma vai ar kredītiestādes klientiem noslēgto tipveida līgumu kopuma pāreju citas personas
īpašumā vai lietošanā.
(4
1
) Uz citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāles Latvijas Republikā darbiniekiem attiecas arī šā likuma
34.
5
 pants par prasībām kredītiestāžu darbiniekiem.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāle, kas
šajā likumā noteiktajā kārtībā uzsākusi finanšu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikas teritorijā, sniedz tai
informāciju par savu darbību Latvijas Republikas teritorijā statistiskās informācijas un uzraudzības vajadzībām un
informāciju, kas nepieciešama citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāles atzīšanai par nozīmīgu kredītiestādes
filiāli Latvijas Republikas teritorijā.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.05.2008.
, 
12.02.2009.
, 
16.07.2009.
, 
23.12.2010.
,
24.04.2014.
, 
21.07.2017.
, 
01.11.2018.
, 
28.02.2019.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
7.pants.
 (1) Kredītiestādēm ir saistoši saskaņā ar šo likumu un citiem likumiem izdotie Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvie noteikumi un rīkojumi par informācijas atklāšanu, kredītiestāžu darbību regulējošajām prasībām
un kredītiestāžu darbību raksturojošo rādītāju aprēķināšanas un pārskatu iesniegšanas kārtību.
(2) Kredītiestādēm ir saistoši saskaņā ar šo likumu un likumu "Par Latvijas Banku" apstiprinātie Latvijas Bankas
normatīvie norādījumi un noteikumi, kas izdoti, lai nodrošinātu šajā likumā un likumā "Par Latvijas Banku" noteikto
Latvijas Bankas funkciju un uzdevumu izpildi.
(
01.06.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
 un 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā
22.03.2007.
)
8.pants.
 (1) Kredītiestādēm un personām, uz kurām attiecas šā likuma prasības, ir pienākums Finanšu un kapitāla
tirgus komisijas un Latvijas Bankas noteiktajos termiņos iesniegt tām visu pieprasīto informāciju, kas nepieciešama
9
/
142
likumos noteikto Finanšu un kapitāla tirgus komisijas un Latvijas Bankas funkciju pildīšanai.
(2) Kredītiestādes pienākums ir gatavot publiskos pārskatus, lai informētu sabiedrību par kredītiestādes darbību un
finanšu rādītājiem. Publiskajos pārskatos iekļaujamās minimālās informācijas apjomu un publicēšanas kārtību nosaka
Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(3) Kredītiestādes valdes un padomes pienākums ir rakstveidā informēt Finanšu un kapitāla tirgus komisiju par
visiem apstākļiem, tai skaitā par aizdomīgiem un krāpnieciskiem darījumiem, kuri var būtiski ietekmēt stabilu un
normatīvajiem aktiem atbilstošu kredītiestādes turpmāko vadību un darbību vai kuri var būtiski apdraudēt
kredītiestādes reputāciju. Kredītiestāde informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju arī par akcionāru, kuriem ir būtiska
līdzdalība kredītiestādē, esošajām vai iespējamām finansiālām grūtībām vai šādu personu ietekmi uz kredītiestādes
darbību.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
11.03.2010
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.04.2010.
)
9.pants.
 (1) Personai, kas sniedz finanšu pakalpojumus Latvijas Republikā, aizliegts izmantot savā nosaukumā
(firmā) vai pašreklāmai vārdu “kredītiestāde” vai vārdu “banka” jebkurā locījumā un vārdu savienojumā tādā veidā, kas
rada maldīgu priekšstatu par tās darbību saskaņā ar šo likumu.
(2) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(2
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, lai nodrošinātu citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes firmas
nepārprotamu lietošanu Latvijas Republikā, var pieprasīt, lai šīs kredītiestādes filiālei Latvijas Republikā firma tiktu
papildināta ar paskaidrojošu informāciju.
(3) Vienīgi Latvijas Republikā reģistrētām kredītiestādēm un ārvalstu kredītiestāžu filiālēm, kā arī citu dalībvalstu
kredītiestādēm un to filiālēm, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā uzsākušas finanšu pakalpojumu sniegšanu Latvijas
Republikas teritorijā, atļauts izsludināt noguldījumu un citu atmaksājamo līdzekļu pieņemšanu un pieņemt tos.
(4) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
11.03.2010
. likumu)
(6) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(7) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
, 
11.03.2010.
 un 
23.12.2010
. likumu, kas
stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījumi attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” un grozījumi par
otrās, ceturtās, sestās un septītās daļas izslēgšanu stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 39.punktu)
10.pants.
 Kredītiestādei aizliegts izplatīt reklāmu, kas sniedz nepatiesu informāciju par tās darbību.
10.
1
 pants.
 (1) Ārpakalpojumus kredītiestādei ir tiesīgs sniegt tikai tāds ārpakalpojumu sniedzējs, kuram ir
nepieciešamā kvalifikācija un pieredze tam deleģēto pienākumu izpildē.
(2) Kredītiestādes iekšējā audita dienesta pienākumus kā ārpakalpojumu var deleģēt vienīgi zvērinātam
revidentam vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībai (turpmāk arī — zvērināts revidents), kas vienlaikus neveic
kredītiestādes gada pārskata un konsolidētā gada pārskata pārbaudi, vai kredītiestādes mātes sabiedrībai —
dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei.
(3) Ja kredītiestāde deleģē ārpakalpojumu sniedzējam ieguldījumu pakalpojuma, ieguldījumu blakuspakalpojuma
vai kāda būtiska šā pakalpojuma elementa sniegšanu, tā papildus šajā likumā noteiktajām prasībām ievēro Finanšu
instrumentu tirgus likumā ieguldījumu brokeru sabiedrībai noteiktās prasības ārpakalpojumu deleģēšanai.
(4) Kredītiestāde nedrīkst deleģēt saskaņā ar normatīvajiem aktiem vai kredītiestādes statūtiem noteiktos
kredītiestādes pārvaldes institūciju pienākumus, kā arī:
1) noguldījumu un citu atmaksājamo līdzekļu piesaistīšanu;
10
/
142
2) galvojumu un citu tādu saistību aktu izsniegšanu, ar kuriem tā uzņēmusies pienākumu atbildēt kreditoram
par trešās personas parādu.
(5) Kredītiestāde, kura plāno saņemt ārpakalpojumu, izstrādā ārpakalpojumu politiku un procedūras, kurās nosaka
ārpakalpojumu izmantošanas kārtību un pušu pienākumus attiecībā uz ārpakalpojumu izmantošanu. Politikā un
procedūrās iekļaujamās prasības nosaka saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvajiem noteikumiem.
(6) Kredītiestādes un ārpakalpojuma sniedzēja tiesības un pienākumus norāda rakstveidā noslēgtā ārpakalpojuma
līgumā. Nozīmīgu ārpakalpojumu līgumos iekļaujamās prasības nosaka saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvajiem noteikumiem.
(7) Pirms nozīmīga ārpakalpojuma saņemšanas kredītiestāde iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai
motivētu rakstveida iesniegumu par plānoto ārpakalpojuma saņemšanu. Iesniegumam pievieno Finanšu un kapitāla
tirgus komisijas normatīvajos noteikumos noteiktos dokumentus un informāciju, kas nepieciešama, lai izvērtētu
saņemamā ārpakalpojuma atbilstību šā likuma prasībām.
(8) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pārbaudīt ārpakalpojumu sniedzēja darbību tā atrašanās vai
ārpakalpojuma sniegšanas vietā, tai skaitā pieprasīt jebkādu dokumentu iesniegšanu un iepazīties ar visiem
dokumentiem, grāmatvedības un dokumentu reģistriem, izgatavot dokumentu kopijas vai izrakstus, kā arī pieprasīt no
ārpakalpojumu sniedzēja vai tā pārstāvjiem vai darbiniekiem paskaidrojumus un informāciju, kas saistīta ar
ārpakalpojuma sniegšanu vai kas nepieciešama Finanšu un kapitāla tirgus komisijas funkciju veikšanai, kā arī iztaujāt
jebkuru trešo personu, kas tam piekritusi, lai iegūtu informāciju par ārpakalpojumu sniedzēju.
(9) Ārpakalpojumu sniedzējs sāk sniegt kredītiestādei nozīmīgu ārpakalpojumu, ja kredītiestāde 30 darbdienu laikā
no šā panta septītajā daļā minētā iesnieguma iesniegšanas dienas nav saņēmusi Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
aizliegumu saņemt ārpakalpojumu. Finanšu un kapitāla tirgus komisijai šajā daļā noteiktajā vērtēšanas periodā ir
tiesības pieprasīt papildu informāciju par šā panta septītajā daļā norādītajiem dokumentiem. Pieprasot papildu
informāciju, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ne vēlāk kā līdz vērtēšanas perioda piecpadsmitajai darbdienai ir
tiesības vienu reizi apturēt vērtēšanas periodu līdz dienai, kad šī informācija tiek saņemta, bet ne ilgāk kā uz 20
darbdienām.
(10) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga aizliegt kredītiestādei saņemt plānoto ārpakalpojumu, ja:
1) nav ievēroti šā likuma noteikumi;
2) ārpakalpojuma saņemšana var ierobežot kredītiestādes iespējas sniegt finanšu pakalpojumus, kā arī var
aizskart kredītiestādes klientu un noguldītāju likumiskās intereses;
3) ārpakalpojuma saņemšana var ierobežot kredītiestādes pārvaldes institūciju iespējas veikt normatīvajos
aktos, kredītiestādes statūtos vai citos kredītiestādes iekšējos aktos tām noteiktos pienākumus;
4) ārpakalpojuma saņemšana liegs vai ierobežos Finanšu un kapitāla tirgus komisijas iespējas veikt likumā
noteiktās funkcijas;
5) ārpakalpojuma līgums neatbilst likumam un nesniedz skaidru un patiesu priekšstatu par kredītiestādes un
ārpakalpojumu sniedzēja paredzēto sadarbību un prasībām attiecībā uz ārpakalpojuma apjomu un kvalitāti.
(11) Ārpakalpojuma saņemšana neatbrīvo kredītiestādi no atbildības, kas noteikta likumā vai līgumā ar tās
klientiem. Kredītiestāde ir atbildīga par ārpakalpojumu sniedzēja veikumu tādā pašā mērā kā par savējo.
(12) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pieprasīt, lai kredītiestāde novērš trūkumus, kas radušies,
saņemot ārpakalpojumu, un noteikt šo trūkumu novēršanas termiņu. Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteiktajā
termiņā trūkumi netiek novērsti, Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai kredītiestāde izbeidz ārpakalpojuma
līgumu, un nosaka tā izbeigšanas termiņu.
(13) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai kredītiestāde nekavējoties izbeidz spēkā esošo
ārpakalpojuma līgumu, ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē, ka:
1) kredītiestāde neveic ārpakalpojuma sniegšanas kvalitātes pastāvīgu uzraudzību vai veic to neregulāri un
nepietiekami;
2) kredītiestāde neveic ar ārpakalpojuma sniegšanu saistīto risku pārvaldīšanu vai veic to nepietiekami un
nekvalitatīvi;
11
/
142
3) ārpakalpojumu sniedzēja darbībā ir būtiski trūkumi, kuri apdraud vai var apdraudēt kredītiestādes saistību
izpildi;
4) iestājies kāds no šā panta desmitajā daļā minētajiem apstākļiem.
(14) Ja kredītiestāde konstatē, ka nozīmīga ārpakalpojuma sniedzējs neievēro nozīmīga ārpakalpojuma līgumā
noteiktās prasības attiecībā uz ārpakalpojuma apjomu vai kvalitāti, tā nekavējoties informē par to Finanšu un kapitāla
tirgus komisiju.
(15) Ārpakalpojuma saņemšana neatbrīvo kredītiestādi un tās pārvaldes institūcijas no pienākuma veikt
normatīvajos aktos noteikto ar kredītiestādes darbību saistīto risku pārvaldīšanu.
(16) Kredītiestāde iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai grozījumus, kas tiek izdarīti ārpakalpojuma politikā
un procedūrā, ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc attiecīgo grozījumu apstiprināšanas.
(17) Par būtiskiem grozījumiem, kurus plāno izdarīt noslēgtajā līgumā attiecībā uz nozīmīgu ārpakalpojumu,
kredītiestāde informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju vismaz 30 darbdienas pirms to spēkā stāšanās.
(18) Ārpakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs nozīmīga ārpakalpojuma sniegšanu deleģēt tālāk citai personai tikai pēc
tam, kad saņemta kredītiestādes rakstveida piekrišana. Kredītiestāde pirms nozīmīga ārpakalpojuma tālākas
deleģēšanas rakstveidā informē par to Finanšu un kapitāla tirgus komisiju un iesniedz tai šajā pantā minētos
dokumentus. Uz ārpakalpojuma sniegšanas tālāku deleģēšanu un ārpakalpojuma galīgo sniedzēju attiecināmi šā
likuma noteikumi.
(19) Šā panta desmitajā, divpadsmitajā un trīspadsmitajā daļā minētā Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā
administratīvā akta pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
(20) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka prasības ārpakalpojuma izmantošanai, tostarp ārpakalpojumu
politikā un procedūrās un nozīmīgu ārpakalpojumu līgumos iekļaujamās prasības, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai
iesniedzamos dokumentus un informāciju nozīmīgu ārpakalpojumu saņemšanai, darījumus, kas nav uzskatāmi par
ārpakalpojumiem, kārtību, kādā kredītiestāde informē par ārpakalpojumu tālāku deleģēšanu, kā arī kārtību, kādā
kredītiestāde identificē nozīmīgus ārpakalpojumus un ziņo par to grozījumiem.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
 Panta jaunā redakcijā stājas spēkā 
01.07.2021.
 Sk.
Pārejas noteikumu 98., 99., 100. un 101. punktu)  
10.
2
 pants.
 Ar finanšu nodrošinājumu saistītās tiesiskās attiecības regulē atsevišķs likums.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
 Pants stājas spēkā 
25.05.2005.
 Sk. Pārejas
noteikumus.)
10.
3
 pants.
 
Ja kredītiestāde īsteno segto obligāciju programmu, kredītiestādes prasījumu un saistību dzēšanas
(ieskaita) ierobežojumus un aizliegumus regulē Segto obligāciju likums.
(
27.05.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
II nodaļa 
Kredītiestāžu licencēšana
11.pants.
 (1) Kredītiestāde savu darbību Latvijas Republikā var uzsākt tikai pēc licences (atļaujas) saņemšanas
un reģistrācijas komercdarbības veikšanai likumos noteiktajā kārtībā.
(1
1
) Izvērtējot kredītiestādes akcionāru atbilstību šā likuma prasībām un šā likuma 15. panta 1. punktā minētajos
dokumentos ietverto informāciju, licencē (atļaujā) var noteikt kredītiestādes darbības, tai skaitā finanšu pakalpojumu
sniegšanas, nosacījumus.
(2) 
(Izslēgta ar 
22.02.2007
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
12
/
142
(4) 
(Izslēgta ar 
22.02.2007
. likumu)
(5) Licenci (atļauju) kredītiestādes darbībai izsniedz uz nenoteiktu laiku.
(6) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
, 
22.10.2009.
, 
23.12.2010.
 un 
21.07.2017
.
likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
11.
1
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījums par panta izslēgšanu stājas
spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 39.punktu)
12.pants.
 (1) Latvijas Republikas kredītiestādēm ir jāsaņem Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauja filiāles
atvēršanai ārvalstīs.
(2) 
(Izslēgta ar 
29.05.2008
. likumu)
(3) Ārvalstu un dalībvalstu kredītiestādēm ir jāpaziņo Finanšu un kapitāla tirgus komisijai par pārstāvniecības
atvēršanu Latvijas Republikā.
(4) Latvijas Republikas kredītiestādēm ir pienākums paziņot Finanšu un kapitāla tirgus komisijai par nodomu atvērt
pārstāvniecību ārvalstī vai dalībvalstī un par šādas pārstāvniecības slēgšanu.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
29.05.2008.
, 
22.03.2012.
 un
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
12.
1
 pants.
 (1) Citā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde drīkst atvērt filiāli Latvijā, nesaņemot šajā likumā noteikto
licenci (atļauju), tikai pēc tam, kad:
1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir saņēmusi no attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības
institūcijas paziņojumu, kas ietver:
a) apstiprinājumu, ka attiecīgajai kredītiestādei ir spēkā esoša licence (atļauja) kredītiestādes darbībai,
b) filiāles darbības programmu,
c) filiāles adresi,
d) filiāles vadītāja vārdu un uzvārdu,
e) informāciju par kredītiestādes pašu kapitāla lielumu un kapitāla pietiekamības rādītāju,
f) informāciju par kredītiestādes mātes sabiedrības, kas ir kredītiestāde vai finanšu pārvaldītājsabiedrība,
kapitāla pietiekamības rādītāju,
g) informāciju par noguldījumu garantiju sistēmu, kuras dalībniece ir attiecīgā kredītiestāde;
2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir saņēmusi no attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības
institūcijas rakstveida apliecinājumu, ka tā laikus informēs Finanšu un kapitāla tirgus komisiju par pārbaudēm
kredītiestādes filiālēs Latvijā un netraucēs Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pārstāvjiem piedalīties šajās
pārbaudēs, kā arī nekavējoties pēc pārbaudes beigšanas iesniegs Finanšu un kapitāla tirgus komisijai
ziņojumu par veiktās pārbaudes rezultātiem;
3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir informējusi attiecīgo dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūciju
par to, ka ir gatava uzsākt kredītiestādes filiāles uzraudzību, kā arī par Latvijas Republikas normatīvajiem
aktiem, kuri aizsargā sabiedrības intereses, vai ir pagājuši divi mēneši no dienas, kad Finanšu un kapitāla
tirgus komisija saņēma attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūcijas paziņojumu.
(2) Citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes pienākums ir informēt Finanšu un kapitāla tirgus komisiju mēnesi
iepriekš par jebkuriem grozījumiem šā panta pirmās daļas 1.punktā minētajā informācijā, kā arī par nolūku pārtraukt
13
/
142
filiāles darbību.
(3) Šā panta pirmās daļas 1.punkta "b" apakšpunkta izpildei ir jāiesniedz dokumenti, kas dod skaidru priekšstatu
par kredītiestādes filiāles darbības stratēģiju, finansiālo prognozi turpmākajiem diviem gadiem, tirgus izpētes plānu,
organizatorisko struktūru ar precīzi noteiktiem un sadalītiem struktūrvienību uzdevumiem un struktūrvienību vadītāju
pienākumiem, kā arī būtisku risku pārvaldīšanas politikas un procedūras, grāmatvedības politikas un uzskaites
organizācijas galveno principu, vadības informācijas sistēmas apraksts, aktīvu un informācijas sistēmas aizsardzības
noteikumi, iekšējās revīzijas politikas un procedūras, kā arī aizdomīgu finanšu darījumu identifikācijas procedūras
apraksts.
(4) Citā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde 30 dienas pēc tam, kad tā iesniegusi savas valsts attiecīgajai
uzraudzības institūcijai attiecīgu paziņojumu par finanšu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, uzsāk finanšu
pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, neatverot filiāli.
(5) Ja 30 dienu laikā pēc šā panta ceturtajā daļā minētā paziņojuma saņemšanas Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai nav iesniegts attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūcijas motivēts rakstveida atteikums,
uzskatāms, ka tā neiebilst pret šīs kredītiestādes finanšu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
22.02.2007
.
likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
12.
2 
pants.
 (1) Latvijas Republikā reģistrēta kredītiestāde atver filiāli citā dalībvalstī šajā pantā noteiktajā kārtībā.
(2) Kredītiestāde rakstveidā informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju, ka tā vēlas atvērt filiāli citā dalībvalstī.
Iesniegumā tā norāda citu dalībvalsti, kurā paredzēts atvērt filiāli, filiāles adresi, filiāles vadītāja vārdu, uzvārdu un
personas kodu, ja tāds ir piešķirts.
(3) Šā panta otrajā daļā minētajam iesniegumam kredītiestāde pievieno dokumentus, kas dod patiesu un skaidru
priekšstatu par plānoto filiāles darbību, sniedzamajiem finanšu pakalpojumiem, tiem atbilstošu filiāles struktūru un
darba organizāciju.
(4) Iesniegumu par mazāk nozīmīgās uzraudzītās kredītiestādes filiāles atvēršanu citā dalībvalstī Finanšu un
kapitāla tirgus komisija izskata triju mēnešu laikā pēc visu nepieciešamo, atbilstoši normatīvo aktu prasībām
sagatavoto dokumentu saņemšanas un par savu lēmumu rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu
uzraudzības institūciju un attiecīgo kredītiestādi.
(4
1
) Iesniegumu par nozīmīgās uzraudzītās kredītiestādes filiāles atvēršanu citā dalībvalstī saskaņā ar Padomes
2013. gada 15. oktobra regulas (ES) Nr.  
1024/2013
, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus
saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (turpmāk — ES regula Nr. 
1024/2013
) nosacījumiem, ievērojot šā likuma normas attiecībā uz filiāles atvēršanu citā dalībvalstī, izskata Eiropas
Centrālā banka.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūciju par
kredītiestādes pašu kapitāla apmēru un struktūru un pašu kapitāla prasību summu, kā arī dara zināmu savu viedokli
par filiāles vadītāja piemērotību amatam.
(6) 
(Izslēgta ar 
22.02.2007
. likumu)
(7) Kredītiestādes filiāle tiek izveidota un uzsāk darbību citā dalībvalstī, ja kredītiestāde ir saņēmusi attiecīgās
dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūcijas apliecinājumu vai ir pagājuši divi mēneši no dienas, kad attiecīgās
dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūcija ir saņēmusi šā panta ceturtajā daļā minēto paziņojumu.
(8) Kredītiestāde ne vēlāk kā 30 dienas pirms grozījumu izdarīšanas šā panta otrajā un trešajā daļā minētajā
informācijā rakstveidā paziņo par tiem Finanšu un kapitāla tirgus komisijai un attiecīgajai dalībvalsts kredītiestāžu
uzraudzības institūcijai. Par grozījumu apstiprināšanu Finanšu un kapitāla tirgus komisija lemj un savu lēmumu dara
zināmu attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūcijai un kredītiestādei šā panta ceturtajā daļā minētajā
termiņā un kārtībā.
(8
1
) Neatkarīgi no citā dalībvalstī izveidoto filiāļu skaita tās tiek uzskatītas par vienu filiāli attiecīgajā dalībvalstī.
(9) 
(Izslēgta ar 
22.02.2007
. likumu)
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
09.06.2005.
, 
22.02.2007.
,
24.04.2014.
 un 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
) 
14
/
142
24.04.2014.
 un 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
12.
3 
pants.
 (1) Latvijas Republikā reģistrēta kredītiestāde uzsāk finanšu pakalpojumu sniegšanu citā dalībvalstī,
neatverot tajā filiāli, šajā pantā noteiktajā kārtībā.
(2) Kredītiestāde rakstveidā informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju, ka tā vēlas uzsākt finanšu pakalpojumu
sniegšanu citā dalībvalstī, neatverot tajā filiāli. Iesniegumā kredītiestāde norāda to dalībvalsti, kurā paredzēts sniegt
finanšu pakalpojumus, un finanšu pakalpojumus, kurus tā paredzējusi sniegt.
(3) Iesniegumu par kredītiestādes finanšu pakalpojumu sniegšanu citā dalībvalstī, neatverot tajā filiāli, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija izskata un par savu lēmumu rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu
uzraudzības institūciju, Eiropas Centrālo banku un kredītiestādi 30 dienu laikā pēc tā saņemšanas.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
22.02.2007.
 un 
21.07.2017
.
likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
12.
4 
pants.
 (1) Citas dalībvalsts finanšu iestāde, kuru kontrolē viena vai vairākas kredītiestādes, var sniegt
finanšu pakalpojumus Latvijas Republikas teritorijā, atverot filiāli vai bez filiāles atvēršanas, ja tā atbilst visiem
šādiem nosacījumiem:
1) kredītiestāde vai kredītiestādes, kas kontrolē finanšu iestādi, ir saņēmušas licenci (atļauju) darbībai tajā
dalībvalstī, saskaņā ar kuras likumiem darbojas attiecīgā finanšu iestāde;
2) finanšu iestāde sniedz finanšu pakalpojumus tās dalībvalsts teritorijā, saskaņā ar kuras likumiem tā
darbojas;
3) kredītiestādei vai kredītiestādēm, kas kontrolē finanšu iestādi, pieder vismaz 90 procenti finanšu iestādes
balsstiesīgo akciju;
4) kredītiestāde vai kredītiestādes, kas kontrolē finanšu iestādi, nodrošina šīs finanšu iestādes piesardzīgu
vadību atbilstoši attiecīgās kredītiestādes vai attiecīgo kredītiestāžu mītnes valsts uzraudzības institūcijas
prasībām;
5) kredītiestāde vai kredītiestādes, kas kontrolē finanšu iestādi, ir publiski atklājušas informāciju par to, ka ir
solidāri atbildīgas par šīs finanšu institūcijas saistībām un attiecīgās kredītiestādes vai attiecīgo kredītiestāžu
mītnes valsts uzraudzības institūcija pret to nav iebildusi;
6) finanšu iestādes darbība tiek pakļauta to kontrolējošās kredītiestādes vai kontrolējošo kredītiestāžu
konsolidētajai uzraudzībai, īpaši attiecībā uz kapitāla pietiekamību, lielajiem riska darījumiem un līdzdalību
citās komercsabiedrībās.
(2) Latvijas Republikā reģistrēta finanšu iestāde ir tiesīga uzsākt finanšu pakalpojumu sniegšanu citā dalībvalstī,
atverot filiāli, šā likuma 12.
2
 pantā noteiktajā kārtībā vai, neatverot filiāli, šā likuma 12.
3
 pantā noteiktajā kārtībā.
(2
1
) Nosūtot informāciju par Latvijas Republikā reģistrētas finanšu iestādes filiāli citā dalībvalstī, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija papildus šā likuma 12.
2
 panta piektajā daļā noteiktajai informācijai nosūta informāciju par tās
kredītiestādes kopējo riska darījumu vērtību, kas ir Latvijas Republikā reģistrētās finanšu iestādes mātes sabiedrība.
(3) Latvijas Republikā reģistrēta finanšu iestāde ir tiesīga sniegt finanšu pakalpojumus citas dalībvalsts teritorijā, ja
attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūcija ir saņēmusi Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
paziņojumu, kas apliecina šādas finanšu iestādes atbilstību šā panta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem.
(4) Citā dalībvalstī reģistrēta finanšu iestāde ir tiesīga uzsākt finanšu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā
šā likuma 12.
1
 pantā noteiktajā kārtībā pēc tam, kad Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir saņēmusi no attiecīgās
dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūcijas paziņojumu, kas ietver šādus dokumentus:
1) dokumentus, kuros iekļauta šā likuma 12.
1
 panta pirmās daļas 1.punkta "a", "b", "c", "d" un "e" apakšpunktā
noteiktā informācija;
2) dokumentus, kuros iekļauta informācija par finanšu iestādes pašu kapitāla apjomu un to kontrolējošās
kredītiestādes vai kontrolējošo kredītiestāžu konsolidācijas grupas kapitāla pietiekamības rādītāju;
15
/
142
3) izziņu, kas apliecina finanšu iestādes atbilstību šā panta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem.
(5) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija saņem no finanšu iestādes mītnes valsts uzraudzības institūcijas
paziņojumu par to, ka finanšu iestāde vairs neatbilst šā panta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem, tā nekavējoties
nosūta paziņojumu attiecīgajai finanšu iestādei. Paziņojumā norāda, ka ar šā paziņojuma saņemšanas dienu tā
zaudējusi tiesības sniegt finanšu pakalpojumus Latvijas Republikas teritorijā šajā pantā noteiktajā kārtībā. Lai sniegtu
licencējamus finanšu pakalpojumus Latvijas Republikas teritorijā, citā dalībvalstī reģistrēta finanšu iestāde var
vērsties Finanšu un kapitāla tirgus komisijā ar iesniegumu licences (atļaujas) saņemšanai vispārējā kārtībā.
(6) Ja Latvijas Republikā reģistrēta finanšu iestāde, kas uzsākusi finanšu pakalpojumu sniegšanu citas dalībvalsts
teritorijā šajā pantā noteiktajā kārtībā, vairs neatbilst šā panta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija nekavējoties informē finanšu iestādes iesaistītās valsts uzraudzības institūciju un finanšu
iestādi par tās neatbilstību šā panta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā
28.05.2014.
)
12.
5 
pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījums par panta izslēgšanu stājas
spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 39.punktu)
13.pants. 
(1) Jaundibinātā kredītiestāde pirms tās ierakstīšanas Komercreģistrā iesniedz Finanšu un kapitāla
tirgus komisijai iesniegumu licences (atļaujas) saņemšanai. Kredītiestādes reģistrācija Komercreģistrā izdarāma tikai
pēc tam, kad lēmums izsniegt licenci (atļauju) kredītiestādes darbībai iesniegts Komercreģistram.
(2) 
(Izslēgta ar 
21.05.1998
. likumu)
(3) Kredītiestādes dibinātāji organizē naudas iemaksāšanu Latvijas Bankā pagaidu kontā un pilnībā apmaksā
kredītiestādes dibināšanas pamatkapitālu līdz šā panta pirmajā daļā minētā iesnieguma izskatīšanai Finanšu un
kapitāla tirgus komisijā. Kredītiestādes dibināšanas pamatkapitālā var ieguldīt tikai naudu.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka licences (atļaujas) kredītiestādes darbībai un citu šajā likumā
paredzēto atļauju izsniegšanas un paziņojumu iesniegšanas kārtību un iesniedzamos dokumentus, kā arī ar
kredītiestāžu darbību saistītos ierobežojumus.
(5) Ieraksti Komercreģistrā izdarāmi tikai pēc šajā likumā noteikto attiecīgo licenču (atļauju) saņemšanas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.05.1998.
, 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
21.07.2017
.
likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
14.pants.
 (1) Iesniegumu par licences (atļaujas) saņemšanu izskata triju mēnešu laikā pēc visu nepieciešamo
dokumentu saņemšanas, bet ne vēlāk kā 12 mēnešu laikā no dienas, kad saņemts iesniegums licences (atļaujas)
saņemšanai. Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pieņemt lēmumu par atteikumu izsniegt licenci (atļauju)
jaundibināmai kredītiestādei, ja:
1) dibinot kredītiestādi, nav ievēroti likumi;
2) kredītiestādes ciešas attiecības ar trešajām personām var apdraudēt tās finansiālo stabilitāti vai ierobežo
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tiesības veikt likumā noteiktās uzraudzības funkcijas;
3) citas valsts likumi un citi normatīvie akti, kas attiecas uz personām, kurām ir ciešas attiecības ar
jaundibināmo kredītiestādi, ierobežo Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tiesības veikt likumā noteiktās
uzraudzības funkcijas;
4) kredītiestādes iesniegtie dokumenti satur nepatiesas ziņas;
5) viena vai vairākas no šā likuma 24. un 26.pantā minētajām personām neatbilst likumā noteiktajām prasībām;
6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē, ka finanšu līdzekļi, kurus iegulda kredītiestādes pamatkapitālā,
iegūti neparastos vai aizdomīgos finanšu darījumos vai nav dokumentāri pierādīta šo finanšu līdzekļu tiesiska
ieguve;
16
/
142
7) jaundibināmā kredītiestāde ir meitas sabiedrība kādai ārvalstu kredītiestādei vai finanšu iestādei, kurai tās
reģistrācijas valstī netiek veikta dalībvalstīs pieņemtajām prasībām līdzvērtīga uzraudzība uz konsolidēto
finanšu pārskatu pamata, vai ja par tās uzraudzību atbildīgā ārvalsts institūcija ar Finanšu un kapitāla tirgus
komisiju nav noslēgusi vienošanos par sadarbību un informācijas apmaiņu;
8) kredītiestādes izveidotā iekšējās kontroles sistēma nenodrošina visaptverošu un efektīvu kredītiestādes
risku pārvaldību.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija atsaka licences (atļaujas) izsniegšanu, ja kredītiestādes darbību
reglamentējošie dokumenti paredz, ka šī kredītiestāde, ieskaitot tās vadību, neatradīsies Latvijā un nav saistīta ar
kādu finanšu grupu.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 11.12.2003., 28.10.2004., 26.02.2009., 23.12.2010.,
24.04.2014.,  
21.07.2017.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
15.pants.
 Lai saņemtu licenci (atļauju) kredītiestādes darbībai, tās dibinātājiem jānodrošina:
1) dibināšanas dokumenti, statūti un kredītiestādes darbību reglamentējošie dokumenti, kas dod skaidru
priekšstatu par plānoto darbību un tai atbilstošu organizāciju;
2) minimālā sākotnējā kapitāla iemaksa;
3) likuma prasībām atbilstošas kredītiestādes padomes un valdes locekļu, iekšējā audita dienesta vadītāja,
risku direktora, par darbības atbilstības kontroli atbildīgās personas, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas
un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgās personas un ārvalsts
kredītiestādes filiāles vadītāja kandidatūras. Ja iekšējā audita dienesta pienākumi deleģēti kredītiestādes
mātes sabiedrībai — dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei, kredītiestādes dibinātāji Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai iesniedz ar mātes sabiedrību noslēgtā līguma oriģinālu. Ja iekšējā audita dienesta pienākumi deleģēti
zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībai, kredītiestādes dibinātāji iesniedz šā likuma
10.
1
 pantā minētos dokumentus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.05.1998.
, 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
24.10.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
,
22.02.2007.
, 
02.06.2016.
, 
21.07.2017.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
16.pants. 
(1) Kredītiestādi ir tiesīga dibināt:
1) pilngadīga un rīcībspējīga fiziskā persona;
2) juridiskā persona;
3) valsts vai pašvaldība.
(2) Ir nepieciešams, lai šā panta pirmajā daļā minētās personas būtu iespējams identificēt, lai tām būtu
nevainojama reputācija, finansiālā stabilitāte, kā arī lai to finanšu līdzekļu tiesiskumu ir iespējams dokumentāri
pierādīt.
(3) Izvērtējot personas reputāciju un finansiālo stabilitāti, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pārbaudīt
šā likuma 19.pantā minēto personu identitāti, sodāmību un dokumentus, kuri ļauj pārliecināties par brīvā kapitāla
pietiekamību kredītiestādes kapitālā un rezervēs izdarīto ieguldījumu apmērā, kā arī par to, vai ieguldītie līdzekļi nav
iegūti neparastos vai aizdomīgos darījumos. Izvērtējot personas finansiālo stabilitāti, prasības par brīvā kapitāla
pietiekamību nav attiecināmas uz kredītiestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām.
(4) Par kredītiestādes dibinātāju nevar būt fiziskās personas, kā arī juridiskās (reģistrētās) personas, uz kuru
dibinātājiem (akcionāriem) un īpašniekiem (patiesajiem labumu guvējiem) — šā likuma 19.pantā minētajām fiziskajām
personām — var attiecināt šā likuma 25.panta pirmās daļas 1. vai 2.punktu, vai kuras ir pildījušas valdes vai
padomes locekļa pienākumus kredītiestādē vai finanšu iestādē, kas atzīta par maksātnespējīgu attiecīgo pienākumu
pildīšanas laikā, vai kuras ir pildījušas valdes vai padomes locekļa pienākumus citā komercsabiedrībā un novedušas
šo komercsabiedrību līdz maksātnespējai, par ko ir paredzēta kriminālatbildība.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
26.02.2009.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
,
11.06.2015.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
17.pants. 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pieprasīt papildu informāciju par šā likuma 16. un
17
/
142
29.pantā minētajām personām, lai spriestu par to finanšu stāvokli un reputāciju, šajā nolūkā pārbaudot minēto
personu:
1) finanšu resursu pietiekamību;
2) kredītiestādes darbības un vadības plānus;
3) līdzšinējo darbību, kompetenci un pieredzi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
 un 
11.12.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
07.01.2004.
)
18.pants. 
(Izslēgts ar 
11.04.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
19.pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pārbaudīt kredītiestādes dibinātāju identitāti. Ja
kredītiestādes dibinātāji ir juridiskās (reģistrētās) personas, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pārbaudīt
ziņas par to dibinātājiem (akcionāriem) un īpašniekiem (patiesajiem labumu guvējiem), līdz ir iegūta informācija par
īpašniekiem (patiesajiem labumu guvējiem) — fiziskajām personām. Šajā pantā minētajām juridiskajām personām ir
pienākums nodrošināt Finanšu un kapitāla tirgus komisiju ar šo informāciju, ja tā nav pieejama publiskajos reģistros,
no kuriem Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga šādu informāciju saņemt.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
19.
1 
pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija konsultējas ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju
pirms licences (atļaujas) izsniegšanas tādai jaundibināmai kredītiestādei:
1) kura ir attiecīgajā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības vai ieguldījumu brokeru
sabiedrības meitas sabiedrība;
2) kura ir meitas sabiedrība tādai mātes sabiedrībai, kuras cita meitas sabiedrība ir attiecīgajā dalībvalstī
reģistrēta kredītiestāde, apdrošināšanas sabiedrība vai ieguldījumu brokeru sabiedrība;
3) kuru kontrolē kāda fiziskā vai juridiskā persona, kas kontrolē arī citu attiecīgajā dalībvalstī reģistrētu
kredītiestādi, apdrošināšanas sabiedrību vai ieguldījumu brokeru sabiedrību.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija pirms licences (atļaujas) izsniegšanas, kā arī licencētās kredītiestādes
uzraudzības gaitā no attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasa un novērtē informāciju par kredītiestādes
akcionāru piemērotību un to kredītiestādes valdes un padomes locekļu reputāciju un pieredzi, kuri iesaistīti citu tās
grupas uzņēmumu vadībā, kurā tiks iekļauta jaundibināmā kredītiestāde.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā
28.05.2014.
)
20.pants. 
(1) Ārvalstu kredītiestāde var atvērt filiāli Latvijā, ja šīs kredītiestādes minimālais sākotnējais kapitāls
atbilst šā likuma 21.panta prasībām un tās darbības laiks nav mazāks par trim finanšu gadiem.
(2) Šā panta noteikumi par kredītiestādes darbības laiku nav attiecināmi uz kredītiestādi, kura reģistrēta ārvalstī,
kas ir Pasaules tirdzniecības organizācijas dalībniece.
(3) Ārvalstu kredītiestādes filiāle sniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai informāciju par savu darbību Finanšu
un kapitāla tirgus komisijas normatīvajos noteikumos paredzētajā apmērā un termiņā.
(4) Ja ārvalsts kredītiestāde ar filiāļu starpniecību darbojas vairākās dalībvalstīs, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija sadarbojas ar iesaistīto dalībvalstu uzraudzības institūcijām, lai nepieļautu šajā likumā, uz tā pamata
izdotajos normatīvajos aktos un ES regulā Nr. 
575/2013
 noteikto prasību neievērošanu un netiktu radīta negatīva
ietekme uz Eiropas Savienības finanšu stabilitāti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
09.06.2005.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
19.05.2021.
)
21.pants.
 (1) Kredītiestādes sākotnējais kapitāls nedrīkst būt mazāks par pieciem miljoniem 
euro
. Sākotnējo
kapitālu veido viens vai vairāki šādi elementi, kas atbilst ES regulas Nr. 
575/2013
 prasībām attiecībā uz pirmā līmeņa
pamata kapitāla elementiem:
18
/
142
1) akcijas, kā arī citi kapitāla instrumenti un to emisijas uzcenojums;
2) iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa vai zaudējumi;
3) citi uzkrātie ienākumi, kas uzrādīti visaptverošo ienākumu pārskatā;
4) pārējās rezerves;
5) kārtējā darbības gada peļņa.
(2) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(4) Pamatkapitāla samazināšanas gadījumā kredītiestādei saskaņā ar Komerclikuma 264. pantu ir pienākums
publicēt oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" paziņojumu, ka ir pieņemts lēmums par pamatkapitāla
samazināšanu, un nosūtīt paziņojumu par pamatkapitāla samazināšanu visiem zināmajiem kreditoriem, kuriem līdz
minētā lēmuma pieņemšanai bija prasījuma tiesības pret kredītiestādi. Minēto paziņojumu var nesūtīt kreditoriem,
kuru prasījuma tiesības ir radušās, kredītiestādei sniedzot šiem kreditoriem finanšu pakalpojumus.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
, 
23.12.2010.
, 
19.09.2013.
, 
24.04.2014.
 un
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
22.pants. 
(Izslēgts ar 
11.04.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
23.pants. 
(Izslēgts ar 
09.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
24.pants.
 (1) Par kredītiestādes valdes priekšsēdētāju, valdes locekli, iekšējā audita dienesta vadītāju, risku
direktoru, par darbības atbilstības kontroli atbildīgo personu, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu, sabiedrības kontrolieri, ārvalsts
kredītiestādes filiāles vai kredītiestādes filiāles citā dalībvalstī vadītāju un prokūristu var būt persona:
1) 
(izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu)
;
2) kura ir kompetenta finanšu vadības jautājumos. Par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu var būt arī persona, kura ir kompetenta
uzņēmuma vadības jautājumos;
3) kurai ir nepieciešamā izglītība un triju gadu attiecīga profesionālā darba pieredze atbilstoša lieluma
komercsabiedrībā, organizācijā vai iestādē;
4) kurai ir nevainojama reputācija;
5) kurai nav atņemtas tiesības veikt komercdarbību.
(2) Kredītiestādes valdes priekšsēdētājam, valdes locekļiem, iekšējā audita dienesta vadītājam, risku direktoram,
par darbības atbilstības kontroli atbildīgajai personai, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgajai personai, ārvalsts kredītiestādes filiāles vai
kredītiestādes filiāles citā dalībvalstī vadītājam un sabiedrības kontrolierim nepieciešama augstākā izglītība.
(2
1
) Nevienu no šā panta pirmajā daļā minētajiem amatiem nedrīkst ieņemt persona, kuras tieša vai netieša
līdzdalība ir 10 vai vairāk procentu no kredītiestādes balsstiesīgo akciju skaita.
(3) Kredītiestādei ir pienākums pašai vai pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas ierosinājuma nekavējoties
atsaukt no amata šā panta pirmajā daļā minētās personas, ja tās neatbilst šā panta prasībām.
(4) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
, 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
, 
02.06.2016.
,
01.11.2018.
, 
13.06.2019.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
19
/
142
25.pants.
 (1) Par kredītiestādes valdes priekšsēdētāju, valdes locekli, iekšējā audita dienesta vadītāju, risku
direktoru, par darbības atbilstības kontroli atbildīgo personu, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu, sabiedrības kontrolieri, ārvalsts
kredītiestādes filiāles vai kredītiestādes filiāles citā dalībvalstī vadītāju un prokūristu nevar būt persona:
1) kura ir notiesāta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, arī novešanu līdz maksātnespējai (neatkarīgi no
sodāmības dzēšanas vai noņemšanas);
2) pret kuru krimināllieta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu izbeigta, arī tad, ja krimināllieta pret
personu izbeigta uz nereabilitējoša pamata.
(2) Kredītiestādes padomes vai — attiecībā uz sabiedrības kontrolieri — akcionāru sapulces pienākums ir pašai
vai pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas ierosinājuma nekavējoties atsaukt no amata šā panta pirmajā daļā
minētās personas, ja uz tām var attiecināt šā panta pirmās daļas 1. vai 2.punktu.
(3) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
, 
02.06.2016.
,
01.11.2018.
, 
13.06.2019.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
26.pants.
 (1) Par kredītiestādes padomes priekšsēdētāju un padomes locekli var būt personas, kuras atbilst šā
likuma 24.panta pirmās daļas 2., 3., 4. un 5.punkta prasībām. Par kredītiestādes padomes priekšsēdētāju un
padomes locekli nevar būt personas, uz kurām var attiecināt šā likuma 25.panta pirmās daļas 1. vai 2.punktu.
(2) Akcionāru sapulcei ir pienākums nekavējoties atsaukt no amata šā panta pirmajā daļā minētās personas, ja tās
neatbilst šajā pantā noteiktajām prasībām.
(3) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
28.05.2014.
)
26.
1
 pants.
 (1) Nosakot, cik padomes un valdes locekļa amata vietu kredītiestādes padomes vai valdes loceklis
drīkst ieņemt vienlaikus, tiek ņemti vērā individuāli apstākļi, kā arī kredītiestādes darbības veids, apjoms un
sarežģītība.
(2) Lieluma, iekšējās organizācijas un darbības veida, apjoma un sarežģītības ziņā nozīmīgas kredītiestādes
padomes un valdes loceklis, izņemot gadījumus, kad tas pārstāv Latvijas Republiku, vienlaikus neieņem vairāk kā:
1) vienu valdes locekļa amata vietu un divas padomes locekļa amata vietas;
2) četras padomes locekļa amata vietas.
(3) Šā panta izpratnē par vienu padomes vai valdes locekļa amata vietu tiek uzskatītas padomes vai valdes
locekļa amata vietas:
1) vienas konsolidācijas grupas ietvaros;
2) iestādēs, kuras ietilpst vienā un tajā pašā ES regulas Nr. 
575/2013
 113.panta 7.punkta nosacījumiem
atbilstošā institucionālās aizsardzības shēmā;
3) sabiedrībās (tai skaitā tādās, kas nav finanšu iestādes), kurās kredītiestādei ir būtiska līdzdalība.
(4) Šā panta izpratnē par padomes vai valdes locekļa amata vietu netiek uzskatītas padomes vai valdes locekļa
amata vietas biedrībās, nodibinājumos un citās organizācijās, kuru darbībai nav peļņas gūšanas rakstura.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var dot atļauju kredītiestādes padomes vai valdes loceklim ieņemt vienu
papildu padomes locekļa amata vietu.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija regulāri sniedz Eiropas Banku iestādei informāciju par saskaņā ar šā panta
20
/
142
piekto daļu dotajām atļaujām.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
27.pants.
 (1) Kredītiestādes licenci (atļauju) ir tiesības anulēt, ja:
1) kredītiestāde nav uzsākusi darbību 12 mēnešu laikā kopš licences (atļaujas) izsniegšanas dienas;
2) tiek konstatēts, ka kredītiestāde sniegusi nepatiesas ziņas licences (atļaujas) saņemšanai;
3) kredītiestāde pārtraukusi darbību uz laiku, kas ir ilgāks par sešiem mēnešiem;
4) 
(izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu)
;
5) 
(izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu)
;
6) 
(izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu)
;
7) 
(izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu)
;
8) kredītiestāde neievēro šā likuma un citu kredītiestādes darbību regulējošu normatīvo aktu prasības, izņemot
ES regulas Nr. 
575/2013
 92.a un 92.b panta prasības;
9) kredītiestādes akcionāriem ar būtisku līdzdalību iestājies tiem piederošo akciju balsstiesību izmantošanas
aizliegums un tas ilgst vairāk nekā sešus mēnešus;
10) Finanšu un kapitāla tirgus komisija vai vienotā noregulējuma valde, kas izveidota kā Eiropas Savienības
aģentūra saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija regulas (ES) Nr. 
806/2014
, ar ko
izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību
noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza regulu
(ES) Nr. 
1093/2010
 (turpmāk — ES regula Nr. 
806/2014
) 42. pantu, pieņēmusi lēmumu neveikt kredītiestādei
noregulējuma darbību.
(1
1
) Kredītiestādes licence (atļauja) zaudē spēku, ja:
1) kredītiestāde ir saņēmusi atļauju sākt pašlikvidācijas procesu;
2) kredītiestāde ir saņēmusi atļauju tās reorganizācijai un tādēļ tai vairs nav nepieciešama licence (atļauja)
kredītiestādes darbībai;
3) tiesa ir pieņēmusi spriedumu, ar kuru pasludina kredītiestādi par maksātnespējīgu.
(2) Anulētā vai spēku zaudējusī kredītiestādes licence (atļauja) netiek atjaunota.
(3) Lēmuma par kredītiestādes licences (atļaujas) anulēšanu apstrīdēšana Administratīvajā pārskatīšanas padomē
vai pārsūdzēšana Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar ES regulu Nr.  
1024/2013
 neaptur lēmuma darbību, izņemot
ES regulas Nr.  
1024/2013
 24. pantā noteikto gadījumu.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
26.05.2005.
, 
23.12.2010.
,
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
, 
21.07.2017.
, 
01.11.2018.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
27.
1 
pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne vēlāk kā 30 dienu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums
izsniegt kredītiestādei vai ārvalsts kredītiestādes filiālei licenci (atļauju) kredītiestādes darbībai, paziņo par to Eiropas
Banku iestādei.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne vēlāk kā 30 dienu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums anulēt licenci
(atļauju) kredītiestādes darbībai vai licence (atļauja) zaudējusi spēku, paziņo par to Eiropas Banku iestādei.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Komisiju un Eiropas Banku iestādi par atteikumu Latvijas
Republikā reģistrētai kredītiestādei atvērt filiāli citā dalībvalstī, atteikumu citā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei
atvērt filiāli Latvijas Republikā un pasākumiem, ko Finanšu un kapitāla tirgus komisija veikusi saskaņā ar šā likuma
21
/
142
108.
1
 panta trešo un ceturto daļu.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne vēlāk kā 30 dienu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par:
1) licences (atļaujas) kredītiestādes darbībai izsniegšanu kredītiestādei, pār kuru kontroli tieši vai netieši īsteno
ārvalsts komersants, paziņo par to Eiropas Komisijai un pārējo dalībvalstu kredītiestāžu uzraudzības
institūcijām. Paziņojumā Eiropas Komisijai norāda kredītiestādes grupas struktūru;
2) būtiskas līdzdalības iegūšanu kredītiestādē, paziņo par to Eiropas Komisijai un pārējo dalībvalstu
kredītiestāžu uzraudzības institūcijām, ja šādas būtiskas līdzdalības ieguvējs ir ārvalsts komersants un,
iegūstot būtisku līdzdalību, kredītiestāde kļūst par ārvalsts komersanta meitas sabiedrību. Paziņojumā Eiropas
Komisijai norāda kredītiestādes grupas struktūru;
3) 
(izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu)
.
(4
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi par:
1) izmaiņām ārvalsts kredītiestādes filiālei izsniegtajā licencē (atļaujā) kredītiestādes darbībai;
2) ārvalsts kredītiestādes filiāles kopējo aktīvu un saistību apmēru;
3) tās ārvalsts kredītiestādes grupas nosaukumu, pie kuras pieder filiāle.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Komisiju par problēmām, ar kādām saskaras Latvijas
Republikā reģistrēta kredītiestāde, uzsākot vai veicot kredītiestādes darbību ārvalstī.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Komisiju un Eiropas Banku iestādi par normatīvajiem
aktiem, kuri reglamentē kredītiestāžu dibināšanu un darbību Latvijas Republikā.
(7) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konsolidētās uzraudzības institūcija, tā Eiropas Banku iestādei un
attiecīgajām dalībvalstu uzraudzības institūcijām sniedz informāciju par kredītiestādes konsolidācijas grupu attiecībā
uz šā likuma 14.panta pirmās daļas 2. un 3.punkta, 34.
1
 panta un 50.
9
 panta prasību ievērošanu, kā arī par
konsolidācijas grupas juridisko, pārvaldes un organizatorisko struktūru.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
22.02.2007.
, 
22.03.2012.
, 
16.05.2013.
,
24.04.2014.
, 
21.07.2017.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
III nodaļa 
Būtiska līdzdalība
28.pants.
 (1) Tiešu vai netiešu būtisku līdzdalību kredītiestādē drīkst iegūt persona vai vairākas uz vienošanās
pamata saskaņoti darbojošās personas (turpmāk šajā nodaļā — persona), kuras atbilst šā likuma 16.panta prasībām
un nodrošina 19.panta nosacījumu un 29.panta piektajā daļā noteikto kritēriju izpildi, turklāt šai personai jābūt
finansiāli stabilai, lai tā, ja nepieciešams, spētu veikt papildu ieguldījumu kredītiestādes kapitāla atjaunošanai,
nodrošinot kredītiestādes kapitāla atbilstību likuma prasībām un kredītiestāžu darbību regulējošo prasību izpildi.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pieprasīt informāciju par personām, kas pretendē uz būtisku
līdzdalību (būtisku līdzdalību faktiski ieguvušajām vai aizdomās par šādas līdzdalības iegūšanu turamajām
personām), to skaitā par juridisko (reģistrēto) personu īpašniekiem (patiesajiem labuma guvējiem) — fiziskajām
personām, lai izvērtētu šo personu atbilstību šā likuma 29.panta piektajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības identificēt uz būtisku līdzdalību pretendējošu (būtisku līdzdalību
faktiski ieguvušo vai aizdomās par šādas līdzdalības iegūšanu turamo) juridisko (reģistrēto) personu dibinātājus
(akcionārus) un īpašniekus (patiesos labumu guvējus), līdz ir iegūta informācija par īpašniekiem (patiesajiem labumu
guvējiem) — fiziskajām personām. Šo personu identificēšanai minētajām juridiskajām personām ir pienākums iesniegt
Finanšu un kapitāla tirgus komisijai tās pieprasīto informāciju, ja šī informācija nav pieejama publiskajos reģistros, no
kuriem Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga šādu informāciju saņemt.
(4) Ja personas, kuras tiek turētas aizdomās par būtiskas līdzdalības iegūšanu kredītiestādē, nesniedz vai
atsakās sniegt šā panta otrajā vai trešajā daļā minēto informāciju un kopā to dalība aptver 10 un vairāk procentus no
22
/
142
kredītiestādes pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju skaita, šie akcionāri nevar izmantot visu tiem piederošo akciju
balsstiesības. Finanšu un kapitāla tirgus komisija par šo faktu nekavējoties informē attiecīgos akcionārus un
kredītiestādi.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2009.
 un 
11.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā
14.07.2015.
)
29.pants.
 (1) Persona, kas vēlas iegūt būtisku līdzdalību kredītiestādē, par to iepriekš rakstveidā paziņo Finanšu
un kapitāla tirgus komisijai. Paziņojumā norāda iegūstamo līdzdalības apmēru procentos no kredītiestādes
pamatkapitāla vai balss
tiesīgo akciju skaita. Paziņojumam pievieno Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvajos
noteikumos paredzēto informāciju, kas nepieciešama, lai izvērtētu personas atbilstību šā panta piektajā daļā
noteiktajiem kritērijiem. Paziņojumam pievienojamās informācijas saraksts publicējams Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas tīmekļvietnē.
(2) Ja persona vēlas palielināt savu būtisko līdzdalību, sasniedzot vai pārsniedzot 20, 33 vai 50 procentus no
kredītiestādes pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju skaita, vai ja kredītiestāde kļūst par šīs personas meitas
sabiedrību, attiecīgā persona par to iepriekš rakstveidā paziņo Finanšu un kapitāla tirgus komisijai. Paziņojumā
norāda iegūstamo līdzdalības apmēru procentos no kredītiestādes pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju skaita.
Paziņojumam pievieno Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvajos noteikumos paredzēto informāciju, kas
nepieciešama, lai izvērtētu personas atbilstību šā panta piektajā daļā noteiktajiem kritērijiem. Paziņojumam
pievienojamās informācijas saraksts publicējams Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tīmekļvietnē.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija divu darbdienu laikā no dienas, kad saņemts šā panta pirmajā vai otrajā
daļā minētais paziņojums, vai divu darbdienu laikā pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pieprasītās papildu
informācijas saņemšanas rakstveidā informē personu par paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu un par
vērtēšanas perioda beigu datumu.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai šā panta piektajā daļā noteiktajā vērtēšanas periodā, bet ne vēlāk kā
vērtēšanas perioda 50. darbdienā ir tiesības pieprasīt papildu informāciju par šajā pantā minētajām personām, lai
izvērtētu šo personu atbilstību šā panta piektajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne vēlāk kā 60 darbdienu laikā no dienas, kad personai nosūtīta šā panta
trešajā daļā minētā informācija par paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu, izvērtē personas brīvā kapitāla
pietiekamību, finansiālo stabilitāti un plānotās līdzdalības iegūšanas finansiālo pamatotību, lai nodrošinātu tās
kredītiestādes noturīgu un rūpīgu pārvaldību, kurā plānots iegūt līdzdalību, kā arī personas iespējamo ietekmi uz
kredītiestādes vadību un darbību. Izvērtēšanas procesā Finanšu un kapitāla tirgus komisija ņem vērā arī šādus
kritērijus:
1) personas nevainojama reputācija un atbilstība kredītiestādes dibinātājiem noteiktajām prasībām;
2) padomes un valdes, kura plānotās līdzdalības iegūšanas rezultātā vadīs kredītiestādes darbību, zināšanu un
profesionālās pieredzes atbilstība šā likuma prasībām un nevainojama reputācija;
3) personas finanšu stabilitāte, it īpaši saistībā ar veiktās vai plānotās saimnieciskās darbības veidu
kredītiestādē, kurā plānots iegūt līdzdalību;
4) vai kredītiestāde spēs pildīt šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktās regulējošās prasības un vai
tās uzņēmumu grupas struktūra, kuras sastāvā tā iekļausies, neierobežo Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
iespējas veikt tai likumā noteiktās uzraudzības funkcijas, nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu starp
kredītiestāžu uzraudzības institūcijām un noteikt kredītiestāžu uzraudzības institūciju uzraudzības pilnvaru
sadalījumu;
5) vai nepastāv pamatotas šaubas, ka saistībā ar plānoto līdzdalības iegūšanu ir veikta nelikumīgi iegūtu
līdzekļu legalizēšana un terorisma un proliferācijas finansēšana vai mēģināts veikt šādas darbības vai ka
plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku.
(5
1
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā panta sesto un 6.
1
 daļu ir pārtraukusi vērtēšanas
periodu, šo pārtraukuma laiku vērtēšanas periodā neieskaita.
(6) Pieprasot šā panta ceturtajā daļā minēto papildu informāciju, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības
vienu reizi pārtraukt vērtēšanas periodu līdz dienai, kad šī informācija tiek saņemta, bet ne ilgāk kā uz 20 darbdienām.
Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pagarināt minēto vērtēšanas perioda pārtraukumu līdz 30 darbdienām,
ja persona, kura vēlas iegūt, ir ieguvusi, vēlas palielināt vai ir palielinājusi savu būtisko līdzdalību kredītiestādē, nav
pakļauta kredītiestāžu, apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību, ieguldījumu pārvaldes sabiedrību
23
/
142
vai ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības uzraudzībai vai šīs personas mītnes (reģistrācijas) vieta ir ārvalstī.
(6
1
) Ja personu, kura vēlas iegūt būtisku līdzdalību, vienlaikus citā dalībvalstī izvērtē atbilstoši šā likuma 33.
3
pantam līdzīgiem noteikumiem attiecībā uz atļaujas piešķiršanu, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības
pārtraukt vērtēšanas periodu līdz dienai, kad attiecīgā institūcija, kas veic konsolidēto uzraudzību, pabeidz
izvērtēšanu.
(7) Saskaņā ar ES regulā Nr. 
1024/2013
 minēto kārtību, ievērojot šā panta piektajā daļā noteikto termiņu, lēmumu,
ar kuru personai aizliedz iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību kredītiestādē, pieņem Eiropas Centrālā banka, ja:
1) persona neatbilst šā panta piektajā daļā noteiktajiem kritērijiem;
2) persona nesniedz vai atsakās sniegt Finanšu un kapitāla tirgus komisijai vai Eiropas Centrālajai bankai šajā
likumā noteikto informāciju vai Finanšu un kapitāla tirgus komisijas vai Eiropas Centrālās bankas pieprasīto
papildu informāciju;
3) no personas neatkarīgu apstākļu dēļ tai nav iespējams sniegt šajā likumā noteikto informāciju vai Finanšu
un kapitāla tirgus komisijas vai Eiropas Centrālās bankas pieprasīto papildu informāciju.
(8) Saskaņā ar ES regulā Nr. 
1024/2013
 minēto kārtību Eiropas Centrālā banka divu darbdienu laikā, nepārsniedzot
šā panta piektajā daļā noteikto vērtēšanas periodu, pēc šā panta septītajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas nosūta
to personai, kurai aizliedz iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību kredītiestādē.
(9) Ja saskaņā ar ES regulā Nr. 
1024/2013
 minēto kārtību Eiropas Centrālā banka šā panta piektajā daļā minētajā
termiņā nenosūta personai lēmumu, ar kuru aizliedz šai personai iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību kredītiestādē,
uzskatāms, ka tā piekrīt personas būtiskas līdzdalības iegūšanai vai palielināšanai kredītiestādē.
(10) Šā panta septītās daļas 3.punkta noteikumi nav attiecināmi uz juridisko (reģistrēto) personu, ja tās akcijas
tiek kotētas kādā dalībvalsts regulētajā tirgū vai citā regulētajā tirgū, kura organizētājs ir Starptautiskās Fondu biržu
federācijas pilntiesīgs loceklis, un šī juridiskā (reģistrētā) persona Finanšu un kapitāla tirgus komisijai sniedz ziņas
par saviem akcionāriem, kuriem tajā ir būtiska līdzdalība.
(11) Ja persona ir saņēmusi piekrišanu būtiskas līdzdalības iegūšanai vai palielināšanai kredītiestādē, šī persona
savu būtisko līdzdalību kredītiestādē iegūst vai palielina ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no dienas, kad nosūtīta šā
panta trešajā daļā minētā informācija par paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu. Ja līdz minētā termiņa
beigām persona nav ieguvusi vai palielinājusi būtisku līdzdalību kredītiestādē, piekrišana tās būtiskas līdzdalības
iegūšanai vai palielināšanai kredītiestādē zaudē spēku. Pēc personas motivēta rakstveida lūguma Finanšu un kapitāla
tirgus komisija var lemt par minētā termiņa pagarināšanu.
(12) Šā panta septītajā daļā minētā lēmuma apstrīdēšana Administratīvajā pārskatīšanas padomē vai lēmuma
pārsūdzēšana Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar ES regulu Nr. 
1024/2013
 neaptur lēmuma darbību, izņemot ES
regulas Nr. 
1024/2013
 24.pantā noteikto gadījumu.
(
26.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
, 
13.06.2019.
 un 
29.04.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
30.pants. 
(Izslēgts ar 
21.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
30.
1 
pants.
 Izvērtējot šā likuma 29.panta pirmajā un otrajā daļā minētos paziņojumus, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija konsultējas ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijām, ja būtiskas līdzdalības ieguvējs ir attiecīgajā
dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošinātājs, ieguldījumu pārvaldes sabiedrība,
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes,
apdrošināšanas sabiedrības, pārapdrošinātāja, ieguldījumu pārvaldes sabiedrības, alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldnieka vai ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrība vai persona, kas kontrolē dalībvalstī reģistrētu
kredītiestādi, apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošinātāju, ieguldījumu pārvaldes sabiedrību, alternatīvo ieguldījumu
fondu pārvaldnieku vai ieguldījumu brokeru sabiedrību, un ja, attiecīgajai personai iegūstot vai palielinot būtisku
līdzdalību, kredītiestāde kļūst par šīs personas meitas sabiedrību vai nonāk tās kontrolē.
(
26.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2013.
)
31.pants.
 (1) Ja persona vēlas izbeigt savu būtisko līdzdalību kredītiestādē, tā par šādu lēmumu iepriekš
rakstveidā paziņo Finanšu un kapitāla tirgus komisijai. Paziņojumā norāda personai paliekošo kredītiestādes
24
/
142
pamatkapitāla daļu vai balsstiesīgo akciju skaitu procentos. Ja persona vēlas samazināt savu būtisko līdzdalību zem
20, 33 vai 50 procentiem no kredītiestādes pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju skaita vai kredītiestāde pārstāj būt
šīs personas meitas sabiedrība, tā par šādu lēmumu iepriekš rakstveidā paziņo Finanšu un kapitāla tirgus komisijai.
(2) Personai, kas saņēmusi atļauju būtiskas līdzdalības iegūšanai kredītiestādē, ir pienākums 10 dienu laikā pēc
darījuma noslēgšanas iesniegt rakstveida paziņojumu Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, ja persona tai piederošās
kredītiestādes akcijas izmanto kā nodrošinājumu savu vai citas personas saistību izpildei. Paziņojumā norāda
personu, kuras saistības tiek nodrošinātas, saistību veidu, apmēru, termiņu un sniedz īsu darījuma aprakstu pēc
būtības, kā arī sniedz informāciju par to, kā šā darījuma noslēgšana ierobežos personas rīcību ar tai piederošajām
nodrošinājumā izmantotajām akciju balsstiesībām.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
21.07.2017
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.08.2017.
)
32.pants.
 (1) Kredītiestāde nekavējoties, tiklīdz par to uzzinājusi, rakstveidā paziņo Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai par ikvienas personas būtiskas līdzdalības iegūšanu, palielināšanu vai samazināšanu. Paziņojumā norāda
attiecīgās personas līdzdalības apmēru procentos no kredītiestādes pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju skaita vai
informāciju par būtiskās līdzdalības izbeigšanu.
(2) 
(Izslēgta ar 
26.02.2009
. likumu.)
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
26.02.2009
. likumu, kas
stājas spēkā 
25.03.2009.
)
33.pants.
 (1) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(2) Akcionāram nav tiesību izmantot visu tam piederošo akciju balsstiesības kredītiestādē, un akcionāru sapulces
lēmumi, kas pieņemti, izmantojot šo akciju balsstiesības, nav spēkā no to pieņemšanas brīža, un uz to pamata
nedrīkst prasīt, lai tiktu izdarīti ieraksti komercreģistrā un citos publiskos reģistros, ja:
1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija šajā likumā minētajos gadījumos ir aizliegusi personai izmantot tai
piederošo akciju balsstiesības;
2) persona ir ieguvusi vai palielinājusi būtisko līdzdalību kredītiestādē pirms šā likuma 29.panta pirmajā vai
otrajā daļā minētā paziņojuma iesniegšanas Finanšu un kapitāla tirgus komisijai;
3) persona ir ieguvusi vai palielinājusi būtisko līdzdalību kredītiestādē šā likuma 29.panta pirmajā vai otrajā
daļā minētā paziņojuma izskatīšanas laikā.
(3) Ja kredītiestādes akcionāram ir aizliegts izmantot tam piederošo akciju balsstiesības kredītiestādē, kopējo
lemttiesīgo akciju skaitu aprēķina, no visām balsstiesīgajām akcijām atņemot tās akcijas, kuru balsstiesību
izmantošana ir aizliegta. Šā likuma noteikumi par būtisku līdzdalību nav attiecināmi uz kredītiestādes akcionāru,
kuram būtiska līdzdalība kredītiestādē rodas citam akcionāram piemērotā balsstiesību aizlieguma dēļ.
(4) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
33.
1 
pants.
 (1) Nosakot personas netiešā ceļā iegūtās līdzdalības apmēru kredītiestādē, ņem vērā šādas personas
(turpmāk — konkrētā persona) iegūtās balsstiesības kredītiestādē:
1) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot trešā persona, ar kuru konkrētā persona ir noslēgusi vienošanos,
uzliekot par pienākumu saskaņot balsstiesību izmantošanas un rīcības politiku ilgtermiņā attiecībā uz konkrētā
emitenta pārvaldi;
2) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot trešā persona saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar konkrēto
personu un paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu;
3) balsstiesības, kuras izriet no akcijām, ko konkrētā persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja tā var izmantot
balsstiesības un ir paudusi savu nodomu tās izmantot;
4) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot konkrētā persona neierobežotā laikposmā;
25
/
142
5) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot konkrētās personas kontrolētā komercsabiedrība vai kuras šāda
komercsabiedrība var izmantot saskaņā ar šīs daļas 1., 2., 3. un 4.punkta noteikumiem;
6) balsstiesības, kuras izriet no akcijām, kas nodotas turējumā konkrētajai personai, un kuras tā var izmantot
pēc saviem ieskatiem, ja nav saņemti īpaši norādījumi;
7) balsstiesības, kuras izriet no trešās personas vārdā un konkrētās personas labā turētām akcijām;
8) balsstiesības, kuras konkrētā persona var realizēt kā pilnvarnieks, kad tā ir tiesīga izmantot balsstiesības
pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus;
9) balsstiesības, kas izriet no jebkurā citā netiešā veidā konkrētās personas iegūtajām akcijām.
(2) Persona, kura vēlas iegūt, ir ieguvusi, vēlas palielināt vai ir palielinājusi netiešā ceļā būtisko līdzdalību
kredītiestādē, pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pieprasījuma iesniedz tai informāciju, kas ļauj pārliecināties
par personas atbilstību šā likuma II un III nodaļas prasībām.
(3) Būtiskas līdzdalības apmēra noteikšanai neņem vērā no kredītiestādes turējumā esošajām akcijām izrietošās
balsstiesības, kuras kredītiestāde ieguvusi, izpērkot šīs akcijas sākotnējās izvietošanas laikā vai garantējot
sākotnējās izvietošanas laikā neizvietoto akciju izpirkšanu, ja kredītiestāde neizmanto no šīm akcijām izrietošās
balsstiesības un atsavina vai dzēš šīs akcijas viena gada laikā no iegādes dienas.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004.
, 
22.02.2007.
 un 
21.07.2017
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.08.2017.
)
33.
2 
pants. 
(Izslēgts ar 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
III
1
 nodaļa
Atļauja pārvaldītājsabiedrībai un licence (atļauja) ārvalsts grupā ietilpstošai
kredītiestādei
(Nodaļa 
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
33.
3
 pants.
 (1) Dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība un dalībvalsts mātes jaukta finanšu
pārvaldītājsabiedrība, Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība un Eiropas Savienības mātes jaukta
finanšu pārvaldītājsabiedrība, finanšu pārvaldītājsabiedrība un jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība (turpmāk šajā
pantā — pārvaldītājsabiedrība) iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, kura veic konsolidēto uzraudzību,
pieteikumu un šādu informāciju:
1) ziņas par tās grupas, kurā ietilpst pārvaldītājsabiedrība, organizatorisko struktūru, norādot grupas meitas
sabiedrības, mātes sabiedrības un katras grupā ietilpstošās sabiedrības atrašanās vietu un darbības veidu;
2) ziņas par vismaz diviem pārvaldītājsabiedrības valdes locekļiem un to atbilstību šā likuma 24. un 25. panta
prasībām;
3) informāciju par pārvaldītājsabiedrības akcionāru vai dalībnieku, kuriem ir būtiska līdzdalība
pārvaldītājsabiedrībā, atbilstību šā likuma 16. pantā dibinātājam izvirzītajām prasībām, kā arī 29. panta
prasībām;
4) informāciju par iekšējās kontroles sistēmas izveidi — vismaz par atbildības, funkciju un kompetences
sadalījumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu grupā, interešu konfliktu novēršanu grupā un iekšējo procedūru un
politiku piemērošanu grupas pārvaldībā.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija atļauj pārvaldītājsabiedrībai būt par
kredītiestādes mātes sabiedrību, ja:
1) iekšējās kontroles sistēma grupā atbilst nolūkam konsolidēti vai subkonsolidēti nodrošināt atbilstību
prasībām, kas noteiktas šajā likumā un ES regulā Nr. 
575/2013
;
2) tās grupas, kurā ietilpst pārvaldītājsabiedrība, organizatoriskā struktūra neierobežo Finanšu un kapitāla 
26
/
142
tirgus komisijas kā konsolidētās uzraudzības institūcijas iespējas efektīvi uzraudzīt meitas sabiedrības un
mātes sabiedrības attiecībā uz individuālām, konsolidētām vai subkonsolidētām saistībām;
3) ir nodrošināta vismaz divu pārvaldītājsabiedrības valdes locekļu un pārvaldītājsabiedrības akcionāru vai
dalībnieku, kuriem ir būtiska līdzdalība pārvaldītājsabiedrībā, atbilstība šā likuma 24. un 25. panta prasībām un
16. pantā dibinātājam izvirzītajām prasībām, kā arī 29. panta prasībām.
(3) Pārvaldītājsabiedrībai nav nepieciešama šā panta otrajā daļā minētā atļauja, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
1) pārvaldītājsabiedrības pamatdarbība ir līdzdalības iegūšana meitas sabiedrībās;
2) pārvaldītājsabiedrība nav noregulējuma vienība Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības
atjaunošanas un noregulējuma likuma izpratnē;
3) kredītiestāde, kas ir meitas sabiedrība, ir tiesīga konsolidēti nodrošināt grupas atbilstību prudenciālajām
prasībām, un tai ir visi nepieciešamie resursi, lai to nodrošinātu;
4) pārvaldītājsabiedrība neiesaistās tādu ar pārvaldību, darbību vai finansēm saistītu lēmumu pieņemšanā, kas
ietekmē grupu vai tās meitas sabiedrību, kura ir kredītiestāde, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai finanšu
iestāde;
5) nav šķēršļu efektīvai grupas konsolidētajai uzraudzībai.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija var pieprasīt papildu informāciju,
kas nepieciešama šā panta otrajā un trešajā daļā minētā izvērtējuma veikšanai.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija lēmumu par šā panta otrajā daļā
minēto atļauju vai trešajā daļā minētā izņēmuma piemērošanu pieņem četru mēnešu laikā no dienas, kad ir saņemta
pilnīga informācija lēmuma pieņemšanai, bet ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no pieteikuma un pilnīgas informācijas
iesniegšanas dienas.
(6) Ja pārvaldītājsabiedrība ir reģistrēta citā dalībvalstī, Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās
uzraudzības institūcija pirms lēmuma pieņemšanas sadarbojas ar dalībvalsts uzraudzības institūciju un sniedz tai
savu novērtējumu par pārvaldītājsabiedrības atbilstību šā panta otrās un trešās daļas nosacījumiem. Finanšu un
kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija, kopīgi apspriežoties un saskaņojot viedokļus ar
dalībvalsts uzraudzības institūciju un koordinatoru Finanšu konglomerātu likuma izpratnē, divu mēnešu laikā no
novērtējuma sagatavošanas dienas pieņem lēmumu par atļaujas sniegšanu pārvaldītājsabiedrībai būt par
kredītiestādes mātes sabiedrību vai par izņēmuma piemērošanu saskaņā ar šā panta trešo daļu. Ja minētais lēmums
netiek pieņemts, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai kā konsolidētās uzraudzības institūcijai, lai izšķirtu
domstarpības, ir tiesības vērsties domstarpību izšķiršanai attiecīgajā Eiropas Uzraudzības iestādē saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra regulu (ES) Nr. 
1093/2010
, ar ko izveido Eiropas
Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza lēmumu Nr. 
716/2009/EK
 un atceļ Komisijas lēmumu 
2009/78/EK
(turpmāk — ES regula Nr. 
1093/2010
).
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu 106. punktu)
33.
4
 pants.
 (1) Kredītiestāde, kas ietilpst ārvalsts grupā, kuras aktīvu kopējā vērtība Eiropas Savienībā ir vismaz
40 miljardi 
euro
, var saņemt licenci (atļauju), veikt reģistrāciju komercreģistrā un darboties Latvijas Republikā tikai tad,
ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) kredītiestāde ir vienīgā ārvalsts grupas kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība Eiropas Savienībā;
2) kredītiestādei ir reģistrēta mātes sabiedrība Eiropas Savienībā;
3) kredītiestāde ir mātes sabiedrība Eiropas Savienībā reģistrētai kredītiestādei vai ieguldījumu brokeru
sabiedrībai.
(2) Ārvalsts grupas aktīvu kopējo vērtību Eiropas Savienībā veido šāda summa:
1) katras ārvalsts grupas kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības aktīvu vērtības kopsumma Eiropas
Savienībā, pamatojoties uz konsolidēto finanšu pārskatu datiem vai, ja nav pieejami konsolidēti dati, —
pamatojoties uz individuālo finanšu pārskatu datiem;
27
/
142
2) katras tādas ārvalsts grupas filiāles, kura ir saņēmusi atļauju darboties Eiropas Savienībā kā kredītiestāde
vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, aktīvu vērtības kopsumma.
(3) Ja kredītiestāde ietilpst ārvalsts grupā un šajā grupā ietilpst arī dalībvalsts kredītiestāde vai ieguldījumu
brokeru sabiedrība, tad ārvalsts grupai ir pienākums veidot vienu mātes sabiedrību Eiropas Savienībā. Finanšu un
kapitāla tirgus komisija var atļaut veidot otru mātes sabiedrību Eiropas Savienībā, ja tā veic kredītiestādes
konsolidēto uzraudzību atbilstoši šā likuma 112.
2
 pantam un ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:
1) vienas mātes sabiedrības izveide Eiropas Savienībā nenodrošinātu prasību nodalīt darbības, kā to paredz
tās ārvalsts noteikumi vai uzraudzības institūcija, kurā atrodas galvenā ārvalsts grupas mātes uzņēmuma
vadība;
2) vienas mātes sabiedrības izveide Eiropas Savienībā mazinātu uzraudzības efektivitāti salīdzinājumā ar
gadījumu, kad ir divas mātes sabiedrības Eiropas Savienībā.
(4) Šā panta trešajā daļā minētajā gadījumā kredītiestādes mātes sabiedrība var būt dalībvalstī reģistrēta
kredītiestāde vai pārvaldītājsabiedrība, kurai piešķirta atļauja atbilstoši šā likuma 33.
3
 panta otrajai daļai.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija sniedz Eiropas Banku iestādei šādu informāciju attiecībā uz ārvalsts grupu,
kas darbojas Latvijas Republikas teritorijā:
1) par kredītiestādi un ieguldījumu brokeru sabiedrību, kura pieder pie kādas ārvalsts grupas, — nosaukumu un
kopējo aktīvu vērtību;
2) par filiāli, kura Latvijas Republikā darbojas kā kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, —
nosaukumu, kopējo aktīvu vērtību un darbības veidu;
3) par kredītiestādi un ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrību, kura reģistrēta Latvijas Republikā, —
nosaukumu un tās ārvalsts grupas nosaukumu, pie kuras tā pieder.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu 105. punktu)
IV nodaļa 
Kredītiestāžu darbību regulējošās prasības un kapitāla rezerves
(Nodaļas nosaukums 
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
34.pants. 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
34.
1
 pants.
 (1) Kredītiestāde nodrošina tās darbības raksturam, apjomam un sarežģītībai piemērotas
visaptverošas un efektīvas iekšējās kontroles sistēmas izveidi un darbību. Iekšējās kontroles sistēma ietver šādus
pamatelementus:
1) kredītiestādes lielumam un darbības riskiem atbilstošu organizatorisko struktūru, kurā attiecībā uz darījumu
veikšanu un kontroli starp kredītiestādes struktūrvienībām un atbildīgajiem darbiniekiem ir skaidri noteikts,
nepārprotams un sistemātisks pienākumu, pilnvaru un atbildības sadalījums;
2) kredītiestādes darbībai piemītošo un varbūtējo risku identificēšanas, pārvaldīšanas, uzraudzības un
ziņošanas sistēmu;
3) iekšējās kontroles procedūras;
4) atalgojuma sistēmu, tai skaitā dzimumneitrālu atalgojuma politiku.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka prasības kredītiestādes iekšējās kontroles sistēmas izveidei.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010.
, 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
19.05.2021.
)
28
/
142
34.
2
 pants.
 (1) Kredītiestāde izstrādā un īsteno piesardzīgu stratēģiju, politikas un procedūras, kas ļauj pārvaldīt,
tai skaitā laikus identificēt, novērtēt, analizēt un uzraudzīt kredītrisku un darījuma partnera kredītrisku, koncentrācijas
risku, vērtspapīrošanas risku, tirgus risku, operacionālo risku, tai skaitā modeļa risku, riskus, kas rodas
ārpakalpojuma saņemšanas dēļ, un notikumus ar zemu iestāšanās varbūtību, bet būtisku ietekmi, procentu likmju
risku netirdzniecības portfelī, kredītriska starpības risku netirdzniecības portfelī, atlikušo risku, likviditātes risku,
pārmērīgas sviras risku un citus kredītiestādei būtiskus riskus.
(2) Kredītiestādes stratēģija, politikas, procedūras un sistēmas atbilst tās darbības sarežģītībai un apjomam, kā
arī kredītiestādes padomes noteiktajam pieļaujamam risku līmenim un tiek izstrādātas, ņemot vērā kredītiestādes
sistēmisko nozīmīgumu katrā dalībvalstī, kurā tā darbojas.
(3) Kredītiestāde izstrādā rīcības plānus ārkārtas situācijām, likviditātes atjaunošanai un darbības nepārtrauktības
nodrošināšanai, kā arī nosaka to īstenošanai nepieciešamos pasākumus.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka prasības attiecībā uz kredītiestādes risku pārvaldīšanu un rīcības
plāniem ārkārtas situācijām, likviditātes atjaunošanai un darbības nepārtrauktības nodrošināšanai.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
Grozījumu pirmajā daļā par tās izteikšanu jaunā redakcijā attiecībā uz kredītriska starpības risku netirdzniecības
portfelī piemēro, sākot ar 28.06.2021. Sk. Pārejas noteikumu 104. punktu)
34.
3
 pants.
 (1) Kredītiestāde tās amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē
kredītiestādes riska profilu, nodrošina tādu atalgojuma politiku un praksi, kas atbilst piesardzīgai un efektīvai risku
pārvaldīšanai un veicina to, bet neveicina risku uzņemšanos virs kredītiestādes noteiktā pieļaujamā risku
uzņemšanās līmeņa.
(2) Kredītiestāde tās amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē kredītiestādes
riska profilu, nedrīkst noteikt atalgojuma mainīgo daļu tik lielā apmērā, ka tā pārsniegtu attiecīgajai amatpersonai vai
darbiniekam pārskata gadā noteikto atalgojuma nemainīgo daļu, izņemot gadījumus, kad tiek ievēroti šā panta trešajā,
ceturtajā, piektajā un sestajā daļā minētie nosacījumi.
(3) Kredītiestādes akcionāru sapulce ar atsevišķu lēmumu tām amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā
darbība būtiski ietekmē kredītiestādes riska profilu, var noteikt atalgojuma mainīgo daļu tādā apmērā, kas pārsniedz
— bet ne vairāk kā divas reizes — attiecīgajai amatpersonai vai darbiniekam pārskata gadā noteikto atalgojuma
nemainīgo daļu.
(4) Kredītiestādes akcionāru sapulce attiecībā uz amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā darbība
būtiski ietekmē kredītiestādes riska profilu, lēmumu par atalgojuma mainīgās daļas apmēru, kas pārsniedz konkrētai
amatpersonai vai darbiniekam pārskata gadā noteikto atalgojuma nemainīgo daļu, pieņem, pamatojoties uz
kredītiestādes sagatavoto lēmuma projektu, kurā ietverts šādas atalgojuma mainīgās daļas noteikšanas pamatojums,
norādīts attiecīgo amatpersonu vai darbinieku skaits, ieņemamie amati un veicamās funkcijas, kā arī novērtēta
lēmuma ietekme uz kredītiestādes spēju uzturēt tās stabilai darbībai nepieciešamo pašu kapitāla apmēru. Lēmumu
pieņem ar vismaz 66 procentu balsstiesīgo akciju vairākumu, ievērojot nosacījumu, ka kredītiestādes akcionāru
sapulcē pārstāvēti vismaz 50 procenti balsstiesīgo akciju, vai ar vismaz 75 procentu balsstiesīgo akciju vairākumu,
ievērojot nosacījumu, ka kredītiestādes akcionāru sapulcē pārstāvēti mazāk nekā 50 procenti balsstiesīgo akciju, ja
saskaņā ar normatīvo aktu prasībām vai kredītiestādes statūtu noteikumiem šāda akcionāru sapulce ir lemttiesīga.
Kredītiestādes amatpersona vai darbinieks, kas vienlaikus ir balsstiesīgo akciju turētājs, nepiedalās tāda
kredītiestādes akcionāru sapulces lēmuma pieņemšanā, kas attiecas uz viņa atalgojuma noteikšanu.
(5) Kredītiestāde nekavējoties, bet ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc saskaņā ar šā panta ceturtās daļas
prasībām sagatavotā lēmuma projekta iesniegšanas akcionāriem elektroniski iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai šo lēmuma projektu un pierādījumus tam, ka attiecīgajām amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā
darbība būtiski ietekmē kredītiestādes riska profilu, atalgojuma mainīgās daļas noteikšana tādā apmērā, kas
pārsniedz pārskata gadā noteikto atalgojuma nemainīgo daļu, neierobežo kredītiestādes spēju turpmāk ievērot šā
likuma un ES regulas Nr. 
575/2013
 prasības, īpaši pašu kapitāla prasības.
(6) Kredītiestāde nekavējoties, bet ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc šā panta trešajā daļā minētā akcionāru
sapulces lēmuma pieņemšanas to elektroniski iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai.
(7) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka prasības atalgojuma politikai un praksei, tostarp tām kredītiestādes
amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē kredītiestādes riska profilu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
29
/
142
34.
4
 pants. 
(Izslēgts ar 
11.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
34.
5
 pants.
 (1) Lai nodrošinātu kredītiestādes reputāciju, novērstu kredītiestādes iesaistīšanu nelikumīgās
darbībās, identificētu un novērstu citus kredītiestādei būtiskus riskus, kā arī sargātu klienta personas, kontu,
noguldījumu un darījumu noslēpumu, kredītiestāde nosaka papildu prasības pretendentiem uz darbu kredītiestādē un
darbiniekiem, kuri ir tieši iesaistīti finanšu pakalpojumu sniegšanā vai kredītriska pārvaldībā vai ietekmē
kredītiestādes riska profilu un nav minēti šā likuma 24. panta pirmajā daļā.
(2) Lai noskaidrotu pretendenta piemērotību (atbilstību) darbam kredītiestādē vai kredītiestādes darbinieka
piemērotību (atbilstību) veicamajiem darba pienākumiem vai amatam, kredītiestādē īpaši tam pilnvarota persona veic
pārbaudi, apstrādājot pretendenta vai darbinieka sniegto informāciju un saskaņā ar šo likumu vai citiem normatīvajiem
aktiem kredītiestādes iegūto informāciju par pretendentu vai darbinieku nolūkā sasniegt šā panta pirmajā daļā minētos
mērķus.
(3) Ja darba pienākumi kredītiestādē ir tieši saistīti ar finanšu pakalpojumu sniegšanu vai kredītriska pārvaldību vai
ietekmē kredītiestādes riska profilu, kredītiestāde nedrīkst nodarbināt šādu pienākumu veikšanai personu, kura atbilst
vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:
1) persona ir sodīta par tīša nozieguma izdarīšanu pret valsti, īpašumu vai pārvaldības kārtību vai par tīša
nozieguma izdarīšanu tautsaimniecībā vai valsts institūciju dienestā, vai par tāda nozieguma izdarīšanu, kas saistīts
ar terorismu, un sodāmība par to nav noņemta vai dzēsta;
2) Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā paredzētā
uzraudzības un kontroles institūcija vai Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumā paredzētā
kompetentā institūcija personai piemērojusi sankciju un savā tīmekļvietnē publiskojusi informāciju par sankciju
(izņemot brīdinājumu) par starptautisko vai nacionālo sankciju vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma
un proliferācijas finansēšanas novēršanu reglamentējošu normatīvo aktu pārkāpšanu un no sankcijas piemērošanas
dienas nav pagājis vismaz viens gads;
3) personai pasludināts fiziskās personas maksātnespējas process un no tā izbeigšanas dienas nav pagājis
vismaz viens gads.
(4) Kredītiestāde nosaka darba pienākumus vai amatus, attiecībā uz kuriem piemērojama šā panta pirmā un trešā
daļa.
(5) Šā panta trešās daļas 1. punkta nosacījuma ievērošanai kredītiestāde saņem un apstrādā personas datus no
Sodu reģistra.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.06.2019.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
35.pants. 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
35.
1
 pants. 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
35.
2
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījums par panta izslēgšanu stājas
spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 39.punktu)
35.
3
 pants.
 (1) Kredītiestāde nodrošina, ka tās pirmā līmeņa pamata kapitāls ir pietiekams, lai segtu kapitāla
saglabāšanas rezervi 2,5 procentu apmērā no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar ES regulas
Nr. 
575/2013
 92.panta 3.punktu. Kredītiestāde ievēro prasību nodrošināt kapitāla saglabāšanas rezervi individuāli un
konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II sadaļu.
(2) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(3) Kredītiestāde, kura nenodrošina kapitāla saglabāšanas rezervi saskaņā ar šā panta pirmās un otrās daļas
prasībām, ievēro šā likuma 35.
27
 panta pirmajā un trešajā daļā noteiktos sadales ierobežojumus.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
30
/
142
35.
4
 pants.
 (1) Kredītiestāde nodrošina, ka tās pirmā līmeņa pamata kapitāls ir pietiekams, lai segtu kredītiestādei
specifisko pretciklisko kapitāla rezervi, kas tiek noteikta kā saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92.panta 3.punktu
aprēķinātās kopējās riska darījumu vērtības reizinājums ar kredītiestādei specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves
normu.
(2) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(3) Kredītiestāde, kura nenodrošina pretciklisko kapitāla rezervi saskaņā ar šā panta pirmās un otrās daļas
prasībām, ievēro šā likuma 35.
27
 panta pirmajā un trešajā daļā noteiktos sadales ierobežojumus.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
5
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija reizi ceturksnī novērtē cikliskā sistēmiskā riska intensitāti un,
ja nepieciešams, nosaka vai koriģē noteikto pretcikliskās kapitāla rezerves normu, kas attiecināma uz riska
darījumiem, kuri noslēgti ar Latvijas Republikas rezidentiem. Pretcikliskās kapitāla rezerves normu Finanšu un
kapitāla tirgus komisija nosaka, ņemot vērā:
1) attiecīgajam ceturksnim aprēķināto pretcikliskās kapitāla rezerves orientieri;
2) mainīgos lielumus, kurus tā uzskata par būtiskiem cikliskā sistēmiskā riska novērtēšanai;
3) spēkā esošās Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas rekomendācijas par pretcikliskās kapitāla rezerves normas
noteikšanu.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija reizi ceturksnī aprēķina pretcikliskās kapitāla rezerves orientieri, ko izmanto
kā pamatojumu, nosakot pretcikliskās kapitāla rezerves normu saskaņā ar šā panta pirmo daļu. Pretcikliskās kapitāla
rezerves orientieris jēgpilni atspoguļo pašreizējo kreditēšanas cikla posmu Latvijas Republikā, riskus, ko rada
pārmērīgi strauja Latvijas Republikas tautsaimniecības kreditēšana, kā arī Latvijas Republikas tautsaimniecības
specifiskās iezīmes. Pretcikliskās kapitāla rezerves orientiera aprēķina pamatā ir Latvijas Republikas rezidentiem
izsniegto aizdevumu un iekšzemes kopprodukta attiecības novirze no tās ilgtermiņa tendences, kas aprēķināta,
ņemot vērā:
1) izsniegto aizdevumu apmēra pieauguma rādītāju un it sevišķi rādītāju, kas atspoguļo izsniegto aizdevumu
apmēra un iekšzemes kopprodukta attiecības izmaiņas;
2) spēkā esošās Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas vadlīnijas un rekomendācijas par pretcikliskās kapitāla
rezerves orientiera aprēķinu un to, kā mērāma un aprēķināma izsniegto aizdevumu apmēra un iekšzemes
kopprodukta attiecības novirze no tās ilgtermiņa tendences.
(3) Pretcikliskās kapitāla rezerves normu, kura ir izteikta kā procentuāla daļa no kopējās ar Latvijas Republikas
rezidentiem noslēgto riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, nosaka 0 līdz 2,5
procentu apmērā, ar intervālu 0,25 procentu apmērā vai intervālos, kas dalās bez atlikuma ar 0,25 procentiem.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var noteikt pretcikliskās kapitāla rezerves normu, kas pārsniedz 2,5
procentus, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā šā panta pirmajā daļā minētos rādītājus un kritērijus. Šāda paaugstināta
pretcikliskās kapitāla rezerves norma tiek iekļauta kredītiestādei specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves normas
aprēķinā.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, pirmo reizi nosakot tādu pretcikliskās kapitāla rezerves normu, kas ir
lielāka par nulli, vai paaugstinot spēkā esošo pretcikliskās kapitāla rezerves normu, nosaka datumu, no kura
kredītiestāde šo pretcikliskās kapitāla rezerves normu piemēro, aprēķinot kredītiestādei specifiskās pretcikliskās
kapitāla rezerves normu. Šis datums ir tās dienas datums, kura seko pēc 12 mēnešiem no dienas, kad saskaņā ar šā
panta septīto daļu publicēts paziņojums par tādas pretcikliskās kapitāla rezerves normas noteikšanu, kas ir lielāka par
nulli, vai paziņojums par spēkā esošās pretcikliskās kapitāla rezerves normas paaugstināšanu. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija ārkārtas gadījumos var noteikt agrāku datumu nekā dienu pēc 12 mēnešiem no dienas, kad publicēts
paziņojums par tādas pretcikliskās kapitāla rezerves normas noteikšanu, kas ir lielāka par nulli, vai paziņojums par
spēkā esošās pretcikliskās kapitāla rezerves normas paaugstināšanu.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, pazeminot pretcikliskās kapitāla rezerves normu, neatkarīgi no tā, vai
pretcikliskās kapitāla rezerves norma tiek samazināta līdz nullei, nosaka aptuvenu laikposmu, kurā nav paredzēta
pretcikliskās kapitāla rezerves normas paaugstināšana. Finanšu un kapitāla tirgus komisija var mainīt šā iepriekš
noteiktā aptuvenā laikposma ilgumu.
31
/
142
(7) Finanšu un kapitāla tirgus komisija reizi ceturksnī publicē paziņojumu savā tīmekļvietnē, norādot vismaz šādu
informāciju:
1) noteikto pretcikliskās kapitāla rezerves normu;
2) attiecīgo izsniegto aizdevumu un iekšzemes kopprodukta attiecību un tās novirzi no ilgtermiņa tendences;
3) saskaņā ar šā panta otro daļu aprēķinātu pretcikliskās kapitāla rezerves orientieri;
4) noteiktās pretcikliskās kapitāla rezerves normas pamatojumu;
5) datumu, no kura kredītiestāde, aprēķinot kredītiestādei specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves normu,
piemēro pretcikliskās kapitāla rezerves normu, ja tiek noteikta tāda pretcikliskās kapitāla rezerves norma, kas
ir lielāka par nulli, vai tiek paaugstināta spēkā esošā pretcikliskās kapitāla rezerves norma;
6) ārkārtas apstākļus, kuru dēļ šīs daļas 5.punktā minētais datums ir agrāks nekā diena pēc 12 mēnešiem no
dienas, kad publicēts paziņojums par pretcikliskās kapitāla rezerves normas paaugstināšanu;
7) aptuvenu laikposmu, kurā nav paredzēta pretcikliskās kapitāla rezerves normas paaugstināšana, kā arī šāda
laikposma noteikšanas pamatojumu, ja pretcikliskās kapitāla rezerves norma tiek pazemināta.
(8) Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic visus saprātīgos pasākumus, lai saskaņotu šā panta septītajā daļā
minētā paziņojuma publicēšanas laiku ar citu dalībvalstu atbildīgajām iestādēm.
(9) Finanšu un kapitāla tirgus komisija paziņo Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai par katrām noteiktās pretcikliskās
kapitāla rezerves normas izmaiņām, sniedzot šā panta septītajā daļā minēto informāciju.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
35.
6
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var atzīt pretcikliskās kapitāla rezerves normu, kura pārsniedz
2,5 procentus un kuru ir noteikusi citas dalībvalsts vai ārvalsts iestāde, kas ir atbildīga par pretcikliskās kapitāla
rezerves normas noteikšanu. Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir atzinusi pretcikliskās kapitāla rezerves normu,
kura pārsniedz 2,5 procentus, kredītiestāde šo pretcikliskās kapitāla rezerves normu piemēro, aprēķinot kredītiestādei
specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves normu.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija par to, ka ir atzinusi citā dalībvalstī vai ārvalstī noteikto pretcikliskās
kapitāla rezerves normu, kura pārsniedz 2,5 procentus, informē, publicējot attiecīgu paziņojumu savā tīmekļvietnē.
Paziņojums ietver vismaz šādu informāciju:
1) atzītā pretcikliskās kapitāla rezerves norma;
2) dalībvalsts vai ārvalsts, uz darījumiem ar kuras rezidentiem attiecas atzītā pretcikliskās kapitāla rezerves
norma;
3) ja atzīšanas rezultātā pretcikliskās kapitāla rezerves norma ir paaugstinājusies, — datums, no kura
kredītiestādes atzīto pretcikliskās kapitāla rezerves normu piemēro, aprēķinot kredītiestādei specifiskās
pretcikliskās kapitāla rezerves normu;
4) ja šīs daļas 3.punktā minētais datums ir agrāks nekā diena pēc 12 mēnešiem no šajā daļā minētā
paziņojuma publicēšanas dienas, — ārkārtas apstākļi, ar kuriem pamatots šāds agrāks piemērošanas
uzsākšanas termiņš.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
35.
7
 pants.
 (1) Ja viena vai vairākas Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes veic kredītriskam pakļautos
riska darījumus ar ārvalsts rezidentiem, bet šīs ārvalsts iestāde, kas ir atbildīga par pretcikliskās kapitāla rezerves
normas noteikšanu, nav noteikusi un publicējusi darījumiem ar tās rezidentiem piemērojamo pretcikliskās kapitāla
rezerves normu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija var noteikt pretcikliskās kapitāla rezerves normu kredītriskam
pakļautajiem darījumiem ar šīs ārvalsts rezidentiem, kuru kredītiestādei nepieciešams piemērot, aprēķinot
kredītiestādei specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves normu.
32
/
142
(2) Ja viena vai vairākas Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes veic kredītriskam pakļautos riska darījumus
ar ārvalsts rezidentiem un šīs ārvalsts iestāde, kas ir atbildīga par pretcikliskās kapitāla rezerves normas noteikšanu,
ir noteikusi un publicējusi darījumiem ar tās rezidentiem piemērojamo pretcikliskās kapitāla rezerves normu, bet tā,
pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas veiktā novērtējuma, nav pietiekami augsta, lai nodrošinātu kredītiestādi pret
pārāk strauja šajā ārvalstī izsniegto aizdevumu apmēra pieauguma radītajiem riskiem, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija var noteikt citu pretcikliskās kapitāla rezerves normu kredītriskam pakļautajiem riska darījumiem ar šīs
ārvalsts rezidentiem, kuru kredītiestādei nepieciešams piemērot, aprēķinot kredītiestādei specifiskās pretcikliskās
kapitāla rezerves normu.
(3) Nosakot citu pretcikliskās kapitāla rezerves normu atbilstoši šā panta otrajai daļai, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija to nenosaka zemāku par pretcikliskās kapitāla rezerves normu, kuru noteikusi attiecīgās ārvalsts iestāde,
kas ir atbildīga par pretcikliskās kapitāla rezerves normas noteikšanu, ja šīs ārvalsts iestādes noteiktā pretcikliskās
kapitāla rezerves norma nepārsniedz 2,5 procentus no kredītriskam pakļautos riska darījumus ar šīs ārvalsts
rezidentiem veicošo kredītiestāžu kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar ES regulas Nr.
575/2013
 92. panta 3. punktu.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, nosakot saskaņā ar šā panta pirmo un otro daļu tādu pretcikliskās kapitāla
rezerves normu ar ārvalsts rezidentiem noslēgtiem darījumiem, kura ir augstāka par spēkā esošo pretcikliskās
kapitāla rezerves normu, nosaka datumu, no kura kredītiestādes šo augstāko pretcikliskās kapitāla rezerves normu
piemēro, aprēķinot kredītiestādei specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves normu. Šis datums ir tās dienas datums,
kura seko pēc 12 mēnešiem no dienas, kad saskaņā ar šā panta piekto daļu publicēts paziņojums par pretcikliskās
kapitāla rezerves normas noteikšanu. Finanšu un kapitāla tirgus komisija ārkārtas gadījumos var noteikt agrāku
datumu nekā diena pēc 12 mēnešiem no dienas, kad publicēts paziņojums par pretcikliskās kapitāla rezerves normas
noteikšanu.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija paziņo par to, ka saskaņā ar šā panta pirmo un otro daļu ir noteikusi ar
ārvalsts rezidentiem noslēgtiem kredītriskam pakļautajiem riska darījumiem piemērojamu pretcikliskās kapitāla
rezerves normu, publicējot attiecīgu paziņojumu savā tīmekļvietnē. Paziņojums ietver vismaz šādu informāciju:
1) noteiktā pretcikliskās kapitāla rezerves norma un ārvalsts, uz kredītriskam pakļautajiem riska darījumiem ar
kuras rezidentiem tā attiecas;
2) noteiktās pretcikliskās kapitāla rezerves normas pamatojums;
3) ja darījumiem ar ārvalsts rezidentiem ir noteikta paaugstināta pretcikliskās kapitāla rezerves norma, —
datums, no kura kredītiestādei to ir nepieciešams piemērot, aprēķinot kredītiestādei specifiskās pretcikliskās
kapitāla rezerves normu;
4) ārkārtas apstākļi, kuru dēļ šīs daļas 3.punktā minētais datums ir agrāks nekā diena pēc 12 mēnešiem no
dienas, kad publicēts paziņojums par pretcikliskās kapitāla rezerves normas noteikšanu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
35.
8
 pants.
 Kredītiestādei specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves normas aprēķināšanas kārtību nosaka
Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
 Panta prasības par pretciklisko kapitāla rezervi stājas
spēkā 
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 56.punktu)
35.
9
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija identificē Latvijas Republikā reģistrētas globālas sistēmiski
nozīmīgas iestādes konsolidācijas grupas līmenī, ievērojot šā likuma 35.
10
 panta prasības un 35.
11
 pantā minēto
metodoloģiju, un citas sistēmiski nozīmīgas iestādes individuāli, konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti
atbilstoši šā likuma 35.
13
 panta prasībām un 35.
14
 pantā minētajiem kritērijiem.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
10
 pants.
 Par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi var atzīt Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas Savienības
mātes kredītiestādes, Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai Eiropas Savienības mātes jauktas
finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupu vai kredītiestādi, kas nav Eiropas Savienības mātes
kredītiestādes, Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai Eiropas Savienības mātes jauktas
finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība.
33
/
142
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
11
 pants.
 (1) Kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
konsolidācijas grupa vai kredītiestāde, kas ir atzīta par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi, tiek iekļauta vienā no
vismaz piecām globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu apakšgrupām, pamatojoties uz šādu kritēriju izvērtējumu:
1) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas lielums;
2) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas savstarpējā saistība ar finanšu sistēmu;
3) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas sniegto pakalpojumu aizvietojamība vai grupas nodrošinātā finanšu
infrastruktūra;
4) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas sarežģītība;
5) konsolidācijas grupas pārrobežu aktivitātes gan citās dalībvalstīs, gan ārvalstīs.
(2) Katra kritērija vērtēšanai izmanto skaitliski izsakāmus rādītājus, un visiem kritērijiem ir vienāds svars kopējā
vērtējuma noteikšanā. Iedalījums apakšgrupās un robežšķirtnes starp apakšgrupām ir skaidri noteiktas, balstoties uz
saskaņā ar šā panta pirmo daļu veikto vērtējumu, un atspoguļo globāli sistēmiski nozīmīgas kredītiestādes problēmu
iespējamo ietekmi uz globālo finanšu tirgu.
(2
1
) Papildus šā panta pirmajā daļā noteiktajam izvērtējumam veic papildu novērtējumu, pamatojoties uz šādu
kritēriju izvērtējumu:
1) šā panta pirmās daļas 1., 2., 3. un 4. punktā noteiktie kritēriji;
2) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas pārrobežu aktivitātes, izņemot kredītiestādes vai konsolidācijas
grupas aktivitātes iesaistītajās dalībvalstīs ES regulas Nr. 
806/2014
 4. panta izpratnē.
(2
2
) Katra kritērija vērtēšanai izmanto skaitliski izsakāmus rādītājus, un visiem kritērijiem ir vienāds svars kopējā
vērtējuma noteikšanā. Šā panta 2.
1
 daļas 1. punktā noteikto kritēriju izvērtējumam izmanto tos pašus rādītājus, kuri
tiek izmantoti šā panta pirmās daļas 1., 2., 3. un 4. punktā noteikto kritēriju izvērtējumam.
(2
3
) Pamatojoties uz papildu novērtējumu, kas veikts atbilstoši šā panta 2.
1
 un 2.
2
 daļai, katrai kredītiestādes,
finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupai vai kredītiestādei, kas
tiek izvērtēta atzīšanai par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi, tiek noteikts papildu kopējais vērtējums.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā atbilstoši šā panta pirmajai daļai noteiktās globālu sistēmiski
nozīmīgu iestāžu apakšgrupas un šā likuma 35.
12
 panta pirmajā daļā noteiktos apakšgrupu iedalījuma nosacījumus,
kā arī pamatojoties uz uzraudzības vērtējumu, ir tiesīga:
1) iekļaut globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi apakšgrupā, kura atbilst augstākam sistēmiskam nozīmīgumam,
nekā to nosaka saskaņā ar šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto metodoloģiju veiktais aprēķins;
2) atzīt par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi tādu kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas
finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupu vai kredītiestādi, kuras sistēmiskā nozīmīguma vērtējums,
kas veikts saskaņā ar šā panta pirmo un otro daļu, ir zemāks par minimālo vērtējumu, pēc kura kredītiestādes,
finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupa vai kredītiestāde
tiek atzīta par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi, un iekļaut šādu globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi
apakšgrupā, kas ir augstāka par minimālam sistēmiskam nozīmīgumam atbilstošu apakšgrupu;
3) ņemot vērā vienotā noregulējuma mehānisma darbību, iekļaut globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi
apakšgrupā, kura atbilst zemākam sistēmiskam nozīmīgumam, nekā to nosaka saskaņā ar šā panta pirmajā
un otrajā daļā minēto metodoloģiju veiktais aprēķins, pamatojoties uz atbilstoši šā panta 2.
3
 daļai noteikto
papildu kopējo vērtējumu.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Komisiju, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju un Eiropas
Banku iestādi par kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
konsolidācijas grupām vai kredītiestādēm, kas ir atzītas par globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm, un par
34
/
142
atbilstošajām apakšgrupām, kurās tās iekļautas, sniedz pilnīgu pamatojumu šā panta trešajā daļā paredzētā
uzraudzības vērtējuma izmantošanai vai neizmantošanai, kā arī publisko globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu
sarakstu, norādot attiecīgās apakšgrupas, kurās tās iekļautas.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne retāk kā reizi gadā pārskata par globālām sistēmiski nozīmīgām
iestādēm atzīto kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
konsolidācijas grupu vai kredītiestāžu sistēmisko nozīmīgumu un atbilstošās apakšgrupas, kurās tās iekļautas, un
informē globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes par pieņemto lēmumu, paziņo šo informāciju Eiropas Sistēmisko risku
kolēģijai, kā arī publisko globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu sarakstu, norādot atbilstošās apakšgrupas, kurās tās
iekļautas.
(6) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(7) Kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupa
vai kredītiestāde tiek atzīta par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi un iekļauta atbilstošā apakšgrupā, pamatojoties
uz Eiropas Savienības tieši piemērojamā tiesību aktā noteikto metodoloģiju.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
12
 pants.
 (1) Globālai sistēmiski nozīmīgai iestādei konsolidācijas grupas līmenī nosaka globālas sistēmiski
nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves normu, kas nav mazāka par 1 procentu no kopējās riska darījumu vērtības, kas
aprēķināta saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 3. punktu, atbilstoši apakšgrupai, kas noteikta saskaņā ar
šā likuma 35.
11
 pantu. Šā likuma 35.
11
 panta pirmajā daļā minētajām apakšgrupām globālas sistēmiski nozīmīgas
iestādes kapitāla rezerves normu nosaka ar intervālu, ne mazāku par 0,5 procentiem. Visām apakšgrupām, izņemot
piekto vai augstākas apakšgrupas (ja tādas ir noteiktas), globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves
norma pieaug lineāri globālas sistēmiski nozīmīgas kredītiestādes problēmu iespējamai ietekmei uz globālajiem
finanšu tirgiem.
(2) Globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezervi aprēķina kā saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
aprēķinātās kopējās riska darījumu vērtības reizinājumu ar tai noteikto globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla
rezerves normu. Globāli sistēmiski nozīmīga iestāde nodrošina, ka tās pirmā līmeņa pamata kapitāls ir pietiekams, lai
segtu globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezervi.
(3) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
13
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija identificē citas sistēmiski nozīmīgas iestādes. Par citu sistēmiski
nozīmīgu iestādi var atzīt kredītiestādi vai Latvijas Republikā reģistrētas mātes kredītiestādes, Latvijas Republikā
reģistrētas mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, Latvijas Republikā reģistrētas mātes jauktas finanšu
pārvaldītājsabiedrības, Eiropas Savienības mātes kredītiestādes, Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrības vai Eiropas Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
14
 pants.
 (1) Kredītiestādi, finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību var atzīt par
citu sistēmiski nozīmīgu iestādi, pamatojoties uz viena vai vairāku šādu kritēriju izvērtējumu:
1) kredītiestādes vai grupas lielums;
2) nozīmīgums Eiropas Savienības vai Latvijas Republikas tautsaimniecībai;
3) pārrobežu aktivitāšu nozīmīgums;
4) kredītiestādes vai grupas savstarpējā saistība ar finanšu sistēmu.
(2) Kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības sistēmiskā
nozīmīguma izvērtēšanas metodoloģiju, ņemot vērā šā panta pirmajā daļā minētos kritērijus, nosaka Finanšu un
kapitāla tirgus komisija.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
 Panta prasības par citas sistēmiski nozīmīgas
iestādes kapitāla rezervi stājas spēkā 
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 58.punktu)
35
/
142
35.
15
 pants.
 (1) Kredītiestādei, finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kas atzīta
par citu sistēmiski nozīmīgu iestādi šā likuma 35.
14
 pantā minētā izvērtējuma rezultātā, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija var noteikt citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves normu līdz 3 procentiem. Nosakot citas
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves normu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ievēro, ka tās
piemērošana nedrīkst atstāt nesamērīgu negatīvu ietekmi uz citu dalībvalstu finanšu sistēmu vai tās daļu, vai Eiropas
Savienību kopumā, radot šķēršļus Eiropas Savienības iekšējā tirgus darbībai.
(2) Pēc paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar šā panta sesto daļu Finanšu un kapitāla tirgus komisija, saņemot
Eiropas Komisijas atļauju, Latvijas Republikā reģistrētai Eiropas Savienības mātes kredītiestādei, Eiropas Savienības
mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai Eiropas Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
konsolidācijas grupai vai kredītiestādei, kas atzīta par citu sistēmiski nozīmīgu iestādi šā likuma 35.
14
 pantā minētā
izvērtējuma rezultātā, var noteikt citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves normu, kas pārsniedz 3
procentus.
(3) Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves prasību aprēķina kā saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
92. panta 3. punktu aprēķinātās kopējās riska darījumu vērtības reizinājumu ar tai noteikto citas sistēmiski nozīmīgas
iestādes kapitāla rezerves normu.
(4) Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes, kas ir globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes meitas sabiedrība, vai
citas sistēmiski nozīmīgas iestādes, kas ir Eiropas Savienības mātes sabiedrības, kurai konsolidācijas grupas līmenī
ir noteikta citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves prasība, meitas sabiedrība, individuāli vai
subkonsolidēti noteiktā citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves prasība nepārsniedz mazāko no šādiem
rādītājiem:
1) 1 procents no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta
3. punktu, un lielākā no šādām kapitāla rezervēm: konsolidācijas grupai noteiktās globālas sistēmiski
nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
12
 panta otro daļu, un citas
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve, kas aprēķināta, ņemot vērā šā panta otrās daļas prasības;
2) 3 procenti no kopējās riska darījumu vērtības, kas aprēķināta saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, vai citas
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves norma, kuru Eiropas Komisija atļāvusi piemērot mātes
sabiedrībai konsolidācijas grupas līmenī saskaņā ar šā panta otro daļu.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne retāk kā reizi gadā pārskata par citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm
atzītajām kredītiestādēm, finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām noteiktās citas
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves normas pamatotību un informē citu sistēmiski nozīmīgu iestādi par
pieņemto lēmumu, paziņo to Eiropas Komisijai, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai, Eiropas Banku iestādei, kā arī
publisko citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu sarakstu.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija paziņo Eiropas Komisijai, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai, Eiropas Banku
iestādei un publisko par citu sistēmiski nozīmīgu iestādi atzītās kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai
jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības nosaukumu.
(7) Ne vēlāk kā mēnesi pirms tam, kad tiek publiskots pieņemtais lēmums par citas sistēmiski nozīmīgas iestādes
kapitāla rezerves normas noteikšanu vai pārskatīšanu apmērā līdz 3 procentiem, kā noteikts šā panta pirmajā daļā,
vai ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tam, kad plānots publiskot lēmumu par citas sistēmiski nozīmīgas iestādes
kapitāla rezerves normas noteikšanu vai pārskatīšanu apmērā, kas pārsniedz 3 procentus, kā noteikts šā panta otrajā
daļā, Finanšu un kapitāla tirgus komisija iesniedz Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai paziņojumu, kurā:
1) detalizēti izklāstīts pamatojums, kāpēc tiek uzskatīts, ka citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla
rezerves normas noteikšana var būt efektīvs un samērīgs instruments riska mazināšanai;
2) detalizēti, izmantojot visu pieejamo informāciju, izvērtēta citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla
rezerves normas noteikšanas varbūtējā pozitīvā un negatīvā ietekme uz Eiropas Savienības iekšējo tirgu;
3) norādīta citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves norma, kuru paredzēts noteikt.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
16
 pants.
 (1) Lai novērstu vai samazinātu makroprudenciālos vai sistēmiskos finanšu sistēmas darbības
traucējumu riskus, kuriem var būt būtiska negatīva ietekme uz Latvijas Republikas finanšu sistēmu un
tautsaimniecību un kuri netiek segti atbilstoši ES regulas Nr. 
575/2013
 un šā likuma 35.
5
, 35.
12
 un 35.
15
 panta
36
/
142
nosacījumiem, Finanšu un kapitāla tirgus komisija var noteikt kredītiestādēm vai vienai vai vairākām kredītiestāžu
apakšgrupām prasību uzturēt sistēmiskā riska kapitāla rezervi visiem riska darījumiem vai vienam no šā likuma 35.
17
panta pirmajā daļā noteiktajiem riska darījumu veidiem.
(2) Sistēmiskā riska kapitāla rezerves prasība ir šādu lielumu kopsumma:
1) saskaņā ar šā likuma 35.
20
 panta pirmās daļas prasībām publicētajā paziņojumā noteiktās uz kopējo riska
darījumu vērtību attiecināmās sistēmiskā riska rezerves normas reizinājums ar saskaņā ar ES regulu Nr.
575/2013
 aprēķināto kopējo riska darījumu vērtību;
2) saskaņā ar šā likuma 35.
20
 panta pirmās daļas prasībām publicētajā paziņojumā noteiktās uz riska darījumu
veidu attiecināmās sistēmiskā riska rezerves normas reizinājums ar saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
aprēķināto šā riska darījumu veida riska darījumu vērtību.
(3) Sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu nosaka, pamatojoties uz riska darījumiem, kam saskaņā ar šā panta
pirmo daļu piemēro sistēmiskā riska kapitāla rezervi individuāli, konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti
atbilstoši ES regulai Nr. 
575/2013
.
(4) Kredītiestāde, kura nenodrošina sistēmiskā riska rezervi saskaņā ar šā panta pirmās daļas prasībām, ievēro šā
likuma 35.
27
 panta pirmajā un trešajā daļā noteiktos sadales ierobežojumus.
(5) Ja sadales ierobežojumu ievērošanas rezultātā, ņemot vērā attiecīgo sistēmisko risku, nav pietiekami
palielināts kredītiestādes pirmā līmeņa pamata kapitāls, Finanšu un kapitāla tirgus komisija var īstenot vienu vai
vairākas šā likuma 113. pantā noteiktās darbības.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
17
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kredītiestādei individuāli, konsolidācijas grupas līmenī vai
subkonsolidēti var noteikt prasību uzturēt sistēmiskā riska kapitāla rezervi attiecībā uz:
1) visiem riska darījumiem Latvijas Republikā;
2) šādiem riska darījumu veidiem vai to apakšveidiem Latvijas Republikā:
a) visiem riska darījumiem ar privātpersonām (fiziskajām personām), kas ir nodrošināti ar mājokļa hipotēku,
b) visiem riska darījumiem ar fiziskajām personām, kas nav nodrošināti ar mājokļa hipotēku,
c) visiem riska darījumiem ar juridiskajām personām, kas ir nodrošināti ar mājokļa hipotēku vai hipotēku
tādam īpašumam, ko izmanto komercdarbības veikšanai,
d) visiem riska darījumiem ar juridiskajām personām, kas nav nodrošināti ar mājokļa hipotēku vai hipotēku
tādam īpašumam, ko izmanto komercdarbības veikšanai;
3) visiem riska darījumiem citās dalībvalstīs, ievērojot šā likuma 35.
18
 panta piektās daļas un 35.
20
 panta
prasības;
4) šīs daļas 2. punkta "a", "b", "c" un "d" apakšpunktā minētajiem riska darījumu veidiem vai to apakšveidiem
citās dalībvalstīs, ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieņem lēmumu atzīt citā dalībvalstī noteiktu
sistēmiskā riska rezerves normu saskaņā ar šā likuma 35.
21
 pantu;
5) riska darījumiem ārvalstīs.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu tādā apmērā, kas dalās
bez atlikuma ar 0,5 procentiem.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var noteikt dažādas sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas dažādām
kredītiestāžu apakšgrupām un riska darījumu veidiem un apakšveidiem.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nodrošina, ka sistēmiskā riska kapitāla rezerves prasības noteikšana
37
/
142
neatstāj nesamērīgi nelabvēlīgu ietekmi uz citu dalībvalstu vai Eiropas Savienības finanšu sistēmu un nerada
šķēršļus Eiropas Savienības iekšējā tirgus darbībai.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija vismaz reizi divos gados pārskata noteikto sistēmiskā riska kapitāla
rezerves normu.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
18
 pants.
 (1) Pirms lēmuma par sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas noteikšanu publicēšanas saskaņā ar
šā likuma 35.
20
 pantu Finanšu un kapitāla tirgus komisija par to paziņo:
1) Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai;
2) ja noteiktā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma ir attiecināma uz vienu vai vairākām kredītiestādēm,
kas ir citas dalībvalsts mātes sabiedrības Latvijas Republikā reģistrēta meitas sabiedrība, — šīs dalībvalsts
uzraudzības institūcijām un atbildīgajām iestādēm.
(2) Paziņojums, ko sniedz saskaņā ar šā panta pirmo daļu, ietver:
1) detalizētu informāciju par makroprudenciālajiem vai sistēmiskajiem riskiem Latvijas Republikā, kuru dēļ tiek
noteikta sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma;
2) detalizētu informāciju par iemesliem, kuru dēļ šīs daļas 1. punktā minēto risku lielums apdraud Latvijas
Republikas finanšu sistēmas stabilitāti un kuri pamato nosakāmo sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu;
3) pamatojumu, kāpēc tiek uzskatīts, ka sistēmiskā riska kapitāla rezerves prasības noteikšana var būt
efektīvs un samērīgs līdzeklis šīs daļas 1. punktā minēto risku novēršanai vai mazināšanai;
4) novērtējumu, kas veikts, pamatojoties uz pieejamo informāciju par sistēmiskā riska kapitāla rezerves
prasības noteikšanas varbūtējo pozitīvo vai negatīvo ietekmi uz Eiropas Savienības iekšējo tirgu;
5) nosakāmo sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu (normas) un riska darījumus un iestādes, uz kurām šī
norma (normas) ir attiecināma;
6) ja sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma ir attiecināma uz visiem riska darījumiem, — pamatojumu, kādēļ
sistēmiskā kapitāla rezerve nepārklājas ar saskaņā ar šā likuma 35.
15
 pantu noteikto citas sistēmiski
nozīmīgas iestādes kapitāla rezervi.
(3) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(3
1
) Ja, nosakot vai atkārtoti nosakot sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu, kas ir attiecināma uz vienu vai
vairākiem šā likuma 35.
17
 panta pirmajā daļā minētajiem riska darījumu veidiem vai apakšveidiem, kopējā sistēmiskā
riska kapitāla rezerves norma nepārsniedz 3 procentus nevienam no tajos ietvertajiem riska darījumiem, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija mēnesi pirms lēmuma par sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas noteikšanu publicēšanas
saskaņā ar šā likuma 35.
20
 pantu sniedz Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai šā panta otrajā daļā minēto paziņojumu.
Šajā daļā aprēķināmā kopējā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma neietver saskaņā ar šā likuma 35.
21
 pantu
atzītās citā dalībvalstī noteiktās sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas.
(3
2
) Ja, nosakot vai atkārtoti nosakot sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu, kas ir attiecināma uz vienu vai
vairākiem šā likuma 35.
17
 panta pirmajā daļā minētajiem riska darījumu veidiem vai apakšveidiem, kopējā sistēmiskā
riska kapitāla rezerves norma ir lielāka par 3 procentiem, bet nepārsniedz 5 procentus nevienam riska darījumam, uz
kuru ir attiecināma sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma, tiek ievērota šāda kārtība:
1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija mēnesi pirms lēmuma par sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas
noteikšanu publicēšanas saskaņā ar šā likuma 35.
20
 pantu sniedz Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai šā panta
otrajā daļā minēto paziņojumu un ietver tajā pieprasījumu Eiropas Komisijai sniegt viedokli. Ja Eiropas
Komisija neatbalsta Finanšu un kapitāla tirgus komisijas paziņojumā minētās sistēmiskā riska kapitāla
rezerves normas noteikšanu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija nepublicē paziņojumu par sistēmiskā riska
kapitāla rezerves normas noteikšanu vai arī publicē paziņojumu par sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas
noteikšanu un pamato, kāpēc nav ievērojusi Eiropas Komisijas viedokli;
38
/
142
2) ja uz kādu no kredītiestādēm, kura ir citas dalībvalsts mātes sabiedrības Latvijas Republikā reģistrēta
meitas sabiedrība, ir attiecināma kopējā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma, kas ir lielāka par 3
procentiem, bet nepārsniedz 5 procentus nevienam atsevišķam riska darījumam, uz kuru ir attiecināma
sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma, Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā panta otro daļu
sniedzamajā paziņojumā ietver pieprasījumu Eiropas Komisijai un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai sniegt
ieteikumu. Ja starp Finanšu un kapitāla tirgus komisiju un citas dalībvalsts iestādi, kas ir atbildīga par
sistēmiskā riska rezerves noteikšanu, nav panākta vienošanās par nosakāmo sistēmiskā riska kapitāla
rezerves normu (normām) un gan no Eiropas Komisijas, gan no Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ir saņemts
ieteikums neattiecināt sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu (normas) uz kredītiestādi, kas ir citas
dalībvalsts mātes sabiedrības Latvijas Republikā reģistrēta meitas sabiedrība, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija pieņem lēmumu neattiecināt sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu (normas) uz kredītiestādi, kas ir
citas dalībvalsts mātes sabiedrības Latvijas Republikā reģistrēta meitas sabiedrība, vai lūdz Eiropas Banku
iestādi iesaistīties jautājuma izskatīšanā atbilstoši ES regulai Nr. 
1093/2010
.
(3
3
) Ja, nosakot vai atkārtoti nosakot sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu, kas ir attiecināma uz vienu vai
vairākiem šā likuma 35.
17
 panta pirmajā daļā minētajiem riska darījumu veidiem vai apakšveidiem, kopējā sistēmiskā
riska kapitāla rezerves norma ir lielāka par 5 procentiem kādam no tajos ietvertajiem riska darījumiem, uz kuru ir
attiecināma sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma, Finanšu un kapitāla tirgus komisija pirms lēmuma par
sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas noteikšanu publicēšanas saskaņā ar šā likuma 35.
20
 pantu sniedz Eiropas
Sistēmisko risku kolēģijai šā panta otrajā daļā minēto paziņojumu un ietver tajā pieprasījumu Eiropas Komisijai sniegt
atļauju.
(4) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(5) Ja sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma ir attiecināma uz riska darījumiem, kas noslēgti ar citas
dalībvalsts rezidentiem, Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka vienādu sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu
visiem riska darījumiem Eiropas Savienībā, izņemot gadījumu, kad sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma tiek
noteikta, lai saskaņā ar šā likuma 35.
21
 pantu atzītu citā dalībvalstī noteiktu sistēmiskā riska kapitāla rezerves
normu.
(6) Ja nosakāmā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma ir mazāka vai vienāda ar iepriekš noteiktu sistēmiskā
riska kapitāla rezerves normu, tad nav attiecināmas šā panta 3.
1
, 3.
2
, 3.
3
 un piektās daļas prasības.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
19
 pants.
(Izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
20
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē par noteikto vai atkārtoti noteikto sistēmiskā riska
kapitāla rezerves normu (normām), publicējot attiecīgu paziņojumu savā tīmekļvietnē. Paziņojums ietver vismaz šādu
informāciju:
1) noteiktā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma;
2) to kredītiestāžu nosaukumi, kurām ir pienākums ievērot sistēmiskā riska kapitāla rezerves prasību;
3) riska darījumi, uz kuriem ir attiecināma sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma (normas);
4) sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas (normu) noteikšanas vai atkārtotas noteikšanas pamatojums;
5) datums, no kura kredītiestādes sāk ievērot no jauna noteikto vai mainīto sistēmiskā riska kapitāla rezerves
normu;
6) valstis, uz kuru rezidentu darījumiem attiecas noteiktā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma.
(2) Ja šā panta pirmās daļas 4. punktā minētās informācijas publicēšana var apdraudēt finanšu sistēmas
stabilitāti, Finanšu un kapitāla tirgus komisija neiekļauj šo informāciju paziņojumā.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
39
/
142
35.
21
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var atzīt citā dalībvalstī noteiktu sistēmiskā riska kapitāla
rezerves normu un noteikt kredītiestādei prasību ievērot šo citā dalībvalstī noteikto sistēmiskā riska kapitāla rezerves
normu attiecībā uz riska darījumiem, kas noslēgti ar šīs dalībvalsts rezidentiem.
(2) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija atzīst citā dalībvalstī noteiktu sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu,
tā par to informē Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju.
(3) Pieņemot lēmumu par citā dalībvalstī noteiktas sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas atzīšanu, Finanšu
un kapitāla tirgus komisija ņem vērā attiecīgās dalībvalsts atbildīgās iestādes sniegto informāciju.
(3
1
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka, ka atzītā citā dalībvalstī noteiktā sistēmiskā riska kapitāla
rezerves norma ir attiecināma uz tiem pašiem riskiem, kuru mazināšanai ir jau noteikta cita sistēmiskā riska kapitāla
rezerves norma, kredītiestāde kopējo kapitāla rezervju prasības aprēķinā iekļauj augstāko no šīm normām.
(3
2
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka, ka atzītā citā dalībvalstī noteiktā sistēmiskā riska kapitāla
rezerves norma nav attiecināma uz tiem pašiem riskiem, kuru mazināšanai ir jau noteikta cita sistēmiskā riska
kapitāla rezerves norma, kredītiestāde kopējo kapitāla rezervju prasības aprēķinā iekļauj abas šīs normas.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, nosakot sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu saskaņā ar šā likuma
35.
17
 pantu, var lūgt Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010.gada
24.novembra regulu (ES) Nr. 
1092/2010
 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas
Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu izdot rekomendāciju vienai vai vairākām dalībvalstīm atzīt noteikto sistēmiskā
riska kapitāla rezerves normu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
22
 pants.
 (1) Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes kopējo kapitāla rezervju prasība tiek noteikta kā šādu
kapitāla rezervju summa:
1) kapitāla saglabāšanas rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
3
 panta pirmo daļu;
2) pretcikliskā kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
4
 panta pirmo daļu;
3) sistēmiskā riska kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
17
 pantu;
4) lielākā no šādām kapitāla rezervēm: globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve, kas
aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
12
 panta otro daļu, un citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla
rezerve, kas aprēķināta, ņemot vērā šā likuma 35.
15
 panta trešās vai ceturtās daļas prasības.
(2) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
23
 pants.
 (1) Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kopējo kapitāla rezervju prasība konsolidācijas grupas līmenī
tiek noteikta kā šādu kapitāla rezervju summa:
1) kapitāla saglabāšanas rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
3
 panta pirmo daļu;
2) pretcikliskā kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
4
 panta pirmo daļu;
3) sistēmiskā riska kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
17
 pantu;
4) citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve, kas aprēķināta, ņemot vērā šā likuma 35.
15
 panta
trešās vai ceturtās daļas prasības.
(2) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
40
/
142
35.
24
 pants.
 (1) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(2) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(3) Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes — globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes meitas sabiedrības — kopējo
kapitāla rezervju prasības aprēķinā tiek iekļauta lielākā no šādām kapitāla rezervēm: globālas sistēmiski nozīmīgas
iestādes kapitāla rezerve vai citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
25
 pants.
 Ja kredītiestāde nav globāla sistēmiski nozīmīga iestāde, cita sistēmiski nozīmīga iestāde vai
globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes vai citas sistēmiski nozīmīgas iestādes meitas sabiedrība, tās kopējo
kapitāla rezervju prasība individuāli, konsolidācijas grupas līmenī un subkonsolidēti tiek noteikta kā šādu kapitāla
rezervju summa:
1) kapitāla saglabāšanas rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
3
 panta pirmo daļu;
2) pretcikliskā kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
4
 panta pirmo daļu;
3) sistēmiskā riska kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
17
 pantu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
26
 pants.
 Kredītiestādei, kura ievēro kopējo kapitāla rezervju prasību, kas noteikta saskaņā ar šā likuma 35.
22
,
35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 panta prasībām, aizliegts veikt pirmā līmeņa pamata kapitālā iekļauto elementu sadali, ja tās
rezultātā pirmā līmeņa pamata kapitāls samazinātos tiktāl, ka kredītiestāde vairs neievērotu kopējo kapitāla rezervju
prasību.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
35.
27
 pants.
 (1) Kredītiestāde, kura neievēro kopējo kapitāla rezervju prasību, kas noteikta saskaņā ar šā likuma
35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 panta prasībām, aprēķina maksimāli sadalāmo summu un informē par to Finanšu un
kapitāla tirgus komisiju. Pirms maksimāli sadalāmās summas aprēķina kredītiestādei aizliegts:
1) veikt pirmā līmeņa pamata kapitālā iekļauto elementu sadali, kas šā likuma izpratnē ietver:
a) dividenžu izmaksu monetārā formā;
b) daļēji vai pilnībā apmaksātu prēmijakciju (akcijas, kas bez maksas tiek piešķirtas akcionāriem) vai ES
regulas Nr. 
575/2013
 26.panta 1.punkta "a" apakšpunktā norādītu citu kapitāla instrumentu sadali;
c) pašas akciju vai ES regulas Nr. 
575/2013
 26.panta 1.punkta "a" apakšpunktā norādītu citu kapitāla
instrumentu dzēšanu vai pirkšanu;
d) saistībā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 26.panta 1.punkta "a" apakšpunktā norādītajiem kapitāla
instrumentiem samaksāto summu atmaksāšanu;
e) ES regulas Nr. 
575/2013
 26.panta 1.punkta "b", "c", "d" un "e" apakšpunktā norādīto elementu sadali;
2) uzņemties atalgojuma mainīgās daļas vai diskrecionāro pensiju pabalstu (ES regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē)
maksājumu saistības vai izmaksāt atalgojuma mainīgo daļu, ja maksājumu saistības kredītiestāde
uzņēmusies laikā, kad tā neievēroja šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla
rezervju prasību;
3) veikt procentu vai dividenžu maksājumus par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem.
(2) Maksimāli sadalāmās summas aprēķināšanas kārtību nosaka Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(3) Kredītiestādei, kura neievēro šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju
41
/
142
prasību, aizliegts veikt jebkuru šā panta pirmās daļas 1., 2. un 3.punktā minēto darbību attiecībā uz summu, kas
pārsniedz saskaņā ar šā panta otrās daļas prasībām aprēķināto maksimāli sadalāmo summu.
(4) Šajā pantā, kā arī šā likuma 35.
26
 pantā noteiktos ierobežojumus piemēro tikai maksājumiem, kuru veikšanas
rezultātā samazinās pirmā līmeņa pamata kapitāls vai peļņa un kuru atlikšana vai neveikšana nerada saistību
neizpildi vai pamatu kredītiestādes maksātnespējas procesa ierosināšanai.
(5) Ja kredītiestāde, kura neievēro šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju
prasību, plāno sadalīt peļņu vai veikt kādu no šā panta pirmās daļas 1., 2. un 3.punktā minētajām darbībām, tā
informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju un iesniedz informāciju par:
1) kredītiestādes pašu kapitāla apmēru, atsevišķi uzrādot pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu
kapitāla un otrā līmeņa kapitāla apmēru;
2) kredītiestādes starpposma peļņas apmēru un pārskata gada peļņas apmēru;
3) maksimāli sadalāmo summu, kas aprēķināta saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteikto
kārtību;
4) peļņas apmēru, kuru kredītiestāde plāno sadalīt starp tādiem maksājumiem kā dividenžu izmaksa, akciju
atpirkšana, procentu vai dividenžu maksājumi par pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, kā arī
atalgojuma mainīgās daļas vai diskrecionāro pensiju pabalstu (ES regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē) maksājumi,
vai nu uzņemoties jaunas maksājumu saistības, vai veicot maksājumus saskaņā ar maksājumu saistībām,
kuras kredītiestāde uzņēmusies laikā, kad tā neievēroja šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto
kopējo kapitāla rezervju prasību.
(6) Kredītiestāde neievēro šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju prasību, ja
tās pašu kapitāls apmēra un struktūras ziņā nav pietiekams, lai vienlaikus izpildītu šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un
35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju prasību un katru no šādām prasībām:
1) pašu kapitāla prasību saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "a" apakšpunktu un papildu
pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šā likuma 101.
3
panta 4.
4
 daļas 1. punktu;
2) pašu kapitāla prasību saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "b" apakšpunktu un papildu
pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šā likuma 101.
3
panta 4.
4
 daļas 1. punktu;
3) pašu kapitāla prasību saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "c" apakšpunktu un papildu
pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks, saskaņā ar šā likuma 101.
3
panta 4.
4
 daļas 1. punktu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
28
 pants.
 Kredītiestāde nodrošina, ka peļņas apmērs un maksimāli sadalāmā summa aprēķināta precīzi, un
apliecina peļņas apmēra un maksimāli sadalāmās summas aprēķinu precizitāti Finanšu un kapitāla tirgus komisijai
pēc tās pieprasījuma.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
35.
29
 pants.
 Kredītiestāde, kura neievēro šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla
rezervju prasību, izstrādā kapitāla saglabāšanas plānu saskaņā ar šā likuma 35.
30
 panta prasībām un iesniedz to
Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā no brīža, kad identificējusi minētās prasības
neievērošanu, izņemot gadījumu, kad Finanšu un kapitāla tirgus komisija pagarina minētā plāna izstrādes un
iesniegšanas termiņu. Finanšu un kapitāla tirgus komisija var pagarināt minētā plāna izstrādes un iesniegšanas
termiņu līdz desmit dienām, ņemot vērā kredītiestādes individuālo situāciju, darbības apjomu un sarežģītību.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
35.
30
 pants.
 Kapitāla saglabāšanas plāns ietver: 
42
/
142
1) kredītiestādes ienākumu un izdevumu aplēses, kā arī prognozēto kredītiestādes bilanci;
2) pasākumus kredītiestādes kapitāla rādītāju palielināšanai;
3) kredītiestādes pašu kapitāla palielināšanas plānu un termiņu, lai pilnībā nodrošinātu šā likuma 35.
22
, 35.
23
,
35.
24
 un 35.
25
 pantā noteiktās kopējo kapitāla rezervju prasības ievērošanu;
4) pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pieprasījuma jebkādu citu informāciju, kas tai nepieciešama šā
likuma 35.
31
 panta prasību izpildei.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
35.
31
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija izvērtē kredītiestādes izstrādāto un iesniegto kapitāla
saglabāšanas plānu. Finanšu un kapitāla tirgus komisija apstiprina minēto plānu tikai tādā gadījumā, ja tā uzskata, ka
šāda plāna īstenošana ar augstu iespējamību varētu saglabāt vai nodrošināt pietiekamu kapitālu, lai kredītiestāde
varētu ievērot šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju prasību tādā laika periodā,
ko Finanšu un kapitāla tirgus komisija atzīst par piemērotu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
35.
32
 pants.
 Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija neapstiprina kredītiestādes izstrādāto un iesniegto kapitāla
saglabāšanas plānu saskaņā ar šā likuma 35.
31
 panta prasībām, tā:
1) pieprasa, lai kredītiestāde palielina pašu kapitālu līdz noteiktam līmenim noteiktos laika periodos;
2) nosaka stingrākus sadales ierobežojumus, nekā noteikts šā likuma 35.
26
 un 35.
27
 pantā.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
35.
33
 pants.
 (1) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai izpildītu kopējo kapitāla rezervju prasību,
kas noteikta saskaņā ar šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 panta prasībām, nedrīkst izmantot, lai izpildītu:
1) jebkuru no ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "a", "b" un "c" apakšpunktā noteiktajām pašu
kapitāla prasībām;
2) saskaņā ar šā likuma 101.
16
 pantu noteikto papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav
pārmērīgas sviras risks;
3) saskaņā ar šā likuma 101.
17
 panta trešo daļu paziņoto ieteicamo kapitāla rezerves prasību, kas attiecas uz
riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks.
(2) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai izpildītu vienu no kapitāla rezervēm, kas tai saskaņā
ar šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 panta prasībām veido kopējo kapitāla rezervju prasību, nedrīkst izmantot, lai
izpildītu citas kapitāla rezerves, kas veido minēto kopējo kapitāla rezervju prasību.
(3) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai izpildītu kopējo kapitāla rezervju prasību, kas noteikta
saskaņā ar šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 panta prasībām, nedrīkst izmantot, lai izpildītu
 
ES regulas (ES) Nr.
575/2013
 92.a un 92.b pantā un Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un
noregulējuma likuma 60. un 60.
1
 pantā noteiktās uz risku balstītās prasības.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
35.
34
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu
103. punktu)
35.
35
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu
103. punktu) 
43
/
142
103. punktu)
35.
36
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu
103. punktu)
36.pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
36.
1 
pants.
 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
36.
2
 pants.
 (1) Papildus ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktām pašu kapitāla prasībām kredītiestāde novērtē savai
darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai nepieciešamo kapitālu un nodrošina, lai tās darbībai piemītošo un
varbūtējo risku segšanai nepieciešamais kapitāls būtu pietiekams, kā arī nosaka šā kapitāla elementus un struktūru.
(2) Kredītiestāde izstrādā savas darbības raksturam, apjomam un sarežģītībai piemērotu, visaptverošu, pamatotu
un efektīvu stratēģiju un procedūras un īsteno nepārtrauktai kapitāla novērtēšanai un pietiekama kapitāla uzturēšanai
nepieciešamos pasākumus.
(2
1
) Saskaņā ar šā panta otrajā daļā minēto stratēģiju, procedūrām un pasākumiem kredītiestāde nosaka tās
kapitālu tādā piemērotā pašu kapitāla līmenī, kas ir pietiekams visu to risku segšanai, kādiem kredītiestāde ir
pakļauta, un spēj segt iespējamos zaudējumus, uz kuriem norāda kredītiestādes un Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
2
 daļu veiktās stresa testēšanas rezultāti.
(3) Kredītiestāde regulāri pārskata šā panta otrajā daļā minēto stratēģiju un procedūras, lai nodrošinātu, ka tās
aizvien ir visaptverošas un samērīgas ar kredītiestādes darbības veidu, apjomu un sarežģītību.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
36.
3
 pants.
 (1) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(2) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(3) Kredītiestāde informāciju saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 astotajā daļā noteikto publisko savā tīmekļvietnē
vai arī izvēlas informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga noteikt prasību, lai šā panta trešajā daļā minētā informācija tiek
publiskota biežāk nekā reizi gadā, un noteikt publiskošanas termiņus.
(5) Kredītiestāde, kura ir mātes sabiedrība, katru gadu publisko informāciju par grupas juridisko struktūru, kā arī
pārvaldības un darbības organizatorisko struktūru, kas nodrošina šā likuma 14.panta pirmās daļas 2.punkta, 34.
1
panta un 50.
9
 panta otrās daļas prasību ievērošanu.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010.
, 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
36.
4
 pants.
 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
37.pants.
 (1) Kredītiestāde savus aktīvus izvieto tā, lai jebkurā brīdī tiktu nodrošināta tās kreditoru juridiski
pamatoto prasību apmierināšana.
(2) Šādu prasību nodrošināšanas normatīvos noteikumus attiecībā uz Latvijas Republikā reģistrētām
kredītiestādēm (likviditātes prasības) nosaka Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(2
1
) Ja kredītiestādei ir konstatētas likviditātes problēmas vai ir pamats uzskatīt, ka tādas varētu rasties, Finanšu
un kapitāla tirgus komisija kā mītnes valsts uzraudzības iestāde par to ziņo visu iesaistīto valstu uzraudzības
institūcijām, pievienojot informāciju par neatbilstību novēršanas plānu un tā īstenošanas pasākumiem, kā arī visiem
saistībā ar to veiktajiem uzraudzības pasākumiem.
44
/
142
(3) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
, 
23.12.2010.
, 
24.04.2014.
 un 
21.07.2017
.
likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
38.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.06.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2001.
)
39.pants.
 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
40.pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
41.pants. 
(Izslēgts ar 
21.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
42.pants.
 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
43.pants.
 (1) Riska darījumi ar kredītiestādes akcionāriem, kuriem kredītiestādē ir būtiska līdzdalība, un šo
akcionāru — fizisko personu — laulātajiem, vecākiem un bērniem, kredītiestādes padomes un valdes locekļiem,
iekšējā audita dienesta vadītāju, risku direktoru, par darbības atbilstības kontroli atbildīgo personu un sabiedrības
kontrolieri, šo personu laulātajiem, vecākiem un bērniem, kā arī ar komercsabiedrībām, kurās minētajām personām ir
būtiska līdzdalība, nedrīkst kopsummā pārsniegt 20 procentus no kredītiestādes pašu kapitāla, kas piemērojams lielo
riska darījumu ierobežojumu noteikšanai saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
.
(2) Kredīti šā panta pirmajā daļā minētajām personām, kuri katrs atsevišķi vai kopsummā pārsniedz 0,1 procentu
no kredītiestādes pašu kapitāla, kas piemērojams lielo riska darījumu ierobežojumu noteikšanai saskaņā ar ES regulu
Nr. 
575/2013
, vai 50 000 
euro
, atkarībā no tā, kura summa ir mazāka, piešķirami ar vienbalsīgi pieņemtu
kredītiestādes valdes lēmumu.
(3) Kārtību, kādā nosakāms riska darījumu ar šā panta pirmajā daļā minētajām personām apmērs, nosaka Finanšu
un kapitāla tirgus komisija.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
44.pants. 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
45.pants.
 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
45.
1
 pants.
 Kredītiestāde vai finanšu pārvaldītājsabiedrība pirms līdzdalības iegūšanas kādas ārvalstī reģistrētas
komercsabiedrības pamatkapitālā, kā rezultātā komercsabiedrība saskaņā ar šo likumu tiks pakļauta konsolidētajai
uzraudzībai, pārliecinās, ka kredītiestāde varēs saņemt konsolidētajai uzraudzībai nepieciešamo informāciju no
attiecīgās komercsabiedrības.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
Grozījumi attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas
noteikumu 39.punktu)
46.pants. 
(Izslēgts ar 
24.10.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
20.11.2002.
)
47.pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
48.pants.
 Kredītiestāde nedrīkst tieši vai netieši izsniegt kredītu pašas izlaisto vai tās mātes vai meitas
45
/
142
sabiedrības izlaisto akciju un citu pašu kapitālā iekļaujamo instrumentu iegādei, kā arī pieņemt par kredītu
nodrošinājumu pašas akcijas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.10.2002.
, 
23.12.2010.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
49.pants.
 Kredītiestādes ārvalstu valūtu atklātā pozīcija nedrīkst pārsniegt:
1) atsevišķā ārvalstu valūtā — 10 procentus no pašu kapitāla, kas piemērojams lielo riska darījumu
ierobežojumu noteikšanai saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
;
2) kopumā visās ārvalstu valūtās — 20 procentus no pašu kapitāla, kas piemērojams lielo riska darījumu
ierobežojumu noteikšanai saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
49.
1
 pants.
 (1) Kredītiestāde, kura saņēmusi atļauju izmantot iekšējās pieejas riska darījumu riska svērtās
vērtības vai pašu kapitāla prasību aprēķinam, izņemot atļauju operacionālā riska pašu kapitāla prasības aprēķinam,
papildus ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktajam aprēķina riska svērtās vērtības vai pašu kapitāla prasības Eiropas
Banku iestādes noteiktā etalona portfelī vai portfeļos iekļautiem riska darījumiem un finanšu instrumentu pozīcijām.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga, konsultējoties ar Eiropas Banku iestādi, noteikt etalona portfeli vai
portfeļus, kas atšķiras no Eiropas Banku iestādes noteiktajiem.
(3) Kredītiestāde sagatavo un vismaz reizi gadā iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai pārskatu par riska
svērtās vērtības vai pašu kapitāla prasības aprēķinu Eiropas Banku iestādes noteiktā etalona portfelī vai portfeļos
iekļautiem riska darījumiem un finanšu instrumentu pozīcijām un šā panta pirmajā daļā minētā aprēķina veikšanai
izmantotās metodoloģijas skaidrojumu.
(4) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir noteikusi etalona portfeli vai portfeļus, kas atšķiras no Eiropas Banku
iestādes noteiktajiem, kredītiestāde sagatavo un vismaz reizi gadā iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai
atsevišķu pārskatu par riska svērtās vērtības vai pašu kapitāla prasības aprēķinu Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
noteiktā etalona portfelī vai portfeļos iekļautiem riska darījumiem un finanšu instrumentu pozīcijām.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
49.
2
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai kredītiestāde procentu likmju riska
novērtēšanai netirdzniecības portfelī izmanto tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos noteikto
standartizēto metodoloģiju, ja tā uzskata, ka kredītiestādes īstenotās iekšējās sistēmas procentu likmju riska
novērtēšanai netirdzniecības portfelī nav apmierinošas.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
 Pants stājas spēkā 
28.06.2021.
 Sk. Pārejas
noteikumu 102. punktu)
49.
3
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai maza un nesarežģīta kredītiestāde procentu
likmju riska novērtēšanai netirdzniecības portfelī izmanto tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos
noteikto standartizēto metodoloģiju, ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē, ka izmantotā vienkāršotā
standartizētā metodoloģija, kas noteikta tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos, nav piemērota, lai
aptvertu procentu likmju risku netirdzniecības portfelī.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
 Pants stājas spēkā 
28.06.2021.
 Sk. Pārejas
noteikumu 102. punktu)
50.pants.
 (1) ES regulā Nr. 
575/2013
 paredzēto izvēles iespēju attiecībā uz prudenciālo prasību un pārejas periodu
noteikšanu šīs regulas noteikumu piemērošanā nosaka Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības nolūkā nodrošināt kredītiestāžu darbību atbilstoši šā likuma un
tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām papildus noteikt kredītiestāžu darbību regulējošas
prasības jomās, kuras netiek regulētas saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, attiecībā uz Latvijas finanšu un kapitāla
tirgum un kredītiestāžu darbībai piemītošiem specifiskiem riskiem, lai mazinātu kredītiestāžu darbības riskus un
aizsargātu kreditoru intereses, kā arī noteikt prasības, kas izriet no Eiropas Centrālās bankas vai Eiropas Banku
iestādes pieņemtajiem lēmumiem, pamatnostādnēm un ieteikumiem, lai nodrošinātu dalībvalstīs vienotu, efektīvu un
konstruktīvu uzraudzības praksi, ņemot vērā Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas pārrobežu darbības raksturu.
46
/
142
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga noteikt ar atsevišķiem notikumiem saistītu ziņojumu sniegšanas,
pārskatu sagatavošanas un iesniegšanas noteikumus, kā arī kredītiestāžu uzraudzībai nepieciešamās informācijas
sagatavošanas, sniegšanas un nepieciešamo atļauju saņemšanas kārtību, ja to nav noteikusi Eiropas Komisija.
(4) Par ES regulas Nr. 
575/2013
 458.panta piemērošanu atbildīgā iestāde ir Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(5) Par ES regulas Nr. 
575/2013
 124. un 164. panta piemērošanu atbildīgā iestāde ir Finanšu un kapitāla tirgus
komisija.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.10.2017.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
50.
1
 pants.
 
(Izslēgts ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
50.
2 
pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
50.
3 
pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
50.
4 
pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
50.
5 
pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
50.
6 
pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
50.
7 
pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
50.
8
 pants.
 (1) Kredītiestāde, kas nav ne Latvijas Republikā reģistrēta un konsolidētajai uzraudzībai pakļauta
mātes sabiedrība, ne tās meitas sabiedrība, kā arī jebkura kredītiestāde, kas nav pakļauta konsolidētajai uzraudzībai
saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 19.panta prasībām, ievēro šā likuma 36.
2
 panta prasības individuāli.
(2) Latvijas Republikas mātes kredītiestāde ievēro šā likuma 36.
2
 panta prasības konsolidācijas grupas līmenī.
(3) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(4) Ja kredītiestādei, kas ir Latvijas Republikas mātes kredītiestādes, Latvijas Republikas mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrības vai Latvijas Republikas mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība, vai tās
mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai, vai tās mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir ārvalstī reģistrēta meitas
sabiedrība, kura ir iestāde, finanšu iestāde vai aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība (ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta
1.punkta 19.apakšpunkta izpratnē) vai kurai ir dalība minētajās iestādēs vai sabiedrībās, šāda kredītiestāde ievēro šā
likuma 36.
2
 panta prasības subkonsolidēti.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
50.
9
 pants.
 (1) Kredītiestāde, kas nav atbrīvota no regulējošo prasību ievērošanas individuāli saskaņā ar ES
regulas Nr. 
575/2013
 7. pantu, ievēro šā likuma 34.
1
, 34.
2
, 34.
3
 un 49.
1
 panta prasības individuāli.
(2) Kredītiestāde, kas ir pakļauta konsolidētajai uzraudzībai saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II
sadaļu, ievēro šā likuma 34.
1
, 34.
2
, 34.
3
 un 49.
1
 panta prasības konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti un
nodrošina, ka tās iekšējās kontroles sistēma ir konsekventa, labi integrēta un īstenota visās meitas sabiedrībās,
tostarp arī tajās, kas nav iekļautas konsolidācijas grupā saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II sadaļu,
kā arī nodrošina visu uzraudzībai nepieciešamo datu un informācijas sagatavošanu. Šā likuma 34.
1
, 34.
2
, 34.
3
 un
49.
1
 panta prasības nav saistošas meitas sabiedrībām, kurām ir noteiktas attiecīgas savas darbības nozarei
specifiskas prasības individuālā līmenī. Ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauju kredītiestāde var neievērot šā
47
/
142
likuma 34.
1
, 34.
2
, 34.
3
 un 49.
1
 panta prasības ārvalsts meitas sabiedrībās, kas nav iekļautas konsolidācijas grupā
saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II sadaļu, ja kredītiestāde var pierādīt, ka šīs prasības neatbilst
meitas sabiedrības reģistrācijas valsts tiesību aktiem.
(3) Kredītiestāde var neievērot šā likuma 34.
3
 panta otrajā un septītajā daļā noteiktās atalgojuma prasības
dalībvalsts meitas sabiedrībās, kurām ir saistošas nozarei specifiskas atalgojuma prasības saskaņā ar citiem tieši
piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un dalībvalsts normatīvajiem aktiem, kas pieņemti, ieviešot
Eiropas Savienības tiesību aktus, un ārvalsts meitas sabiedrībās, kurām būtu saistošas nozarei specifiskas
atalgojuma prasības saskaņā ar citiem tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un dalībvalsts
normatīvajiem aktiem, kas pieņemti, ieviešot Eiropas Savienības tiesību aktus tad, ja tās būtu reģistrētas Eiropas
Savienībā.
(4) Šā panta trešās daļas noteikumi neattiecas uz amatpersonām vai darbiniekiem meitas sabiedrībā, kas ir aktīvu
pārvaldīšanas sabiedrība vai sabiedrība, kurai ir tiesības veikt tādus ieguldījumu pakalpojumus un darbības kā
rīkojumu izpilde klientu vārdā, darījumu veikšana savā vārdā, portfeļa pārvaldība, finanšu instrumentu sākotnējā
izvietošana vai finanšu instrumentu izvietošana, uzņemoties saistības izpirkt finanšu instrumentus, un finanšu
instrumentu izvietošana, neuzņemoties saistības izpirkt finanšu instrumentus, ja šo amatpersonu vai darbinieku
profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz konsolidācijas grupas kopējo riska profilu vai komercdarbību.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
51.pants. 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
52.pants.
 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
53.pants. 
(Izslēgts ar 
21.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
54.pants.
 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
55.pants.
 Kredītiestāde novērtē savu aktīvu kvalitāti saskaņā ar šo likumu un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
normatīvajiem noteikumiem. Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka prasības aktīvu kvalitātes novērtēšanai un
uzkrājumu veidošanai.
(
16.07.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
56.pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
56.
1 
pants.
 
(Izslēgts ar 
27.05.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
57.pants.
 (1) Kredītiestādei jāsaņem Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauja, ja kredītiestāde tiek
reorganizēta.
(1
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka iesniedzamos dokumentus un kārtību, kādā tā novērtē
kredītiestādes padomes un valdes locekļu, iekšējā audita dienesta vadītāja, risku direktora, par darbības atbilstības
kontroli atbildīgās personas, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas prasību izpildi atbildīgās personas un ārvalsts kredītiestādes filiāles vai kredītiestādes filiāles citā
dalībvalstī vadītāja atbilstību šā likuma prasībām. Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka kārtību, kādā
kredītiestādes novērtē personas, kuras pilda pamatfunkcijas.
(1
2
) Lai pārliecinātos par kredītiestādes padomes un valdes locekļu, iekšējā audita dienesta vadītāja, risku
direktora, par darbības atbilstības kontroli atbildīgās personas, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgās personas un ārvalsts kredītiestādes filiāles vai
kredītiestādes filiāles citā dalībvalstī vadītāja atbilstību šā likuma prasībām, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir
tiesības uzaicināt attiecīgās personas uz pārrunām.
(1
3
) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai 30 darbdienu laikā no dienas, kad saņemti visi nepieciešamie dokumenti,
ir tiesības neatļaut kredītiestādes padomes un valdes locekļiem, iekšējā audita dienesta vadītājam, risku direktoram,
48
/
142
par darbības atbilstības kontroli atbildīgajai personai, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgajai personai un ārvalsts kredītiestādes filiāles vai
kredītiestādes filiāles citā dalībvalstī vadītājam sākt pildīt viņu pienākumus, ja minētās personas neatbilst šā likuma
prasībām vai Finanšu un kapitāla tirgus komisija nevar pārliecināties par to atbilstību šā likuma prasībām.
(1
4
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisijas rīcībā nonāk informācija, kura tai nebija zināma, veicot novērtējumu
saskaņā ar šā panta 1.
3
 daļu, un kura var ietekmēt šā panta 1.
1
 daļā minētās amatā esošās personas atbilstību šā
likuma prasībām, vai gadījumos, kad Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konstatējusi, ka kredītiestāde ir pārkāpusi
tās darbību regulējošu normatīvo aktu prasības, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga atkārtoti novērtēt šā
panta 1.
1
 daļā minēto personu atbilstību, pamatojoties uz jauniem faktiem vai apstākļiem.
(2) Kredītiestādei ne vēlāk kā 15 dienas pirms attiecīgā lēmuma pieņemšanas rakstveidā jāpaziņo Finanšu un
kapitāla tirgus komisijai par nodomu mainīt kredītiestādes nosaukumu. Ja septiņu dienu laikā pēc kredītiestādes
paziņojuma saņemšanas Finanšu un kapitāla tirgus komisija nav motivēti iebildusi pret nosaukuma maiņu,
uzskatāms, ka Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir devusi atļauju kredītiestādes nosaukuma maiņai.
(3) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
09.06.2005.
, 
29.05.2008.
,
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
, 
02.06.2016.
, 
21.07.2017.
, 
13.06.2019.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
58.pants. 
Ja kredītiestāde sadalās divās vai vairākās kredītiestādēs, jaundibināto kredītiestāžu pašu kapitāls
nedrīkst būt mazāks par likumā noteikto minimālo sākotnējo kapitālu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
59.pants.
 Pēc kredītiestāžu apvienošanās izveidojušās kredītiestādes pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par
likumā noteikto minimālo sākotnējo kapitālu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
59.
1 
pants.
 (1) Reorganizācijas gadījumā katrai reorganizācijā iesaistītajai kredītiestādei saskaņā ar Komerclikuma
345.pantu ir pienākums publicēt oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" paziņojumu, ka ir pieņemts lēmums par
reorganizāciju, un nosūtīt paziņojumu par reorganizāciju visiem zināmajiem kreditoriem, kuriem līdz Komerclikuma
343.pantā minētā lēmuma par reorganizāciju pieņemšanai bija prasījuma tiesības pret kredītiestādi, Minēto
paziņojumu var nesūtīt kreditoriem, kuru prasījumu tiesības ir radušās, kredītiestādei sniedzot šiem kreditoriem
finanšu pakalpojumus.
(2) Šā panta pirmās daļas noteikumi nav attiecināmi uz reorganizācijas pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar šā
likuma XVI nodaļu.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2013.
)
59.
2
 pants.
 (1) Kredītiestādes uzņēmuma vai tā daļas, tajā skaitā filiāles, nodalāmas mantas kopuma, aktīvu vai
saistību kopuma vai ar kredītiestādes klientiem noslēgto tipveida līgumu kopuma (turpmāk — kredītiestādes
uzņēmums) pārejai citas personas īpašumā vai lietošanā (turpmāk — kredītiestādes uzņēmuma pāreja) kredītiestādei
ir nepieciešama Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauja, izņemot Segto obligāciju likumā paredzētos gadījumus.
Ja kredītiestādes uzņēmuma pāreju veic, pamatojoties uz šā likuma 59.
3
 panta pirmajā daļā minēto pilnvarnieka
lēmumu par priekšlikuma iesniegšanu Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, tad atļaujas saņemšanai kredītiestāde
iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai kredītiestādes uzņēmuma pārejas priekšlikumu, kam pievienots
kredītiestādes uzņēmumā ietverto aktīvu un saistību vērtējums saskaņā ar Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā noteikto. Kredītiestādes uzņēmuma pāreja, kurai nav
saņemta Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauja, uzskatāma par spēkā neesošu.
(1
1
) Uz kredītiestādes uzņēmuma — finanšu pakalpojumu līgumu — pāreju neattiecas Komerclikuma 20.panta
pirmās daļas noteikums par uzņēmuma nodevēja un uzņēmuma ieguvēja solidāru atbildību.
(2) Kredītiestādes uzņēmuma pārejai pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļaujas saņemšanas nav
nepieciešams saņemt kredītiestādes uzņēmuma pārejā iesaistītās kredītiestādes kreditoru vai citu personu
piekrišanu, tai skaitā piekrišanu kredītiestādes uzņēmuma vai tā daļas sastāvā ietilpstošo saistību spēkā esamībai
starp šīm personām un uzņēmuma ieguvēju, kā arī visu uzņēmuma nodošanas brīdī pastāvošo blakussaistību
esamībai, ja vien kredītiestādes uzņēmuma pārejas priekšlikumā nav noteikts citādi. 
49
/
142
esamībai, ja vien kredītiestādes uzņēmuma pārejas priekšlikumā nav noteikts citādi.
(2
1
) Kredītiestādes uzņēmuma pārejas gadījumā ziņu sniegšana kredītiestādes uzņēmuma ieguvējam par
kredītiestādes kreditoriem, debitoriem vai citām personām, ar kurām noslēgtie līgumi veido nododamo kredītiestādes
uzņēmumu vai tā daļu, nav uzskatāma par likumā noteikto prasību neievērošanu.
(3) Kredītiestādes uzņēmuma pāreja attiecībā uz kredītiestādes mantu, kas atrodas ārpus Latvijas Republikas, ir
spēkā neatkarīgi no šādai mantai vai atsevišķām tajā ietilpstošajām lietām, tiesībām vai saistībām piemērojamā citas
valsts likuma.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā administratīvā akta par atļauju kredītiestādes uzņēmuma pārejai
pārsūdzēšana neaptur tā izpildi.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.10.2009.
, 
11.03.2010.
, 
11.06.2015.
 un 
27.05.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
59.
3
 pants.
 (1) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā likuma 113.panta pirmās daļas 6.punktu ir
iecēlusi pilnvarnieku, kurš ir saņēmis šā likuma 117.panta pirmās daļas 3.punktā minētās pilnvaras, ieceltais
pilnvarnieks lemj par priekšlikuma par kredītiestādes uzņēmuma pāreju iesniegšanu Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai. Uz kredītiestādes uzņēmuma ieguvēju netiek attiecināts Komerc
likuma 20.panta pirmās daļas noteikums
par uzņēmuma nodevēja un uzņēmuma ieguvēja solidāru atbildību. Šādā pārejas gadījumā Finanšu un kapitāla tirgus
komisija atļauj veikt kredītiestādes uzņēmuma pāreju, ja darījums tiek veikts valsts tautsaimniecības vai
kredītiestāžu sektora drošības un stabilitātes vai kredītiestādes noguldītāju interesēs, un uz šādu pāreju netiek
attiecināti Komerclikuma 170.panta noteikumi par prasības celšanu sabiedrības labā.
(2) Kredītiestādes uzņēmuma pāreja, kas ir notikusi ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas ieceltā pilnvarnieka
lēmumu, nav atzīstama par spēkā neesošu.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
59.
4
 pants.
 (1) Lēmumu par kredīt
iestādes uzņēmuma pāreju kredītiestādes likvidācijas procesā pieņem
likvidators.
(2) Lēmumu par kredītiestādes uzņēmuma pāreju kredītiestādes maksātnespējas procesā pieņem administrators,
un uz kredītiestādes uzņēmuma ieguvēju netiek attiecināts Komerclikuma 20.panta pirmās daļas noteikums par
uzņēmuma nodevēja un uzņēmuma ieguvēja solidāru atbildību.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
59.
5
 pants. 
(Atzīts par spēkā neesošu ar Satversmes tiesas 
19.10.2011.
 spriedumu, kas stājas spēkā
19.10.2011.
 Izslēgts ar 
22.03.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
59.
6
 pants.
 (1) Ja kredītiestāde atbilstoši normatīvajiem aktiem par komercdarbības atbalstu saņem šādu atbalstu,
no komercdarbības atbalsta piešķiršanas līdz komercdarbības atbalsta sniegšanas beigām kredītiestādei ir aizliegts
pildīt pakārtotās saistības, tai skaitā aizliegts atmaksāt aizdevumu, aprēķināt, uzkrāt vai izmaksāt par šādu
aizdevumu procentus un citu atlīdzību.
(2) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir noteikusi kredītiestādei noguldījumu ierobežojumus, no noguldījumu
ierobežojumu noteikšanas dienas līdz šādu ierobežojumu atcelšanas dienai kredītiestādei ir aizliegts pildīt pakārtotās
saistības, tai skaitā aizliegts atmaksāt aizdevumu, aprēķināt, uzkrāt vai izmaksāt par šādu aizdevumu procentus un
citu atlīdzību.
(3) Ja pakārtotās saistības kredītiestādei rodas pēc komercdarbības atbalsta piešķiršanas vai pēc noguldījumu
ierobežojumu noteikšanas dienas, tad šā panta pirmajā un otrajā daļā noteiktais saistību izpildes aizliegums nav
piemērojams.
(
22.10.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
Grozījumi attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas
noteikumu 39.punktu)
59.
7
 pants. 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
50
/
142
59.
8
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai kredītiestāde, kura saņem komercdarbības
atbalstu, pārskata tās atalgojuma sistēmu, ja nepieciešams, arī nosakot kredītiestādes, padomes un valdes locekļu
atalgojuma ierobežojumus, tādā veidā, kas nodrošina efektīvu risku pārvaldīšanu un ilgtermiņa attīstību.
(2) Kredītiestāde, kura saņem komercdarbības atbalstu, nosaka procentuālus ierobežojumus savu neto ieņēmumu
apmēram, kuru drīkst izmantot no darbības rezultātiem atkarīgai darba samaksai, lai nodrošinātu stabilai
kredītiestādes darbībai atbilstoša pašu kapitāla apmēra uzturēšanu un savlaicīgu komercdarbības atbalsta
izbeigšanu.
(3) Kredītiestāde, kura saņem komercdarbības atbalstu, tās padomes un valdes locekļiem neparedz no darbības
rezultātiem atkarīgu darba samaksu. Šādas kredītiestādes padome, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, izņēmuma
kārtā var pieņemt lēmumu par šādas samaksas noteikšanu valdes locekļiem, bet akcionāru sapulce — padomes
locekļiem.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā
28.05.2014.
)
V nodaļa 
Kredītiestādes un klienta attiecības
60. pants.
 Kredītiestādes un klienta attiecības regulē normatīvie akti, kā arī starp kredītiestādi un klientu noslēgtie
līgumi, tostarp izmantojot distances saziņas līdzekļus.
(
28.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.03.2019.
)
61.pants.
 (1) Kredītiestādes pienākums ir garantēt klientu personas, kontu, noguldījumu un darījumu noslēpumu.
(2) Saskaņā ar Latvijas Bankas normatīvajiem norādījumiem un noteikumiem kredītiestāde Latvijas Bankai sniedz
makroekonomiskās analīzes veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju par maksājumiem, kuri veikti starp
rezidentiem un nerezidentiem.
(3) Latvijas Bankai ir tiesības sniegt šā panta otrajā daļā minēto apkopoto informāciju Centrālajai statistikas
pārvaldei.
(4) 
(Izslēgta ar 
28.10.2004
. likumu.)
(
21.05.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
24.10.2002.
, 
11.12.2003.
 un 
28.10.2004
.
likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
62.pants. 
(1) Ziņas par fizisko personu kontiem un veiktajiem darījumiem sniedzamas pašām fiziskajām personām
un to likumīgajiem pārstāvjiem.
(2) Ziņas par juridisko personu kontiem un veiktajiem darījumiem sniedzamas šo juridisko personu pilnvarotajiem
pārstāvjiem un to augstākajām institūcijām pēc šo institūciju vadītāju pieprasījuma.
(3) 
(Izslēgta ar 
26.05.2005
. likumu)
(4) Ziņas par klientu, viņa kontiem un veiktajiem darījumiem saskaņā ar rakstveida līgumu sniedzamas trešajai
personai, ja šādu ziņu sniegšanai trešajai personai klients nepārprotami ir piekritis.
(4
1
) Ziņas par klienta kredīta maksājumu grafiku, kredīta saistību izpildi, tajā skaitā veiktajiem maksājumiem un
atlikušo parādsaistību apjomu, pēc rakstveida pieprasījuma sniedzamas klienta kredīta galviniekam vai ķīlas
devējam.
(4
2
) Kredītiestāde ziņas par klientu, viņa kontiem un veiktajiem darījumiem sniedz arī klienta — fiziskās personas
— mantiniekam, mantojuma masas aizgādnim vai testamenta izpildītājam, pamatojoties uz tā motivētu iesniegumu
tiesību un likumisko interešu nodrošināšanai, un tas attiecas uz informāciju par laikposmu, kas nav ilgāks par pieciem
gadiem pirms klienta nāves dienas.
(5) Ziņas par klientu un viņa darījumiem, kuras kredītiestāde iegūst, sniedzot finanšu pakalpojumus saskaņā ar 
51
/
142
noslēgtajiem līgumiem, ir neizpaužamas ziņas, kas nesatur valsts noslēpumu.
(6) Ziņas par klientu, viņa finanšu instrumentu kontiem un naudas kontiem, kas saistīti ar finanšu instrumentu
norēķiniem, kā arī par veiktajiem darījumiem ar regulētajā tirgū iekļautajiem finanšu instrumentiem sniedzamas
regulētā tirgus organizētājam pēc tā pieprasījuma, ja šīs ziņas ir nepieciešamas tirgus organizētājam, lai nodrošinātu
iekšējās informācijas izmantošanas un tirgus manipulāciju novēršanai piešķirto uzraudzības funkciju veikšanu.
(7) Ziņas par fiziskās un juridiskās personas kontiem un veiktajām kredītiestāžu operācijām (darījumiem)
sniedzamas šo personu maksātnespējas procesa administratoram tā pienākumu izpildei, pamatojoties uz motivētu
pieprasījumu.
(8) Ziņas par klientu, viņa kontiem un veiktajiem darījumiem sniedzamas dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei,
finanšu iestādei, finanšu pārvaldītājsabiedrībai un jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kas ar ziņas sniedzošo
kredītiestādi ietilpst vienā konsolidācijas grupā, kuras konsolidēto uzraudzību veic dalībvalsts konsolidētās
uzraudzības institūcija, ja ziņas nepieciešamas:
1) attiecīgajā konsolidācijas grupā ietilpstošo komercsabiedrību darbībai piemītošo un varbūtējo risku
identificēšanai, novērtēšanai, pārvaldīšanai un uzraudzībai;
2) attiecīgajā konsolidācijas grupā ietilpstošo komercsabiedrību darbību regulējošo prasību aprēķināšanai un
ievērošanai.
(9) Ziņas par klientu, viņa kontiem un veiktajiem darījumiem saskaņā ar rakstveida līgumu sniedzamas:
1) ārpakalpojumu sniedzējam, ja šīs ziņas ir nepieciešamas ārpakalpojuma saņemšanai;
2) personai, kura kredītiestādei sniedz pakalpojumu, kas saistīts ar:
a) kredītiestādes darbībai piemītošo un varbūtējo risku identificēšanu, novērtēšanu, pārvaldīšanu un
uzraudzību,
b) kredītiestādes darbību regulējošo prasību aprēķināšanu un ievērošanu.
(9
1
) Kredītiestāde ziņas par klientu, viņa kontiem un veiktajiem darījumiem citām personām sniedz, ja to nosaka
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likums.
(9
2
) Kredītiestāde ziņas par klientu, viņa kontiem un veiktajiem darījumiem citām personām sniedz, ja to nosaka
Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likums.
(10) Pirms ziņu sniegšanas šā panta astotajā daļā noteiktajos gadījumos kredītiestāde pārliecinās par attiecīgo
ziņu aizsardzību pret izpaušanu.
(11) Gadījumos, kad kredītiestādes klients publiski izplatījis ziņas par savu sadarbību ar kredītiestādi, kas
neatbilst kredītiestādes rīcībā esošajai informācijai, vai žurnālistiskās darbības ietvaros informāciju par kredītiestādes
sadarbību ar klientu publiski izplatījis Latvijā vai citā valstī reģistrētā masu informācijas līdzeklī, kredītiestāde ir
tiesīga publiski atklāt tās rīcībā esošās neizpaužamās ziņas par attiecīgo personu, sniedzot skaidrojošu atbildi
saistībā ar izplatītajām ziņām vai informāciju (turpmāk — skaidrojoša atbilde) tās izvēlētā formā, ja ir ievēroti visi šādi
nosacījumi:
1) attiecīgās ziņas vai informācija bez kredītiestādes skaidrojošas atbildes sniegšanas var apdraudēt stabilu
kredītiestādes darbību vai kaitēt kredītiestādes reputācijai;
2) pirms kredītiestāde sniedz skaidrojošo atbildi, tā informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju par
skaidrojošās atbildes saturu;
3) lēmumu sniegt skaidrojošo atbildi pieņem kredītiestādes valde vai tās pilnvarots valdes loceklis;
4) skaidrojošajā atbildē personas datus vai informāciju par darījumiem neatklāj vairāk, kā tie jau ir publiski
izplatīti;
5) skaidrojošā atbilde tiek sniegta tiktāl, ciktāl tā attiecas uz jautājumiem, saistībā ar kuriem publiski izplatītas
attiecīgās ziņas vai informācija attiecīgajā masu informācijas līdzeklī, un tādā apjomā, kāds nepieciešams, lai
52
/
142
sabiedrībai nodrošinātu objektīvu informāciju par konkrēto situāciju;
6) netiek pārkāpts Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas likumā noteiktais ierobežojums atklāt informāciju par ziņojuma sniegšanu par aizdomīgu darījumu.
(12) Papildus šā panta vienpadsmitās daļas 4. un 5. punktā noteiktajam par objektīvas informācijas sniegšanu par
konkrēto situāciju sabiedrībai skaidrojošajā atbildē var iekļaut informāciju par sadarbības faktu, tās sākuma un beigu
datumu un klienta izmantotajiem finanšu pakalpojumiem, kā arī kredītiestādes veiktajiem riskus mazinošajiem
pasākumiem, ja tādi tika piemēroti.
(13) Kredītiestādes rīcībā esošās neizpaužamās ziņas var tikt izpaustas citām personām saskaņā ar Segto
obligāciju likumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.05.1996.
, 
21.05.1998.
, 
11.04.2002.
, 
26.05.2005.
, 
09.06.2005.
, 
16.07.2009.
,
23.12.2010.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
, 
25.10.2018.
, 
28.02.2019.
, 
13.06.2019.
, 
29.04.2021.
 un 
27.05.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
23.06.2021.
)
63.pants.
 (1) Kredītiestādes rīcībā esošās neizpaužamās ziņas valsts institūcijai, valsts amatpersonai vai citai
iestādei un amatpersonai sniedzamas šajā likumā noteiktajā kārtībā šādos gadījumos un šādā apjomā:
1) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai — likumā noteikto uzraudzības funkciju īstenošanai;
2) Finanšu izlūkošanas dienestam — Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas likumā noteiktajā kārtībā un apjomā;
2
1
) Finanšu izlūkošanas dienesta sadarbības koordinācijas grupai — saskaņā ar Noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumu;
2
2
) Valsts ieņēmumu dienestam — Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas likuma subjekta, ko uzrauga un kontrolē Valsts ieņēmumu dienests, vai viņa klienta
bankas konta izraksts par konkrētu periodu, pamatojoties uz pieprasījumu, ko akceptējis Valsts ieņēmumu
dienesta par Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas
likuma subjektu uzraudzību un kontroli atbildīgās struktūrvienības vadītājs vai viņa vietnieks, ja tas
nepieciešams Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas
likumā noteikto uzraudzības funkciju īstenošanai;
3) tiesām — to lietvedībā esošo lietu ietvaros uz tiesas (tiesneša) lēmuma pamata;
4) procesa virzītājam — atbilstoši Kriminālprocesa likumā noteiktajam;
5) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
6) operatīvās darbības subjektiem — atbilstoši Operatīvās darbības likumā noteiktajam;
7) Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam — šā panta pirmās daļas 4. un 6.punktā minētajos
gadījumos, kā arī pamatojoties uz priekšnieka vai viņa pilnvarotas personas pieprasījumu, ko akceptējis
Augstākās tiesas priekšsēdētājs vai viņa īpaši pilnvarots Augstākās tiesas tiesnesis, ja ziņas nepieciešamas,
lai nodrošinātu likumā "Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā" valsts amatpersonām
noteikto ierobežojumu kontroli un noskaidrotu valsts amatpersonas bezskaidras naudas uzkrājumus, gūtos
ienākumus, veiktos darījumus vai parādsaistības, vai ja ziņas nepieciešamas, lai nodrošinātu Politisko
organizāciju (partiju) finansēšanas likumā noteikto normu kontroli, noskaidrotu politisko organizāciju (partiju) un
to apvienību ikgadējās finansiālās darbības, priekšvēlēšanu perioda izdevumu un vēlēšanu ieņēmumu un
izdevumu deklarācijās norādīto finanšu līdzekļu un saņemto ziedojumu (dāvinājumu) patiesumu un likumību;
8) tiesu izpildītājiem — pamatojoties uz pieprasījumu, kam pievienota tā tiesas vai citas institūcijas, vai
amatpersonas nolēmuma kopija, kura izpildei tiek veiktas amata darbības, vai pamatojoties tikai uz
pieprasījumu — gadījumos, kad ziņas nepieciešamas inventāra saraksta sastādīšanai, kā arī mantas
aprakstes veikšanai kopīgas mantas dalīšanas nolūkā vai mantojuma lietā;
9) Valsts kasei — pamatojoties uz vadītāja vai viņa pilnvarota darbinieka pieprasījumu par budžeta finansēto
institūciju kontiem un darījumiem;
53
/
142
10) Valsts kontrolei — pamatojoties uz pieprasījumu, ko akceptējis valsts kontrolieris, par juridiskajām
personām, kuru rīcībā ir valsts vai pašvaldības manta vai kuras tiek finansētas no valsts vai pašvaldības
līdzekļiem, vai kuras izpilda valsts vai pašvaldības pasūtījumus un piegādes;
10
1
) Datu valsts inspekcijai — normatīvajos aktos noteikto uzdevumu veikšanai, pamatojoties uz
pieprasījumu, ko akceptējis Datu valsts inspekcijas direktors vai viņa vietnieks;
11) Valsts ieņēmumu dienestam — pamatojoties uz pieprasījumu, ko akceptējis Valsts ieņēmumu dienesta
ģenerāldirektors, viņa vietnieks vai nodokļu administrēšanas struktūrvienības vadītājs vai viņa vietnieks,
saskaņā ar Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem vai Latvijas Republikas Saeimas apstiprinātiem
starptautiskajiem līgumiem, izņemot gadījumu, kad attiecīgajos starptautiskajos līgumos ir noteikta paredzami
svarīgas vai svarīgas informācijas sniegšana, nodokļu administrēšanas vajadzībām nepieciešamo informāciju
par informācijas pieprasītājas valsts konkrētu nodokļu maksātāju — bankas konta esamību, bankas konta
turētāju, personu, kura pilnvarota rīkoties ar bankas kontu, bankas konta pārskata perioda sākuma atlikumu un
beigu atlikumu, bankas konta izrakstu par konkrētu laika periodu, ziņas par citiem konta turētāja kontiem bankā
konkrētajā laika periodā, kā arī ziņas par attiecīgajiem kontiem piesaistīto maksājumu karti (tās veids, numurs
un lietotājs), ziņas par attiecīgās maksājumu kartes piesaisti bankas kontam, ja:
a) attiecīgais nodokļu maksātājs neiesniedz nodokļu administrācijai konkrēto nodokļu likumos paredzētās
deklarācijas vai nodokļu aprēķinus,
b) attiecīgā nodokļu maksātāja nodokļu audita laikā ir konstatēti grāmatvedības uzskaites vai nodokļu
normatīvo aktu pārkāpumi,
c) attiecīgais nodokļu maksātājs neveic nodokļu maksājumus atbilstoši nodokļu likumu prasībām;
11
1
) Valsts ieņēmumu dienestam — pamatojoties uz pieprasījumu, ko akceptējis Valsts ieņēmumu dienesta
ģenerāldirektors, viņa vietnieks vai nodokļu administrēšanas struktūrvienības vadītājs vai viņa vietnieks,
saskaņā ar Eiropas Savienības normatīvajiem aktiem vai Latvijas Republikas Saeimas apstiprinātiem
starptautiskajiem līgumiem, ja tajos ir noteikta paredzami svarīgas vai svarīgas informācijas sniegšana, citas
Eiropas Savienības dalībvalsts vai ārvalsts (starptautiskā līguma puses) konkrēta nodokļu maksātāja vai
nodokļu maksātāju grupas nodokļu administrēšanas vajadzībām paredzami svarīgu vai svarīgu informāciju (tai
skaitā par darījumiem ar trešajām personām). Šā punkta piemērošanai paredzami svarīga vai svarīga
informācija ir:
a) attiecīgās personas bankas kontu, tai skaitā slēgto bankas kontu, numuri,
b) to bankas kontu numuri, ar kuriem konkrēts nodokļu maksātājs ir pilnvarojis rīkoties pilnvaroto personu
vai ar kuriem saistībā ar konkrētu nodokļu maksātāju vai nodokļu maksātāju grupu, to darījumiem, darījumu
partneriem vai saistītām personām ir pilnvarota rīkoties pilnvarotā persona,
c) attiecīgā bankas konta turētājs,
d) personas, kuras pilnvarotas rīkoties ar bankas kontu, tai skaitā izmantojot kontu attālinātās vadīšanas
līdzekļus,
e) persona, kura atvēra bankas kontu,
f) bankas konta pārskata perioda sākuma atlikums un beigu atlikums,
g) procentu summa, kas nomaksāta par attiecīgajā bankas kontā esošajiem naudas līdzekļiem par konkrētu
laika periodu,
h) nomaksātā nodokļu summa par procentiem konkrētā laika periodā,
i) bankas konta izraksts par konkrētu laika periodu,
j) ziņas vai dokumenti saistībā ar konkrētu darījumu kontā, tai skaitā maksājumu uzdevumu, skaidras
naudas iemaksas kvīšu, čeku, tostarp atsaukto čeku, aizdevumu līgumu un citu darījumu apliecinošo
dokumentu kopijas,
k) kontu atvēršanu apliecinoši dokumenti, tai skaitā līgumu par bankas konta atvēršanu, parakstu paraugu
54
/
142
karšu un citu tādu dokumentu kopijas, kurus kredītiestāde ieguvusi klienta identifikācijas nolūkos,
l) ziņas par citiem konta turētāja kontiem bankā konkrētā laika periodā, kā arī ziņas par attiecīgajiem
kontiem piesaistītajām maksājumu kartēm (to veids, numurs, lietotājs),
m) ziņas par attiecīgās maksājumu kartes piesaisti bankas kontam,
n) ziņas par attiecīgās maksājumu kartes lietotāju,
o) šā punkta "a", "b", "c", "d", "e", "f", "g", "h", "i", "j", "k", "l", "m" un "n" apakšpunktā norādītās ziņas un
dokumenti par trešo personu atvērtajiem vai turētajiem kontiem, ja šī informācija ir paredzami svarīga vai
svarīga konkrēta nodokļu maksātāja vai nodokļu maksātāju grupas nodokļu administrēšanas vajadzībām;
11
2
) Valsts ieņēmumu dienestam — informācijas sniegšanai Amerikas Savienotajām Valstīm, pamatojoties uz
Latvijas Republikas valdības un Amerikas Savienoto Valstu valdības līgumu par starptautisko nodokļu
pienākumu izpildes uzlabošanu un likuma par ārvalstu kontu nodokļu pienākumu izpildi (
FATCA
) ieviešanu,
līgumā noteiktajā apjomā. Ministru kabinets nosaka termiņus un kārtību, kādā ziņas sniedzamas;
11
3
) Valsts ieņēmumu dienestam — informācijas par finanšu kontiem sniegšanai citai Eiropas Savienības
dalībvalstij un jebkurai citai iesaistītajai valstij (likuma "Par nodokļiem un nodevām" izpratnē), ar kuru Latvijas
Republikai vai Eiropas Savienībai ir noslēgts nolīgums automātiskajai informācijas apmaiņai par finanšu
kontiem, likumā "Par nodokļiem un nodevām" un uz tā pamata izdotajos normatīvajos aktos noteiktajā apjomā
un kārtībā;
11
4
) Valsts ieņēmumu dienestam — par ziņojamām pārrobežu shēmām — nodokļu kontroles pasākumu
veikšanai un informācijas sniegšanai citai Eiropas Savienības dalībvalstij un jebkurai citai valstij, ar kuru
Latvijas Republikai vai Eiropas Savienībai ir noslēgts nolīgums automātiskajai informācijas apmaiņai par
ziņojamām pārrobežu shēmām, likumā "Par nodokļiem un nodevām" un uz tā pamata izdotajos normatīvajos
aktos noteiktajā apjomā un kārtībā;
12) 
(izslēgts ar 
23.11.2016
. likumu);
13) notāram, kas ved mantojuma lietu, ziņas, kas nepieciešamas fiziskās personas — mantojuma atstājēja
mantojuma masas apzināšanai;
14) bāriņtiesai, pamatojoties uz bāriņtiesas priekšsēdētāja pieprasījumu, par:
a) mantojuma masas, bērna vai citas rīcībnespējīgas personas vārdā veiktajiem darījumiem un kontu
atlikumiem, ja vecāks, aizbildnis vai aizgādnis bāriņtiesai nesniedz pieprasīto informāciju par bērna vai
citas rīcībnespējīgas personas mantas pārvaldību vai ir pamatotas aizdomas, ka vecāka, aizbildņa vai
aizgādņa sniegtā informācija nav patiesa,
b) fiziskās personas — mantojuma atstājēja — kontu atlikumiem mantas saraksta (mantojuma inventāra
saraksta) sastādīšanai;
15) Valsts ieņēmumu dienestam — ziņas par personas ienākumu no noguldījumiem un dividendēm saskaņā ar
likumu "Par iedzīvotāju ienākuma nodokli", kā arī ziņas, kuras kredītiestāde kā konta turētājs sniedz Valsts
ieņēmumu dienestam saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumu;
16) Latvijas Bankai — likumā noteikto uzdevumu īstenošanai;
17) Valsts ieņēmumu dienestam — pamatojoties uz pieprasījumu, ko akceptējis Valsts ieņēmumu dienesta
ģenerāldirektors, viņa vietnieks vai nodokļu administrēšanas struktūrvienības vadītājs vai viņa vietnieks, ziņas
par personas kontu esamību un kontu atlikumiem, ja ziņas nepieciešamas:
a) lai izpildītu citas Eiropas Savienības dalībvalsts iestādes lūgumu savstarpējās palīdzības ietvaros sniegt
nodokļu prasījuma (likuma "Par nodokļiem un nodevām" izpratnē) izpildei nepieciešamo informāciju,
b) lai izpildītu citas Eiropas Savienības dalībvalsts nodokļu prasījumu (likuma "Par nodokļiem un nodevām"
izpratnē) vai lai nodrošinātu tā izpildi. Šajā gadījumā Valsts ieņēmumu dienests pieprasījumam pievieno
citā Eiropas Savienības dalībvalstī izdotā vienotā instrumenta kopiju, kurš atļauj izpildi pieprasījuma
saņēmēja dalībvalstī;
55
/
142
17
1
) parlamentārās izmeklēšanas komisijai — tās uzdevumu veikšanai nepieciešamo informāciju;
18) Valsts ieņēmumu dienestam — par personu, kuru rezidences (reģistrācijas) valsts ir Latvijas Republika,
aizdomīgiem darījumiem likuma "Par nodokļiem un nodevām" izpratnē un minētajā likumā noteiktajā kārtībā un
apjomā;
19) Valsts ieņēmumu dienestam — likumā "Par nodokļiem un nodevām" minētajos gadījumos un noteiktajā
kārtībā ziņas par maksājumu saņēmējam veiktajiem maksājumiem no kredītiestādē atvērtajiem kontiem,
neietverot maksātājus identificējošus datus;
20)
 
Maksātnespējas kontroles dienestam — maksātnespējas procesa administratora rīcības izvērtēšanai
nepieciešamo klienta, kas ir vai ir bijis maksātnespējīga juridiskā persona, konta izrakstu vai administratora
konta, kuru administrators atver uz sava vārda attiecīgās fiziskās personas maksātnespējas procesā atbilstoši
Maksātnespējas likumam, izrakstu, pamatojoties uz Maksātnespējas kontroles dienesta pieprasījumu;
21) informācijas tehnoloģiju drošības incidentu novēršanas institūcijai — saskaņā ar Informācijas tehnoloģiju
drošības likumu pēc kredītiestādes iniciatīvas informācijas tehnoloģiju drošības incidenta vai incidenta
aizdomu gadījumā, vai pamatojoties uz informācijas tehnoloģiju drošības incidentu novēršanas institūcijas
pieprasījumu;
22) Konkurences padomei — Konkurences padomes ierosinātas lietas ietvaros uz tiesneša lēmuma pamata;
23) Finanšu ministrijai — Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai uzsāktas administratīvās izmeklēšanas lietas
ietvaros saskaņā ar Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai sniedzamā atbalsta likumu;
24) Valsts ieņēmumu dienestam — pamatojoties uz Valsts ieņēmumu dienesta pieprasījumu vai pēc
kredītiestādes iniciatīvas, par kredītiestādēs esošajiem to juridisko personu naudas līdzekļu atlikumiem, kuru
darbība ir izbeigta un kuras ir izslēgtas no atbilstošā Uzņēmumu reģistra vestā reģistra, norādot attiecīgās
juridiskās personas reģistrācijas numuru un naudas līdzekļu atlikuma apmēru un valūtu;
25) Valsts ieņēmumu dienestam — par fiziskajām personām, kuras ir Latvijas Republikas rezidenti, kuru
pieprasījuma noguldījuma kontu un maksājumu kontu (tai skaitā slēgto pieprasījuma noguldījuma kontu un
maksājumu kontu) iepriekšējā gada kopējā debeta vai kredīta apgrozījuma summa vienas kredītiestādes
ietvaros ir 15 000 
euro
 vai vairāk. Kredītiestāde minētās ziņas sniedz likumā "Par nodokļiem un nodevām" un
uz tā pamata izdotajos normatīvajos aktos noteiktajā apjomā un kārtībā;
26) Patērētāju tiesību aizsardzības centram — fiziskās vai juridiskās personas konta izrakstu par konkrētu
laika periodu Patērētāju tiesību aizsardzības likumā noteikto uzraudzības funkciju veikšanai, īstenojot Eiropas
Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra regulas (ES) 
2017/2394
 par sadarbību starp valstu
iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ regulu (EK)
Nr. 2006/2004 9. panta 3. punkta "b" apakšpunktā noteiktās pilnvaras. Konta izraksts satur vismaz šādu
informāciju:
a) maksājuma saņēmējs un maksājuma veicējs,
b) maksājuma saņēmēja un maksājuma veicēja konta numurs,
c) maksājuma datums, summa, valūta, pamatojums, kas norādīts maksājuma mērķī, un maksājuma
statuss.
(2) Izņemot šā panta pirmās daļas 1., 2.
1
, 11.
2
, 11.
3
 un 15.punktā minēto gadījumu, valsts institūcija, valsts
amatpersona vai cita iestāde un amatpersona nepieciešamās ziņas pieprasa rakstveidā, pieprasījumā norādot ziņu
precīzu nosaukumu un apjomu, kā arī ziņu pieprasīšanas pamatojumu — attiecīgo normatīvo aktu, starptautisko
līgumu vai Eiropas Savienības normatīvo aktu. Šā panta pirmās daļas 4. un 6. punktā minētajos gadījumos procesa
virzītājs vai operatīvās darbības subjekts ziņas pieprasa atbilstoši šā panta 3.
2
 daļā noteiktajam.
(3) Kredītiestāde nekavējoties, bet ne vēlāk kā 14 dienu laikā sniedz pieprasītās ziņas, ja ievērota šā panta
pirmajā un otrajā daļā noteiktā kārtība. Šā panta pirmās daļas 4. un 6. punktā minētajos gadījumos kredītiestāde ziņas
sniedz atbilstoši šā panta 3.
2
 daļā noteiktajam. Šā panta pirmās daļas 15. punktā minētajos gadījumos kredītiestāde
ziņas sniedz tādā kārtībā un termiņos, kādi noteikti likumā "Par iedzīvotāju ienākuma nodokli", kā arī normatīvajos
aktos, kas izdoti, pamatojoties uz Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumu par minētā likuma normu piemērošanu,
noteiktajā kārtībā. Šā panta pirmās daļas 11.punktā minētajos gadījumos Valsts ieņēmumu dienests ziņas pieprasa, 
56
/
142
ja pastāv vismaz viens no šādiem apstākļiem:
1) ziņas nav iespējams iegūt no paša nodokļu maksātāja vai nodokļu maksātāja iesniegtās ziņas nav patiesas;
2) nodokļu maksātājam — fiziskajai personai — ir nokavētie nodokļu maksājumi un ziņas nepieciešamas
nokavēto maksājumu piedziņai;
3) Valsts ieņēmumu dienests ir pārliecinājies, ka ārvalsts (starptautiskā līguma puses) kompetentās iestādes
informācijas pieprasījums Valsts ieņēmumu dienestam atbilst saskaņā ar likumu "Par nodokļiem un nodevām"
izdotajiem normatīvajiem aktiem.
(3
1
) Kredītiestāde, pamatojoties uz šā panta pirmās daļas 2., 3., 4. vai 6.punktā minēto institūciju pieprasījumu,
sniedz tām ziņas arī par darījuma pārraudzību klienta kontā ar mērķi novērst, pārtraukt vai atklāt noziedzīga
nodarījuma izdarīšanu. Ar darījuma pārraudzību klienta kontā saprot procesu, kuru likumā noteiktajā laika periodā veic
kredītiestāde, lai konstatētu un sniegtu ziņas (informāciju) par attiecīgajā laika periodā pieteiktu vai veiktu darījumu un
šajā darījumā iesaistītajām personām. Kārtību, kādā kredītiestāde sniedz ziņas šā panta pirmās daļas 2. un 3. punktā
minētajām institūcijām darījuma pārraudzības gadījumā, kā arī šo ziņu sniegšanas termiņu nosaka Ministru kabinets.
Ja ziņas darījuma pārraudzības gadījumā pieprasa šā panta pirmās daļas 4. un 6. punktā minētās institūcijas, piemēro
normatīvo aktu, kas izdots, pamatojoties uz šā panta 3.
2
 daļu.
(3
2
) Kārtību, kādā šā panta pirmās daļas 4. un 6. punktā minētās institūcijas pieprasa un kredītiestāde sniedz tās
rīcībā esošās neizpaužamās ziņas, arī ziņas darījuma pārraudzības gadījumā, šo ziņu sniegšanas termiņu,
pieprasījuma veidlapas paraugu un mašīnlasāmo datu struktūru nosaka Ministru kabinets.
(4) Citas dalībvalsts un ārvalsts tiesu un izmeklēšanas iestādei neizpaužamās ziņas kredītiestāde sniedz
starptautiskajos līgumos noteiktajā kārtībā.
(5) Citas dalībvalsts un ārvalsts noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas vai terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas kontroles dienestam vai kredītiestāžu darbības uzraudzības institūcijai atbilstošā Latvijas institūcija
neizpaužamās ziņas sniedz, pamatojoties uz savstarpējas sadarbības līgumu vai citu vienošanos. Attiecīgā Latvijas
Republikas institūcija neizpaužamās ziņas iegūst šā panta pirmajā un otrajā daļā noteiktajā kārtībā. Šai institūcijai
pirms informācijas sniegšanas dalībvalsts vai ārvalsts institūcijai jāpārliecinās par attiecīgo ziņu aizsardzību pret
izpaušanu.
(6) Kredītiestādes rīcībā esošās neizpaužamās ziņas citai dalībvalstī vai ārvalstī reģistrētai kredītiestādei, ar kuru
nodibinātas korespondentattiecības, kredītiestāde sniedz Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā noteiktajā kārtībā.
(7) Valsts ieņēmumu dienesta ziņu pieprasījumu par kredītiestādes rīcībā esošajām neizpaužamajām ziņām
kredītiestāde ir tiesīga pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā Administratīvā procesa likumā paredzētajā kārtībā,
iesniedzot pieteikumu 10 dienu laikā pēc ziņu pieprasījuma saņemšanas. Tiesa lietu izskata kā pirmās instances
tiesa triju tiesnešu sastāvā 20 dienu laikā pēc lietas ierosināšanas. Ja likums nosaka kādas procesuālas darbības
izpildes termiņu, bet, izpildot attiecīgo procesuālo darbību šajā termiņā, netiktu ievērots šīs daļas otrajā teikumā
noteiktais termiņš, tiesa pati nosaka atbilstošu termiņu attiecīgās procesuālās darbības izpildei. Administratīvās
apgabaltiesas spriedums nav pārsūdzams.
(8) Ja kredītiestāde likumā noteiktajā kārtībā deleģē ārpakalpojumu sniedzējam kādu no tās pienākumiem vai
finanšu pakalpojuma (tā būtiskās daļas) sniegšanu vai saņem šā likuma 62.panta devītās daļas 2.punktā minēto
pakalpojumu, šajā pantā minētie ziņu pieprasījumi iesniedzami pašai kredītiestādei, kura sniedz neizpaužamas ziņas
likumā paredzētajā kārtībā. Ārpakalpojumu sniedzējam un šā likuma 62.panta devītās daļas 2.punktā minētajai
personai nav tiesību izpaust neizpaužamās ziņas.
(9) Kredītiestāde ir tiesīga sniegt Valsts ieņēmumu dienestam neizpaužamas ziņas, lai skaidrotu savu ziņojumu,
kas Valsts ieņēmumu dienestam sniegts par aizdomīgu darījumu nodokļu jomā saskaņā ar likumu "Par nodokļiem un
nodevām". Kredītiestāde ir tiesīga sniegt Valsts ieņēmumu dienestam arī tādu informāciju, kas satur neizpaužamas
ziņas, lai sadarbībā ar Valsts ieņēmumu dienestu identificētu darījumus, kuri atbilst likumā "Par nodokļiem un
nodevām" noteiktajām darījuma aizdomīguma pazīmēm. Šajā daļā paredzētā informācija tiek sniegta tādā apjomā,
kāds informācijas sniegšanai par aizdomīgiem darījumiem noteikts likumā "Par nodokļiem un nodevām". Attiecībā uz
šajā daļā minētās informācijas sniegšanu ir piemērojami likumā "Par nodokļiem un nodevām" un Noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā likuma subjektiem noteiktie
tiesiskās aizsardzības mehānismi saistībā ar ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem nodokļu jomā.
(
26.05.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 22.06.2006., 22.02.2007., 17.05.2007., 29.05.2008.,
28.01.2010., 11.03.2010., 15.03.2012., 22.03.2012., 14.03.2013., 16.05.2013., 29.01.2015., 08.07.2015., 17.12.2015.,
57
/
142
30.11.2015., 23.11.2016., 01.11.2018., 28.02.2019., 13.06.2019., 19.12.2019., 17.06.2020., 17.06.2020., 21.01.2021.,
27.05.2021.
 un 
10.06.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2021.
)
63.
1 
pants.
 (1) Kredītiestādei likumos un Saeimas apstiprinātajos starptautiskajos līgumos paredzētajos
gadījumos nav tiesību informēt klientu vai trešo personu par to, ka ziņas par klienta kontu vai tā darījumu (darījumiem)
ir sniegtas tiesai vai prokuratūrai.
(2) Ja likums vai starptautiskais līgums paredz aizliegumu informēt klientu un trešās personas par ziņu
pieprasījuma saņemšanu, tiesa, prokuratūra, izmeklēšanas iestāde vai operatīvās darbības subjekts, pieprasot ziņas
par fizisko un juridisko personu kontiem un veiktajiem darījumiem, pieprasījumā papildus šā likuma 63.panta otrajā
daļā minētajai informācijai norāda uz šo aizliegumu, kā arī to, uz kāda likuma un starptautiskā līguma pamata šāds
aizliegums noteikts.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2005.
, 
22.02.2007.
 un 
28.01.2010
. likumu, kas
stājas spēkā 
11.02.2010.
)
63.
2 
pants.
 Papildus šā likuma 63. panta pirmajā daļā noteiktajam ziņas par klientu, tā kontu un lietošanā esošiem
individuālajiem seifiem Valsts ieņēmumu dienestam kā kontu reģistra pārzinim sniedzamas atbilstoši Kontu reģistra
likumā noteiktajam apjomam un kārtībai. Kredītiestādei ir pienākums sniegt šīs ziņas par šādām personām, to
pieprasījuma noguldījumu, maksājumu kontiem un lietošanā esošiem individuālajiem seifiem:
1) par fizisko personu — Latvijas Republikas rezidentu;
2) par fizisko personu — nerezidentu;
3) par juridisko personu — Latvijas Republikas rezidentu un nerezidenta pastāvīgo pārstāvniecību Latvijā;
4) par juridisko personu — Latvijas Republikas nerezidentu.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.06.2020
. likumu, kas stājās spēkā 01.07.2020.)
63.
3
 pants.
 Kredītiestādei papildus šā likuma 63. panta pirmajā daļā un 63.
2
 pantā noteiktajam ir pienākums sniegt
Valsts ieņēmumu dienestam informāciju par klientiem — fiziskajām personām, kas ir Latvijas Republikas rezidenti —,
kuru pieprasījuma noguldījuma kontu un maksājumu kontu (tai skaitā slēgto pieprasījuma noguldījuma kontu un
maksājumu kontu) iepriekšējā gada kopējā debeta vai kredīta apgrozījuma summa šīs kredītiestādes ietvaros
sasniedz vai pārsniedz likumā "Par nodokļiem un nodevām" noteikto apmēru. Minētā informācija sniedzama likumā
"Par nodokļiem un nodevām" noteiktajā apjomā un termiņā un uz likuma "Par nodokļiem un nodevām" pamata izdotos
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
63.
4
 pants.
 Foto un video materiāls (kurš var atspoguļot atsevišķus darījuma datus gadījumā, ja pieprasījums
iesniegts par atsevišķu darījumu), kas ar tehniskiem līdzekļiem iegūts no bankomāta, netiek pieprasīts kā
neizpaužamās ziņas, bet to operatīvās darbības subjektam operatīvās uzskaites lietā vai procesa virzītājam
kriminālprocesā izsniedz, pamatojoties uz šo amatpersonu pieprasījumu.
(
21.01.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.02.2021.
)
63.
5
 pants.
 Ja informācijas apmaiņa starp valsts institūciju un kredītiestādi notiek elektroniski, izmantojot Valsts
reģionālās attīstības aģentūras pārziņā esošo valsts informācijas sistēmu savietotāju un ievērojot valsts informācijas
sistēmu darbību regulējošu normatīvo aktu prasības, dokumentam, kuru valsts institūcija nosūta kredītiestādei vai
kuru kredītiestāde nosūta valsts institūcijai, izmantojot minēto savietotāju, ir juridisks spēks arī tad, ja attiecīgajam
dokumentam nav rekvizīta "paraksts".
(
27.05.2021.
 likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
64.pants. 
(1) Katrs, kas tīši vai netīši darījis zināmas atklātībai vai izpaudis personām, kurām nav tiesību saņemt
attiecīgo informāciju, ziņas par kredītiestādes klientu kontiem vai klientiem sniegtajiem finanšu pakalpojumiem, ja
viņam šīs ziņas uzticētas vai kļuvušas zināmas kā kredītiestādes akciju vai daļu īpašniekam, padomes, valdes,
iekšējā audita dienesta vadītājam vai loceklim, sabiedrības kontrolierim vai uzticības personai, kredītiestādes
darbiniekam, Latvijas Bankas, Finanšu un kapitāla tirgus komisijas vai valsts institūcijas darbiniekam, zvērinātu
revidentu pārstāvim, kredītiestādes uzņēmuma potenciālā ieguvēja pārstāvim vai kā šā likuma 62.panta ceturtajā un
58
/
142
devītajā daļā vai 110.
1
 panta piektajā daļā minētajai personai, vai kā valsts institūcijas, konsultatīvās padomes, darba
grupas, personu apvienības pārstāvim vai kā zvērinātam revidentam, ir saucams pie kriminālatbildības likumā
noteiktajā kārtībā.
(1
1
) Kredītiestādei, saņemot šā likuma 63. panta 3.
2
 daļā minēto pieprasījumu, nav tiesību par to informēt klientu,
trešo personu vai kredītiestādes darbiniekus, kas nav saistīti ar attiecīgā pieprasījuma izpildi, izņemot darbiniekus,
kuri saskaņā ar normatīvajiem aktiem veic darbības saistībā ar šo pieprasījumu noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas jomā vai iekšējā audita vajadzībām. Minētā
informācija ir neizpaužamas ziņas, kas nav valsts noslēpums. Katrs, kas ziņas par šā likuma 63. panta 3.
2
 daļā
minēto pieprasījumu tīši vai netīši darījis zināmas atklātībai vai izpaudis personām, kurām nav tiesību saņemt
attiecīgo informāciju, ir saucams pie kriminālatbildības likumā noteiktajā kārtībā.
(2) Personas, kas izdarījušas šajā pantā minētos pārkāpumus, sodāmas arī tad, ja tie izdarīti pēc tam, kad šā
panta pirmajā daļā minētās personas pārtraukušas līgumattiecības vai pienākumu pildīšanu, vai darba attiecības
kredītiestādē, Latvijas Bankā, Finanšu un kapitāla tirgus komisijā, citā valsts institūcijā, konsultatīvajā padomē, darba
grupā, personu apvienībā vai kā zvērināts revidents, vai kredītiestādes uzņēmuma potenciālā ieguvēja pārstāvis.
(
26.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
16.05.2013.
 un 
17.06.2020
. likumu, kas
stājas spēkā 
14.07.2020.
 1.
1
 daļa stājas spēkā 
01.07.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu 86. punktu)
65.pants.
 (1) Juridisko personu naudas līdzekļus un citas vērtības (mantu), kas atrodas kredītiestādē, apķīlā,
pamatojoties uz Valsts ieņēmumu dienesta lēmumu vai rīkojumu vai tiesu izpildītāja rīkojumu.
(1
1
) Arestu juridisko personu mantai, tai skaitā naudas līdzekļiem un citām vērtībām, kas atrodas kredītiestādē,
kriminālprocesā uzliek, pamatojoties uz Kriminālprocesa likumā noteiktajā kārtībā pieņemtu lēmumu.
(1
2
) Juridisko personu norēķinu operāciju (šīs nodaļas izpratnē par norēķinu operāciju ir uzskatāma debeta
operācija, kuras rezultātā var samazināties kontā esošo naudas līdzekļu atlikums) apturēšanu veic, pamatojoties uz
Valsts ieņēmumu dienesta rīkojumu par nodokļu maksātāja norēķinu operāciju apturēšanu šā likuma 66.
2
 pantā
noteiktajā kārtībā.
(2) Piedziņu uz juridisko personu naudas līdzekļiem, kas atrodas kredītiestādē, vērš, pamatojoties uz Valsts
ieņēmumu dienesta vai tiesu izpildītāja rīkojumu šā likuma 66.
2
 pantā noteiktajā kārtībā, kā arī uz pašvaldības domes
ieceltas amatpersonas vai izveidotas iestādes rīkojumu par naudas līdzekļu pārskaitīšanu. Piedziņu uz juridisko
personu citām vērtībām (mantu), kas atrodas kredītiestādēs, var vērst, pamatojoties uz tiesu izpildītāja rīkojumu vai
nodokļu administrācijas lēmumu par nokavēto nodokļu maksājumu piedziņu, bet pēc Valsts ieņēmumu dienesta
pieprasījuma — citos likumos paredzētajos gadījumos.
(3) Piedziņu uz pašvaldību budžeta līdzekļiem, kas atrodas kredītiestādē, bezstrīdus kārtībā var vērst pēc Valsts
kases pieprasījuma citos likumos paredzētajos gadījumos.
(4) Kredītiestāde neuzsāk darījuma attiecības ar tādu azartspēļu organizētāju vai tā starpnieku, kas norādīts
kredītiestādei nosūtītajā Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas lēmumā par aizliegumu uzsākt vai turpināt
darījuma attiecības ar azartspēļu organizētāju, kas darbību veic bez Latvijas Republikas normatīvajos aktos noteiktās
licences, vai tā starpnieku (turpmāk — nelicencēts azartspēļu organizētājs). Ja kredītiestāde ir uzsākusi darījuma
attiecības ar nelicencētu azartspēļu organizētāju, tā pēc minētā lēmuma saņemšanas šīs darījuma attiecības izbeidz.
Kredītiestāde nav atbildīga par zaudējumiem, kas radušies, izpildot Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas
lēmumā noteikto.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.03.1996.
, 
30.10.1997.
, 
24.10.2002.
, 
24.04.2014.
, 
23.11.2016.
 un 
28.02.2019
.
likumu, kas stājas spēkā 
28.03.2019.
 Grozījumi 1.
2
 daļā par vārdu "daļēju vai pilnīgu apturēšanu veic" aizstāšanu ar
vārdiem "(šīs nodaļas izpratnē par norēķinu operāciju ir uzskatāma debeta operācija, kuras rezultātā var samazināties
kontā esošo naudas līdzekļu atlikums) apturēšanu veic" un vārdus "daļēju vai pilnīgu apturēšanu šā" aizstāšanu ar
vārdiem "apturēšanu šā" stājas spēkā 
13.06.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 80. punktu)  
66.pants.
 (1) Fizisko personu naudas līdzekļus un citas vērtības (mantu), kas atrodas kredītiestādē, apķīlā,
pamatojoties uz Valsts ieņēmumu dienesta lēmumu vai rīkojumu vai tiesu izpildītāja rīkojumu.
(2) Arestu fizisko personu mantai, tai skaitā naudas līdzekļiem un citām vērtībām, kas atrodas kredītiestādē,
kriminālprocesā uzliek, pamatojoties uz Kriminālprocesa likumā noteiktajā kārtībā pieņemtu lēmumu.
(3) Piedziņu uz fizisko personu naudas līdzekļiem, kas atrodas kredītiestādē, vērš, pamatojoties uz Valsts
59
/
142
ieņēmumu dienesta vai tiesu izpildītāja rīkojumu šā likuma 66.
2
 pantā noteiktajā kārtībā, kā arī uz pašvaldības domes
ieceltas amatpersonas vai izveidotas iestādes rīkojumu par naudas līdzekļu pārskaitīšanu. Piedziņu uz fizisko
personu citām vērtībām (mantu), kas atrodas kredītiestādēs, var vērst, pamatojoties uz tiesu izpildītāja rīkojumu vai
nodokļu administrācijas lēmumu par nokavēto nodokļu maksājumu piedziņu.
(4) Fizisko personu norēķinu operāciju apturēšanu veic, pamatojoties uz Valsts ieņēmumu dienesta rīkojumu par
nodokļu maksātāja norēķinu operāciju apturēšanu šā likuma 66.
2
 pantā noteiktajā kārtībā.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
28.03.2019.
Grozījumi ceturtajā daļā par vārdu "daļēju vai pilnīgu" izslēgšanu stājas spēkā 
13.06.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 80.
punktu)
66.
1 
pants. 
(1) Valsts ieņēmumu dienests paziņo kredītiestādei šādus šā likuma 66.
2
 pantā noteiktajā kārtībā
obligāti izpildāmus rīkojumus:
1) rīkojumu par nodokļu maksātāja norēķinu operāciju apturēšanu;
2) rīkojumu par naudas līdzekļu apķīlāšanu;
3) rīkojumu par naudas līdzekļu pārskaitīšanu;
4) rīkojumu par izpildāmo darbību vai tā naudas līdzekļu apmēra precizēšanu, kas noteikts ar šīs daļas 1., 2.
un 3.punktā paredzēto rīkojumu, vai par iepriekš paziņotā rīkojuma atcelšanu.
(2) Tiesu izpildītāji paziņo kredītiestādei šādus šā likuma 66.
2
 pantā noteiktajā kārtībā obligāti izpildāmus
rīkojumus:
1) rīkojumu par naudas līdzekļu apķīlāšanu;
2) rīkojumu par naudas līdzekļu pārskaitīšanu;
3) rīkojumu par izpildāmo darbību vai tā naudas līdzekļu apmēra precizēšanu, kas noteikts ar šīs daļas 1. un
2.punktā paredzēto rīkojumu, vai par iepriekš paziņotā rīkojuma atcelšanu.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
28.03.2019.
Grozījumi pirmās daļas 1. punktā par vārdu "daļēju vai pilnīgu" izslēgšanu stājas spēkā 
13.06.2019.
 Sk. Pārejas
noteikumu 80. punktu)
66.
2 
pants.
 (1) Kredītiestādei ir pienākums šā likuma 66.
1 
pantā noteikto rīkojumu pieņemt izpildei, izpildīt to šajā
pantā noteiktajā kārtībā un termiņā un sniegt rīkojuma devējam paziņojumu par izpildi, ievērojot šā panta otrajā un
ceturtajā daļā noteikto.
(2) Šā likuma 66.
1 
pantā noteikto rīkojumu pieņemšanu izpildei un paziņojumu sniegšanu par rīkojumu izpildi
(turpmāk — datu apmaiņa) kredītiestāde veic vienā no šādiem datu apmaiņas veidiem:
1) elektroniski, izmantojot Valsts reģionālās attīstības aģentūras pārziņā esošo valsts informācijas sistēmu
savietotāju;
2) 
(zaudējis spēku ar 
01.07.2019.
; sk. Pārejas noteikumu 69. punktu)
;
3) 
(zaudējis spēku ar 
01.07.2019.
; sk. Pārejas noteikumu 69. punktu)
.
(3) Kredītiestādei ir pienākums šā likuma 66.
1 
pantā noteikto rīkojumu, kas paziņots iepriekšējās darbdienas laikā,
pieņemt izpildei ne vēlāk kā līdz kārtējās darbdienas beigām (plkst. 23.59). Kredītiestāde nekavējoties aptur norēķinu
operācijas un šā likuma 66.
1
 panta pirmās daļas 2., 3. un 4. punktā un otrajā daļā noteikto rīkojumu izpildi pēc šā
likuma 66.
1 
panta pirmās daļas 1.punktā noteiktā rīkojuma pieņemšanas izpildei rīkojumā norādītajā apmērā.
Kredītiestāde nekavējoties apķīlā personas kontos esošos naudas līdzekļus pēc šā likuma 66.
1 
panta pirmās daļas
2.punktā un otrās daļas 1.punktā noteiktā rīkojuma pieņemšanas izpildei rīkojumā norādītās summas apmērā vai, ja
naudas līdzekļu nepietiek, — tiklīdz tie ir saņemti personas kontos, līdz rīkojumā norādītās summas sasniegšanai.
60
/
142
(4) Kredītiestāde, kas, izmantojot šā panta otrās daļas 1. un 2.punktā noteikto datu apmaiņas veidu, ir pieņēmusi
izpildei šā likuma 66.
1 
panta pirmās daļas 2.punktā un otrās daļas 1.punktā noteikto rīkojumu, triju darbdienu laikā pēc
attiecīgā rīkojuma pieņemšanas izpildei paziņo rīkojuma devējam par rīkojuma izpildi, nosūtot paziņojumu par izpildi.
Paziņojumā par izpildi norāda personas identifikācijas datus (par fizisko personu — vārdu, uzvārdu un personas kodu
vai dzimšanas datumu; par juridisko personu — nosaukumu un reģistrācijas numuru), izpildītā rīkojuma numuru un
apķīlātās summas apmēru.
(4
1
) Šā likuma 66.
1
 panta pirmās daļas 2. punktā vai otrās daļas 1. punktā noteikto un izpildei pieņemto rīkojumu
turpina izpildīt līdz brīdim, kad ir uzsākta minētā panta pirmās daļas 3. punktā vai otrās daļas 2. punktā noteiktā
rīkojuma izpilde. Ja rīkojuma devējs šā likuma 66.
1
 panta pirmās daļas 3. punktā vai otrās daļas 2. punktā noteikto
rīkojumu nav paziņojis kredītiestādei piecu darbdienu laikā pēc tam, kad kredītiestāde ir paziņojusi par rīkojuma izpildi
atbilstoši šā panta ceturtajai daļai, kredītiestāde izbeidz šā likuma 66.
1
 panta pirmās daļas 2. punktā vai otrās daļas
1. punktā noteiktā rīkojuma izpildi, atbrīvojot no apķīlājuma naudas līdzekļus.
(5) Kredītiestādei ir pienākums nekavējoties pēc šā likuma 66.
1 
panta pirmās daļas 3.punktā un otrās daļas
2.punktā noteiktā rīkojuma pieņemšanas izpildei pārskaitīt rīkojuma devējam naudas līdzekļus uz rīkojumā norādīto
kontu. Naudas līdzekļus pārskaita tādā apmērā, kas nav mazāks par paziņojumā par rīkojuma izpildi norādīto,
izņemot gadījumu, kad rīkojumā par naudas līdzekļu pārskaitīšanu norādīts samazināts pārskaitāmo naudas līdzekļu
apmērs. Ja pēc tam, kad naudas līdzekļi pārskaitīti šajā daļā noteiktajā apmērā, šā likuma 66.
1 
panta pirmās daļas
3.punktā un otrās daļas 2.punktā noteiktais rīkojums nav izpildīts pilnīgi, kredītiestāde naudas līdzekļus apķīlā, tiklīdz
tie ir saņemti personas kontos, un nekavējoties pārskaita tos uz rīkojumā norādīto kontu.
(6) Kredītiestāde līdz šā likuma 66.
1 
panta pirmajā un otrajā daļā noteikto rīkojumu pilnīgai izpildei vai to atcelšanai
klientam (tā pilnvarotai personai) nesniedz maksājumu pakalpojumus un nepilda citus uzdevumus, kas saistīti ar
personas kontos esošo naudas līdzekļu pārskaitīšanu vai izsniegšanu no personas konta, izņemot šajā pantā noteikto
naudas līdzekļu pārskaitīšanu.
(7) Saņēmusi vairākus rīkojumus, kredītiestāde tos pieņem izpildei un izpilda tādā secībā, kādā tie paziņoti,
izņemot šā likuma 66.
1
 panta pirmās daļas 1. punktā noteikto rīkojumu, kas atbilstoši šā panta trešās daļas otrajam
teikumam izpildāms nekavējoties pēc pieņemšanas izpildei un neatkarīgi no citu rīkojumu saņemšanas vai
precizēšanas. Rīkojums, kas nosūtīts, izmantojot šā panta otrās daļas 1. punktā noteikto datu apmaiņas veidu,
uzskatāms par paziņotu brīdī, kad tas ievietots Valsts reģionālās attīstības aģentūras pārziņā esošajā valsts
informācijas sistēmu savietotājā, un ir pieņemams izpildei piešķirto unikālo numuru secībā. Šā likuma 66.
1
 panta
pirmās daļas 4. punktā un otrās daļas 3. punktā noteiktais rīkojums (turpmāk — rīkojums par naudas līdzekļu apmēra
precizēšanu) pieņemams izpildei piešķirto unikālo numuru secībā un izpildāms tādā secībā, kāda tika noteikta
sākotnējā (aizstājamā) rīkojuma izpildei. Ja rīkojums par naudas līdzekļu apmēra precizēšanu palielina sākotnējā
(aizstājamā) rīkojumā norādītās naudas summas apmēru, palielinājums noformējams un pieņemams izpildei kā jauns
rīkojums par naudas līdzekļu pārskaitīšanu, izņemot gadījumus, kad rīkojums dots izpildu lietā par uzturlīdzekļu
piedziņu bērnam vai vecākam, vai Uzturlīdzekļu garantijas fondam.
(8) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā kredītiestādes, izpildot šā likuma 66.
1 
panta pirmajā un otrajā daļā
noteikto rīkojumu, uzsāk un veic datu apmaiņu, izmantojot šā panta otrās daļas 1.punktā noteikto datu apmaiņas
veidu.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
28.03.2019.
Astotās daļas otrais teikums (attiecībā uz deleģējumu Ministru kabinetam noteikt kārtību, kādā kredītiestāde, izpildot
šā likuma 66.
1
 panta pirmajā daļā noteikto rīkojumu, uzsāk un veic datu apmaiņu, izmantojot šā panta otrās daļas 2.
punktā noteikto datu apmaiņas veidu) zaudējis spēku 
01.07.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 69. punktu)
67.pants. 
(1) Noguldījumu veidi ir šādi:
1) pieprasījuma noguldījumi — uz nenoteiktu laiku ar pienākumu izmaksāt pēc pieprasījuma;
2) termiņnoguldījumi:
a) uz noteiktu laiku,
b) uz nenoteiktu laiku ar klientu iepriekšēju pieteikumu par izņemšanu.
(2) Termiņnoguldījumus, kas noguldīti uz nenoteiktu laiku, var izņemt ne agrāk kā pēc viena mēneša no
noguldījuma pieņemšanas brīža. Pieteikums par noguldījuma izņemšanu, ja līgumā nav noteikts citādi, iesniedzams
61
/
142
10 dienas pirms noguldījuma izņemšanas.
68.pants. 
Termiņnoguldījumi, kuriem iestājies izmaksas termiņš un attiecībā uz kuriem līgums nav pagarināts vai
noslēgts no jauna, uzskatāmi par pieprasījuma noguldījumiem, ja līgumā nav noteikts citādi.
69.pants.
 Procentu likmes lielumu, procentu aprēķināšanas laika posmu un procentu maksāšanas kārtību nosaka
līgumā, kredītiestādei ar klientu savstarpēji vienojoties.
(
07.05.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.06.2015.
)
70.pants.
 
(Izslēgts ar 
07.05.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
03.06.2015.
)
71.pants. 
(1) Klients zaudē prasījuma tiesības pret kredītiestādi, ja 60 gadu laikā nav veikti nekādi darījumi ar šo
noguldījumu.
(2) Prasības noilguma termiņa tecējums sākas:
1) termiņnoguldījumam uz noteiktu laiku — ar noguldījuma izmaksas pēdējo dienu;
2) pieprasījuma noguldījumam un termiņnoguldījumam uz nenoteiktu laiku — ar dienu, kad klienta uzdevumā
veikts pēdējais darījums ar šo noguldījumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.05.1998.
, 
28.10.2004.
 un 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
Grozījums attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas
noteikumu 39.punktu)
72.pants.
 Noguldījumi, attiecībā uz kuriem iestājies noilgums, ieskaitāmi kredītiestādes ienākumos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004.
 un 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījums
attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu
39.punktu)
72.
1 
pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījums par panta izslēgšanu stājas
spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 39.punktu)
72.
2
 pants.
 Kredītiestāde, izveidojot vai pārdodot klientiem, kas ir privātie ieguldītāji, komplektētu privāto
ieguldījumu produktus, ievēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. novembra regulas (ES) Nr. 1286/2014
par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem
(turpmāk — ES regula Nr. 1286/2014) prasības.
(
21.07.2017
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
13.01.2020.
)
73.pants. 
Pieprasot kredītu vai stājoties citās līgumattiecībās ar kredītiestādi, vai sniedzot pārskatu par saistību
izpildes gaitu, klientam ir pienākums pēc kredītiestādes pieprasījuma sniegt tai pilnu un patiesu informāciju par savu
finanšu stāvokli un īpašumu, arī par visiem īpašuma apgrūtinājumiem, kā arī citu informāciju, kas nepieciešama, lai
kredītiestāde varētu pārliecināties, vai klients ir saistīts ar kredītiestādi vai veido kredītiestādei savstarpēji saistītu
klientu grupu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
07.01.2004.
)
74.pants. 
(Izslēgts ar 
21.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
 Sk. 
21.05.1998
. likuma spēkā stāšanās
laiku nosakošo normu.)
74.
1 
pants.
 (1) Kredītiestāde nodrošina, ka klientu iesniegumu un sūdzību (strīdu) par tās finanšu pakalpojumu
sniegšanu izskatīšanas procedūra ir efektīva. Rakstveida informācija par minēto iesniegumu un sūdzību (strīdu)
izskatīšanas procedūru ir brīvi pieejama kredītiestādē un elektroniskā veidā kredītiestādes tīmekļvietnē.
(2) Kredītiestāde sniedz rakstveida atbildi uz rakstveida iesniegumiem un sūdzībām (strīdiem) par finanšu
62
/
142
pakalpojumu sniegšanu 30 dienu laikā no iesnieguma vai sūdzības (strīda) saņemšanas dienas. Ja šo termiņu
objektīvu apstākļu dēļ nav iespējams ievērot, kredītiestāde ir tiesīga to pagarināt, par to rakstveidā paziņojot
iesniedzējam.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
74.
2
 pants.
 Kredītiestāde ne vēlāk kā piecu dienu laikā pēc klienta iesnieguma saņemšanas informē Finanšu un
kapitāla tirgus komisiju par kredītiestādes un tās klienta strīdu par bezskaidras naudas līdzekļu pārvedumu, kas
pārsniedz 285 000 
euro
.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
74.
3
 pants.
 
(Izslēgts ar 
23.11.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
VI nodaļa 
Grāmatvedība un gada pārskats
75.pants. 
Kredītiestāde kārto grāmatvedību saskaņā ar likumu "Par grāmatvedību" un Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvajiem noteikumiem, kuriem jāatbilst Latvijas Republikas likumiem un starptautiskajiem
grāmatvedības standartiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.12.2003.
 un 
16.07.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
13.08.2009.
)
76.pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt no kredītiestādes un ar to saistītajām
komercsabiedrībām konsolidētus pārskatus, kuru sagatavošanas un iesniegšanas kārtību nosaka Finanšu un kapitāla
tirgus komisija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
30.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2016.
)
77.pants.
 Kredītiestāde par katru darbības gadu sagatavo gada pārskatu, kurā iekļauj finanšu pārskatus, kā arī
vadības ziņojumu un paziņojumu par vadības atbildību.
(
16.07.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.08.2009.
)
78.pants.
 Pārskata gads sakrīt ar kalendāro gadu. Pirmais pārskata periods var būt īsāks par kalendāro gadu, bet
nevar būt garāks par 18 mēnešiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.05.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
79.pants.
 Gada pārskatu sagatavo saskaņā ar šo likumu un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvajiem
noteikumiem, kas izdoti, pamatojoties uz šo likumu. Gada pārskatam ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par
kredītiestādes aktīviem un saistībām, tās finanšu stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.12.2003.
 un 
16.07.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
13.08.2009.
)
80.pants.
 Ja nav iespējams gūt patiesu un skaidru priekšstatu par kredītiestādi saskaņā ar šā likuma 79.panta
prasībām, gada pārskatā ietverama attiecīga papildu informācija.
81.pants.
 
(Izslēgts ar 
29.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
82.pants. 
(Izslēgts ar 
29.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
83.pants. 
(Izslēgts ar 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
63
/
142
84.pants. 
(Izslēgts ar 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
85.pants. 
(1) Kredītiestādes gada pārskatu pārbauda zvērināts revidents. Ja šāda pārbaude nav veikta,
kredītiestādes akcionāru sapulcei gada pārskatu aizliegts apstiprināt.
(2) Ja zvērinātu revidentu ziņojums ir ar piezīmēm, tad dividendes var izmaksāt tikai pēc saskaņošanas ar
Finanšu un kapitāla tirgus komisiju.
(3) Kredītiestāde mēnesi pirms tam, kad plāno izmaksāt dividendes, par to paziņo Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai. Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības aizliegt kredītiestādei izmaksāt dividendes, ja dividenžu
izmaksas rezultātā kredītiestāde neievēros tādus šajā likumā, Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību
darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā un tieši piemērojamos ES tiesību aktos noteiktos rādītājus un
ierobežojumus, kuru apmēru (līmeni) ietekmē dividenžu izmaksa.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
86.pants. 
(1) Kredītiestādes sagatavoto gada pārskatu revidē un revidenta ziņojumu par veiktās revīzijas
rezultātiem sniedz zvērināts revidents atbilstoši Revīzijas pakalpojumu likumam.
(2) Papildus šā likuma 88. panta piektajā daļā noteiktajam Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt,
lai kredītiestāde atsauc gada pārskata pārbaudei izraudzīto zvērinātu revidentu, ja, veicot kredītiestāžu uzraudzību,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē, ka zvērināta revidenta kvalifikācija vai profesionālā pieredze nav
pietiekama kvalitatīvas pārbaudes veikšanai, vai ir konstatēts, ka revidents neievēro Latvijā atzītos starptautiskos
revīzijas standartus vai ētikas normas. Par pieņemto lēmumu Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Finanšu
ministriju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
, 
23.12.2010.
, 
21.07.2017.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
87.pants. 
Veicot gada pārskata pārbaudi, zvērinātiem revidentiem ir tiesības iepazīties ar kredītiestādes aktīviem,
grāmatvedības ierakstiem, tos apliecinošiem dokumentiem un citu informāciju. Kredītiestādes valdes, rīkotājdirektora
un darbinieku pienākums ir sniegt zvērinātiem revidentiem visu nepieciešamo informāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.04.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
88.pants. 
(1) Kredītiestādes pienākums ir informēt Finanšu un kapitāla tirgus komisiju par visiem apstākļiem, kuri
var būtiski ietekmēt kredītiestādes turpmāko darbību.
(2) Zvērināts revidents pārbauda, vai kredītiestāde ievēro šā panta pirmajā daļā minēto prasību. Par revīzijas
pakalpojumu sniegšanas laikā vai cita normatīvajos aktos noteiktā apliecinājuma uzdevuma veikšanas laikā
konstatētajiem būtiskiem normatīvo un administratīvo aktu, kas reglamentē licences piešķiršanas nosacījumus vai
kredītiestādes darbību, pārkāpumiem vai citiem faktiem, kuru dēļ ir apdraudēta šīs kredītiestādes saistību izpilde vai
darbības nepārtrauktība vai kuru dēļ zvērināts revidents atsakās sniegt atzinumu vai sniedz atzinumu ar iebildēm vai
negatīvu atzinumu, zvērināts revidents nekavējoties iesniedz rakstveida ziņojumu Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai. Vienlaikus šo ziņojumu iesniedz arī kredītiestādes valdei, ja vien nav nepārvaramu iemeslu to nedarīt.
(3) Zvērināta revidenta pienākums ir nekavējoties iesniegt rakstveida ziņojumu Finanšu un kapitāla tirgus komisijai
par šā panta otrajā daļā minētajiem faktiem, kas atklāti, sniedzot revīzijas pakalpojumus klientam, kuru ar
kredītiestādi saista dalības attiecības vai ciešas attiecības kontroles veidā, vai veicot citu normatīvajos aktos
noteiktu apliecinājuma uzdevumu.
(3
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt no zvērinātiem revidentiem tās uzdevumu veikšanai
nepieciešamo informāciju un darba dokumentus.
(4) Šā panta otrajā, trešajā un 3.
1
 daļā minētās informācijas sniegšana Finanšu un kapitāla tirgus komisijai nav
uzskatāma par neizpaužamu ziņu izpaušanu, un zvērinātam revidentam neiestājas civiltiesiskā atbildība.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai kredītiestāde atsauc gada pārskata pārbaudei
izraudzīto zvērinātu revidentu, ja zvērināts revidents neievēro šā panta otrajā un trešajā daļā minētās prasības. Par
pieņemto lēmumu Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Finanšu ministriju.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
22.02.2007.
, 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
.
64
/
142
likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
89.pants.
 
(Izslēgts ar 
16.07.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
13.08.2009.
)
89.
1
 pants.
 (1) Kredītiestāde ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc gada pārskata apstiprināšanas un ne vēlāk kā četrus
mēnešus pēc pārskata gada beigām iesniedz Valsts ieņēmumu dienestam gada pārskata un zvērināta revidenta
ziņojuma kopiju kopā ar akcionāru sapulces protokola izrakstu par gada pārskata apstiprināšanu. Kredītiestāde, kura
sagatavo konsolidēto gada pārskatu, papildus šīs daļas pirmajā teikumā noteiktajam ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc
konsolidētā gada pārskata apstiprināšanas un ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc pārskata gada beigām iesniedz Valsts
ieņēmumu dienestam arī konsolidētā gada pārskata un zvērināta revidenta ziņojuma kopiju kopā ar akcionāru
sapulces protokola izrakstu par konsolidētā gada pārskata apstiprināšanu. Kredītiestāde šajā daļā minētos
dokumentus iesniedz papīra formā vai elektroniski.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētos dokumentus, ja tie iesniegti elektroniski, vai šo dokumentu elektroniskas
kopijas, ja tie iesniegti papīra formā, Valsts ieņēmumu dienests ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā elektroniski nodod
Uzņēmumu reģistram. Uzņēmumu reģistrs nodrošina saņemto dokumentu publisku pieejamību. Elektronisko
dokumentu nodošanas un apliecināšanas kārtību nosaka starpresoru vienošanās, kuru noslēdzis Valsts ieņēmumu
dienests un Uzņēmumu reģistrs.
(3) Uzņēmumu reģistrs pēc šā panta otrajā daļā minēto dokumentu saņemšanas ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā
publicē oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis” paziņojumu, ka šā panta pirmajā daļā minētā informācija pieejama
Uzņēmumu reģistrā.
(
29.05.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.01.2010.
, 
16.05.2013.
 un 
30.11.2015
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 64. punktu)
89.
2
 pants.
 Kredītiestāde gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, ja tā sagatavo konsolidēto gada pārskatu,
kopā ar zvērināta revidenta ziņojumu iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ne vēlāk kā pārskata gadam
sekojošā gada 1.aprīlī. Kredītiestāde šajā pantā minētos dokumentus iesniedz papīra formā vai elektroniski.
(
30.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 64. punktu)
90.pants. 
(1) Kredītiestādes vadībai adresētu zvērināta revidenta ziņojumu kredītiestāde iesniedz Finanšu un
kapitāla tirgus komisijai 10 dienu laikā pēc šā ziņojuma saņemšanas, bet ne vēlāk kā pārskata gadam sekojošā gada
1.aprīlī.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt kredītiestādei papildus iesniegt zvērinātu revidentu
sagatavotu paplašinātu ziņojumu ar komentāriem par iekšējās kontroles sistēmas piemērotību, kredītiestāžu darbības
risku analīzi un atbilstības novērtējumu normatīvo aktu un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvo noteikumu
un rīkojumu prasībām.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
17.05.2007.
 un 
30.11.2015
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 64. punktu)
91.pants.
 (1) Kredītiestāde pati nodrošina, lai gada pārskats un konsolidētais gada pārskats, ja tā sagatavo
konsolidēto gada pārskatu, kopā ar zvērināta revidenta ziņojumu tiktu publiskots ne vēlāk kā pārskata gadam
sekojošā gada 1.aprīlī.
(2) Ja līdz šā panta pirmajā daļā minētajam termiņam gada pārskats vai konsolidētais gada pārskats nav
apstiprināts akcionāru sapulcē, publiskojot revidēto gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, ja kredītiestāde
sagatavo konsolidēto gada pārskatu, to norāda.
(
30.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 64. punktu)
91.
1
 pants.
 Šā likuma 89.
2
 pantā un 91.panta pirmajā daļā minētie pārskati ir tādi, kuriem pievienotie zvērināta
revidenta ziņojumi ietver revidenta atzinumus.
(
30.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 64. punktu)
92.pants.
 
(Izslēgts ar 
29.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
65
/
142
93.pants. 
(Izslēgts ar 
11.04.2002
. likumu, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
94.pants. 
(Izslēgts ar 
29.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
95.pants. 
(1) 
(Izslēgta ar 
29.05.2008
. likumu.)
(2) Ārvalsts vai citas dalībvalsts kredītiestādes gada pārskatam jābūt pārbaudītam saskaņā ar starptautiskajiem
auditorpārbaudes standartiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.05.1998.
, 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
29.05.2008
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
96.pants.
 Ārvalsts vai citas dalībvalsts kredītiestādes filiāle nodrošina, lai ārvalsts vai citas dalībvalsts
kredītiestādes gada pārskats tiktu publiskots ne vēlāk kā septiņus mēnešus pēc pārskata gada beigām. Vismaz
pārskatam, kas atspoguļo finanšu stāvokli pārskata perioda beigās, pārskatam par finansiālās darbības rezultātiem
pārskata periodā un zvērināta revidenta atzinumam jābūt tulkotam latviešu valodā. Attiecīgo informāciju ārvalsts vai
citas dalībvalsts kredītiestādes filiāle var publiskot savā tīmekļvietnē vai arī izvēlēties informācijas publiskošanai citu
piemērotu informācijas nesēju vai vietu.
(
29.05.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.07.2009.
, 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
97.pants. 
(Izslēgts ar 
29.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
98.pants.
 Kredītiestāde sagatavo lietvedības un citus dokumentus, reģistrē un uzglabā tos saskaņā ar valstī
noteikto dokumentu standartu un Arhīvu likumu.
(
16.07.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
VII nodaļa 
Kredītiestāžu darbības uzraudzība
99.pants. 
(Izslēgts ar 
01.06.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2001.
)
99.
1 
pants.
 (1) Lai panāktu Latvijas kredītiestāžu sektora drošību, stabilitāti un attīstību, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija veic kredītiestāžu uzraudzību. Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzraudzības procesā pirms lēmumu
pieņemšanas, ievērojot tās rīcībā esošo informāciju, izvērtē attiecīgo lēmumu iespējamo ietekmi uz citas dalībvalsts
finanšu sistēmas stabilitāti.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir pienākums nekavējoties veikt pasākumus saskaņā ar šajā likumā
noteikto, lai novērstu kredītiestādes darbībā un kredītiestāžu sektorā trūkumus, kuri apdraud vai varētu apdraudēt
kādas kredītiestādes vai visa kredītiestāžu sektora stabilu darbību, traucē pienācīgi veikt darījumus, sniegt finanšu
pakalpojumus vai varētu radīt ievērojamus zaudējumus visas valsts tautsaimniecībai.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas administratīvo aktu, kas izdots saskaņā ar šo likumu, var pārsūdzēt
Administratīvajā apgabaltiesā. Tiesa lietu izskata kā pirmās instances tiesa. Lieta tiek izskatīta triju tiesnešu sastāvā.
Administratīvās apgabaltiesas spriedumu var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
22.02.2007.
, 
23.10.2008.
 un 
16.07.2009
.
likumu, kas stājas spēkā 
13.08.2009.
)
100.pants.
 (1) Kredītiestāžu uzraudzību veic Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ja likumos nav noteikts citādi.
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tiesības un pienākumus kredītiestāžu uzraudzībā vienotā uzraudzības
mehānisma ietvaros nosaka ES regula Nr. 
1024/2013
.
(2) Kredītiestāžu filiāļu uzraudzību ārvalstīs Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic saskaņā ar šo likumu un
citiem likumiem, ja attiecīgo ārvalstu normatīvajos aktos nav noteikts citādi.
66
/
142
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014.
 un 
11.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā
14.07.2015.
)
100.
1
 pants.
 (1) Kredītiestāde maksā Finanšu un kapitāla tirgus komisijai tās darbības finansēšanai līdz 0,033
procentiem ieskaitot no kredītiestādes vidējā aktīvu apmēra ceturksnī.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija izdod normatīvos noteikumus par šā panta pirmajā daļā minēto maksājumu
aprēķināšanas un pārskatu iesniegšanas kārtību.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētos maksājumus veic līdz ceturksnim sekojošā mēneša trīsdesmitajam datumam.
(4) Par šajā pantā minēto maksājumu nokavētu pārskaitījumu vai pārskaitījumu nepilnā apmērā aprēķina
nokavējuma naudu par katru nokavēto maksājuma dienu 0,05 procentu apmērā no nesamaksātās summas.
(5) Šajā pantā minētos maksājumus ieskaita Finanšu un kapitāla tirgus komisijas kontā Latvijas Bankā.
(
16.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2013.
 Sk. Pārejas noteikumu 52.punktu)
101.pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzraudzības procesa kārtību nosaka saskaņā ar šo likumu un
citiem normatīvajiem aktiem. Finanšu un kapitāla tirgus komisija katru gadu sagatavo uzraudzības pārbaužu
programmu, kurā norāda:
1) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā, šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteikto Finanšu un
kapitāla tirgus komisijas funkciju un pienākumu veikšanai paredzētos pasākumus un tiem nepieciešamos
resursus;
2) plānotos uzraudzības pasākumus, kas piemērojami:
a) kredītiestādēm, kurās veikto šā likuma 101.
3
 panta 4.
1
 daļas 5. un 6.punktā minēto stresa testu rezultāti
vai kuru novērtējums, ko veikusi Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā likuma 101.
3
 pantu,
norāda uz riskiem, kas būtiski apdraud attiecīgās kredītiestādes finanšu stabilitāti, vai uz šā likuma, tieši
piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu vai Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdoto normatīvo
noteikumu prasību pārkāpumiem;
b) 
(izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu)
;
c) citām kredītiestādēm pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas ieskatiem;
3) kredītiestādes, kurām paredzēts noteikt pastiprinātu uzraudzību, un tām piemērojamos pasākumus;
4) kredītiestāžu klātienes pārbaužu plānu, atsevišķi norādot plānotās klātienes pārbaudes kredītiestāžu filiālēs
citās dalībvalstīs, kredītiestāžu meitas sabiedrībās un kredītiestādes mātes sabiedrībā, kas ir finanšu
pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai šādas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai
jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības citā meitas sabiedrībā.
(2) Ja saskaņā ar šā likuma 101.
3
 pantu veiktā novērtējumā konstatēta tāda nepieciešamība, Finanšu un kapitāla
komisija ir tiesīga veikt šādus pasākumus:
1) palielināt kredītiestādes klātienes pārbaužu skaitu vai biežumu;
2) norīkot pilnvarotu personu pastāvīgi atrasties kredītiestādē;
3) pieprasīt, lai kredītiestāde iesniedz papildu pārskatus vai sniedz pārskatus biežāk;
4) veikt kredītiestādes operatīvo, stratēģisko vai biznesa plānu papildu vai biežākas pārbaudes;
5) veikt mērķa pārbaudes, lai kontrolētu noteiktus riskus, kuru iestāšanās ir sagaidāma.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
67
/
142
101.
1 
pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības neatļaut kredītiestādei nodibināt ciešas attiecības vai
pieprasīt izbeigt ciešas attiecības ar trešajām personām, vai aizliegt darījumus ar tām, ja šādas attiecības var
apdraudēt vai apdraud kredītiestādes finansiālo stabilitāti, vai ierobežo Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tiesības
veikt likumā noteiktās uzraudzības funkcijas.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
07.01.2004.
)
101.
2 
pants.
 (1) Ja kredītiestāde plānojusi uzsākt jaunu, līdz šim neveiktu finanšu pakalpojumu sniegšanu vai
būtiski grozīt kāda finanšu pakalpojuma sniegšanas kārtību, tā ne vēlāk kā 30 dienas iepriekš iesniedz Finanšu un
kapitāla tirgus komisijai motivētu iesniegumu. Tam pievieno attiecīgo risku pārvaldīšanas politiku un procedūru
aprakstu.
(2) Pēc šā panta pirmajā daļā minētā iesnieguma saņemšanas Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne vēlāk kā 30
dienu laikā izskata iesniegtos dokumentus un izvērtē plānotā finanšu pakalpojuma sniegšanas risku pārvaldīšanu un
tā ietekmi uz kredītiestādes un visa kredītiestāžu sektora darbību.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pieprasīt papildu informāciju par plānoto finanšu pakalpojumu vai
tā sniegšanas kārtību, lai novērtētu attiecīgā finanšu pakalpojuma sniegšanas ietekmi uz kredītiestādes un visa
kredītiestāžu sektora darbību un risku pārvaldīšanas kvalitāti.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieņem lēmumu par aizliegumu kredītiestādei uzsākt jaunu, līdz šim
neveiktu finanšu pakalpojumu sniegšanu vai būtiski grozīt kāda finanšu pakalpojuma sniegšanas kārtību un
nekavējoties paziņo par to attiecīgajai kredītiestādei, ja tās plānotā darbība apdraud vai varētu apdraudēt šīs
kredītiestādes vai visa kredītiestāžu sektora stabilu darbību, traucē pienācīgi veikt darījumus vai sniegt finanšu
pakalpojumus.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšana par šajā pantā minētajiem
jautājumiem neaptur tā izpildi.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
101.
3
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija pārbauda kredītiestādes stratēģiju, procedūras un pasākumus,
ko tā īstenojusi, lai ievērotu šā likuma, citu normatīvo aktu, tieši piemērojamo Eiropas Savienības normatīvo aktu un
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdoto normatīvo noteikumu un pieņemto lēmumu prasības, un novērtē:
1) kredītiestādes darbībai piemītošos un varbūtējos riskus;
2) 
(izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu)
;
3) riskus, kas konstatēti stresa testēšanas procesā, ņemot vērā veikto operāciju (darījumu) apjomu, dažādību
un sarežģītību.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka šā panta pirmajā daļā minētās pārbaudes un novērtējuma apjomu un
regularitāti atkarībā no kredītiestādes lieluma, sistēmiskā nozīmīguma, veikto operāciju (darījumu) apjoma, dažādības
un sarežģītības, kā arī ņemot vērā proporcionalitātes principu atbilstoši Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
tīmekļvietnē norādītajiem kritērijiem. Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne retāk kā reizi gadā pārskata un atjauno šā
panta pirmajā daļā minētajā novērtējumā iekļauto informāciju par uzraudzības pārbaužu programmā iekļautām
kredītiestādēm.
(2
1
) Veicot šā panta pirmajā daļā minēto pārbaudi un novērtējumu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija
kredītiestādēm ar līdzīgu riska profilu (līdzīgu biznesa modeli vai riska darījumu ģeogrāfisko izvietojumu) var piemērot
vienotu metodoloģiju, kas var ietvert uz risku orientētus kritērijus un kvantitatīvus rādītājus, ļauj pienācīgi ņemt vērā
katras kredītiestādes pakļautību tās darbībai piemītošiem specifiskiem riskiem un neietekmē kredītiestādei saskaņā
ar šā likuma 36.
3
 panta ceturto daļu un šā panta 4.
4
 daļu un 4.
7
 daļas 2. punktu noteikto pasākumu specifiskumu.
Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi par vienotas metodoloģijas izmantošanu.
(3) Pamatojoties uz veikto pārbaudi un novērtējumu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija lemj, vai kredītiestādes
stratēģija, procedūras un īstenotie pasākumi nodrošina pietiekamu risku pārvaldīšanu un vai kredītiestādes likviditāte
un pašu kapitāls ir pietiekams tās darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai.
(3
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi par šajā pantā minēto pārbaužu un
novērtēšanas procesa organizāciju.
68
/
142
(3
2
) Ja, veicot pārbaudi, jo īpaši novērtējot kredītiestādes darbību, pārvaldības kārtību vai biznesa modeli, Finanšu
un kapitāla tirgus komisijai rodas pamatotas aizdomas, ka darījumos vai darbībās iesaistītie līdzekļi ir tieši vai netieši
iegūti noziedzīga nodarījuma rezultātā vai saistīti ar terorisma un proliferācijas finansēšanu vai šādu darbību
mēģinājumu vai ka pastāv šāds paaugstināts risks, Finanšu un kapitāla tirgus komisija par to nekavējoties ziņo
Eiropas Banku iestādei. Ja pastāv paaugstināta noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas riska iespējamība, Finanšu un kapitāla tirgus komisija nekavējoties paziņo Eiropas Banku iestādei savu
novērtējumu, kā arī piemēro šajā likumā paredzētos pasākumus un darbības.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nekavējoties informē Eiropas Banku iestādi, ja šajā pantā minētās
pārbaudes un novērtējuma rezultātā konstatēts, ka kredītiestāde var radīt sistēmisku risku.
(4
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija šā panta pirmajā daļā minētajā novērtējumā papildus kredītriska,
operacionālā riska un tirgus risku novērtējumam izvērtē vismaz:
1) kredītiestādes pārvaldību, korporatīvo kultūru un vērtības, valdes un padomes locekļu spēju pildīt savus
pienākumus;
2) kredītiestādes komercdarbības modeli;
3) kredītiestādes pakļautību likviditātes riskam, likviditātes riska pārvaldīšanu, ieskaitot alternatīvo scenāriju
analīzi, likviditātes riska mazināšanas pasākumu pārvaldīšanu, īpaši likviditātes rezervju apmēru, sastāvu un
tajās iekļauto aktīvu kvalitāti, spēkā esošos rīcības plānus ārkārtas situācijām;
4) 
(izslēgts ar 
29.04.2021
. likumu)
;
5) ja kredītiestāde saņēmusi atļauju izmantot iekšējo modeli kredītriska kapitāla prasības aprēķinam, —
saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 prasībām veikto stresa testu rezultātus;
6) ja kredītiestāde saņēmusi atļauju izmantot iekšējo modeli tirgus risku kapitāla prasību aprēķinam, —
saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 prasībām veikto stresa testu rezultātus;
7) kredītiestādes pakļautību koncentrācijas riskam un tā pārvaldīšanu, ieskaitot atbilstību ES regulas Nr.
575/2013
 prasībām attiecībā uz lielo riska darījumu ierobežojumiem;
8) kredītiestādes riska darījumu ģeogrāfisko izvietojumu;
9) diversifikācijas efektu ietekmi un to iekļaušanu risku mērīšanas sistēmā;
10) iespēju, ka kredītiestādei var rasties būtiski zaudējumi netirdzniecības portfeļa riska darījumu procentu
likmju riska dēļ, un apsvērumus par iespējamiem šādu zaudējumu rašanās apstākļiem;
11) kredītiestādes pakļautību pārmērīgas sviras riskam;
12) citus kredītiestādei būtiskus riskus;
13) kredītiestādes ieviestās kārtības un procedūras stabilitāti, piemērotību un piemērošanu atlikušā riska
pārvaldīšanai ES regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē, kas saistīts ar atzītu kredītriska mazināšanas metožu
izmantošanu;
14) apmēru, kādā kredītiestādes pašu kapitāls ir pietiekams attiecībā pret vērtspapīrotiem aktīviem, ņemot
vērā darījuma ekonomisko būtību, tostarp panākto riska pārneses pakāpi.
(4
2
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne retāk kā reizi gadā veic kredītiestāžu stresa testēšanu, kuras rezultātus
ņem vērā novērtējumā, kas tiek veikts saskaņā ar šā panta pirmās daļas prasībām. Stresa testēšanas metodoloģija
atbilst Eiropas Banku iestādes vadlīnijās noteiktajai.
(4
3
) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(4
4
) Piemērojot šā panta pirmās un trešās daļas noteikumus un ES regulas Nr. 
575/2013
 attiecīgās prasības,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai kredītiestāde:
69
/
142
1) nodrošina papildu pašu kapitālu, kas pārsniedz ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktās prasības, saskaņā ar šā
likuma 101.
16
 panta noteikumiem;
2) pilnveido savu stratēģiju, procedūras un pasākumus, kas veicami šā likuma 34.
1
, 34.
2
 vai 36.
2
 panta
prasību izpildei;
3) izstrādā un iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai plānu šā likuma, citu normatīvo aktu, tieši
piemērojamo Eiropas Savienības normatīvo aktu un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdoto normatīvo
noteikumu prasību ievērošanas atjaunošanai, nosakot plānā iekļauto pasākumu izpildes termiņus, kā arī
pilnveido tās iesniegto plānu attiecībā uz tajā noteiktajām darbības jomām un pasākumu izpildes termiņiem;
4) pašu kapitāla aprēķina vajadzībām piemēro speciālu uzkrājumu vai aktīvu atzīšanas un vērtēšanas politiku;
5) sašaurina vai ierobežo komercdarbību vai operāciju (darījumu) apjomu, atsakās no darbības jomām, kas
pārmērīgi apdraud tās stabilitāti;
6) samazina tās darbībai (tostarp darbībām, kas nodotas ārpakalpojumu sniedzējiem), produktiem vai
sistēmām piemītošos riskus;
7) nosaka tādu ierobežojumu amatpersonu un darbinieku atalgojuma mainīgajai daļai, kurš izteikts procentos
no tīrajiem ieņēmumiem un ļauj kredītiestādei uzturēt stabilu kapitāla bāzi;
8) novirza peļņu pēc nodokļu nomaksas pašu kapitāla stiprināšanai;
9) samazina vai neveic peļņas sadali vai procentu maksājumus akcionāriem, pirmā līmeņa papildu kapitālā
iekļauto instrumentu turētājiem, ja tas nerada saistību neizpildi;
10) sniedz papildu pārskatus vai biežāk sniedz pārskatus, tai skaitā pārskatus par kredītiestādes pašu
kapitālu, likviditāti un sviras rādītāju, ja attiecīgā prasība ir lietderīga un samērīga ar pārskatos iekļaujamās
informācijas pieprasīšanas mērķi, kā arī ja pieprasītā informācija nav dublējoša. Jebkāda papildu informācija,
ko var pieprasīt no kredītiestādes par uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesu, uzraudzības procesa
kārtību, Finanšu un kapitāla tirgus komisijas veikto stresa testēšanu, regulārajām pārbaudēm attiecībā uz
atļaujām izmantot iekšējās pieejas un par kredītiestādei piemērojamiem ierobežojumiem saskaņā ar šā likuma
113. panta pirmo daļu, ir uzskatāma par dublējošu, ja tāda pati vai pēc būtības tāda pati informācija jau ir
sniegta Finanšu un kapitāla tirgus komisijai citādā veidā vai ja tā tādu var sagatavot pati. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija nav tiesīga pieprasīt no kredītiestādes papildu informāciju, ja tā attiecīgu informāciju iepriekš ir
saņēmusi atšķirīgā formātā vai detalizācijas pakāpē un ja minētais atšķirīgais formāts vai detalizācijas pakāpe
Finanšu un kapitāla tirgus komisijai neliedz sagatavot tikpat kvalitatīvu un ticamu informāciju kā tā, kas būtu
sagatavota, izmantojot pieprasīto papildu informāciju, kura tiktu sniegta citādā veidā;
11) pilnveido tos pašu kapitāla ekonomiskās vērtības aprēķinā iekļautos modelēšanas un parametru
pieņēmumus, kas atšķiras no tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos noteiktiem modelēšanas un
parametru pieņēmumiem procentu likmju riska pārvaldīšanai netirdzniecības portfelī.
(4
5
) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(4
6
) 
(Izslēgta ar 
29.04.2021
. likumu)
(4
7
) Pamatojoties uz atbilstoši šā panta prasībām veikto kredītiestādes darbībai piemītošo un varbūtējo risku
novērtējumu un ņemot vērā kredītiestādes komercdarbības modeli un šā likuma 34.
1
 un 34.
2
 pantā noteikto risku
pārvaldīšanas organizācijui, Finanšu un kapitāla tirgus komisija izvērtē nepieciešamību noteikt kredītiestādēm šādas
īpašas likviditātes prasības:
1) pieprasīt no kredītiestādēm papildu pārskatus par likviditātes pozīcijām vai noteikt, ka pārskati sniedzami
biežāk, nekā noteikts ES regulas Nr. 
575/2013
 sestajā daļā vai citos normatīvajos aktos;
2) noteikt kredītiestādēm citas īpašas likviditātes prasības, tostarp arī ierobežojumus aktīvu un saistību
termiņstruktūras nesabalansētībai.
(4
8
) Pieņemot lēmumu par īpašu likviditātes prasību noteikšanu un sankciju piemērošanu, pamatojoties uz
atbilstoši šā panta prasībām veikto kredītiestādes darbībai piemītošo un varbūtējo risku novērtējumu un ņemot vērā 
70
/
142
kredītiestādes biznesa modeli, šā likuma 34.
1
 un 34.
2
 pantā noteikto risku pārvaldīšanas organizāciju un iespējamo
sistēmisko likviditātes risku, kas var apdraudēt Latvijas Republikas finanšu tirgus integritāti, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija izvērtē šāda lēmuma ietekmi uz citu dalībvalstu finanšu sistēmas stabilitāti un ņem vērā
kredītiestādes likviditātes rādītāju atšķirību no šajā likumā vai ES regulas Nr. 
575/2013
 sestajā daļā noteiktajām
likviditātes vai stabila finansējuma prasībām.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka Eiropas Banku iestādes vadlīnijām atbilstošu kārtību, kādā:
1) kredītiestāde pārvalda, tai skaitā identificē, novērtē, analizē un uzrauga procentu likmju risku netirdzniecības
portfelī;
2) kredītiestāde novērtē un pārrauga kredītriska starpības risku netirdzniecības portfelī;
3) aprēķināms kredītiestādes pašu kapitāla ekonomiskās vērtības samazinājums pēkšņu un negaidītu procentu
likmju izmaiņu dēļ kādā no sešiem uzraudzības stresa scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm saskaņā ar
tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem;
4) nosaka, ka kredītiestādes īstenotās iekšējās sistēmas procentu likmju riska novērtēšanai netirdzniecības
portfelī nav apmierinošas saskaņā ar šā likuma 49.
2
 panta prasībām;
5) aprēķināms kredītiestādes neto procentu ienākumu ievērojams samazinājums pēkšņu un negaidītu procentu
likmju izmaiņu dēļ kādā no diviem uzraudzības stresa scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm saskaņā ar
tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem.
(6) Ja šā panta piektās daļas 3. punktā minētais aprēķins liecina, ka kredītiestādes pašu kapitāla ekonomiskā
vērtība samazināsies par 15 procentiem vai vairāk no pirmā līmeņa kapitāla sakarā ar pēkšņām un negaidītām
procentu likmju izmaiņām kādā no sešiem uzraudzības stresa scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm atbilstoši šā
panta piektās daļas 3. punktam, vai ja konstatēts neto procentu ienākumu ievērojams samazinājums pēkšņu un
negaidītu procentu likmju izmaiņu dēļ kādā no diviem uzraudzības stresa scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm
atbilstoši šā panta piektās daļas 5. punktam, Finanšu un kapitāla tirgus komisija īsteno vienu vai vairākus pasākumus
saskaņā ar šā panta 4.
4
 daļu, izņemot gadījumu, kad tā, piemērojot šā panta pirmās un trešās daļas noteikumus,
uzskata, ka kredītiestāde piemēroti pārvalda procentu likmju risku netirdzniecības portfelī un nav pārmērīgi pakļauta
procentu likmju riskam netirdzniecības portfelī.
(6
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija piemēro šā panta prasības individuāli un konsolidācijas grupas līmenī vai
subkonsolidēti atbilstoši ES regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II sadaļas prasību piemērošanas līmenim.
(7) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(8) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšana saistībā ar šajā pantā minētajiem
jautājumiem neaptur tā izpildi.
(9) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi par šajā pantā minēto lēmumu pieņemšanas
principiem.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
, 
29.04.2021.
 un
27.05.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
 4.
4
 daļas 11. punkts, kā arī piektās un sestās daļas jaunā redakcija
stājas spēkā 
28.06.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu 102. punktu)
101.
4
 pants.
 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
5
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
6
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
7
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
71
/
142
101.
8
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
9
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
10
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
11
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
12
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
13
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
14
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
15
 pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
101.
16
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, pamatojoties uz šā likuma 101.
3
 panta pirmajā un trešajā
daļā minētās pārbaudes rezultātiem, pieprasa, lai kredītiestāde ievēro šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punkta
prasību (nolūkā segt riskus, kas kredītiestādei rodas tās darbības dēļ, tostarp tos riskus, kuri atspoguļo konkrētu
ekonomikas un tirgus norišu ietekmi uz kredītiestādes riska profilu) vismaz šādos gadījumos:
1) kredītiestāde ir pakļauta riskiem vai risku elementiem, kuri, ievērojot šā panta otrās, trešās un ceturtās daļas
noteikumus, nav segti vai nav pietiekami segti saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un
septītajā daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra regulas (ES) 
2017/2402
, ar ko
nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un
standartizētu vērtspapīrošanu, un groza direktīvas 
2009/65/EK
, 
2009/138/EK
 un 2011/61/ES un regulas (EK)
Nr. 
1060/2009
 un (ES) Nr. 
648/2012
 (turpmāk — ES regula 
2017/2402
) otrajā nodaļā noteiktajām prasībām;
2) kredītiestāde nav ievērojusi šā likuma 34.
1
, 34.
2
 vai 36.
2
 panta prasības vai ES regulas Nr. 
575/2013
 393.
panta prasības, un ir pamats uzskatīt, ka citu uzraudzības pasākumu piemērošana vien nebūs pietiekama, lai
nodrošinātu minēto prasību izpildi tādā laika periodā, ko Finanšu un kapitāla tirgus komisija atzīst par
piemērotu;
3) kredītiestādes veiktās tirdzniecības portfeļa pozīciju vērtības korekcijas nav uzskatāmas par pietiekamām,
lai kredītiestāde spētu pārdot šīs pozīcijas īsā laikā vai ierobežot ar šīm pozīcijām saistītos riskus bez
būtiskiem zaudējumiem funkcionējoša tirgus apstākļos;
4) pašu kapitāla prasības nav pietiekamas tādēļ, ka kredītiestāde, kas saņēmusi atļauju izmantot iekšējās
pieejas riska svērto vērtību vai pašu kapitāla prasību aprēķinam, vairs neatbilst šādas atļaujas saņemšanas
nosacījumiem;
5) kredītiestāde atkārtoti nespēj izveidot vai nodrošināt pietiekamu pirmā līmeņa pamata kapitāla līmeni, lai
segtu saskaņā ar šā likuma 101.
17
 panta trešās daļas noteikumiem kredītiestādei paziņoto ieteicamo kapitāla
rezerves prasību;
6) citās kredītiestādes darbībai specifiskās situācijās, kas, pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas ieskatiem,
rada būtiskas uzraudzības bažas.
(2) Riski vai risku elementi nav segti vai nav pietiekami segti saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā,
ceturtajā un septītajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā noteiktajām prasībām, ja kredītiestādes darbībai
piemītošo vai varbūtējo risku segšanai nepieciešamais kapitāls, kā arī šā kapitāla elementi un struktūra, ko Finanšu
un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā tās veikto pārbaudi par kredītiestādes saskaņā ar šā likuma 36.
2
 panta pirmās
daļas prasībām veikto novērtējumu, uzskata par pietiekamu, pārsniedz minētās ES regulu prasības.
72
/
142
(3) Šā panta otrās daļas izpratnē kapitāls ir uzskatāms par pietiekamu, ja tas sedz visus tādus riskus vai risku
elementus, kuri ir identificēti kā būtiski saskaņā ar šā panta ceturto daļu veiktā novērtējuma rezultātā un kuri nav segti
vai nav pietiekami segti saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un septītajā daļā un ES regulas
2017/2402
 otrajā nodaļā noteiktajām prasībām. Procentu likmju risks netirdzniecības portfelī var tikt uzskatīts par
būtisku vismaz šā likuma 101.
3
 panta sestajā daļā minētajos gadījumos, izņemot gadījumu, kad Finanšu un kapitāla
tirgus komisija, veicot šā likuma 101.
3
 panta pirmajā un trešajā daļā minēto pārbaudi un novērtējumu, secina, ka
kredītiestāde piemēroti pārvalda procentu likmju risku netirdzniecības portfelī un nav pārmērīgi pakļauta procentu
likmju riskam netirdzniecības portfelī.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā kredītiestādes riska profilu, novērtē tās pakļautību riskiem,
tostarp novērtē:
1) kredītiestādes darbībai specifiskus riskus vai šādu risku elementus, kuri ir izslēgti vai uz kuriem nav skaidri
attiecinātas ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un septītajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā
noteiktās prasības;
2) kredītiestādes darbībai specifiskus riskus vai šādu risku elementus, kas varētu būt pārāk zemu novērtēti, lai
gan ir ievērotas ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un septītajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā
nodaļā noteiktās prasības. Tie riski vai risku elementi, uz kuriem attiecas šajā likumā, Finanšu un kapitāla
tirgus komisijas normatīvajos noteikumos vai ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktie pārejas perioda nosacījumi vai
tiesības turpināt piemērot iepriekš spēkā bijušos nosacījumus, netiek uzskatīti par riskiem vai šādu risku
elementiem, kas varētu būt pārāk zemu novērtēti, lai gan ir ievērotas ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā
un septītajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā noteiktās prasības.
(5) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai kredītiestāde nodrošina papildu pašu kapitālu, kas attiecas
uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas nav pietiekami segti saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta
1. punkta "d" apakšpunktā noteikto prasību, tad tā papildu pašu kapitāla līmeni, kas pieprasīts šā panta pirmās daļas
1. punktā minētajā gadījumā, nosaka kā starpību starp kapitālu, ko tā saskaņā ar šā panta otrās daļas prasībām
uzskata par pietiekamu, un ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā un ceturtajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā
noteiktajām prasībām.
(6) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai kredītiestāde nodrošina papildu pašu kapitālu, kas attiecas
uz pārmērīgas sviras risku, kas nav pietiekami segts saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "d"
apakšpunktā noteikto prasību, tad tā papildu pašu kapitāla līmeni, kas pieprasīts šā panta pirmās daļas 1. punktā
minētajā gadījumā, nosaka kā starpību starp kapitālu, ko tā saskaņā ar šā panta otrās daļas prasībām uzskata par
pietiekamu, un ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā un septītajā daļā noteiktajām prasībām.
(7) Kredītiestāde papildu pašu kapitāla prasību, ko Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa nodrošināt
saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu un kas attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks,
nodrošina ar pašu kapitālu, kas atbilst šādām prasībām (ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā panta
devīto daļu nav noteikusi citādi):
1) vismaz trīs ceturtdaļas no papildu pašu kapitāla prasības izpilda ar pirmā līmeņa kapitālu;
2) vismaz trīs ceturtdaļas no šīs panta daļas 1. punktā minētā pirmā līmeņa kapitāla veido pirmā līmeņa
pamata kapitāls.
(8) Kredītiestāde papildu pašu kapitāla prasību, ko Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa nodrošināt
saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu un kas attiecas uz pārmērīgas sviras risku, nodrošina ar pirmā
līmeņa kapitālu (ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā panta devīto daļu nav noteikusi citādi).
(9) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ja nepieciešams, kā arī ņemot vērā kredītiestādes specifiskos apstākļus, ir
tiesīga pieprasīt, lai kredītiestāde nodrošina papildu pašu kapitāla prasību ar augstāku pirmā līmeņa pamata kapitāla
vai pirmā līmeņa kapitāla daļu, nekā noteikts attiecīgi šā panta septītajā vai astotajā daļā.
(10) Pašu kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai nodrošinātu atbilstoši šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktam
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pieprasīto papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav
pārmērīgas sviras risks, nedrīkst izmantot, lai izpildītu:
1) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "a", "b" un "c" apakšpunktā noteiktās pašu kapitāla prasības;
73
/
142
2) šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju prasību;
3) šā likuma 101.
17
 panta trešajā daļā minēto ieteicamo kapitāla rezerves prasību, ja tā attiecas uz riskiem,
kuri nav pārmērīgas sviras risks.
(11) Pašu kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai nodrošinātu Finanšu un kapitāla tirgus komisijas saskaņā ar šā
likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu pieprasīto papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz pārmērīgas sviras
risku, kas nav pietiekami segts saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "d" apakšpunktā noteikto
prasību, nedrīkst izmantot, lai izpildītu:
1) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "d" apakšpunktā noteikto pašu kapitāla prasību;
2) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a punktā noteikto sviras rādītāja rezerves prasību;
3) šā likuma 101.
17
 panta trešajā daļā minēto ieteicamo kapitāla rezerves prasību, ja tā attiecas uz pārmērīgas
sviras risku.
(12) Finanšu un kapitāla tirgus komisija rakstveidā paziņo kredītiestādei tās pieņemto lēmumu par papildu pašu
kapitāla prasības noteikšanu saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu, to attiecīgi pamatojot. Finanšu un
kapitāla tirgus komisija sagatavo pamatojumu, kas sniedz skaidru priekšstatu par novērtējumu, ko tā veikusi saskaņā
ar šo pantu. Šā panta pirmās daļas 5. punktā minētajā gadījumā Finanšu un kapitāla tirgus komisija savā pamatojumā
ietver īpašu skaidrojumu par iemesliem, kuru dēļ ieteicamā kapitāla rezerves prasības noteikšana vairs nav
uzskatāma par piemērotu.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
101.
17
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija šā likuma 101.
3
 panta pirmajā un trešajā daļā minētās
pārbaudes un novērtējuma ietvaros, tostarp ņemot vērā saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
2
 daļu veiktās stresa
testēšanas rezultātus, regulāri pārbauda kredītiestādes saskaņā ar šā likuma 36.
2
 panta 2.
1
 daļu noteikto pašu
kapitāla līmeni. Pamatojoties uz minēto pārbaudi, Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka kredītiestādei tādu
kopējo pašu kapitāla līmeni, kādu tā uzskata par kredītiestādei pietiekamu.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka kredītiestādei specifisku ieteicamā kapitāla rezerves prasību,
ievērojot, ka:
1) ieteicamā kapitāla rezerves prasība ir pašu kapitāls, kas pārsniedz attiecīgo tā pašu kapitāla apmēru, kas
nepieciešams saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 trešo, ceturto un septīto daļu, ES regulas 
2017/2402
 otro
nodaļu, šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu un attiecīgā gadījumā šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
pantu vai ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a punktu un ir nepieciešams, lai sasniegtu kopējo pašu kapitāla
līmeni, kādu Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzskata par kredītiestādei pietiekamu saskaņā ar šā panta
pirmo daļu;
2) ieteicamā kapitāla rezerves prasība var segt riskus, uz kuriem attiecas saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta
4.
4
 daļas 1. punktu noteiktā papildu pašu kapitāla prasība, tikai tādā apmērā, kādā tā sedz to minēto risku
aspektus, kas vēl nav segti saskaņā ar minēto papildu pašu kapitāla prasību.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija paziņo kredītiestādei saskaņā ar šā panta otro daļu tai noteikto specifisko
ieteicamo kapitāla rezerves prasību, un kredītiestāde to nodrošina ar pirmā līmeņa pamata kapitālu.
(4) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai izpildītu saskaņā ar šā panta trešo daļu tai paziņoto
ieteicamo kapitāla rezerves prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks, nedrīkst izmantot, lai
izpildītu:
1) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "a", "b" un "c" apakšpunktā noteiktās pašu kapitāla prasības;
2) saskaņā ar šā likuma 101.
16
 pantu noteikto papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav
pārmērīgas sviras risks;
3) šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju prasību.
74
/
142
(5) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai nodrošinātu saskaņā ar šā panta trešo daļu tai
paziņoto ieteicamo kapitāla rezerves prasību, kas attiecas uz pārmērīgas sviras risku, nedrīkst izmantot, lai izpildītu:
1) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "d" apakšpunktā noteikto pašu kapitāla prasību;
2) saskaņā ar šā likuma 101.
16
 pantu noteikto papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz pārmērīgas sviras
risku;
3) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a punktā noteikto sviras rādītāja rezerves prasību.
(6) Kredītiestāde, kura neievēro saskaņā ar šā panta trešo daļu tai paziņoto ieteicamo kapitāla rezerves prasību,
bet ievēro ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un septītajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā
noteiktās prasības, saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu noteikto papildu pašu kapitāla prasību un
attiecīgā gadījumā šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju prasību vai ES
regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a punktā noteikto sviras rādītāja rezerves prasību nepiemēro šā likuma 35.
27
 panta
pirmajā un trešajā daļā vai 35.
35
 panta pirmajā un trešajā daļā noteiktos sadales ierobežojumus.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
102.pants.
 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
103.pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
104.pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
105.pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
105.
1
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija apkopo ar atalgojuma politiku un praksi saistīto informāciju, ko
kredītiestādes publiskojušas saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 prasībām un sniegušas saskaņā ar šā likuma 34.
3
panta sesto daļu, un informāciju par sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirībām, kā arī izvērtē atalgojuma tendences un
praksi. Minēto informāciju Finanšu un kapitāla tirgus komisija iesniedz Eiropas Banku iestādei. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija nosaka šajā pantā minētās informācijas sagatavošanas un iesniegšanas kārtību.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
105.
2
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija, izmantojot intervālu viena miljona 
euro
 apmērā, apkopo
informāciju, ko kredītiestādes publiskojušas saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 prasībām par to amatpersonu un
darbinieku skaitu, kuriem pārskata gadā atalgojums ir vienāds ar vai lielāks par vienu miljonu 
euro
, tai skaitā
informāciju par šādu amatpersonu un darbinieku darba pienākumiem, darbības jomu un galvenajiem atalgojuma
elementiem. Minēto informāciju Finanšu un kapitāla tirgus komisija iesniedz Eiropas Banku iestādei.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
105.
3
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija regulāri, bet ne retāk kā reizi trijos gados pārbauda, vai
kredītiestāde, kas saņēmusi atļauju izmantot iekšējās pieejas riska svērto vērtību vai pašu kapitāla prasību
aprēķinam, atbilst atļaujas saņemšanas nosacījumiem, kas ietverti ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā daļā. Vērtējot
atbilstību, Finanšu un kapitāla tirgus komisija īpašu uzmanību pievērš kredītiestādes komercdarbības modeļa
izmaiņām, iekšējo pieeju piemērošanai jauniem produktiem, tam, kā kredītiestāde pilnveido savu iekšējo pieeju,
pamatojoties uz pārbaudītām mūsdienīgām tehnikām un praksi.
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētajā pārbaudē ir konstatēts, ka kredītiestādes iekšējā pieeja neaptver visus
būtiskos riskus, Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai kredītiestāde novērš šīs nepilnības. Lai mazinātu
riskus līdz nepilnību novēršanai, Finanšu un kapitāla tirgus komisija var noteikt paaugstinātu koeficientu, kas
izmantojams pašu kapitāla prasības aprēķinam saskaņā ar iekšējo pieeju, papildu pašu kapitāla prasības vai veikt
citus piemērotus un iedarbīgus pasākumus.
(3) Ja kredītiestādes tirgus risku pašu kapitāla prasības aprēķinam izmantotā iekšējā modeļa pārbaudē konstatēts,
ka iekšējais modelis nav vai vairs nav pietiekami precīzs, jo, veicot atpakaļejošu pārbaudi saskaņā ar ES regulas Nr.
75
/
142
575/2013
 366.pantu, ir konstatēts, ka pārsniegumu skaits neatbilst pieļaujamam līmenim, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija pieprasa, lai kredītiestāde nekavējoties novērš šīs nepilnības, vai anulē atļauju izmantot iekšējo modeli.
(4) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē, ka kredītiestāde neatbilst iekšējās pieejas izmantošanas
atļaujas saņemšanas nosacījumiem, un kredītiestāde nevar pamatoti pierādīt, ka neatbilstībai nav būtiskas ietekmes
uz riska darījumu riska svērto vērtību vai pašu kapitāla prasību aprēķinu saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
prasībām, Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai kredītiestāde izstrādā un īsteno pasākumu plānu, kas
nodrošina neatbilstības novēršanu. Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai kredītiestāde veic izmaiņas tās
iesniegtajā neatbilstību novēršanas plānā, ja tajā paredzētie pasākumi nenodrošinās pilnīgas atbilstības atjaunošanu
vai to īstenošanas termiņi nav pieņemami.
(5) Ja ir pamats uzskatīt, ka kredītiestāde nespēs pieņemamā laikā atjaunot iekšējās pieejas atbilstību tās
izmantošanas atļaujas saņemšanas nosacījumiem, un kredītiestāde nav pamatoti pierādījusi, ka neatbilstībai nav
būtiskas ietekmes uz pašu kapitāla prasību aprēķinu saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 prasībām, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija anulē atļauju izmantot iekšējo pieeju vai atļauj to izmantot tikai tādās jomās, kurās ir
nodrošināta vai pieņemamā laikā tiks nodrošināta pilnīga atbilstība atļaujas saņemšanas nosacījumiem.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi par šajā pantā minēto lēmumu pieņemšanas
principiem.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
105.
4
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne retāk kā reizi gadā izvērtē iekšējo pieeju kvalitāti, analizējot
kredītiestādes pārskatu par etalona portfelī iekļauto riska darījumu un pozīciju riska svērtās vērtības vai pašu kapitāla
prasības aprēķinu un īpašu uzmanību pievēršot:
1) iekšējām pieejām, kuru piemērošanas rezultātā rodas nozīmīgas atšķirības pašu kapitāla prasības apmērā
vienādiem riska darījumiem;
2) iekšējām pieejām, kuru piemērošanas rezultāti norāda uz būtisku un sistemātisku pārāk zema pašu kapitāla
prasības apmēra noteikšanu vai kuru piemērošana etalona portfelim un kredītiestādes riska darījumiem uzrāda
īpaši lielas vai īpaši mazas atšķirības modelēšanas rezultātos.
(2) Ja kredītiestādes piemērotās iekšējās pieejas izmantošanas rezultāti būtiski atšķiras no vairākuma līdzīgo
kredītiestāžu iekšējo pieeju izmantošanas rezultātiem un var skaidri noteikt, ka kredītiestādes piemērotās iekšējās
pieejas izmantošanas rezultātā pašu kapitāla prasības tiek novērtētas pārāk zemu un tas nav izskaidrojams ar
kredītiestādes riska darījumiem vai finanšu instrumentu pozīcijām piemītošo risku atšķirībām, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija pieprasa, lai kredītiestāde veic tādus koriģējošus pasākumus piemērojamās iekšējās pieejas
pilnveidošanai, kuri nodrošinās kredītiestādes riska darījumiem piemērojamās iekšējās pieejas izmantošanas rezultātu
atbilstību etalona portfeļa rezultātiem. Pieņemot lēmumu par koriģējošiem pasākumiem, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija nodrošina, ka tie neierobežo kredītiestādes iekšējo pieeju riska jutīgumu, neveicina iekšējo pieeju
standartizāciju vai priekšrocību noteikšanu kādai iekšējai pieejai, nerada nepareizus stimulus un neveicina dažādu
kredītiestāžu piemēroto iekšējo pieeju vienādošanu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
106.pants. 
(1) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai vai tās pilnvarotai personai ir tiesības pārbaudīt kredītiestādes,
finanšu pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, jauktas pārvaldītājsabiedrības, minēto
sabiedrību meitas sabiedrību darbību un minēto sabiedrību darbības nodrošināšanai nepieciešamās funkcijas veicošu
citu ar šīm sabiedrībām saistītu personu vai šo sabiedrību pilnvarotu pārstāvju darbību.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai vai tās pilnvarotai personai ir tiesības pieprasīt no šā panta pirmajā daļā
minētajām personām Finanšu un kapitāla tirgus komisijas funkciju veikšanai nepieciešamo informāciju, iepazīties ar
šā panta pirmajā daļā minēto personu dokumentāciju, pārbaudīt grāmatvedības datus un reģistrus un saņemt to
izrakstus vai kopijas, saņemt no šā panta pirmajā daļā minētajām personām vai to pārstāvjiem vai darbiniekiem
paskaidrojumus, informāciju par komercsabiedrībām, kurās konsolidācijas grupai ir ieguldījumi, vai iztaujāt ikvienu citu
personu, kas tam piekritusi, lai iegūtu informāciju par pārbaudāmo subjektu.
(3) Latvijas Bankas pilnvarotai personai ir tiesības pārbaudīt tās apstiprināto normatīvo norādījumu un noteikumu
izpildi kredītiestādē, kā arī iepazīties ar visu kredītiestādes dokumentāciju, aktīviem un pasīviem un saņemt no tās
atbildīgajām personām pārbaudes veikšanai nepieciešamos paskaidrojumus un informāciju.
(4) Kredītiestādēm, kredītiestāžu meitas sabiedrībām, kuras sniedz ar kredītrisku saistītus finanšu pakalpojumus,
krājaizdevu sabiedrībām un apdrošinātājiem ir tiesības tieši vai ar īpaši šim mērķim izveidotas institūcijas
76
/
142
starpniecību savstarpēji apmainīties ar ziņām par parādniekiem un viņu saistību izpildes gaitu. Kredītiestādēm šajā
daļā noteiktajā kārtībā ir tiesības savstarpēji apmainīties ar ziņām par visiem gadījumiem, kad klients pilnīgi vai daļēji
nepilda šā likuma 73.panta prasības.
(5) Lai izvērtētu klienta — patērētāja — spēju atmaksāt kredītu, klienta galvinieka spēju izpildīt no galvojuma
līguma izrietošās saistības vai pārvaldīt savu kredītrisku, kredītiestādes, kredītiestāžu meitas sabiedrības, kuras
sniedz ar kredītrisku saistītus finanšu pakalpojumus, krājaizdevu sabiedrības, kā arī kapitālsabiedrības, kuras
saņēmušas speciālo atļauju (licenci) patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniegšanai, atbilstoši Patērētāju tiesību
aizsardzības likumā noteiktajam apmainās ar ziņām par klientu, klienta galvinieku, viņu saistībām un šo saistību
izpildes gaitu.
(
01.06.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
22.02.2007.
,
17.05.2007.
, 
23.12.2010.
, 
24.04.2014.
 un 
25.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
106.
1
 pants.
 Kredītiestādes, kredītiestādes filiāles un tādas komercsabiedrības dalību Kredītu reģistrā, kurai ir
ciešas attiecības ar kredītiestādi, nosaka Kredītu reģistra likums.
(
24.05.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.12.2012.
)
106.
2 
pants.
 (1) Par iespējamiem un faktiskiem šā likuma, uz šā likuma pamata izdoto Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvo noteikumu, kā arī ES regulas Nr.  
575/2013
 un ES regulas Nr. 1286/2014 pārkāpumiem ikviena
persona var ziņot Finanšu un kapitāla tirgus komisijai.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija izveido un uztur drošu ziņošanas sistēmu, kas ietver vismaz šādus
elementus:
1) kārtību, kādā tiek saņemti ziņojumi par pārkāpumiem;
2) saskaņā ar normatīvajiem aktiem par fizisko personu datu aizsardzību — tādas personas datu aizsardzību,
kura ziņo par pārkāpumu, kā arī tādas fiziskās personas datu aizsardzību, par kuru ir aizdomas, ka tā izdarījusi
pārkāpumu;
3) noteikumus par konfidencialitātes nodrošināšanu personai, kura ziņo par pārkāpumu, izņemot gadījumu, kad
šādu ziņu izpaušanu paredz Latvijas Republikas normatīvie akti.
(3) Kārtību, kādā tiek ziņots par iespējamiem un faktiskiem šā likuma, uz šā likuma pamata izdoto Finanšu un
kapitāla tirgus komisijas normatīvo noteikumu, kā arī ES regulas Nr.  
575/2013
 un ES regulas Nr. 1286/2014
pārkāpumiem, un kārtību, kādā Finanšu un kapitāla tirgus komisijā saņemtie ziņojumi tiek apstrādāti, nosaka Finanšu
un kapitāla tirgus komisijas normatīvie noteikumi.
(4) Ziņošana, kuru saskaņā ar šā panta pirmo un piekto daļu var veikt kredītiestādes darbinieki, nav uzskatāma
par līgumā un jebkurā normatīvajā aktā noteiktā informācijas izpaušanas aizlieguma pārkāpumu, un personu nevar
saukt pie atbildības par šādu ziņošanu. Pret kredītiestādes darbiniekiem, kuri ziņo par iespējamiem un faktiskiem
pārkāpumiem kredītiestādē, šādas ziņošanas dēļ nedrīkst vērst diskriminējošas vai citas netaisnīgas darbības.
(5) Kredītiestāde izstrādā procedūru, saskaņā ar kuru izveido neatkarīgu un speciālu iekšējo kanālu ziņošanai par
pārkāpumu, un nodrošina, ka kredītiestādes darbinieki var ziņot par iespējamiem vai faktiskiem šā likuma, uz šā
likuma pamata izdoto Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvo noteikumu, kā arī ES regulas Nr.  
575/2013
 un
ES regulas Nr. 1286/2014 pārkāpumiem. Kredītiestādes izstrādātā procedūra par iekšējā kanāla izveidošanu
ziņošanai par pārkāpumu nodrošina šā panta otrās daļas 2. un 3. punktā, kā arī ceturtajā daļā noteikto prasību
ievērošanu.
(
19.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.01.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 85. punktu)
107.pants.
 
(Izslēgts ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
107.
1 
pants.
 (1) Citas dalībvalsts uzraudzības institūcijai ir tiesības veikt pārbaudes Latvijas Republikā
reģistrētajās attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu filiālēs un pārstāvniecībās, kā arī tajās kredītiestādēs un
komercsabiedrībās, kuras iesniegušas šai dalībvalsts uzraudzības institūcijai informāciju konsolidētās uzraudzības
veikšanai, kā arī iepazīties ar dokumentāciju un saņemt paskaidrojumus un informāciju, kas nepieciešama pārbaudes
ietvaros.
77
/
142
(2) Pirms pārbaudes uzsākšanas citas dalībvalsts uzraudzības institūcija laikus rakstveidā informē par to Finanšu
un kapitāla tirgus komisiju. Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pārstāvim ir tiesības piedalīties šajā pārbaudē. Citas
dalībvalsts uzraudzības institūcija iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai par veiktās pārbaudes rezultātiem
sagatavotā ziņojuma kopiju.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības saskaņā ar savstarpēju vienošanos kā tālāk neizpaužamu sniegt
citas dalībvalsts uzraudzības institūcijai informāciju, kas nepieciešama uzraudzības veikšanai šā panta pirmajā daļā
minētajās Latvijas Republikā reģistrētajās attiecīgās dalībvalsts kredītiestāžu filiālēs un pārstāvniecībās, kā arī tajās
kredītiestādēs un komercsabiedrībās, kuras iesniegušas šai dalībvalsts uzraudzības institūcijai informāciju
konsolidētās uzraudzības veikšanai, ja attiecīgās dalībvalsts likumdošanas akti paredz atbildību par neizpaužamas
informācijas izpaušanu.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
, 
26.02.2009.
 un 
23.12.2010
. likumu, kas
stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījums attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 39.punktu)
107.
2 
pants.
 Šā likuma 107.
1
 pantā noteiktās dalībvalsts uzraudzības institūcijas tiesības piemērojamas arī
ārvalsts uzraudzības institūcijai, ciktāl tas nepieciešams kredītiestāžu uzraudzības veikšanai, pamatojoties uz
konsolidētajiem finanšu pārskatiem un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas vienošanos ar attiecīgo ārvalsts
kredītiestāžu uzraudzības institūcijām.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
108.pants. 
(1) Par pārbaudes rezultātiem kredītiestādes vadībai iesniedzams rakstveida ziņojums, kurā minēti
pārkāpumi un sniegti norādījumi par nepieciešamajiem grozījumiem kredītiestādes turpmākajā darbībā un
kredītpolitikā.
(2) Ja kredītiestāde nepiekrīt Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pārbaudes atzinumam, tā ir tiesīga iesniegt
sūdzību Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padomei, kura ir tiesīga noteikt jaunu pārbaudi vai lemt par grozījumu
izdarīšanu pārbaudes atzinumā, vai arī noraidīt sūdzību.
(3) Ja kredītiestādi neapmierina Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padomes lēmums, tā ir tiesīga šo lēmumu
pārsūdzēt tiesā.
(4) Ja kredītiestāde nepiekrīt Latvijas Bankas pārbaudes atzinumam, tā ir tiesīga iesniegt sūdzību Latvijas Bankas
padomei, kura ir tiesīga noteikt jaunu pārbaudi vai lemt par grozījumu izdarīšanu pārbaudes atzinumā, vai arī noraidīt
sūdzību.
(5) Ja kredītiestādi neapmierina Latvijas Bankas padomes lēmums, tā ir tiesīga šo lēmumu pārsūdzēt tiesā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
 un 
11.12.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
07.01.2004.
)
108.
1 
pants.
 (1) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē, ka citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes
filiāle, kas darbojas Latvijā, vai citā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, kas sniedz finanšu pakalpojumus, neatverot
filiāli, veic darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas likumiem, tā nekavējoties pieprasa šai kredītiestādei izbeigt šādas
darbības.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāle, kas darbojas Latvijā, vai citā dalībvalstī reģistrēta
kredītiestāde, kas sniedz finanšu pakalpojumus, neatverot filiāli, nepārtrauc darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas
likumiem, Finanšu un kapitāla tirgus komisija nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju,
kuras pienākums ir rīkoties tā, lai pārkāpumi tiktu novērsti. Citas dalībvalsts uzraudzības institūcija informē Finanšu
un kapitāla tirgus komisiju par veiktajiem pasākumiem.
(3) Ja citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāle, kas darbojas Latvijā, vai citā dalībvalstī reģistrēta
kredītiestāde, kas sniedz finanšu pakalpojumus, neatverot filiāli, turpina veikt darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas
likumiem, Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju un veic
pasākumus, lai šādus pārkāpumus novērstu.
(4) Šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā noteiktās prasības neliedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai veikt
darbības, lai novērstu pārkāpumus, kas ir pretrunā ar sabiedrības intereses aizsargājošiem Latvijas likumiem, un
piemērotu sodus par tiem.
(5) Šā panta noteikumi netraucē citā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei izplatīt reklāmu Latvijā par tās
78
/
142
sniegtajiem finanšu pakalpojumiem.
(6) Ārkārtas situācijā, neievērojot šā panta pirmajā, otrajā, trešajā un ceturtajā daļā minēto kārtību, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija ir tiesīga veikt pasākumus, lai aizsargātu noguldītāju, ieguldītāju un citu kredītiestādes
pakalpojumu saņēmēju intereses, ievērojot šo pasākumu samērīgumu ar aizsargājamām interesēm un neradot šajā
daļā minētajiem kredītiestādes kreditoriem Latvijā priekšrocības salīdzinājumā ar kreditoriem citās dalībvalstīs.
Finanšu un kapitāla tirgus komisija nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju, Eiropas Banku
iestādi un Eiropas Komisiju par šīs daļas pirmajā teikumā minēto pasākumu veikšanu. Ja mītnes valsts
administratīvā vai tiesu iestāde piemēro kredītiestādei reorganizācijas pasākumus, tad ar šo reorganizācijas
pasākumu sākšanas dienu Finanšu un kapitāla tirgus komisijas veiktie pasākumi zaudē spēku.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
22.02.2007.
, 
22.03.2012.
 un
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
108.
2
 pants.
 (1) Lai nodrošinātu tādu kredītiestāžu uzraudzību, kuras ar filiāļu starpniecību darbojas vienā vai
vairākās dalībvalstīs, Finanšu un kapitāla tirgus komisija sadarbojas ar iesaistīto dalībvalstu uzraudzības institūcijām,
sniedz un saņem no šīm institūcijām kredītiestāžu uzraudzībai nepieciešamo informāciju par kredītiestāžu vadību un
akcionāriem, kā arī informāciju, kas attiecas uz kredītiestādes licences saņemšanu, filiāļu darbības uzsākšanu un
kredītiestāžu darbību regulējošām prasībām, jo īpaši attiecībā uz likviditāti, maksātspēju, noguldījumu garantijām,
lielo riska darījumu ierobežošanu, vadības un grāmatvedības procedūrām un iekšējās kontroles mehānismiem.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga informēt Eiropas Banku iestādi par gadījumiem, kad citas
dalībvalsts uzraudzības institūcija nesadarbojas vai nesniedz informāciju pēc motivēta Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas pieprasījuma, vai nesniedz informāciju atbilstošā (saprātīgā) termiņā.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā
28.05.2014.
)
108.
3
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, norādot pamatojumu, nosūta konsolidācijas grupā neiekļautās
kredītiestādes, kurai ir Latvijas Republikā reģistrēta filiāle, mītnes valsts uzraudzības institūcijai vai konsolidētās
uzraudzības institūcijai, kas uzrauga konsolidācijas grupu, kurā ietilpst kredītiestāde, kam ir Latvijas Republikā
reģistrēta filiāle, lūgumu saskaņot viedokļus, lai pieņemtu lēmumu (turpmāk — saskaņots lēmums) par Latvijas
Republikā reģistrētās filiāles atzīšanu par nozīmīgu.
(2) Vērtējot filiāles nozīmīgumu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ņem vērā šādus kritērijus:
1) filiāles Latvijas Republikā piesaistītie noguldījumi pārsniedz divus procentus no kredītiestāžu sektora
piesaistīto noguldījumu apmēra;
2) filiāles darbības apturēšana vai izbeigšana var ietekmēt Latvijas Republikas maksājumu, klīringa un
norēķinu sistēmu, kā arī finanšu tirgu likviditāti;
3) filiāles aktīvi un klientu skaits ir nozīmīgi Latvijas Republikas kredītiestāžu sektoram vai finanšu sistēmai.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija un filiāles mītnes valsts uzraudzības institūcija vai konsolidētās
uzraudzības institūcija sadarbojas un veic visas nepieciešamās darbības, lai divu mēnešu laikā no šā panta pirmajā
daļā minētā lūguma nosūtīšanas dienas pieņemtu saskaņotu lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu.
(4) Šā panta trešajā daļā minēto lēmumu var pārsūdzēt konsolidētās uzraudzības institūcijas vai filiāles mītnes
valstī attiecīgās valsts likumos noteiktajā kārtībā.
(4
1
) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(5) Ja divu mēnešu laikā no šā panta pirmajā daļā minētā lūguma nosūtīšanas netiek pieņemts saskaņots
lēmums, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga, ievērojot mītnes valsts uzraudzības institūcijas vai
konsolidētās uzraudzības institūcijas viedokli, turpmāko divu mēnešu laikā bez viedokļu saskaņošanas pieņemt
lēmumu par attiecīgās filiāles atzīšanu par nozīmīgu.
(5
1
) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(6) Citas dalībvalsts uzraudzības institūcija var vērsties Finanšu un kapitāla tirgus komisijā ar lūgumu atzīt šajā
dalībvalstī reģistrēto Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes filiāli par nozīmīgu vai arī, ja Finanšu un kapitāla
79
/
142
tirgus komisija ir konsolidētās uzraudzības institūcija, ar lūgumu atzīt konsolidācijas grupā iekļauto kredītiestāžu
filiāles par nozīmīgām. Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic visas nepieciešamās darbības, lai divu mēnešu laikā
no lūguma saņemšanas dienas pieņemtu saskaņotu lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu. Ja saskaņots lēmums
netiek pieņemts, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ievēro citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieņemto
lēmumu par attiecīgās filiāles atzīšanu par nozīmīgu.
(7) Šā panta sestajā daļā minēto lēmumu var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
(8) Pieņemto lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu dara zināmu attiecīgajām Latvijas Republikā reģistrētas
kredītiestādes citās dalībvalstīs reģistrēto meitas kredītiestāžu un filiāļu uzraudzības institūcijām.
(9) Filiāles atzīšana par nozīmīgu neietekmē uzraudzības institūcijām noteiktās tiesības un pienākumus.
(10) Finanšu un kapitāla tirgus komisija sadarbojas ar Latvijas Republikā reģistrēto kredītiestāžu nozīmīgo filiāļu
uzraudzības institūcijām iesaistītajās valstīs, apmainoties ar šā likuma 112.
7
 panta pirmās daļas 3. un 4.punktā
minēto informāciju un veicot 112.
3
 panta pirmās daļas 3.punktā minētās uzraudzības darbības.
(11) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē ārkārtas situāciju, tā, ievērojot ierobežotas pieejamības
informācijas atklāšanas noteikumus un pēc iespējas izmantojot jau izveidotus informācijas apmaiņas veidus,
nekavējoties brīdina par šo situāciju Eiropas Centrālo banku sistēmā iekļautas iesaistīto valstu centrālās bankas,
Eiropas Centrālo banku un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju.
(11
1
) Ja Latvijas Republikā reģistrētai kredītiestādei ir nozīmīgas filiāles citās dalībvalstīs, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija informē attiecīgo valstu kredītiestāžu uzraudzības institūcijas par šā likuma 101.
3
 panta pirmajā daļā
un 112.
4
 panta otrajā daļā minēto risku un to segšanai nepieciešamā kapitāla novērtējuma rezultātiem un saskaņā ar
šā likuma 101.
3
 panta trešo daļu pieņemtajiem lēmumiem, ciktāl attiecīgie riska novērtējumi un lēmumi attiecas uz
šīm filiālēm.
(11
2
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija sadarbojas ar tās iesaistītās valsts uzraudzības institūciju, kurā Latvijas
Republikas kredītiestādei ir reģistrēta nozīmīga filiāle, attiecībā uz rīcības plānu iespējamas likviditātes krīzes
pārvarēšanai, ja tas var ietekmēt likviditātes risku iesaistītās valsts valūtā.
(11
3
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija nesaņem tās pieprasīto informāciju no Latvijas Republikā reģistrēto
kredītiestāžu nozīmīgo filiāļu uzraudzības institūcijām vai ja šo institūciju veiktie pasākumi nav atbilstoši, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija var lūgt Eiropas Banku iestādi iesaistīties jautājuma izskatīšanā atbilstoši ES regulas Nr. 
1093/2010
 19. pantam.
(12) Ja Latvijas Republikā reģistrētai kredītiestādei ir nozīmīgas filiāles citās dalībvalstīs un kredītiestāde nav
iekļauta konsolidācijas grupas ietvaros izveidotajā uzraugu kolēģijā, Finanšu un kapitāla tirgus komisija izveido un
vada uzraugu kolēģiju ar to iesaistīto valstu uzraudzības institūcijām, kurās ir reģistrētas minētās kredītiestādes
nozīmīgas filiāles, lai nodrošinātu sadarbību ar minēto dalībvalstu uzraudzības institūcijām, veicot šā panta desmitajā
un vienpadsmitajā daļā un 108.
2
 pantā minētās darbības. Finanšu un kapitāla tirgus komisija veido uzraugu kolēģiju,
noslēdzot sadarbības līgumu ar attiecīgo iesaistīto valstu uzraudzības institūcijām.
(13) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā plānoto vai koordinēto uzraudzības darbību nozīmību
iesaistīto valstu uzraudzības institūcijām un iespējamo ietekmi uz attiecīgo dalībvalstu finanšu sistēmas stabilitāti,
īpaši ārkārtas situācijās, nosaka tās uzraudzības institūcijas, kurām ir pienākums piedalīties uzraugu kolēģiju
sanāksmēs.
(14) Finanšu un kapitāla tirgus komisija laikus informē visus uzraugu kolēģijas dalībniekus par kolēģijas
sanāksmju organizēšanu, galvenajiem izskatāmajiem jautājumiem un plānotajām darbībām, kā arī par sanāksmēs
pieņemtajiem lēmumiem vai veiktajiem pasākumiem.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
 un 
21.07.2017
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.08.2017.
)
109.pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija var pieprasīt kredītiestādes akcionāru sapulces vai padomes
sasaukšanu un noteikt izskatāmos jautājumus. Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pilnvarotām personām ir tiesības
piedalīties šādās sapulcēs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
 un 
11.12.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
07.01.2004.
)
80
/
142
110.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.06.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2001.
)
110.
1 
pants.
 (1) Informācija par kredītiestādi un tās klientu, kredītiestādes un tās klienta darbību, kura iepriekš nav
bijusi likumā noteiktajā kārtībā publicēta vai kuras izpaušanu nenosaka citi likumi, vai kuru nav apstiprinājusi Finanšu
un kapitāla tirgus komisijas padome, kā arī Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likuma 20.pantā minētā informācija
uzskatāma par ierobežotas pieejamības informāciju, un tā nav izpaužama trešajām personām citādi kā tikai pārskata
vai apkopojuma veidā tā, lai nebūtu iespējams identificēt kādu konkrētu kredītiestādi vai tās klientu.
(2) Šā panta pirmās daļas noteikumi neierobežo Finanšu un kapitāla tirgus komisiju atbilstoši tās kompetencei
apmainīties ar ierobežotas pieejamības informāciju ar citas dalībvalsts finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku
uzraudzības institūcijām un Eiropas Centrālo banku, Eiropas Banku iestādi, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi,
Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, saglabājot sniegtajai
informācijai ierobežotas pieejamības statusu, kā arī publicēt saskaņā ar uzraudzības institūciju prasībām veikto
stresa testu rezultātus.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga slēgt informācijas apmaiņas līgumus ar ārvalsts kredītiestāžu
uzraudzības institūcijām vai attiecīgās ārvalsts institūcijām, kas pielīdzināmas šā panta piektajā un sestajā daļā
minētajām institūcijām, ja šīs ārvalsts normatīvie akti paredz līdzvērtīgu Latvijas Republikas normatīvajos aktos
noteikto atbildību par ierobežotas pieejamības informācijas neatļautu izpaušanu. Šāda informācija izmantojama
vienīgi, lai veiktu finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku uzraudzību vai attiecīgajām institūcijām likumā noteiktās
funkcijas. Saņemto informāciju attiecīgās ārvalsts institūcijas ir tiesīgas izpaust vienīgi ar Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas rakstveida piekrišanu un vienīgi nolūkam, kādam šī piekrišana dota.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija šā panta otrajā, piektajā un sestajā daļā saņemto informāciju ir tiesīga
izmantot vienīgi tās uzraudzības funkciju veikšanai:
1) lai pārliecinātos par kredītiestāžu dibināšanu un darbību reglamentējošo normatīvo aktu ievērošanu, īpaši
attiecībā uz likviditāti, maksātspēju, liela riska darījumiem, vadības un grāmatvedības organizāciju un iekšējās
kontroles mehānismiem;
2) lai piemērotu likumā noteiktos tiesību ierobežojumus un sodus;
3) tiesvedības procesā, kurā tiek apstrīdēti Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotie administratīvie akti vai
tās faktiskā rīcība.
(5) Šā panta pirmās un ceturtās daļas noteikumi neierobežo Finanšu un kapitāla tirgus komisiju atbilstoši tās
kompetencei apmainīties ar ierobežotas pieejamības informāciju ar:
1) citas dalībvalsts finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku uzraudzības institūcijām un finanšu ministriju;
2) valsts institūcijām, konsultatīvajām padomēm, darba grupām vai personu apvienībām, kas dalībvalstīs vai
starptautiskajās organizācijās ir atbildīgas par kredītiestāžu maksājumu pārtraukšanas, maksātnespējas,
likvidācijas, krīžu vadības vai kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu uzskaites pārbaužu procedūrām;
3) personām, kas dalībvalstīs veic likumā noteiktās iekšējās pārbaudes un revīzijas kredītiestādēs,
apdrošinātājos, ieguldījumu brokeru, ieguldījumu pārvaldes sabiedrībās un citās finanšu iestādēs;
4) dalībvalsts iestādēm, kas pārvalda ieguldījumu un noguldījumu kompensācijas shēmas, ja šāda informācija
nepieciešama to funkciju veikšanai;
5) valsts iestādēm vai struktūrām, kurām ir pienākums pārraudzīt finanšu stabilitāti dalībvalstīs, izmantojot
makroprudenciālo regulējumu;
6) dalībvalstu reorganizācijas struktūrām vai valsts iestādēm, kuru mērķis saskaņā ar normatīvajiem aktiem ir
veikt reorganizāciju, kā arī aizsargāt finanšu stabilitāti;
7) dalībvalstu līgumiskajām vai institucionālajām klientu aizsardzības sistēmām;
8) dalībvalsts iestādēm, kas veic to personu uzraudzību, kuras dalībvalstīs veic likumā noteiktās iekšējās
pārbaudes un revīzijas kredītiestādēs, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas komersantos un citās finanšu
iestādēs.
81
/
142
(5
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija paziņo Eiropas Banku iestādei par valsts iestādēm un struktūrvienībām,
kuras var saņemt ierobežotas pieejamības informāciju pārraudzības vai uzraudzības funkciju izpildei vai kuras
saskaņā ar normatīvajiem aktiem ir atbildīgas par tiesību aktu pārkāpumu atklāšanu un izmeklēšanu komercdarbības
jomā.
(6) Šā panta noteikumi neaizliedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai apmainīties ar ierobežotas pieejamības
informāciju ar dalībvalstu centrālajām bankām un citām institūcijām, kas ir atbildīgas par maksājumu sistēmu
pārraudzīšanu, ja šādas informācijas sniegšana tām nepieciešama savu likumā noteikto funkciju veikšanai un Eiropas
Sistēmisko risku kolēģijai.
(7) Šā panta noteikumi neaizliedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai sniegt ierobežotas pieejamības informāciju
šādām starptautiskām institūcijām:
1) Starptautiskajam Valūtas fondam un Pasaules Bankai — finanšu sektora novērtēšanas programmai
paredzēto izvērtējumu veikšanai;
2) Starptautisko norēķinu bankai — kvantitatīvās ietekmes pētījumu veikšanai;
3) Finanšu stabilitātes padomei — tās funkciju izpildei.
(8) Finanšu un kapitāla tirgus komisija šā panta septītajā daļā minētajām institūcijām ierobežotas pieejamības
informāciju sniedz, ja ir saņemts motivēts pieprasījums un ir ievēroti šādi nosacījumi:
1) pieprasījums ir pienācīgi pamatots, ņemot vērā konkrētos uzdevumus, ko pieprasītāja institūcija veic
saskaņā ar tās darbību regulējošiem tiesību aktiem;
2) pieprasījums ir pietiekami precīzs attiecībā uz pieprasītās informācijas saturu un apjomu un tās izpaušanas
vai nosūtīšanas līdzekļiem;
3) ir sniegts apliecinājums, ka pieprasītā informācija ir nepieciešama konkrētu pieprasītājas institūcijas
uzdevumu veikšanai un nepārsniedz šai institūcijai ar tiesību aktiem piešķirto uzdevumu apjomu;
4) ir sniegts apliecinājums, ka informācija būs pieejama tikai tām personām, kuras ir iesaistītas uzdevuma
izpildē, un tām ir saistošas informācijas aizsardzības prasības.
(9) Pēc pieprasījuma izvērtēšanas Finanšu un kapitāla tirgus komisija šā panta septītajā daļā minētajām
institūcijām nosūta tikai apkopotu vai anonimizētu informāciju.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
, 
26.02.2009.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
,
21.07.2017.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
111.pants.
 (1) Latvijas Bankas, Finanšu ministrijas un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas darbinieki, Finanšu un
kapitāla tirgus komisijas pilnvarnieki, zvērināti revidenti, Latvijas Bankas un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
pilnvarotas personas vai citas personas, kuras darbojušās Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pilnvarnieku vai
zvērinātu revidentu uzdevumā, uzskatāmas par amatpersonām un sodāmas par neizpaužamas informācijas
izpaušanu, ja tās tīši vai netīši izpaudušas atklātībā vai citām personām ziņas par kredītiestādi.
(2) Šā panta pirmās daļas noteikumi neattiecas uz ziņām, ko Latvijas Bankas un Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas darbinieki sniedz šajā likumā, kā arī citos likumos noteiktajos gadījumos un kārtībā.
(3) Ziņas par kredītiestādi drīkst sniegt tiesai un prokuratūrai krimināllietā, kā arī izpaust tiesā, ja ierosināta
kredītiestādes maksātnespējas vai likvidācijas lieta.
(4) Ja Latvijas Banka vai Finanšu un kapitāla tirgus komisija kredītiestādes darbībā konstatē likumu pārkāpumus,
tā par šiem pārkāpumiem ir tiesīga informēt Valsts ieņēmumu dienestu, prokuratūru, Valsts policiju un citas valsts
institūcijas, kurām ir tiesības veikt izziņu un pirmstiesas izmeklēšanu.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas darbinieks un pilnvarnieks nav atbildīgs pret trešajām personām par
zaudējumiem, kas tām radušies, darbiniekam pildot savus darba pienākumus vai pilnvarniekam izpildot savus
uzdevumus.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir atbildīga par zaudējumiem, kas trešajai personai nodarīti ar Finanšu un
82
/
142
kapitāla tirgus komisijas rīcību, pildot savas likumā noteiktās funkcijas, tikai gadījumā, ja Finanšu un kapitāla tirgus
komisija ir tīši rīkojusies prettiesiski vai pieļāvusi rupju neuzmanību.
(7) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir atbildīga par zaudējumiem, kas trešajai personai nodarīti ar Finanšu un
kapitāla tirgus komisijas darbinieka vai pilnvarnieka rīcību, pildot savus darba pienākumus vai uzdevumu, tikai
gadījumā, ja darbinieks vai pilnvarnieks ir tīši rīkojies prettiesiski vai pieļāvis rupju neuzmanību.
(
21.05.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
17.05.2007.
 un
12.02.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
112.pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
112.
1 
pants. 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījums par panta izslēgšanu stājas
spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 39.punktu)
VII
1
 nodaļa 
Kredītiestāžu darbības uzraudzība konsolidācijas grupas līmenī
(Nodaļa 
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
112.
2
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic Latvijas Republikas mātes kredītiestāžu vai Latvijas
Republikā reģistrētu Eiropas Savienības mātes kredītiestāžu konsolidēto uzraudzību mātes kredītiestādes
konsolidācijas grupas līmenī.
(2) Ja kredītiestādes mātes sabiedrība ir Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, Latvijas
Republikā reģistrēta Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība vai citā dalībvalstī reģistrēta Eiropas
Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai nav kredītiestāžu — meitas sabiedrību — citās dalībvalstīs,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic šādu kredītiestāžu konsolidēto uzraudzību šīs ieguldījumu brokeru
sabiedrības līmenī.
(3) Ja Latvijas Republikā un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei — meitas sabiedrībai — mātes
sabiedrība ir Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, Latvijas Republikā reģistrēta Eiropas
Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība vai citā dalībvalstī
reģistrēta Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic
konsolidēto uzraudzību, ja Latvijas Republikā reģistrētajai kredītiestādei ir lielākā aktīvu kopsumma.
(4) Ja kredītiestādes mātes sabiedrība ir Latvijas Republikas mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, Latvijas
Republikas mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, Latvijas Republikā reģistrēta Eiropas Savienības mātes
finanšu pārvaldītājsabiedrība vai Latvijas Republikā reģistrēta Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu
pārvaldītājsabiedrība vai arī citas dalībvalsts Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai citas
dalībvalsts Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kurai nav kredītiestāžu — meitas
sabiedrību — citās dalībvalstīs, Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic šādas grupas konsolidēto uzraudzību.
(5) Ja Latvijas Republikā reģistrētai kredītiestādei un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrētai ieguldījumu brokeru
sabiedrībai — meitas sabiedrībai — mātes sabiedrība ir viena un tā pati Latvijas Republikas mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrība, Latvijas Republikas mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, Latvijas Republikā reģistrēta
Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai Latvijas Republikā reģistrēta Eiropas Savienības mātes
jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic šādas grupas konsolidēto uzraudzību.
(6) Ja Latvijas Republikā un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrētajām kredītiestādēm mātes sabiedrība ir Latvijas
Republikā un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrēta finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu
pārvaldītājsabiedrība un katrā šajā dalībvalstī ir reģistrēta arī kredītiestāde — meitas sabiedrība —, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija veic konsolidēto uzraudzību, ja Latvijas Republikā reģistrētajai kredītiestādei ir lielākā aktīvu
kopsumma.
(7) Ja konsolidācija tiek veikta saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 18. panta 3. vai 6. punktu, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija veic konsolidēto uzraudzību, ja Latvijas Republikā reģistrētajai kredītiestādei ir lielākā aktīvu
kopsumma.
(8) Īpašos gadījumos, kad šā panta otrajā, trešajā, sestajā un septītajā daļā minētajās situācijās vienā dalībvalstī
83
/
142
ir reģistrētas vairākas šīs grupas kredītiestādes — meitas sabiedrības —, Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic
konsolidēto uzraudzību, ja Latvijas Republikā reģistrētajai kredītiestādei ir lielākā aktīvu kopsumma vai Latvijas
Republikā reģistrētajām kredītiestādēm ir lielākā aktīvu kopsumma.
(9) Īpašos gadījumos Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pēc savstarpējas vienošanās ar attiecīgo
dalībvalstu uzraudzības institūcijām nepiemērot šā panta pirmajā, otrajā, trešajā, piektajā, sestajā un septītajā daļā
noteikto kārtību, ja tās piemērošana būtu neatbilstīga, ņemot vērā iesaistīto kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību un to darbības relatīvo nozīmību dažādās valstīs vai ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt, lai
konsolidēto uzraudzību turpina veikt attiecīgās kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzības
iestāde, un ierosināt citas, nevis parastā kārtā nosakāmas uzraudzības institūcijas noteikšanu konsolidētās
uzraudzības veikšanai. Pirms šāda lēmuma pieņemšanas iesaistītās uzraudzības institūcijas dod Eiropas Savienības
mātes sabiedrībai, Eiropas Savienības mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, Eiropas Savienības mātes
finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai kredītiestādei, vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ar lielāko aktīvu kopsummu
iespēju izteikt viedokli par pieņemamo lēmumu. Finanšu un kapitāla tirgus komisija nekavējoties informē Eiropas
Komisiju un Eiropas Banku iestādi par šāda veida vienošanos un tās saturu.
(10) Finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kura ir kredītiestādes mātes sabiedrība,
bet kurai nav izsniegta atļauja saskaņā ar šā likuma 33.
3
 pantu, sniedz kredītiestādei, kuras konsolidēto uzraudzību
veic Finanšu un kapitāla tirgus komisija, informāciju par tām kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kuras ir finanšu
pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrības vai kurās finanšu
pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir dalība.
(11) Finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība nodrošina, ka Latvijas Republikā
reģistrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai Latvijas Republikā reģistrētas jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
padomes un valdes locekļi atbilst tām pašām prasībām un uz viņiem attiecināmi tie paši ierobežojumi, kas noteikti
kredītiestādes padomes un valdes loceklim attiecīgi šā likuma 24. panta pirmajā un otrajā daļā, 25. panta pirmajā daļā
un 26. panta pirmajā daļā, kā arī 26.
1
 pantā, ņemot vērā Latvijas Republikā reģistrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības
vai Latvijas Republikā reģistrētas jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības darbības specifiku.
(12) Ja Latvijas Republikā reģistrēta kredītiestāde ir citas dalībvalsts mātes kredītiestādes, citas dalībvalsts
mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai citas dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas
sabiedrība un tā šajā dalībvalstī nav iekļauta konsolidācijas grupā konsolidētās uzraudzības nolūkiem saskaņā ar ES
regulu Nr. 
575/2013
, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt no attiecīgajā dalībvalstī reģistrētās mātes
sabiedrības informāciju, kas nepieciešama Latvijas Republikā reģistrētās kredītiestādes uzraudzībai.
(13) Tādas kredītiestāžu, jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību un finanšu pārvaldītājsabiedrību meitas sabiedrības,
kas nav iekļautas konsolidācijas grupā konsolidētās uzraudzības nolūkiem saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, pēc
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pieprasījuma sniedz uzraudzībai nepieciešamo informāciju. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija var veikt pārbaudes vai uzdot to veikšanu trešajām personām — zvērinātam revidentam vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrībai —, lai pārbaudītu no minētajām meitas sabiedrībām saņemto informāciju.
(14) Ja jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir saistošas šā likuma prasības un līdzvērtīgas Finanšu konglomerātu
likuma prasības, it īpaši attiecībā uz risku pārvaldību un iekšējo kontroli, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ja tā ir
konsolidētās uzraudzības institūcija, ir tiesīga pēc apspriešanās ar iesaistītajām uzraudzības institūcijām piemērot šai
sabiedrībai vienīgi Finanšu konglomerātu likuma prasības.
(15) Ja jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir saistošas šā likuma prasības un līdzvērtīgas Apdrošināšanas un
pārapdrošināšanas likuma prasības, it īpaši attiecībā uz risku pārvaldību un iekšējo kontroli, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija, ja tā ir konsolidētās uzraudzības institūcija, pēc vienošanās ar grupas uzraudzības institūciju
apdrošināšanas sektorā ir tiesīga piemērot jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai vienīgi tā likuma prasības, kurš
attiecas uz finanšu sektoru, kas noteikts kā nozīmīgākais saskaņā ar Finanšu konglomerātu likumu.
(16) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi un Eiropas Apdrošināšanas un aroda
pensiju iestādi par šā panta četrpadsmitajā un piecpadsmitajā daļā minēto lēmumu pieņemšanu.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
112.
3
 pants.
 (1) Lai nodrošinātu Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas Savienības mātes kredītiestādes un
kredītiestādes, kas ir Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas
sabiedrība vai Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas
sabiedrība, uzraudzību konsolidācijas grupas līmenī, Finanšu un kapitāla tirgus komisija:
1) koordinē būtiskas informācijas iegūšanu un atklāšanu uzraudzības vajadzībām, tai skaitā ārkārtas
situācijās;
84
/
142
2) sadarbojoties ar konsolidācijas grupā iekļauto citu dalībvalstu kredītiestāžu uzraudzības institūcijām, plāno
un koordinē ikdienas uzraudzības darbības, tai skaitā darbības, kas nepieciešamas saskaņota lēmuma
pieņemšanai par specifiskām prudenciālajām prasībām un piemērojamām sankcijām;
3) sadarbojoties ar konsolidācijas grupā iekļauto citu dalībvalstu kredītiestāžu uzraudzības institūcijām un, ja
nepieciešams, ar Eiropas Centrālo banku sistēmā iekļautajām šo dalībvalstu centrālajām bankām un Eiropas
Centrālo banku, plāno un koordinē uzraudzības darbības gatavībai ārkārtas situācijām un to laikā, ieskaitot
tādas ārkārtas situācijas, kas var izveidoties kredītiestādes finansiālā stāvokļa pasliktināšanās gadījumā vai
finanšu tirgu nelabvēlīgas attīstības ietekmē. Ārkārtas situācijām paredzētās uzraudzības darbības ietver
kopīgā situācijas novērtējuma sagatavošanu, krīzes pārvarēšanas plāna ieviešanu un publiskas informācijas
sniegšanu. Nepieciešamās informācijas apmaiņas procesā krīžu vadības nodrošināšanai pēc iespējas izmanto
jau izveidotus informācijas apmaiņas veidus.
(1
1
) Ja konsolidācijas grupā iekļauto citu dalībvalstu kredītiestāžu uzraudzības institūcijas pienācīgi nesadarbojas
šā panta pirmajā daļā noteikto uzraudzības uzdevumu īstenošanā, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga
domstarpību izšķiršanai vērsties Eiropas Banku iestādē saskaņā ar ES regulu Nr. 
1093/2010
.
(2) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(4
1
) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(5
1
) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(6) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(7) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(7
1
) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(8) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
16.05.2013.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
112.
4
 pants.
 (1) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konsolidētās uzraudzības institūcija, tā un citu
dalībvalstu uzraudzības institūcijas, kuras uzrauga Eiropas Savienības mātes iestādes meitas sabiedrības, Eiropas
Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrības vai Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrības, kas iekļautas vienā konsolidācijas grupā, veic to kompetencē esošās
darbības, kas nepieciešamas, lai pieņemtu saskaņotu lēmumu par:
1) konsolidācijas grupas un konsolidācijas grupā iekļauto meitas sabiedrību kapitāla pietiekamības
novērtēšanas procesa izvērtējumu un uzraudzības pārbaudes procesa īstenošanu, nosakot visas
konsolidācijas grupas un konsolidācijas grupā iekļauto meitas sabiedrību darbībai piemītošo un varbūtējo risku
segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru, kā arī, ja nepieciešams, nosakot visai konsolidācijas grupai un
konsolidācijas grupā iekļautajām meitas sabiedrībām pienākumu nodrošināt papildu pašu kapitālu saskaņā ar
šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu;
2) pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus,
tostarp tos, kas attiecas uz likviditātes riska pārvaldīšanas organizatorisko struktūru un procedūru
pietiekamību, kā arī, ja nepieciešams, noteiktu īpašas likviditātes prasības saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta
4.
7
 un 4.
8
 daļu;
3) ieteicamo kapitāla rezerves prasību saskaņā ar šā likuma 101.
17
 panta trešo daļu.
85
/
142
(2) Šā panta pirmās daļas 1. punktā minēto saskaņoto lēmumu pieņem četru mēnešu laikā pēc tam, kad Finanšu
un kapitāla tirgus komisija lēmuma pieņemšanā iesaistītajām uzraudzības institūcijām iesniegusi ziņojumu par
konsolidācijas grupas risku un to segšanai nepieciešamā papildu pašu kapitāla novērtējumu, kas veikts saskaņā ar šā
likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu. Šā panta pirmās daļas 2. punktā minēto saskaņoto lēmumu pieņem četru
mēnešu laikā pēc tam, kad Finanšu un kapitāla tirgus komisija lēmuma pieņemšanā iesaistītajām uzraudzības
institūcijām iesniegusi ziņojumu, kurā iekļauts konsolidācijas grupas likviditātes riska novērtējums saskaņā ar šā
likuma 101.
3
 panta prasībām. Šā panta pirmās daļas 3. punktā minēto saskaņoto lēmumu pieņem četru mēnešu laikā
pēc tam, kad Finanšu un kapitāla tirgus komisija lēmuma pieņemšanā iesaistītajām uzraudzības institūcijām
iesniegusi ziņojumu par konsolidācijas grupas risku un to segšanai nepieciešamā kapitāla novērtējumu, kas veikts
saskaņā ar šā likuma 101.
17
 panta prasībām. Pieņemot saskaņotus lēmumus, ņem vērā arī meitas sabiedrību risku
un to segšanai nepieciešamā kapitāla (tai skaitā papildu pašu kapitāla un ieteicamā kapitāla rezerves prasības)
novērtējumu, kuru veic konsolidācijas grupā iesaistīto meitas sabiedrību uzraudzības institūcijas.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minēto saskaņoto lēmumu kopā ar
pilnīgu pamatojumu nosūta attiecīgās konsolidācijas grupas Eiropas Savienības mātes iestādei.
(4) Lēmuma pieņemšanā iesaistīto uzraudzības institūciju domstarpību gadījumā Finanšu un kapitāla tirgus
komisija pēc jebkuras lēmuma pieņemšanā iesaistītās uzraudzības institūcijas pieprasījuma vai pēc pašas iniciatīvas
konsultējas ar Eiropas Banku iestādi vai arī domstarpību izšķiršanai vēršas Eiropas Banku iestādē saskaņā ar ES
regulu Nr. 
1093/2010
.
(5) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija un konsolidācijas grupā iekļauto sabiedrību uzraudzības institūcijas šā
panta otrajā daļā minētajā laika periodā nepieņem saskaņotu lēmumu un neviena no konsolidācijas grupā iekļauto
sabiedrību uzraudzības institūcijām vai Finanšu un kapitāla tirgus komisija šajā laika periodā nav vērsusies Eiropas
Banku iestādē domstarpību izšķiršanai, tad Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā visu meitas sabiedrību
uzraudzības institūciju veikto risku novērtējumu, pieņem lēmumu par:
1) pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus;
2) īpašo likviditātes prasību piemērošanu saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu;
3) uzraudzības pārbaudes procesa īstenošanu konsolidācijas grupas līmenī, nosakot konsolidācijas grupas
darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru, kā arī, ja nepieciešams,
nosakot visai konsolidācijas grupai pienākumu nodrošināt papildu pašu kapitālu vai ieteicamo kapitāla rezerves
prasību, ņemot vērā visu meitas sabiedrību uzraudzības institūciju veikto risku novērtējumu.
(6) Lēmumu par pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar likviditātes uzraudzību saistītus
konstatējumus, vai lēmumu par īpašo likviditātes prasību piemērošanu saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
daļu, vai lēmumu par uzraudzības pārbaudes procesa īstenošanu meitas sabiedrībai individuāli vai subkonsolidēti,
nosakot meitas sabiedrības darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru individuāli
vai subkonsolidēti, kā arī, ja nepieciešams, nosakot meitas sabiedrībai individuāli vai subkonsolidēti pienākumu
nodrošināt papildu pašu kapitālu vai ieteicamo kapitāla rezerves prasību, pieņem iesaistīto meitas sabiedrību
uzraudzības institūcijas, ņemot vērā Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pausto viedokli.
(7) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija un konsolidācijas grupā iekļauto sabiedrību uzraudzības institūcijas šā
panta otrajā daļā minētajā laika periodā nepieņem saskaņotu lēmumu un kāda no konsolidācijas grupā iekļauto
sabiedrību uzraudzības institūcijām vai Finanšu un kapitāla tirgus komisija šajā laika periodā ir vērsusies Eiropas
Banku iestādē domstarpību izšķiršanai, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, pieņemot lēmumu par pasākumiem, kas
nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus, vai lēmumu par īpašo
likviditātes prasību piemērošanu saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu, vai lēmumu par uzraudzības
pārbaudes procesa īstenošanu konsolidācijas grupas līmenī vai nosakot konsolidācijas grupas darbībai piemītošo un
varbūtējo risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru, kā arī, ja nepieciešams, nosakot visai konsolidācijas grupai
pienākumu nodrošināt papildu pašu kapitālu vai ieteicamo kapitāla rezerves prasību, ievēro Eiropas Banku iestādes
lēmumu.
(8) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konsolidētās uzraudzības institūcija, tā saskaņā ar atbilstoši šā panta
piektajai vai septītajai
 
daļai pieņemto lēmumu kopā ar pamatojumu un konsolidācijas grupā iekļauto sabiedrību
uzraudzības institūciju veikto risku novērtējumu, to viedokļiem un atrunām nosūta visām lēmuma pieņemšanā
iesaistītajām uzraudzības institūcijām un attiecīgās konsolidācijas grupas Eiropas Savienības mātes iestādei.
(9) Ja notikusi konsultēšanās ar Eiropas Banku iestādi, visas lēmuma pieņemšanā iesaistītās uzraudzības
institūcijas ņem vērā tās ieteikumus vai, ja ieteikumi netiek ņemti vērā, sniedz paskaidrojumus.
86
/
142
(10) Šā panta pirmajā daļā minētos lēmumus var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
(11) Šā panta pirmajā daļā minētos lēmumus vai jebkuru citu lēmumu, kas pieņemts, ja nav saskaņota lēmuma,
pārskata vismaz reizi gadā vai situācijā, kad meitas sabiedrības uzraudzības institūcija, iesniedzot Finanšu un
kapitāla tirgus komisijai argumentētu rakstveida pieprasījumu, pieprasa pārskatīt lēmumu par pienākumu nodrošināt
papildu pašu kapitālu vai ieteicamo kapitāla rezerves prasību vai lēmumu par īpašo likviditātes prasību piemērošanu
saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu. Ja lēmuma pārskatīšanu ierosinājusi kāda no meitas sabiedrībām,
to var pārskatīt Finanšu un kapitāla tirgus komisija, iesaistot tikai attiecīgās meitas sabiedrības uzraudzības
institūciju. Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija nav konsolidētās uzraudzības institūcija konsolidācijas grupai, kurā
ir Latvijas Republikā reģistrēta kredītiestāde, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, iesniedzot konsolidētās uzraudzības
institūcijai argumentētu rakstveida pieprasījumu, var ierosināt pārskatīt lēmumu par pienākumu nodrošināt papildu
pašu kapitālu vai ieteicamo kapitāla rezerves prasību vai lēmumu par īpašo likviditātes prasību piemērošanu saskaņā
ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu.
(12) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija nav konsolidētās uzraudzības institūcija konsolidācijas grupai, kurā ir
Latvijas Republikā reģistrēta kredītiestāde, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, izsakot savu viedokli, piedalās ar
konsolidētās uzraudzības institūciju un citu dalībvalstu meitas sabiedrību uzraudzības institūcijām saskaņota lēmuma
pieņemšanā par:
1) visas konsolidācijas grupas un konsolidācijas grupā iekļauto meitas sabiedrību darbībai piemītošo un
varbūtējo risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru;
2) pienākumu visai konsolidācijas grupai un konsolidācijas grupā iekļautajām meitas sabiedrībām nodrošināt
papildu pašu kapitālu vai ieteicamo kapitāla rezerves prasību;
3) pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus,
tostarp tos, kas attiecas uz likviditātes riska pārvaldīšanas organizatorisko struktūru un procedūru
pietiekamību;
4) piemērojamām īpašām likviditātes prasībām saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu.
(13) Ja rodas domstarpības starp Finanšu un kapitāla tirgus komisiju un konsolidētās uzraudzības institūciju,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai konsolidētās uzraudzības institūcija konsultējas ar Eiropas
Banku iestādi, vai pati ir tiesīga domstarpību izšķiršanai vērsties Eiropas Banku iestādē. Ja šā panta otrajā daļā
minētajā laika periodā, kas tiek skaitīts no konsolidētās uzraudzības institūcijas ziņojuma saņemšanas dienas,
saskaņots lēmums netiek pieņemts, bet neviena no konsolidācijas grupā iekļauto sabiedrību uzraudzības institūcijām
nav vērsusies Eiropas Banku iestādē domstarpību izšķiršanai, lēmumu konsolidācijas grupas līmenī pieņem
konsolidētās uzraudzības institūcija, bet lēmumu par pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar
likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus, vai lēmumu par īpašo likviditātes prasību piemērošanu saskaņā ar šā
likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu Latvijas Republikā reģistrētai kredītiestādei individuāli vai subkonsolidēti, vai
lēmumu par Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai
nepieciešamā kapitāla apmēru individuāli vai subkonsolidēti, kā arī, ja nepieciešams, lēmumu par pienākumu Latvijas
Republikā reģistrētai kredītiestādei vai tās konsolidācijas apakšgrupai nodrošināt papildu pašu kapitālu un ieteicamo
kapitāla rezerves prasību pieņem Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā konsolidētās uzraudzības
institūcijas viedokli, un attiecīgo lēmumu nosūta konsolidētās uzraudzības institūcijai.
(14) Ja noteiktajā laika periodā no šā panta trīspadsmitajā daļā minētā konsolidētās uzraudzības institūcijas
ziņojuma saņemšanas dienas kāda no konsolidācijas grupā iekļauto sabiedrību uzraudzības institūcijām ir vērsusies
domstarpību izšķiršanai Eiropas Banku iestādē par pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar likviditātes
uzraudzību saistītus konstatējumus, vai par īpašo likviditātes prasību piemērošanu saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta
4.
7
 un 4.
8
 daļu, vai par visas konsolidācijas grupas vai konsolidācijas grupā iekļauto meitas sabiedrību darbībai
piemītošo un varbūtējo risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru, kā arī, ja nepieciešams, par pienākumu visai
konsolidācijas grupai un konsolidācijas grupā iekļautajām meitas sabiedrībām nodrošināt papildu pašu kapitālu vai
ieteicamo kapitāla rezerves prasību, konsolidētās uzraudzības institūcija un Finanšu un kapitāla tirgus komisija ievēro
Eiropas Banku iestādes lēmumu.
(15) Šā panta divpadsmitajā daļā minētos saskaņotos lēmumus var pārsūdzēt konsolidētās uzraudzības
institūcijas mītnes valstī attiecīgās valsts likumos noteiktajā kārtībā.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
112.
5
 pants.
 (1) Ja rodas ārkārtas situācija, tostarp tiek konstatētas nelabvēlīgas finanšu tirgu attīstības
tendences, kas var apdraudēt finanšu tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kurā 
87
/
142
tendences, kas var apdraudēt finanšu tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kurā
reģistrētas Finanšu un kapitāla tirgus komisijas uzraudzītas konsolidācijas grupas komercsabiedrības vai šādas
konsolidācijas grupas kredītiestāžu nozīmīgas filiāles, vai konsolidācijas grupā neiekļautas licencētas
komercsabiedrības, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ievērojot ierobežotas pieejamības informācijas atklāšanas
noteikumus un krīžu vadības nodrošināšanai pēc iespējas izmantojot jau izveidotus informācijas apmaiņas veidus,
nekavējoties brīdina par ārkārtas situāciju Eiropas Banku iestādi, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, attiecīgās
dalībvalsts centrālo banku vai citu par monetāro sistēmu atbildīgo kompetento iestādi, kā arī kredītiestāžu, finanšu
iestāžu, ieguldījumu brokeru sabiedrību un apdrošināšanas sabiedrību uzraudzības institūcijas un paziņo visu ar to
uzdevumu izpildi saistīto informāciju.
(1
1
) Ja informācija par šā panta pirmajā daļā minēto ārkārtas situāciju nonāk Latvijas Bankas rīcībā, tā
nekavējoties brīdina par šo situāciju Finanšu un kapitāla tirgus komisiju un Eiropas Banku iestādi.
(2) Konsolidētajai uzraudzībai nepieciešamo informāciju, kas jau ir citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas rīcībā,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ja iespējams, pieprasa no attiecīgās uzraudzības institūcijas, lai konsolidācijas
grupā iekļautajām komercsabiedrībām nevajadzētu vairākas reizes sniegt vienu un to pašu informāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
112.
6
 pants.
 (1) Lai nodrošinātu efektīvu konsolidēto uzraudzību, Finanšu un kapitāla tirgus komisija slēdz
sadarbības līgumus ar konsolidācijas grupā iekļauto komercsabiedrību uzraudzības institūcijām. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija kā par konsolidēto uzraudzību atbildīgā institūcija ir tiesīga uzņemties papildu uzraudzības
uzdevumus, kā arī precizēt sadarbības procedūras.
(1
1
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konsolidētās uzraudzības institūcija konsolidācijas grupai, kas iekļauj
citā dalībvalstī reģistrēto Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrību vai Eiropas Savienības mātes
jaukto finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas ir saņēmusi atļauju saskaņā ar šā likuma 33.
3
 pantu, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija šā panta pirmajā daļā minēto sadarbības līgumu slēdz arī ar attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi.
(2) Uzdevumus, kas var sekmēt tādas Latvijas Republikā reģistrētas un konsolidācijas grupā iekļautas
kredītiestādes uzraudzību, kura ir citas dalībvalsts mātes kredītiestādes vai citas dalībvalsts mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība, Finanšu un kapitāla tirgus komisija var nodot attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūcijai saskaņā ar savstarpēju vienošanos. Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas
Banku iestādi par šādu vienošanos un tās saturu.
(3) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konsolidētās uzraudzības institūcija, tā izveido konsolidācijas grupā
iekļauto citu dalībvalstu meitas sabiedrību uzraudzības institūciju un tādu dalībvalstu uzraudzības institūciju, kurās
konsolidācijas grupu veidojošajām kredītiestādēm ir reģistrētas saskaņā ar šā likuma 108.
3
 panta sestās daļas
prasībām noteiktās nozīmīgās filiāles, uzraugu kolēģiju, lai veicinātu šā likuma 112.
3
 , 112.
4
 pantā un 112.
5
 panta
pirmajā daļā minēto uzdevumu izpildi, kā arī, ja nepieciešams, iesaista uzraugu kolēģijā ārvalstu uzraudzības
institūciju pārstāvjus, ja ārvalstī tiek ievēroti Eiropas Savienībā pieņemtajiem ierobežotas pieejamības informācijas
atklāšanas noteikumiem līdzvērtīgi noteikumi, lai nodrošinātu atbilstīgu koordināciju un sadarbību ar attiecīgajām
ārvalstu uzraudzības institūcijām.
(3
1
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konsolidētās uzraudzības institūcija, tā izveido uzraugu kolēģiju arī
tad, ja visu Eiropas Savienības mātes kredītiestādes, Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai
Eiropas Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības pārrobežu meitas sabiedrību galvenie biroji atrodas
ārvalstīs, lai veicinātu šā likuma 112.
3
 panta pirmajā daļā, 112.
5
 panta pirmajā un 1.
1
 daļā un 112.
6
 panta pirmajā daļā
minēto uzdevumu izpildi, ja ārvalstī tiek ievēroti Eiropas Savienībā pieņemtajiem ierobežotas pieejamības
informācijas atklāšanas noteikumiem līdzvērtīgi noteikumi.
(4) Uzraugu kolēģijas dalībnieki ir tiesīgi savstarpēji apmainīties ar ierobežotas pieejamības informāciju. Tās
darbība neietekmē uzraudzības institūciju tiesības un pienākumus, bet nodrošina konsolidētās uzraudzības institūcijai
un citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām, kas veido uzraugu kolēģiju, šādu uzdevumu izpildi:
1) informācijas apmaiņu starp iesaistītajām uzraudzības institūcijām un Eiropas Banku iestādi;
2) ja nepieciešams, vienošanās panākšanu par brīvprātīgu uzdevumu veikšanu un pienākumu deleģēšanu;
3) uzraudzības pārbaužu programmu noteikšanu saskaņā ar šā likuma 101.panta prasībām, balstoties uz
konsolidācijas grupas risku novērtējumu, kas veikts atbilstoši šā likuma 101.
3
 pantā noteiktajam;
4) uzraudzības efektivitātes palielināšanu, novēršot uzraudzības prasību dublēšanos, tostarp pieprasot šā 
88
/
142
likuma 112.
5
 panta otrajā daļā un 112.
7
 panta trešajā daļā minēto informāciju;
5) konsekventu prudenciālo prasību piemērošanu saskaņā ar šo likumu un ES regulu Nr. 
575/2013
 visām
konsolidācijas grupas komercsabiedrībām;
6) šā likuma 112.
3
 panta pirmās daļas 3.punktā minēto uzraudzības darbību veikšanu.
(5) Uzraugu kolēģijā saskaņā ar to veidojošo uzraudzības institūciju lēmumu, ja nepieciešams, var iekļaut uzraugu
kolēģijā iesaistītās dalībvalsts Eiropas Centrālo banku sistēmā iekļauto centrālās bankas pārstāvi vai Eiropas
Centrālās bankas pārstāvi, kā arī attiecīgās ārvalsts uzraudzības institūcijas pārstāvi, ja šīs ārvalsts normatīvie akti,
pēc visu uzraugu kolēģiju veidojošo uzraudzības institūciju viedokļa, paredz šajā likumā un Eiropas Savienības
tiesību aktos noteiktajam ierobežotas pieejamības informācijas apmaiņas tiesiskajam regulējumam līdzvērtīgu
tiesisko regulējumu. Uzraugu kolēģijā, ja nepieciešams, var iekļaut tās dalībvalsts uzraudzības institūciju, kurā
reģistrētā Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu
pārvaldītājsabiedrība ir saņēmusi atļauju saskaņā ar šā likuma 33.
3
 pantu.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija vada uzraugu kolēģijas sanāksmes
un nosaka, kuras uzraudzības institūcijas tiek aicinātas piedalīties uzraugu kolēģijas sanāksmēs. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija laikus informē visus uzraugu kolēģijas dalībniekus par kolēģijas sanāksmju organizēšanu, galvenajiem
izskatāmajiem jautājumiem un plānotajām darbībām. Finanšu un kapitāla tirgus komisija arī laikus informē visus
uzraugu kolēģijas dalībniekus par kolēģijas sanāksmēs pieņemtajiem lēmumiem.
(7) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, pieņemot lēmumus izveidotās uzraugu kolēģijas ietvaros, ņem vērā plānoto
vai koordinēto uzraudzības darbību nozīmību šīm uzraudzības institūcijām, jo īpaši lēmumu ietekmi uz attiecīgās
dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti.
(8) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi par uzraugu kolēģijas pieņemtajiem
lēmumiem, tai skaitā ārkārtas situācijās, un sniedz tai visu informāciju, kas nepieciešama uzraudzības prasību
vienlīdzīgai piemērošanai.
(9) Ja citas dalībvalsts konsolidētās uzraudzības institūcija veic tādas konsolidācijas grupas uzraudzību, kurā
iekļauta Latvijas Republikā reģistrēta kredītiestāde, vai tādu kredītiestāžu uzraudzību, kurām Latvijas Republikā ir
reģistrētas nozīmīgas filiāles, Finanšu un kapitāla tirgus komisija piedalās tās izveidotās uzraugu kolēģijas darbā tādā
apjomā, kādu nosaka konsolidētās uzraudzības institūcija.
(10) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga ar uzraugu kolēģijas darbību saistīto domstarpību izšķiršanai
vērsties Eiropas Banku iestādē saskaņā ar ES regulu Nr. 
1093/2010
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
112.
7
 pants.
 (1) Sadarbojoties ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ar
tām apmainās ar informāciju, kas ir būtiska vai noderīga konsolidētās uzraudzības veikšanai un šā likuma un ES
regulas Nr. 
575/2013
 prasību ievērošanas pārbaudei. Finanšu un kapitāla tirgus komisija pēc savas iniciatīvas sniedz
visu būtisko informāciju un pēc pieprasījuma sniedz noderīgu informāciju citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām.
Informācija tiek uzskatīta par konsolidētās uzraudzības veikšanai būtisku, ja tā var ietekmēt citas dalībvalsts
kredītiestādes vai finanšu iestādes darbības stabilitātes vērtējumu un ietver vismaz informāciju par:
1) konsolidācijas grupas juridisko, pārvaldības un organizatorisko struktūru, norādot konsolidācijas grupā
ietilpstošās regulētās komercsabiedrības, neregulētās meitas sabiedrības un nozīmīgas filiāles un jebkuru
mātes komercsabiedrību, kā arī informāciju par šā likuma 14.panta pirmās daļas 2. un 3.punkta, 34.
1
 panta,
50.
9
 panta prasību ievērošanu un par konsolidācijas grupā ietilpstošo regulēto komercsabiedrību uzraudzības
institūcijām;
2) procedūrām, kas ievērojamas, saņemot informāciju no kredītiestādēm, kuras veido grupu, un šīs
informācijas pārbaudes kārtību;
3) kredītiestādes vai citu grupas komercsabiedrību negatīvām attīstības tendencēm, kas var būtiski ietekmēt
kredītiestādes darbību;
4) būtiskām sankcijām un uzraudzības pasākumiem ārkārtas situācijās, ko Finanšu un kapitāla tirgus komisija
nosaka un veic saskaņā ar šo likumu, arī par pienākumu uzturēt augstāku pašu kapitāla līmeni nekā minimālā
kapitāla prasību kopsumma un jebkādiem ierobežojumiem attīstītās operacionālā riska mērīšanas pieejas
89
/
142
izmantošanai atbilstoši ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktajam.
(1
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga informēt Eiropas Banku iestādi par gadījumiem, kad citu
dalībvalstu uzraudzības institūcijas nav sniegušas būtisku informāciju vai pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
motivēta pieprasījuma ir atteikušās sadarboties, vai nav rīkojušās atbilstošā (saprātīgā) termiņā.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija sniedz visu noderīgo informāciju citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām,
kuru jurisdikcijā ir Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas Savienības mātes kredītiestādes meitas sabiedrības,
Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrības un
Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrības. Nosakot
noderīgās informācijas apjomu, ņem vērā minēto meitas sabiedrību nozīmību attiecīgās dalībvalsts finanšu sistēmā.
(3) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisijai tādas kredītiestādes uzraudzībai, kas ir citas dalībvalsts Eiropas
Savienības mātes kredītiestādes, citas dalībvalsts Eiropas Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
vai citas dalībvalsts Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība, nepieciešama
informācija par kapitāla prasību aprēķinam izmantojamām pieejām, to metodoloģiju un ieviešanas kārtību atbilstoši
šajā likumā un ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktajam, kura jau var būt attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas
rīcībā, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ja iespējams, pieprasa šādu informāciju no dalībvalsts uzraudzības
institūcijas.
(4) Pirms citu dalībvalstu uzraudzības funkciju veikšanai svarīgu lēmumu pieņemšanas Finanšu un kapitāla tirgus
komisija konsultējas ar attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijām par šādiem jautājumiem:
1) par tādām izmaiņām akcionāru sastāvā un kredītiestādes grupas organizatoriskajā vai pārvaldes struktūrā,
kurām nepieciešama uzraudzības institūciju atļauja;
2) par būtiskām sankcijām un uzraudzības pasākumiem ārkārtas situācijās, ko Finanšu un kapitāla tirgus
komisija plāno noteikt un veikt, arī par pienākumu uzturēt augstāku pašu kapitāla līmeni nekā minimālā
kapitāla prasību kopsumma un jebkādiem ierobežojumiem attīstītās operacionālā riska mērīšanas pieejas
izmantošanai atbilstoši ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktajam. Pirms šajā punktā minēto lēmumu pieņemšanas
attiecībā uz kredītiestādēm, kuras ir citu dalībvalstu mātes kredītiestāžu vai citu dalībvalstu mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrību meitas sabiedrības, Finanšu un kapitāla tirgus komisija vienmēr konsultējas ar attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības institūciju, kas ir atbildīga par konsolidēto uzraudzību. Steidzamos gadījumos vai
gadījumos, kad šādas konsultācijas varētu apdraudēt lēmuma pieņemšanas efektivitāti, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija var nekonsultēties ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju un nekavējoties paziņot tai
pieņemto lēmumu.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija atbilstoši tās kompetencei sadarbojas ar Finanšu izlūkošanas dienestu un
citu dalībvalstu iestādēm, kuru pienākumi pēc būtības ir līdzīgi, un uzraudzības un kontroles institūcijām, kas uzrauga
kredītiestāžu un finanšu institūciju darbības atbilstību noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasībām, kā arī apmainās ar visu nepieciešamo informāciju, kas ir svarīga to
attiecīgo pienākumu veikšanai saskaņā ar šo likumu, ES regulu Nr. 
575/2013
 un noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasībām. Šāda sadarbība un informācijas
apmaiņa neietekmē pieprasījumu sagatavošanu, izmeklēšanu vai procesus saskaņā ar tās dalībvalsts
krimināltiesībām vai administratīvajām tiesībām, kurā atrodas minētās iestādes.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga ar uzraudzības darbību koordinēšanu saistīto domstarpību
izšķiršanai vērsties Eiropas Banku iestādē saskaņā ar ES regulu Nr. 
1093/2010
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
16.05.2013.
, 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
112.
8
 pants.
 (1) Ja vienas vai vairāku kredītiestāžu mātes sabiedrība ir jaukta pārvaldītājsabiedrība, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija tieši vai ar kredītiestāžu — meitas sabiedrību — starpniecību pieprasa, lai jauktā
pārvaldītājsabiedrība un tās citas meitas sabiedrības sniedz informāciju, kas ir būtiska kredītiestāžu — meitas
sabiedrību — uzraudzībai.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var veikt pārbaudes vai uzdot to veikšanu trešajām personām —
zvērinātam revidentam, zvērinātu revidentu komercsabiedrībai, lai pārbaudītu informāciju, kas saņemta no jauktajām
pārvaldītājsabiedrībām un to meitas sabiedrībām. Ja jauktā pārvaldītājsabiedrība vai kāda no tās meitas sabiedrībām
ir reģistrēta citā dalībvalstī, informācijas pārbaudi klātienē veic šā likuma 112.
12
 pantā noteiktajā kārtībā.
90
/
142
112.
9
 pants.
 (1) Kredītiestādei, kuras mātes sabiedrība ir jaukta pārvaldītājsabiedrība, ir pienākums sniegt Finanšu
un kapitāla tirgus komisijai informāciju par darījumiem, kurus tā veikusi ar mātes sabiedrību un citām tās meitas
sabiedrībām, izņemot lielos riska darījumus, par kuriem informācija Finanšu un kapitāla tirgus komisijai sniegta
atbilstoši ES regulai Nr. 
575/2013
.
(2) Kredītiestāde izveido piemērotu risku vadības un iekšējās kontroles sistēmu, kā arī izstrādā attiecīgas
grāmatvedības procedūras, lai pienācīgi noteiktu, novērtētu un kontrolētu darījumus ar tās mātes sabiedrību, kas ir
jaukta pārvaldītājsabiedrība, un citām šīs jauktās pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrībām.
(3) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka kārtību, kādā iesniedzama šā panta pirmajā daļā minētā informācija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.05.2013.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
112.
10
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt no kredītiestādēm, finanšu iestādēm,
finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām pārvaldītājsabiedrībām, jauktajām finanšu pārvaldītājsabiedrībām un to
meitas sabiedrībām vai komercsabiedrībām, kas iekļautas konsolidācijas grupā vai ir atbrīvotas no iekļaušanas tajā,
un minētajām personām ir pienākums sniegt informāciju, kura saskaņā ar normatīvajiem aktiem, tai skaitā ES regulu
Nr. 
575/2013
, vai Finanšu un kapitāla tirgus komisijas un citas dalībvalsts kredītiestāžu uzraudzības institūcijas
savstarpējo vienošanos ir nepieciešama kredītiestāžu konsolidētās uzraudzības veikšanai.
(2) Ja mātes sabiedrība un kāda no tās meitas sabiedrībām — kredītiestādēm — ir reģistrēta Latvijas Republikā
un citās dalībvalstīs, Finanšu un kapitāla tirgus komisija un šo dalībvalstu uzraudzības institūcijas apmainās ar visu
informāciju, kas nepieciešama konsolidētās uzraudzības veikšanai. Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija neveic
Latvijas Republikā reģistrētas mātes sabiedrības konsolidēto uzraudzību, tad pēc citas dalībvalsts par šādas
uzraudzības veikšanu atbildīgās uzraudzības institūcijas lūguma Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa no
mātes sabiedrības informāciju, kas varētu būt būtiska konsolidētajai uzraudzībai, un nosūta to par konsolidēto
uzraudzību atbildīgajai uzraudzības institūcijai.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga apmainīties ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām ar šā
panta otrajā daļā minēto informāciju, kas saņemta no kredītiestāžu finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu
pārvaldītājsabiedrībām, finanšu iestādēm, jauktajām pārvaldītājsabiedrībām un tādām to meitas sabiedrībām, kuras
nav kredītiestādes vai ir atbrīvotas no iekļaušanas konsolidācijas grupā, un kas ir nepieciešama Finanšu un kapitāla
tirgus komisijai un citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām konsolidētās uzraudzības veikšanai. Tas, ka Finanšu un
kapitāla tirgus komisija iegūst un izmanto šādu informāciju, nenozīmē, ka Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzrauga
minētos komersantus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.05.2013.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
112.
11
 pants.
 (1) Ja kredītiestāde, finanšu pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta
pārvaldītājsabiedrība kontrolē vienu vai vairākas meitas sabiedrības, kuras ir apdrošināšanas sabiedrības vai
komercsabiedrības, kas sniedz tādus ieguldījumu pakalpojumus, kuriem vajadzīga atļauja (licence), tad Finanšu un
kapitāla tirgus komisija sadarbojas ar citu dalībvalstu šādu apdrošināšanas sabiedrību un citu licencēto
komercsabiedrību uzraudzības institūcijām. Finanšu un kapitāla tirgus komisija sniedz citu dalībvalstu uzraudzības
institūcijām informāciju, kas var nodrošināt šādu komercsabiedrību darbības un finanšu stāvokļa uzraudzību.
(1
1
) Ja Latvijas Republikā ir reģistrēta Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un Finanšu
un kapitāla tirgus komisija ir konsolidētā uzraudzības institūcija, bet nav koordinators saskaņā ar Finanšu
konglomerātu likumu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija sadarbojas ar koordinatoru, lai konsolidācijas grupai
piemērotu šā likuma un ES regulas Nr. 
575/2013
 prasības. Finanšu un kapitāla tirgus komisija noslēdz sadarbības
līgumu ar attiecīgo koordinatoru.
(2) Informācija, ko saņem Finanšu un kapitāla tirgus komisija, veicot konsolidēto uzraudzību (īpaši jebkāda no
uzraudzības institūcijām saņemtā informācija), uzskatāma par ierobežotas pieejamības informāciju.
(3) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic tādu kredītiestāžu, kas ir finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas
finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrības, uzraudzību finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu
pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupas līmenī atbilstoši ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktajam, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija sagatavo šādu finanšu pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību sarakstu un
nosūta to citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām, Eiropas Banku iestādei un Eiropas Komisijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
16.05.2013.
, 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
91
/
142
112.
12
 pants.
 (1) Ja ir jāpārbauda tādas informācijas patiesums, kuru Finanšu un kapitāla tirgus komisija, veicot
konsolidēto uzraudzību, saņēmusi par citā dalībvalstī reģistrētu kredītiestādi, finanšu iestādi, palīgpakalpojumu
uzņēmumu (ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 18.apakšpunkta izpratnē), finanšu pārvaldītājsabiedrību, jauktu
pārvaldītājsabiedrību, jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību vai par kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības,
jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrību, kura ir apdrošināšanas
sabiedrība vai komercsabiedrība, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuriem ir vajadzīga atļauja (licence), vai par
kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrību, kura nav
pakļauta konsolidētajai uzraudzībai, Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosūta attiecīgās dalībvalsts uzraudzības
institūcijai lūgumu pārbaudīt saņemtās informācijas patiesumu. Finanšu un kapitāla tirgus komisija pati veic saņemtās
informācijas pārbaudi, ja attiecīgā uzraudzības institūcija tai devusi atļauju, kā arī var piedalīties informācijas
pārbaudē, ko veic attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcija vai kāda cita minēto pārbaudi veikt pilnvarota persona.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga veikt pārbaudes Latvijas Republikā reģistrētā kredītiestādē,
finanšu iestādē, palīgpakalpojumu uzņēmumā (ES regulas Nr. 
575/2013
 4.panta 1.punkta 18.apakšpunkta izpratnē),
finanšu pārvaldītājsabiedrībā, jauktā pārvaldītājsabiedrībā, jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrībā vai kredītiestādes,
finanšu pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas pārvaldītājsabiedrības meitas
sabiedrībā, kura ir apdrošināšanas sabiedrība vai komercsabiedrība, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuriem ir
vajadzīga atļauja (licence), vai kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu
pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrībā, kura nav pakļauta konsolidētajai uzraudzībai, pamatojoties uz citas
dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasījumu, lai pārbaudītu tās informācijas patiesumu, kuru attiecīgā dalībvalsts
uzraudzības institūcija saņēmusi par attiecīgajām sabiedrībām, veicot konsolidēto uzraudzību, vai atļaut veikt šādu
pārbaudi šīs dalībvalsts uzraudzības institūcijai. Ja attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcija pati neveic pārbaudi,
tā var piedalīties Finanšu un kapitāla tirgus komisijas veiktajā pārbaudē.
(
16.05.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
112.
13
 pants.
 (1) Ja Latvijas Republikā reģistrēta finanšu pārvaldītājsabiedrība, jaukta pārvaldītājsabiedrība vai
jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kas ir kredītiestādes vai finanšu iestādes mātes sabiedrība vai šā likuma 33.
3
pantā minētā pārvaldītājsabiedrība, neievēro šā likuma prasības vai nesniedz kredītiestādes konsolidētajai
uzraudzībai nepieciešamo informāciju, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības piemērot šajā likumā minētās
sankcijas, tai skaitā aizliegt izmantot tās balsstiesības Latvijas Republikā reģistrētās kredītiestādēs un finanšu
iestādēs.
(2) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.05.2013.
, 
24.04.2014.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
112.
14
 pants.
 (1) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija neveic tādas kredītiestādes konsolidēto uzraudzību, kuras
mātes sabiedrība ir ārvalsts kredītiestāde, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība vai finanšu pārvaldītājsabiedrība,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc kredītiestādes mātes sabiedrības lūguma, vai pēc
dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības, pārapdrošināšanas sabiedrības, alternatīvo
ieguldījumu fonda pārvaldnieka, ieguldījumu pārvaldes sabiedrības vai ieguldījumu brokeru sabiedrības lūguma
konsultējas ar iesaistītajām dalībvalstu uzraudzības institūcijām un novērtē, vai kredītiestāde ir pakļauta dalībvalstīs
noteiktajām konsolidētās uzraudzības līdzvērtīgām prasībām.
(2) Izvērtējot, vai attiecīgās ārvalsts uzraudzības institūcijas veiktā konsolidētā uzraudzība atbilst dalībvalstīs
noteiktajām konsolidētās uzraudzības prasībām, Finanšu un kapitāla tirgus komisija konsultējas ar Eiropas Banku
iestādi pirms šā panta pirmajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas.
(3) Ja ārvalsts uzraudzības institūcijas veiktā konsolidētā uzraudzība neatbilst dalībvalstīs noteiktajām prasībām,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija tādas kredītiestādes konsolidēto uzraudzību, kuras mātes sabiedrība ir ārvalsts
kredītiestāde, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība vai finanšu pārvaldītājsabiedrība, veic atbilstoši šā likuma un ES
regulas Nr. 
575/2013
 prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
16.05.2013.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
VIII nodaļa 
Kredītiestādēm piemērojamie ierobežojumi
(Nodaļas nosaukums 
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
92
/
142
113.pants.
 (1) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē, ka kredītiestāde neievēro, vai Finanšu un kapitāla
tirgus komisijai ir pamats uzskatīt, ka 12 mēnešu laikā no dienas, kad tā pieņēmusi lēmumu par šajā pantā minēto
darbību īstenošanu, neievēros šā likuma, ES regulas Nr. 
575/2013
, tieši piemērojamo Eiropas Savienības institūciju
izdoto normatīvo aktu vai Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdoto lēmumu vai normatīvo noteikumu prasības, vai
ja kredītiestādes darbība apdraud tās stabilitāti vai maksātspēju, Latvijas kredītiestāžu sektora drošību vai stabilitāti,
draud nodarīt ievērojamus zaudējumus valsts tautsaimniecībai, vai ja no kredītiestādes notiek pārmērīga noguldījumu
vai citu piesaistīto līdzekļu aizplūde, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, pieņemot lēmumu, ir tiesīga īstenot vienu vai
vairākas šādas darbības:
1) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
2) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
3) dot kredītiestādes pārvaldes institūcijām, to vadītājiem un locekļiem saistošus rakstveida norādījumus, kas
nepieciešami šādas situācijas novēršanai;
4) noteikt kredītiestādes tiesību un darbības ierobežojumus, tajā skaitā pilnīgi vai daļēji apturēt finanšu
pakalpojumu sniegšanu, kā arī noteikt saistību izpildes ierobežojumus;
5) 
(izslēgts ar 
11.06.2015
. likumu)
;
6) iecelt kredītiestādē vienu vai vairākus Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pilnvarniekus (turpmāk —
lēmums par pilnvarnieka iecelšanu);
7) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
8) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
9) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
10) 
(izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu)
;
11) piemērot šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļā minētos pasākumus.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga īstenot vienu vai vairākas šā panta pirmajā daļā minētās darbības
arī tad, ja kredītiestādes konsolidācijas grupā esošas komercsabiedrības darbība apdraud vai var apdraudēt attiecīgās
kredītiestādes vai visa kredītiestāžu sektora stabilu darbību.
(3) Ja tiek noteikti šā panta pirmās daļas 4.punktā minētie ierobežojumi kredītiestādei, kas apkalpo tranzītkredītu,
Finanšu ministrija pieņem lēmumu par tranzītkredīta apkalpošanas turpināšanu šajā kredītiestādē vai nodošanu citām
kredītiestādēm.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi par šajā pantā minēto darbību īstenošanai
noteiktajiem principiem.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga atbilstoši ES regulas Nr. 1286/2014 24. pantam par regulas
pārkāpumiem īstenot vienu vai vairākas šādas darbības:
1) aizliegt komplektētu privāto ieguldījumu produktu izplatīšanu;
2) uzlikt par pienākumu apturēt komplektētu privāto ieguldījumu produktu izplatīšanu;
3) aizliegt izplatīt pamatinformācijas dokumentu, kas neatbilst ES regulas Nr. 1286/2014 6., 7., 8. vai 10. panta
prasībām, un uzdot publicēt jaunu šai regulai atbilstošu pamatinformācijas dokumentu;
4) uzlikt par pienākumu personai, kas ir komplektētu privāto ieguldījumu produktu izveidotājs vai sniedz
konsultācijas par komplektētu privāto ieguldījumu produktiem, vai tos pārdod, informēt attiecīgo klientu, kurš ir
privātais ieguldītājs un kura tiesības un intereses ir aizskartas, par piemēroto sankciju vai uzraudzības
pasākumu un par to, kur klients var iesniegt sūdzību vai kur tas var vērsties, lai uzsāktu ārpustiesas strīdu
risināšanu, kā arī par viņa tiesībām ar prasību vērsties tiesā.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
 un
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
93
/
142
114.pants.
 
(Izslēgts ar 
11.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
115.pants.
 (1) Lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu tiek noteikts pilnvarnieka darbības mērķis, uzdevumi un
funkcijas, pilnvaru apjoms un termiņš, pilnvarnieka atalgojuma apmērs, pilnvarnieka uzdevumu veikšanai pieļaujamo
izdevumu apmērs, kā arī citi noteikumi, kurus Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzskata par būtiskiem.
(2) Ja tiek iecelti vairāki pilnvarnieki, tad papildus šā panta pirmajā daļā minētajam lēmumā par pilnvarnieka
iecelšanu tiek noteikts pilnvarnieku pilnvaru apjoma sadalījums un viņu savstarpējā pakļautība.
(3) Personu nevar iecelt par pilnvarnieku bez tās rakstveida piekrišanas.
(4) Pilnvarnieku ieceļ uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu. Izņēmuma kārtā Finanšu un kapitāla tirgus
komisija šo termiņu var pagarināt, ja joprojām pastāv pilnvarnieka iecelšanai nepieciešamie nosacījumi.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
116.pants.
 (1) Par pilnvarnieku var būt:
1) fiziskā persona, tajā skaitā Finanšu un kapitāla tirgus komisijas darbinieks, kurš atbilst šā panta otrās daļas
prasībām un uz kuru nevar attiecināt šā panta trešajā daļā noteiktos ierobežojumus;
2) juridiskā persona (kapitālsabiedrība), uz kuras valdes locekļiem nevar attiecināt šā panta trešajā daļā
noteiktos ierobežojumus un kuras valdes locekļu vairākums atbilst šā panta otrās daļas prasībām.
(2) Par pilnvarnieku var iecelt fizisko personu, par kuras rīcības objektivitāti attiecībā uz konkrēto kredītiestādi nav
šaubu un kurai ir:
1) valsts atzīta otrā līmeņa augstākā profesionālā izglītība vai augstākā akadēmiskā izglītība un atbilstoša
kvalifikācija;
2) atbilstoša kompetence un pietiekama profesionālā darba pieredze;
3) nevainojama reputācija.
(3) Par pilnvarnieku nevar iecelt fizisko personu:
1) kura ir atzīstama par ieinteresētu personu attiecībā uz kredītiestādi vai ir ar to saistīta persona;
2) pret kuru kā pret parādnieku ir pabeigta vai ierosināta maksātnespējas lieta vai kura ir uzskatāma par
parādnieka pārstāvi maksātnespējas lietā un šī lieta nav izbeigta;
3) kura ir bijusi notiesāta par noziegumu pret valsti, noziedzīgu nodarījumu pret īpašumu, vispārējo drošību un
sabiedrisko kārtību, pārvaldes kārtību vai jurisdikciju vai noziedzīgu nodarījumu tautsaimniecībā vai valsts
institūciju dienestā neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas;
4) pret kuru ir uzsākta kriminālvajāšana vai kura ir kriminālprocesā aizdomās turētais;
5) kura ir notiesāta par šīs daļas 3.punktā noteiktā noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, kaut arī atbrīvota no
soda izciešanas noilguma, apžēlošanas vai amnestijas dēļ;
6) pret kuru kriminālprocess par šīs daļas 3.punktā noteiktā noziedzīga nodarījuma izdarīšanu ir izbeigts
sakarā ar noilgumu vai amnestiju;
7) kurai Krimināllikumā noteiktajā kārtībā ir noteikts tiesību ierobežojums veikt noteiktu komercdarbību vai
ieņemt attiecīgus amatus;
8) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
.
(4) Ja lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu atbilstoši šā likuma 117.panta pirmās daļas 3.punktam ir noteikts, ka
94
/
142
pilnvarnieks veic kredītiestādes pārvaldīšanu, tad papildus šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā noteiktajām
prasībām un ierobežojumiem par šādu pilnvarnieku var būt vienīgi šā panta pirmajā daļā minētā juridiskā persona vai
tāda fiziskā persona, kura ir Finanšu un kapitāla tirgus komisijas darbinieks vai kura iecelta maksātnespējas procesa
administratora amatā saskaņā ar Maksātnespējas likumu.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.07.2017.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā
15.11.2018.
)
117.pants.
 (1) Lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu var noteikt, ka ar tā spēkā stāšanās brīdi:
1) pilnvarnieks ir tiesīgs sasaukt kredītiestādes akcionāru vai dalībnieku sapulci, padomes un valdes sēdi un
piedalīties tajā ar tiesībām ierosināt sapulcē un sēdē izskatāmos jautājumus;
2) pilnvarnieks lemj, vai atļaut vai neatļaut kredītiestādei veikt maksājumus, slēgt jaunus darījumus, kā arī
grozīt vai izbeigt esošos darījumus, lai nodrošinātu kredītiestādei šā likuma 113.panta pirmās daļas 4.punktā
noteikto ierobežojumu izpildi;
3) pilnvarnieks veic kredītiestādes pārvaldīšanu.
(2) Ja lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu ir noteiktas viņa tiesības atbilstoši šā panta pirmajai daļai sasaukt
kredītiestādes akcionāru vai dalībnieku sapulci, padomes un valdes sēdi un piedalīties tajā, tad kredītiestādes
attiecīgās pārvaldes institūcijas lēmums nav pieņemts, ja pret to iebilst pilnvarnieks.
(3) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija lemj par kredītiestādes padomes, valdes un prokūrista darbības
apturēšanu un aizlieguma noteikšanu kredītiestādei rīkoties ar savu mantu, kā arī ar tās valdījumā vai turējumā esošo
trešajām personām piederošo mantu, tad šīs tiesības atbilstoši šā panta pirmās daļas 3.punktam iegūst pilnvarnieks.
Pilnvarnieka iecelšana neierobežo Komerclikumā noteiktās akcionāru tiesības.
(3
1
) Ja pilnvarniekam Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pieņemtajā lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu ir
noteiktas pilnvaras pārstāvēt kredītiestādi, tad šādu lēmumu Finanšu un kapitāla tirgus komisija publicē savā
tīmekļvietnē.
(4) Pilnvarnieks savu uzdevumu veikšanai ir tiesīgs:
1) izdot saistošus rīkojumus visām kredītiestādes struktūrvienībām un tās darbiniekiem;
2) neievērot kredītiestādes statūtos, nolikumos un noteikumos (politikas, procedūru aprakstos un citos
darbības instrumentos) norādītos ierobežojumus;
3) iesniegt Finanšu un kapitāla tirgus komisijai priekšlikumu par kredītiestādes uzņēmuma pāreju, veikt
kredītiestādes mantas, ķermenisku vai bezķermenisku lietu, līgumu un saistību atsavināšanu vai nodošanu, ja
šo darbību mērķis ir nodrošināt kredītiestādē izdarīto noguldījumu atmaksu;
4) kredītiestādes pārvaldes institūciju vārdā sastādīt un apstiprināt kredītiestādes finanšu pārskatus.
(5) Pilnvaras sasaukt akcionāru sapulci un noteikt šādas sapulces darba kārtību pilnvarnieks var īstenot tikai ar
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas piekrišanu, ja vien šāda piekrišana jau nav ietverta šā panta pirmajā daļā
minētajā lēmumā.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 23.12.2010., 24.04.2014.,  
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
118.pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija izmaksā pilnvarniekam atalgojumu un sedz viņa uzdevumu
veikšanai nepieciešamos izdevumus lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu noteiktajā apmērā. Šajā daļā noteiktās
izmaksas kredītiestāde kompensē Finanšu un kapitāla tirgus komisijai tās noteiktajā termiņā.
(2) Pilnvarniekam par viņa uzdevumu veikšanu nav tiesību saņemt jebkāda veida atlīdzību vai ienākumus papildus
lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu noteiktajam.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
119.pants.
 (1) Kredītiestādes pārvaldes institūcijām, struktūrvienībām, darbiniekiem un citiem kredītiestādes
pārstāvjiem un akcionāriem ir pienākums sadarboties ar pilnvarnieku un pēc viņa pieprasījuma: 
95
/
142
1) nodot viņam lietas (dokumentus, atslēgas, pieejas kodus, paroles u.tml.);
2) sniegt viņam nepieciešamo informāciju, dokumentus, paskaidrojumus un palīdzību.
(2) Pilnvarnieks nekavējoties ziņo Finanšu un kapitāla tirgus komisijai par šā panta pirmajā daļā minēto noteikumu
neizpildi, kā arī par citiem šķēršļiem viņa uzdevumu izpildei.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
120.pants.
 (1) Pilnvarniekam ir pienākums Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteiktajos termiņos sniegt tai
pārskatu par savu darbību un nekavējoties ziņot Finanšu un kapitāla tirgus komisijai par atklātajiem faktiem, kas var
ietekmēt kredītiestādes finansiālo stāvokli.
(2) Pilnvarnieks, izpildot savus uzdevumus, rūpējas par valsts tautsaimniecības interesēm, Latvijas kredītiestāžu
sektora drošību un stabilitāti un noguldītāju interešu aizsardzību, kā arī par kredītiestādes rūpīgu un piesardzīgu
vadību.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
121.pants.
 (1) Pilnvarnieks ir tiesīgs atteikties no savu pienākumu veikšanas, iesniedzot Finanšu un kapitāla
tirgus komisijai motivētu iesniegumu, kam pievienojams pilnvarnieka darbības pārskats par visu viņa darbības laiku.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija izskata pilnvarnieka iesniegumu par atteikšanos no pienākumu veikšanas
viena mēneša laikā no tā saņemšanas dienas un pieņem attiecīgu lēmumu. Līdz šā lēmuma pieņemšanai un lietu
nodošanai pilnvarnieks turpina veikt viņam noteiktos pienākumus.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
122.pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzrauga pilnvarnieka darbību un ir tiesīga katrā laikā pēc saviem
ieskatiem viņu atcelt.
(2) Pilnvarnieka pilnvaras izbeidzas:
1) izbeidzoties lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu noteiktajam termiņam vai
2) ar pilnvarnieka atcelšanu.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija izskata jautājumu par pilnvarnieka atcelšanu, ja konstatē, ka pilnvarnieks,
pildot savus pienākumus, neievēro šā likuma vai citu normatīvo aktu noteikumus un tiesas nolēmumus, ka viņš
neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām vai ļaunprātīgi izmanto savas pilnvaras.
(4) Pilnvarnieks, izbeidzoties pilnvarām, nodod lietas Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteiktajā termiņā tās
noteiktajai personai.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
123.pants.
 Par šā likuma VIII nodaļā minēto darbību veikšanu Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā
administratīvā akta pārsūdzēšana neaptur tā izpildi.
(
12.02.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
124.pants.
 
(Izslēgts ar 
12.02.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
125.pants.
 
(Izslēgts ar 
12.02.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
IX nodaļa 
Kredītiestādes likvidācija
(Nodaļa 
21.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
96
/
142
126.pants.
 (1) Kredītiestādes likvidāciju var veikt:
1) saskaņā ar kredītiestādes akcionāru sapulces lēmumu (pašlikvidācija);
2) saskaņā ar tiesas nolēmumu;
3) maksātnespējas gadījumā.
(2) Aizliegts likvidēt kredītiestādi, lai veiktu tās reorganizāciju.
(3) Aizliegta kredītiestādes reorganizācija, pārreģistrējot to par citu, ar kredītiestāžu darbību nesaistītu
komercsabiedrību bez Finanšu un kapitāla tirgus komisijas rakstveida atļaujas, kuru Finanšu un kapitāla tirgus
komisija izsniedz, ja kredītiestāde ir izpildījusi visas kredītiestādes grāmatvedības reģistros fiksētās saistības pret
noguldītājiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
15.11.2018.
)
126.
1 
pants.
 (1) Reorganizācijas pasākumos vai likvidācijā tiesiskās attiecības, kas izriet no darba līgumiem,
regulē vienīgi tie dalībvalsts normatīvie akti, kuri attiecas uz noslēgtajiem darba līgumiem.
(2) Reorganizācijas pasākumos vai likvidācijā tiesības attiecībā uz:
1) nekustamo īpašumu regulē tās dalībvalsts normatīvie akti, kuras teritorijā atrodas nekustamais īpašums;
2) kuģi vai gaisakuģi regulē tās dalībvalsts normatīvie akti, kuras pārziņā atrodas attiecīgais publiskais
reģistrs, kurā attiecīgais kuģis vai gaisakuģis ierakstīts (reģistrēts);
3) finanšu instrumentiem, kas reģistrējami publiskajos reģistros, kredītiestāžu kontos vai centrālajā
depozitārijā, un uz tajos nostiprinātajām tiesībām regulē tie dalībvalsts normatīvie akti, saskaņā ar kuriem tiek
apliecinātas kredītiestādes īpašuma tiesības uz attiecīgajiem finanšu instrumentiem.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
126.
2
 pants. 
(1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kontrolē likvidācijas (arī pašlikvidācijas) procesa atbilstību
šajā likumā, Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā,
Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumā,
 
Komerclikumā, Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
normatīvajos noteikumos un citos normatīvajos aktos noteiktajām prasībām, ciktāl tas attiecas uz likvidācijas (arī
pašlikvidācijas) procesu. Šajā nolūkā Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības iepazīties ar visu kredītiestādes
dokumentāciju, visu likvidatora dokumentāciju, kas saistīta ar kredītiestādi, kā arī saņemt no likvidatora
paskaidrojumus un jebkuru citu nepieciešamo informāciju, kas attiecas uz kredītiestādes likvidācijas (arī
pašlikvidācijas) procesu.
(2) Kredītiestādes likvidācijas (arī pašlikvidācijas) procesā likvidators atbilstoši likvidējamās kredītiestādes
darbībai piemītošajam riskam nodrošina, lai tiktu izpildītas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas jomas normatīvo aktu prasības, ciktāl tās attiecināmas uz kredītiestāžu
likvidācijas (arī pašlikvidācijas) procesu, tostarp ziņo Finanšu izlūkošanas dienestam par likvidācijas (arī
pašlikvidācijas) procesā konstatētajiem aizdomīgajiem darījumiem.
(3) Likvidators izstrādā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas prasību izpildes metodoloģiju atbilstoši kredītiestādes darbībai piemītošajam noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas riskam un iesniedz to Finanšu un kapitāla tirgus komisijai un
Finanšu izlūkošanas dienestam. Līdzekļu izmaksu kredītiestādes kreditoriem uzsāk tikai pēc tam, kad metodoloģiju
apstiprinājusi Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas prasību izpildes metodoloģijai izvirzāmās prasības kredītiestādes likvidācijas (arī
pašlikvidācijas) procesā atbilstoši kredītiestādes darbībai piemītošajam noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma un proliferācijas finansēšanas riskam.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
97
/
142
127.pants.
 Ar kredītiestādes akcionāru sapulces lēmumu nav apturams vai pārtraucams iepriekš akcionāru
sapulcē pieņemtais lēmums uzsākt pašlikvidācijas procesu vai veikt reorganizācijas pasākumus. Kredītiestādes (arī
tās filiāles iesaistītajā valstī) pašlikvidācijas uzsākšana neierobežo tās likvidācijas uzsākšanu ar tiesas nolēmumu.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
128.pants.
 (1) Kredītiestāde, kas gatavojas uzsākt pašlikvidāciju (arī tās filiāles likvidāciju iesaistītajā valstī),
piecu dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai iesniegumu par
pašlikvidāciju. Iesniegumam pievieno:
1) pēdējo kredītiestādes pārskatu, kas atspoguļo finanšu stāvokli pārskata perioda beigās un kas sagatavots
atbilstoši Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvajiem noteikumiem par gada pārskata sagatavošanu;
2) pašlikvidācijas plānu, kurā paredzēta pašlikvidācijas īstenošanas gaita un kārtība, kādā tiks pildītas
saistības pret kreditoriem;
3) ziņas par iespējamo likvidatoru.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija 30 dienu laikā pēc tam, kad saņemti visi nepieciešamie dokumenti, kuri
apliecina šā panta pirmajā daļā minēto informāciju, pārbauda, vai kredītiestāde spēj līgumos noteiktajā termiņā un
pilnā apmērā izpildīt saistības pret kreditoriem, un izvērtē kredītiestādes darbībai piemītošā noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas riska ietekmi uz kredītiestādes spēju izpildīt minētās
saistības.
(3) Kredītiestādes (arī tās filiāles iesaistītajā valstī) pašlikvidāciju veic akcionāru sapulces ievēlēts likvidators.
Kredītiestāde sagatavo lietu (piemēram, dokumentu, mantu) nodošanas aktu. Likvidators, uzsākot pienākumu
pildīšanu, aktu pieņem un paraksta.
(4) Likvidators, pabeidzot kredītiestādes (arī tās filiāles iesaistītajā valstī) pašlikvidāciju, pieņem lēmumu par
pašlikvidācijas pabeigšanu un iesniedz to Finanšu un kapitāla tirgus komisijai.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 09.06.2005., 16.07.2009., 21.07.2017., 13.06.2019. un
29.04.2021.  likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
129.pants.
 (1) Ja kredītiestādei izsniegto licenci (atļauju) kredītiestādes darbībai anulē saskaņā ar šā likuma
27. panta pirmās daļas 1., 2., 3., 7., 8. vai 9. punktu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ieceļ pilnvarnieku un iesniedz
tiesā pieteikumu par šīs kredītiestādes likvidāciju un likvidatora iecelšanu, vienlaikus izvirzot likvidatora kandidatūru.
(1
1
) Kredītiestādes pašlikvidācijas procesā Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ja tā šajā procesā konstatē šā
likuma 126.
2
 panta pirmajā un otrajā daļā noteiktos kredītiestāžu pašlikvidācijas procesa prasību pārkāpumus, var
iecelt pilnvarnieku un iesniegt tiesā pieteikumu par šīs kredītiestādes likvidāciju un likvidatora iecelšanu. Šīs daļas
pirmajā teikumā minētajam pilnvarniekam ir piemērojamas šā likuma normas, ciktāl tās attiecināmas uz
kredītiestādes pašlikvidācijas procesu.
(2) Pēc licences anulēšanas kredītiestādes akcionāru sapulce nav tiesīga lemt par pašlikvidācijas uzsākšanu un
likvidatora iecelšanu.
(3) Ja tiek anulēta kredītiestādei izsniegtā licence kredītiestādes darbībai vai tā zaudē spēku, Finanšu un kapitāla
tirgus komisija nekavējoties rakstveidā par to informē Latvijas Banku.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā administratīvā akta par pilnvarnieka iecelšanu pārsūdzēšana
neaptur tā izpildi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
09.06.2005.
, 
22.02.2007.
, 
12.02.2009.
,
21.07.2017.
, 
01.11.2018.
, 
13.06.2019.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
130.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
131.pants.
 (1) Par kredītiestādes likvidatoru, atzīstot kredītiestādi par likvidējamu ar tiesas nolēmumu, var būt:
1) zvērināti advokāti;
98
/
142
2) zvērināti revidenti;
3) komercsabiedrības, kuru pamatnodarbošanās veids ir audita pakalpojumi.
(2) Ja par likvidatoru tiek iecelta juridiskā persona, tā rakstveidā pilnvaro fizisko personu, kura pārstāvēs
likvidatoru likvidācijas procesā un uz kuru attiecināmas šā panta pirmajā daļā noteiktās prasības un šā likuma
132.pantā noteiktie ierobežojumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
131.
1
 pants.
 (1) Par kredītiestādes administratoru kredītiestādes maksātnespējas procesā var būt fiziskā persona,
kura iecelta maksātnespējas procesa administratora amatā saskaņā ar Maksātnespējas likumu, kura no
administratora amata nav atbrīvota, atcelta vai atstādināta vai kuras amata darbība nav apturēta un uz kuru nav
attiecināmi šā likuma 132.
1
 pantā noteiktie ierobežojumi.
(2) Administratora amata kandidātu konkrētam kredītiestādes maksātnespējas procesam izvēlas no
Maksātnespējas kontroles dienesta Elektroniskajā maksātnespējas uzskaites sistēmā uzturētā administratoru amata
pretendentu saraksta, izmantojot Tiesu informatīvās sistēmas nodrošinātu automatizētu atlasi.
(3) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā Elektroniskajā maksātnespējas uzskaites sistēmā kārto administratoru
amata pretendentu sarakstu, pazīmes, pēc kādām administratoru iekļauj administratoru amata pretendentu sarakstā,
un kārtību, kādā, izmantojot Tiesu informatīvās sistēmas nodrošinātu automatizētu atlasi, izvēlas administratora
amata kandidātu kredītiestādes maksātnespējas procesā.
(
21.07.2017
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
Otrā daļa stājas spēkā 
01.01.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu 79. punktu)
132. pants.
 (1) Fiziskā persona likvidatora pienākumus kredītiestādes likvidācijas procesā nevar uzņemties un
pildīt, ja:
1) likvidators, kurš iecelts administratora amatā, sakarā ar konstatētajiem normatīvo aktu pārkāpumiem no
administratora amata ir atbrīvots, atcelts vai atstādināts vai tā amata darbība ir apturēta;
2) likvidators ir aizdomās turētais vai apsūdzētais kriminālprocesā par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu;
3) likvidators ir sodīts par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai
noņemšanas;
4) likvidators pēdējo piecu gadu laikā pirms kredītiestādes likvidācijas procesa pasludināšanas dienas ir bijis:
a) likvidējamās kredītiestādes dalībnieks (akcionārs) vai pārvaldes institūciju loceklis,
b) likvidējamās kredītiestādes prokūrists vai komercpilnvarnieks,
c) persona, kura ir ar likvidējamās kredītiestādes dibinātāju, dalībnieku (akcionāru) vai pārvaldes institūciju
locekli laulībā, radniecības vai svainības attiecībās līdz otrajai pakāpei,
d) kreditors, kas atrodas vienā koncernā ar likvidējamo kredītiestādi;
5) likvidatoram ar likvidējamo kredītiestādi pēdējo piecu gadu laikā pirms attiecīgā likvidācijas procesa
pasludināšanas dienas ir bijušas darba tiesiskās attiecības;
6) likvidators pēdējo divu gadu laikā pirms likvidatora iecelšanas dienas ir bijis pilnvarojuma līguma attiecībās
ar likvidējamās kredītiestādes kreditoru tā tiesiskajās attiecībās ar likvidējamo kredītiestādi;
7) likvidējamai kredītiestādei ir prasījuma tiesības pret likvidatoru, izņemot gadījumu, kad prasījuma kopējais
apmērs nepārsniedz 20 minimālās mēnešalgas un šis prasījums radies likvidatora darījuma attiecībās ar
kredītiestādi tās parastās darbības ietvaros, par darījumu nav strīda un likvidators nebauda īpašas
priekšrocības;
8) likvidatoram ir prasījuma tiesības pret likvidējamo kredītiestādi, izņemot gadījumu, kad prasījuma apmērs
99
/
142
nepārsniedz segtā noguldījuma apmēru;
9) pret likvidatoru kā pret parādnieku ir ierosināta maksātnespējas lieta vai likvidators ir parādnieka pārstāvis
citā maksātnespējas lietā un šī cita lieta nav izbeigta;
10) likvidators ir personiski ieinteresēts likvidējamās kredītiestādes likvidācijas procesa lietā vai ir citi apstākļi,
kas rada pamatotas šaubas par viņa objektivitāti;
11) likvidators likvidējamās kredītiestādes likvidācijas procesā pilda ar likvidatora pienākumiem saistītas
darbības, kurās viņš pats, viņa laulātais vai personas, kas ir ar likvidatoru radniecības vai svainības attiecībās
līdz otrajai pakāpei, vai viņa darījumu partneri ir vai varētu būt personiski vai mantiski ieinteresēti;
12) likvidators pilda ar likvidatora pienākumiem saistītas darbības attiecībā uz tādu kreditoru vai parādnieku,
kura dalībnieks, akcionārs, biedrs, pārraudzības, kontroles vai izpildinstitūcijas loceklis ir viņš pats, viņa
laulātais vai personas, kas ir ar likvidatoru radniecības vai svainības attiecībās līdz otrajai pakāpei;
13) likvidators jau ir pildījis likvidatora pienākumus šīs likvidējamās kredītiestādes likvidācijas procesā.
(2) Uz likvidatoru — juridisko personu — attiecas šā panta pirmās daļas 4. punkta "d" apakšpunkta, 6., 7., 8., 10.
un 13. punkta noteikumi, kā arī šādi ierobežojumi:
1) likvidators pēdējo piecu gadu laikā pirms kredītiestādes likvidācijas procesa pasludināšanas dienas ir bijis
likvidējamās kredītiestādes dalībnieks (akcionārs);
2) pret likvidatoru kā pret parādnieku ir ierosināta maksātnespējas lieta;
3) likvidators likvidējamās kredītiestādes likvidācijas procesā pilda ar likvidatora pienākumiem saistītas
darbības, kurās viņš pats vai viņa darījumu partneri ir vai varētu būt personiski vai mantiski ieinteresēti;
4) likvidators pilda ar likvidatora pienākumiem saistītas darbības attiecībā uz tādu kreditoru vai parādnieku,
kura dalībnieks vai akcionārs ir viņš pats.
(3) Likvidators un likvidatora komercsabiedrības pilnvarota fiziskā persona drīkst vienlaikus pildīt kredītiestādes
likvidatora vai administratora pienākumus tikai vienā kredītiestādes likvidācijas vai maksātnespējas procesā.
(4) 
(Izslēgta ar 
13.06.2019
. likumu)
(
21.07.2017
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
132.
1
 pants.
 (1) Administratora pienākumus kredītiestādes maksātnespējas procesā nevar uzņemties un pildīt, ja:
1) sakarā ar konstatētajiem normatīvo aktu pārkāpumiem administrators no amata ir atbrīvots, atcelts vai
atstādināts vai tā amata darbība ir apturēta;
2) administrators ir aizdomās turētais vai apsūdzētais kriminālprocesā par tīša noziedzīga nodarījuma
izdarīšanu;
3) administrators ir sodīts par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai
noņemšanas;
4) administrators pēdējo piecu gadu laikā pirms kredītiestādes maksātnespējas procesa pasludināšanas dienas
ir bijis:
a) administrējamās kredītiestādes dalībnieks (akcionārs) vai pārvaldes institūciju loceklis,
b) administrējamās kredītiestādes prokūrists vai komercpilnvarnieks,
c) persona, kura ir ar administrējamās kredītiestādes dibinātāju, dalībnieku (akcionāru) vai pārvaldes
institūciju locekli laulībā, radniecības vai svainības attiecībās līdz otrajai pakāpei;
5) administratoram ar administrējamo kredītiestādi pēdējo piecu gadu laikā pirms attiecīgā maksātnespējas
100
/
142
procesa pasludināšanas dienas ir bijušas darba tiesiskās attiecības;
6) administrators pēdējo divu gadu laikā pirms administratora iecelšanas dienas ir bijis pilnvarojuma līguma
attiecībās ar administrējamās kredītiestādes kreditoru tā tiesiskajās attiecībās ar administrējamo kredītiestādi;
7) administrējamai kredītiestādei ir prasījuma tiesības pret administratoru vai administratoram ir prasījuma
tiesības pret administrējamo kredītiestādi;
8) pret administratoru kā pret parādnieku ir ierosināta cita maksātnespējas lieta vai administrators ir parādnieka
pārstāvis citā maksātnespējas lietā un šī cita lieta nav izbeigta;
9) administrators ir personiski ieinteresēts administrējamās kredītiestādes maksātnespējas procesa lietā vai ir
citi apstākļi, kas rada pamatotas šaubas par viņa objektivitāti;
10) administrators administrējamās kredītiestādes maksātnespējas procesā pilda ar administratora
pienākumiem saistītas darbības, kurās viņš pats, viņa laulātais vai personas, kas ir ar administratoru
radniecības vai svainības attiecībās līdz otrajai pakāpei, vai viņa darījumu partneri ir vai varētu būt personiski
vai mantiski ieinteresēti;
11) administrators pilda ar administratora pienākumiem saistītas darbības attiecībā uz tādu kreditoru vai
parādnieku, kura dalībnieks, akcionārs, biedrs, pārraudzības, kontroles vai izpildinstitūcijas loceklis ir viņš
pats, viņa laulātais vai personas, kas ir ar administratoru radniecības vai svainības attiecībās līdz otrajai
pakāpei;
12) administrators jau ir pildījis administratora pienākumus šīs administrējamās kredītiestādes maksātnespējas
procesā.
(2) Administrators drīkst vienlaikus pildīt kredītiestādes administratora vai likvidatora pienākumus tikai vienā
kredītiestādes maksātnespējas vai likvidācijas procesā.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija atbilstoši šajā likumā noteiktajai kompetencei ir tiesīga kontrolēt
administratora darbību un atbilstību šajā likumā noteiktajiem ierobežojumiem. Šajā nolūkā Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas pilnvarotai personai ir tiesības iepazīties ar visu kredītiestādes dokumentāciju, visu administratora
dokumentāciju, kas saistīta ar kredītiestādi, kā arī saņemt no administratora paskaidrojumus un jebkuru citu
nepieciešamo informāciju, kas saistīta ar kredītiestādes maksātnespējas procesu.
(
21.07.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
133.pants.
 (1) Kredītiestādes likvidators ne vēlāk kā triju dienu laikā pēc tam, kad Finanšu un kapitāla tirgus
komisijā akceptēts kredītiestādes akcionāru sapulces lēmums vai pieņemts tiesas nolēmums par likvidāciju, iesniedz
publicēšanai oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" un vismaz divos citos laikrakstos paziņojumu par kredītiestādes
likvidāciju, kurā norāda:
1) datumu, kad pieņemts lēmums par pašlikvidāciju vai tiesas nolēmums, un datumu, ar kuru kredītiestāde
atzīta par likvidējamu;
2) termiņu, līdz kuram piesakāmas kreditoru un citu personu prasības un citas pretenzijas;
3) likvidatora vārdu, uzvārdu (nosaukumu un pilnvarotā pārstāvja vārdu, uzvārdu, ja likvidators ir juridiskā
persona), darbības vietu un tālruņa numuru.
(2) Šā panta pirmās daļas 2. punktā minētais termiņš ir trīs mēneši, izņemot segto obligāciju kreditoru prasījumus,
kurus saskaņā ar Segto obligāciju likumu piesaka neatkarīgi no minētā termiņa. Termiņa tecējums sākas ar dienu,
kad paziņojums publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(3) Kredītiestādes likvidators nodrošina vārda "likvidējamā" lietošanu visos kredītiestādes rekvizītos.
(4) Uz tiesas ieceltu kredītiestādes likvidatoru attiecināmi šā likuma XI nodaļas noteikumi, izņemot 160.pantu un
166.pantu, kā arī attiecināmas šā likuma 172. un 172.
1
 pantā administratoram noteiktās tiesības, pienākumi un
pilnvaras.
(5) Uz akcionāru sapulces ievēlētu kredītiestādes likvidatoru attiecināmi šā likuma XI nodaļas noteikumi, izņemot
101
/
142
155.pantu, 156.panta otro daļu, 157.panta otro un trešo daļu, 160.pantu, 166., 167., 168. un 169.pantu, kā arī
attiecināmas šā likuma 172. un 172.
1
 pantā administratoram noteiktās tiesības, pienākumi un pilnvaras.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
16.05.2013.
, 
24.04.2014.
, 
01.11.2018.
 un
27.05.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
134.pants.
 (1) Kredītiestādes likvidācijas izdevumus sedz likvidējamā kredītiestāde.
(2) Likvidācijas izdevumos tiek iekļauti šādi maksājumi:
1) likvidatora un likvidatora palīga atlīdzība šā likuma 135.pantā noteiktajā apjomā;
2) darbiniekiem izmaksājamās darba algas, skaitot no dienas, kad pieņemts lēmums par kredītiestādes
likvidāciju, un izmaksājamie atlaišanas pabalsti;
3) nepieciešamie izdevumi likvidējamās kredītiestādes mantas uzturēšanai un nepieciešamo darba telpu
uzturēšanai likvidācijas laikā;
4) tiesas izdevumi;
5) izdevumi publikāciju ievietošanai laikrakstos;
6) izdevumi izsoļu organizēšanai;
7) izdevumi, kas saistīti ar likvidācijas procesā veicamo ierakstu izdarīšanu publiskajos reģistros.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
135.pants.
 (1) Kredītiestādes likvidācijas gadījumā, ja likvidācija tiek veikta, pamatojoties uz šā likuma 126.panta
pirmās daļas 1.punktu, likvidatora atlīdzību nosaka kredītiestādes akcionāru sapulce.
(2) Ja likvidāciju veic saskaņā ar tiesas nolēmumu un ja kreditoru sapulce ar likvidatoru nav vienojusies par citu
atlīdzības apmēru, likvidatora un likvidatora palīga kopējās proporcionālās atlīdzības apmēru nosaka kā atbilstošu
daļu no starpības starp kopējo kreditoriem izmaksājamo naudas līdzekļu apmēru un summu, kurā ietilpst naudas
līdzekļi likvidējamās kredītiestādes kasē, tās noguldījumi Latvijas Bankā, brīvi pieejamie (neapgrūtinātie) naudas
līdzekļi citās kredītiestādēs, līdzekļi, kas iegūti, pārdodot finanšu instrumentus, kuri iekļauti tirdzniecībai regulētajā
tirgū, un līdzekļi, kas iegūti, izmantojot prasījuma tiesības pret dalībvalsti vai ārvalsti. Šo likvidatora un likvidatora
palīga kopējās proporcionālās atlīdzības apmēru nosaka kā:
1) 2 procentus no šīs daļas ievaddaļā minētajā starpībā ietilpstošajiem līdzekļiem, kuru apmērs nepārsniedz
30 procentus no šīs starpības;
2) 3 procentus no šīs daļas ievaddaļā minētajā starpībā ietilpstošajiem līdzekļiem, kuru apmērs pārsniedz
30 procentus, bet nepārsniedz 60 procentus no šīs starpības;
3) 4 procentus no šīs daļas ievaddaļā minētajā starpībā ietilpstošajiem līdzekļiem, kuru apmērs pārsniedz
60 procentus, bet nepārsniedz 75 procentus no šīs starpības;
4) 5 procentus no šīs daļas ievaddaļā minētajā starpībā ietilpstošajiem līdzekļiem, kuru apmērs pārsniedz 75
procentus no šīs starpības.
(2
1
)
 
Likvidatora un likvidatora palīga kopējās ikmēneša atlīdzības apmērs nedrīkst pārsniegt 100 000 
euro
.
(3) Attiecībā uz naudas līdzekļiem, kas atgūti tiesvedības ceļā, šā panta otrajā daļā noteiktajai atlīdzībai tiek
piemērots koeficients par sarežģītību 1,25 tajā izmaksājamās atlīdzības daļā, kas proporcionāli atbilst kopējo
tiesvedības ceļā atgūto līdzekļu apmēram.
(4) Attiecībā uz naudas līdzekļiem, kas atgūti tiesvedības ceļā, atzīstot pretēji kredītiestādes interesēm noslēgtu
darījumu par spēkā neesošu vai atceļamu, šā panta otrajā daļā noteiktajai atlīdzībai tiek piemērots koeficients par
sarežģītību 1,5 tajā izmaksājamās atlīdzības daļā, kas proporcionāli atbilst kopējo tiesvedības ceļā atgūto līdzekļu
apmēram.
102
/
142
(5) 
(Izslēgta ar 
01.11.2018
. likumu)
(6) Likvidators sedz izdevumus atlīdzībai šā likuma 161.panta ceturtās daļas 19.punktā minētajām personām un
citus ar likvidācijas procesu saistītus izdevumus, kas nav minēti šā likuma 134.panta otrajā daļā, ja kreditoru sapulce
ar likvidatoru nav vienojusies par citu izdevumu segšanas kārtību.
(7) Likvidācijas procesā, kurš uzsākts ar tiesas nolēmumu vai maksātnespējas procesa ietvaros, kreditoru
sapulces sasaukšanu un lēmumu pieņemšanu likvidators un administrators nodrošina saskaņā ar šā likuma 135.
1
,
135.
2
, 135.
3
, 135.
4
, 135.
5
, 135.
6
 un 135.
7
 pantu.
(8) Administratoram vai likvidatoram ir tiesības sasaukt kreditoru sapulci:
1) pēc savas iniciatīvas;
2) ja to pieprasa kreditori.
(
16.05.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2018.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā
15.11.2018.
)
135.
1
 pants.
 (1) Administrators vai likvidators kreditoru sapulces laiku, vietu un darba kārtību paziņo kreditoriem
ne vēlāk kā divas nedēļas pirms noteiktā sapulces datuma. Paziņojums par kreditoru sapulci publicējams oficiālajā
izdevumā "Latvijas Vēstnesis" un divos citos laikrakstos.
(2) Ja kreditoru ir vairāk nekā trīs simti, administrators vai likvidators, paziņojot par kreditoru sapulci, uzaicina
kreditorus, kuru prasījumi nepārsniedz vienu procentu no visu prasījumu summas, pilnvarot kopīgu pārstāvi.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
135.
2
 pants.
 (1) Tiesības būt pārstāvētiem kreditoru sapulcē ir visiem kreditoriem neatkarīgi no prasījuma apmēra.
Kreditori sapulcē piedalās personiski vai ar likumisko vai līgumisko pārstāvju starpniecību.
(2) Ja kreditoru skaits ir lielāks par trim simtiem, kreditoru sapulcē personiski piedalīties ir tiesīgi tikai tie kreditori,
kuri pārstāv ne mazāk kā vienu procentu no visu prasījumu summas. Šajā gadījumā viena persona pārstāv vairākus
kreditorus.
(3) Balsstiesības kreditoru sapulcē, kurā notiek balsojums par likvidācijas vai maksātnespējas procesa plānu, ir arī
nodrošinātajiem kreditoriem pilnā prasījumu apmērā.
(4) Nodrošinātajiem kreditoriem kreditoru sapulcē ir balsstiesības parāda nenodrošinātās daļas apmērā.
Nodrošinātie kreditori var atteikties no nodrošinājuma vai tā daļas un pieteikt prasījumu, attiecīgi iegūstot
balsstiesības visa parāda vai tā nenodrošinātās daļas apmērā.
(5) Uz kreditoru sapulcēm tiek uzaicinātas personas, kuru piedalīšanās maksātnespējas procesā ir obligāta.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
135.
3
 pants.
 (1) Kreditoru sapulce:
1) ievēlē kreditoru komiteju;
2) vienojas ar administratoru vai likvidatoru par administratora vai likvidatora kopējās proporcionālās atlīdzības
un citu ar maksātnespējas vai likvidācijas procesu saistītu izdevumu apmēra noteikšanu;
3) izskata citus ar maksātnespējas vai likvidācijas procesu saistītus jautājumus, kurus izskatīšanai izvirza
administrators vai likvidators.
(2) Kreditoru sapulci vada administrators vai likvidators.
(3) Kreditoru sapulce ir tiesīga pieņemt lēmumus neatkarīgi no tajā pārstāvēto parādu apmēra, ja par sapulces
sasaukšanu šajā likumā paredzētajā termiņā ir paziņots visiem zināmajiem kreditoriem un ja uz to ir uzaicinātas
personas, kuru piedalīšanās maksātnespējas vai likvidācijas procesā ir obligāta.
103
/
142
(4) To personu neierašanās uz kreditoru sapulci, kuru piedalīšanās maksātnespējas vai likvidācijas procesā ir
obligāta, nav šķērslis tās norisei, ja kreditoru sapulce sasaukta šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(5) Kreditoru sapulce pieņem lēmumus ar klātesošo balsstiesīgo kreditoru balsu vienkāršu vairākumu pēc
prasījumu summas. Katra kreditora balsu skaits tiek noteikts proporcionāli viņa pieteikto, kā arī parādnieka —
kredītiestādes — dokumentos (grāmatvedības uzskaites reģistros) atspoguļoto parādu summai, ja kreditora prasījums
nav pieteikts.
(6) Balsu skaitu kreditoru sapulcē nosaka, piešķirot vienu balsi par mazāko zināmo kreditora prasījumu (prasījumu
summu); pārējo kreditoru balsu skaits tiek noteikts, dalot katra kreditora prasījumu (prasījumu summu) ar mazāko
zināmo prasījumu (prasījumu summu). Katra kreditora balsu skaitu nosaka pirms katras kreditoru sapulces, ņemot
vērā nenodrošināto kreditoru sastāva un prasījumu summu izmaiņas.
(7) Kreditoru sapulces gaita tiek protokolēta. Protokolēšanu nodrošina kreditoru sapulces vadītājs.
(8) Kreditoru sapulci ar tās motivētu lēmumu var pārtraukt uz laiku līdz vienam mēnesim, ja par to nobalso vairāk
nekā puse klātesošo kreditoru pēc prasījumu summas, norādot sapulces atsākšanas laiku, vietu un darba kārtību.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
135.
4
 pants.
 (1) Kreditoru sapulce ievēlē kreditoru komiteju, ja savus prasījumus maksātnespējas vai likvidācijas
procesā pieteikuši vairāk nekā piecdesmit kreditori.
(2) Kreditoru komiteju ievēlē no kreditoru sapulces balsstiesīgo dalībnieku vidus ne mazāk kā piecu un ne vairāk
kā deviņu locekļu sastāvā uz visu maksātnespējas vai likvidācijas procesa laiku. Kreditoru komitejā ir pārstāvētas
visas attiecīgajā maksātnespējas vai likvidācijas procesā iesaistītās kreditoru kārtas atbilstoši šā likuma 139.
2
 un
139.
3
 pantā noteiktajam.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
135.
5
 pants.
 (1) Kreditoru sapulcei ir tiesības atcelt kreditoru komiteju.
(2) Kreditoru komitejas loceklis var atteikties no pienākumu pildīšanas, par to rakstveidā brīdinot administratoru vai
likvidatoru mēnesi iepriekš. Ja kreditoru komitejas locekļu skaits kļūst mazāks par pieciem, administrators vai
likvidators sasauc kreditoru sapulci, kas ievēlē jaunus kreditoru komitejas locekļus.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
135.
6
 pants.
 (1) Kreditoru komitejas darbības forma ir sēdes.
(2) Kreditoru komitejas sēdes sasauc un vada kreditoru komitejas priekšsēdētājs. Administrators vai likvidators
var pieprasīt, lai kreditoru komitejas priekšsēdētājs sasauc kreditoru komitejas sēdi nedēļas laikā no pieprasījuma
iesniegšanas dienas.
(3) Kreditoru komiteja ir tiesīga pieņemt lēmumus, ja sēdē piedalās vairāk nekā puse no kreditoru komitejā
ievēlētajiem locekļiem. Lēmumus kreditoru komiteja pieņem ar klātesošo komitejas locekļu vienkāršu balsu
vairākumu. Ja balsis sadalās līdzīgi, izšķirošā ir kreditoru komitejas priekšsēdētāja balss.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
135.
7
 pants.
 (1) Kreditors sevis pārstāvēšanai kreditoru sapulcē var pilnvarot ne vairāk kā vienu personu.
Pilnvarotā persona pārstāv kreditoru pilnā kreditora prasījuma apmērā.
(2) Kreditoru kārta sevis pārstāvēšanai kreditoru sapulcē var pilnvarot ne vairāk kā vienu personu. Pilnvarotā
persona pārstāv kreditoru kārtu visas kreditoru kārtas dalībnieku prasījumu summas apmērā.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
136.pants.
 (1) Ja likvidācija notiek saskaņā ar tiesas nolēmumu, pēc likvidācijas pabeigšanas likvidators iesniedz
tiesai un Finanšu un kapitāla tirgus komisijai pārskatu par visu likvidācijas periodu. Tiesa apstiprina pārskatu par visu
likvidācijas periodu. Lēmumu par likvidācijas pabeigšanu pieņem tiesa.
104
/
142
(2) Ja notiek kredītiestādes pašlikvidācija, likvidators piecu dienu laikā pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
rakstveida lūguma saņemšanas iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai pārskatu par kredītiestādes likvidācijas
gaitu. Pēc pašlikvidācijas pabeigšanas likvidators iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai pārskatu par visu
pašlikvidācijas periodu.
(3) Likvidatora pārskatam jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par kredītiestādes likvidācijas gaitu un
likvidatora darbību.
(4) Katra mēneša pirmo 10 dienu laikā likvidators iesniedz publicēšanai oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”
likvidējamās kredītiestādes iepriekšējā mēneša pārskatu, kas atspoguļo finanšu stāvokli pārskata perioda beigās, un
pārskatu par atgūtajiem aktīviem, tai skaitā mantu, un likvidācijas izdevumiem iepriekšējā mēnesī.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.12.2003.
, 
16.07.2009.
 un 
16.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā
18.06.2013.
)
137.pants.
 (1) Ja likvidators konstatē, ka kredītiestādes akcionāri, padomes, valdes priekšsēdētājs vai locekļi,
rīkotājdirektori, iekšējā audita dienesta vadītājs vai locekļi, sabiedrības kontrolieris, revidenti vai zvērināti revidenti ir
pārkāpuši savas pilnvaras vai nav ievērojuši likumu, Ministru kabineta noteikumu, Latvijas Bankas normatīvo
norādījumu un noteikumu, Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvo noteikumu un rīkojumu prasības,
kredītiestādes statūtu noteikumus vai kredītiestādes akcionāru sapulces lēmumus, vai arī darbojušies nolaidīgi vai
apzināti ļaunprātīgi, viņa pienākums ir ziņot par to tiesībaizsardzības institūcijām pēc piekritības un Finanšu un
kapitāla tirgus komisijai.
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētās rīcības rezultātā nodarīts zaudējums kreditoriem vai akcionāriem, likvidators
ceļ prasību tiesā pret vainīgajām personām par šo zaudējumu atlīdzināšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
29.06.2019.
)
138.pants.
 (1) Ja likvidators kredītiestādes likvidācijas gaitā konstatē, ka likvidējamās kredītiestādes mantas
nepietiek visu kreditoru prasījumu pilnīgai apmierināšanai, likvidatora pienākums ir pieņemt lēmumu par
maksātnespējas procesa uzsākšanu un iesniegt tiesā maksātnespējas pieteikumu, kredītiestādes vārdā lūdzot tiesu
pasludināt kredītiestādi par maksātnespējīgu un pieņemt lēmumu par maksātnespējas procesa uzsākšanu.
(2) 
(Izslēgta ar 
01.11.2018
. likumu)
(3) Šādā gadījumā par kredītiestādes administratoru ar tiesas nolēmumu apstiprināms likvidators, ja ievērotas šā
likuma 131.
1
 panta prasības un nav 132.
1
 pantā noteikto ierobežojumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
139.pants.
 (1) Izmaksu un parādu segšanas kārtību nosaka likvidators, ievērojot šā likuma 139.
2
, 139.
3
, 139.
4
,
139.
5
, 139.
6
 un 139.
7
 panta noteikumus.
(2) Kredītiestādes likvidācijas (arī pašlikvidācijas) procesā kreditoriem netiek veikta izmaksa par noguldījumiem,
kuru noguldītājs kā klients nav identificēts atbilstoši Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas likuma prasībām vai kamēr nav pabeigta klienta identifikācija un izpēte.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.11.2018.
, 
13.06.2019.
 un 
27.05.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
139.
1
 pants.
 
(Izslēgts ar 
27.05.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
139.
2
 pants.
 Pēc maksātnespējas procesa vai likvidācijas izdevumu segšanas atlikušie naudas līdzekļi tiek
sadalīti kreditoru prasījumu pamatsummu (bez procentiem) apmierināšanai šādās kārtās:
1) izmaksas noguldītājiem, kuriem saskaņā ar likumu pienākas garantētā atlīdzība segtā noguldījuma apmērā.
Izmaksas nosaka segtā noguldījuma apmērā saskaņā ar Noguldījumu garantiju likumu. Ja noguldītājam
kredītiestādē ir atvērti vairāki konti, tiek uzskatīts, ka noguldītājam ir viens noguldījums visu noguldījumu
summas apmērā. Ja noguldītājs ir saņēmis garantēto atlīdzību segtā noguldījuma apmērā, viņš zaudē
prasījuma tiesības attiecībā uz saņemto summu un noguldījumu garantiju fonda prasījumi pret kredītiestādi tiek
pielīdzināti šīs kārtas prasījumiem; 
105
/
142
pielīdzināti šīs kārtas prasījumiem;
2) izmaksas noguldītājiem, kuri ir fiziskās personas, mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi
(Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma izpratnē),
noguldījuma daļas apmērā, kas pārsniedz segto noguldījumu, izņemot tos noguldījumus, kas piesaistīti,
izmantojot Latvijā reģistrētas kredītiestādes filiāli, kura atrodas ārpus Eiropas Savienības;
3) darbinieku prasījumi attiecībā uz darba samaksu par pēdējiem trim darba tiesisko attiecību mēnešiem 12
mēnešu periodā pirms tiesas sprieduma par parādnieka maksātnespēju pasludināšanas; attiecībā uz atlīdzību
par ikgadējo apmaksāto atvaļinājumu, uz kuru tiesības iegūtas 12 mēnešu periodā pirms tiesas sprieduma par
parādnieka maksātnespēju pasludināšanas; attiecībā uz atlīdzību par cita veida apmaksātu prombūtni pēdējos
trijos darba tiesisko attiecību mēnešos 12 mēnešu periodā pirms tiesas sprieduma par parādnieka
maksātnespēju pasludināšanas; attiecībā uz atlaišanas pabalstu likumā noteiktajā minimālajā apmērā;
attiecībā uz kaitējuma atlīdzību sakarā ar nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību — par visu nesamaksāto
laikposmu un šīs atlīdzības summu par trim gadiem uz priekšu, ja nelaimes gadījums darbā noticis vai
arodslimība iegūta līdz 1997. gada 1. janvārim, kā arī tad, ja bijušajam darbiniekam, kurš nav uzskatāms par
apdrošināto personu saskaņā ar likumu "Par obligāto sociālo apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem darbā un
arodslimībām", arodslimība, kuras cēlonis ir šā darbinieka veiktais darbs kaitīgos darba apstākļos līdz 1997.
gada 1. janvārim, konstatēta pēc 1997. gada 1. janvāra; valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas un
iedzīvotāju ienākuma nodokļa maksājumi, kas saistīti ar šajā punktā minētajām izmaksām, vai
Maksātnespējas kontroles dienesta prasījumi, ja tas ir apmierinājis iepriekšminētos prasījumus no darbinieku
prasījumu garantiju fonda līdzekļiem saskaņā ar likumu "Par darbinieku aizsardzību darba devēja
maksātnespējas gadījumā";
4) nodokļi un citi maksājumi (parādi) valsts budžetā un pašvaldību budžetos, kā arī tie tranzītkredīti un
procentu maksājumi par šo kredītu izmantošanu, kuri līdz maksātnespējas pasludināšanas dienai vai dienai,
kad tiesa pieņem nolēmumu par kredītiestādes likvidāciju, ir atmaksāti kredītiestādei;
5) tie parādi kreditoriem, kuri izveidojušies, kredītiestādei pieņemot izpildei, bet neizpildot klienta maksājuma
uzdevumus par naudas pārskaitīšanu valsts vai pašvaldības budžeta kontos;
6) valsts prasījumi par valsts garantēto kredītu atmaksāšanu.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
28.03.2019.
)
139.
3
 pants.
 Pēc šā likuma 139.
2
 pantā paredzēto kreditoru prasījumu pilnīgas apmierināšanas atlikušie naudas
līdzekļi tiek sadalīti kreditoru prasījumu apmierināšanai šādās kārtās:
1) pārējie likumīgie kreditoru prasījumi (pamatsumma kopā ar procentiem), arī to kreditoru prasījumi, kuri
kreditora statusu ieguvuši pēc maksātnespējas lietas ierosināšanas vai tiesas nolēmuma par likvidāciju
pieņemšanas, ja tie saskaņā ar šo likumu nav pielīdzināmi šā likuma 139.
2
 pantā paredzētajiem kreditoru
prasījumiem. Atliktie nodokļu maksājumi pēc maksājumu veikšanas šā likuma 139.
2
 pantā paredzētajiem
kreditoru prasījumiem, atlikušie fizisko personu, mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu prasījumi un
darba algu parādi, kā arī citi no darba tiesiskajām attiecībām izrietoši maksājumi tiek pielīdzināti šīs kārtas
prasījumiem. Ja kreditora noguldījums ir bijis apdrošināts un kreditors ir saņēmis apdrošināšanas atlīdzību,
attiecīgās apdrošināšanas sabiedrības (fonda) prasījumi pret kredītiestādi tiek pielīdzināti šīs kārtas
prasījumiem. Šajā kārtā apmierina arī segto obligāciju prasījumus saskaņā ar Segto obligāciju likumu;
2) 
(izslēgts ar 
28.02.2019
. likumu);
3) kreditoru prasījumi, kuri pieteikti pēc noteiktā termiņa, izņemot neapmierinātos segto obligāciju prasījumus,
kurus apmierina saskaņā ar šā panta 1. punktu arī tad, ja tie pieteikti pēc noteiktā termiņa, kā arī par nodokļu
uzskaiti un kontroli atbildīgo valsts un pašvaldību institūciju prasījumi;
3
1
) prasījumi, kas izriet no parāda instrumenta, attiecībā uz kuru līgumā par instrumenta pamatsummu ir
noteikta zemāka vērtība nekā tiem kreditoru prasījumiem, kas izriet no ES regulas Nr. 
575/2013
 72.a panta 2.
punktā izslēgtajām saistībām;
3
2
) prasījumi, kas izriet no parāda instrumenta, kura sākotnējais dzēšanas termiņš saskaņā ar līgumu vai
prospektu ir vismaz viens gads, kurš nav uzskatāms par atvasinātu finanšu instrumentu, kurā nav ietverts
atvasināts finanšu instruments un attiecībā uz kuru līgumā vai prospektā ir noteikta zemāka prioritāte nekā
tiem kreditoru prasījumiem, kuri ir līdzīgi šā likuma 139.
2
 pantā un šā panta 1. un 3. punktā noteiktajiem.
Parāda instrumentu ar mainīgu procentu likmi, kas nosakāma, pamatojoties uz finanšu tirgū vispāratzīti lietotu
bāzes procentu likmi, un parāda instrumentu, kas nav izteikts emitenta valsts valūtā, ar nosacījumu, ka 
106
/
142
pamatsumma, atmaksas summa un procentu likme ir izteikta vienā un tajā pašā valūtā, neuzskata par tādu
parāda instrumentu, kurā ietverts atvasināts finanšu instruments tikai šajā teikumā minēto pazīmju dēļ;
4) prasījumi, kas neizriet no otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, kurus kreditori aizdevuši kredītiestādei uz
noteiktu laiku ar nosacījumu, ka pirms termiņa tos var pieprasīt vienīgi kredītiestādes likvidācijas gadījumā;
5) prasījumi, kas izriet no saistībām, kuras kredītiestāde, uz kuru attiecas Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma 61. pantā noteiktais, emitējusi noregulējuma vienībai
un kuras noregulējuma vienība nopirkusi tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējuma grupas vienību
starpniecību vai kuras kredītiestāde emitējusi tā brīža akcionāram, kas neietilpst tajā pašā noregulējuma grupā,
un kuras akcionārs ir nopircis;
6) prasījumi, kas izriet no otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, kas atbilst ES regulas Nr. 
575/2013
 63. panta
nosacījumiem;
7) prasījumi, kas izriet no pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, kas atbilst ES regulas Nr. 
575/2013
 52.
panta 1. punkta nosacījumiem.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.02.2019.
, 
29.04.2021.
 un 
27.05.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
23.06.2021.
)
139.
4
 pants.
 Katras nākamās kreditoru kārtas prasījumi tiek apmierināti tikai pēc iepriekšējās kreditoru kārtas
prasījumu pilnīgas apmierināšanas. Ja kredītiestādes naudas līdzekļu nepietiek, lai pilnīgi apmierinātu visus vienas
kārtas kreditoru prasījumus, šie prasījumi apmierināmi proporcionāli summai, kas pienākas katram kreditoram šīs
kārtas ietvaros.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
139.
5
 pants.
 Naudas līdzekļi, kas paliek pāri pēc šā likuma 139.
2
 un 139.
3
 pantā minēto prasījumu
apmierināšanas, tiek sadalīti kredītiestādes akcionāriem proporcionāli katra ieguldījuma apmēram.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
139.
6
 pants.
 Ja kredītiestādes likvidācijas procesā kreditori ir iesnieguši savus kreditoru prasījumus, pēc
kredītiestādes maksātnespējas procesa pasludināšanas tie atkārtoti kreditoru prasījumus kredītiestādes likvidācijas
procesā pieteiktajā apmērā neiesniedz.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
139.
7
 pants.
 Ja tiesa kredītiestādes likvidācijas procesā pasludina kredītiestādi par maksātnespējīgu,
administrators turpina apmierināt attiecīgās kārtas kreditoru prasījumus līdz likvidatora noteiktajam kreditoru
prasījumu procentuālajam apmēram. Sasniedzot šā panta pirmajā teikumā noteikto prasījumu apmēru, administrators
apmierina attiecīgo kārtu kreditoru prasījumus atbilstoši šajā likumā noteiktajai kārtībai.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
139.
8
 pants.
 Kredītiestādes likvidators ir tiesīgs turēt likvidējamās kredītiestādes naudas līdzekļus, tai skaitā
likvidācijas procesā atgūtos naudas līdzekļus, likvidējamās kredītiestādes 
euro 
kontā Latvijas Bankā saskaņā ar
Latvijas Bankas kontu apkalpošanas nosacījumiem, kas paredzēti kontu apkalpošanas līgumā, kuru likvidējamā
kredītiestāde noslēgusi ar Latvijas Banku. Tikai likvidators ir tiesīgs šajā kontā ieskaitīt naudas līdzekļus no
likvidējamās kredītiestādes konta dalībvalsts kredītiestādē un pārskaitīt no šā konta naudas līdzekļus uz likvidējamās
kredītiestādes kontu dalībvalsts kredītiestādē. Likvidatoram ir tiesības turēt skaidru naudu kasē tādā apjomā, kāds
nepieciešams likvidācijas procesa kārtējo izdevumu segšanai.
(
17.06.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
X nodaļa 
Kredītiestādes maksātnespēja
(Nodaļa 
21.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
107
/
142
140.pants.
 (1) Kredītiestāde var iesniegt maksātnespējas pieteikumu, ja tā nespēj vai sakarā ar pierādāmiem
apstākļiem nespēs pienācīgi izpildīt savas parādu saistības.
(2) Kredītiestādei ir pienākums iesniegt maksātnespējas pieteikumu, ja pastāv vismaz viens no šādiem
apstākļiem:
1) kredītiestāde nespēj nokārtot parādu saistības astoņu dienu laikā pēc saistību izpildes termiņa iestāšanās
un nav panākta rakstveida vienošanās ar kreditoriem par šā parāda nokārtošanu;
2) kredītiestādes parādu saistības pārsniedz tās aktīvus.
141.pants.
 Uz maksātnespējas pieteikumu, kuru iesniedz kredītiestādes likvidators, attiecas visi šā likuma
138.panta un 140.panta pirmās daļas noteikumi.
142.pants.
 (1) Administrators citā maksātnespējas procesā var iesniegt maksātnespējas pieteikumu pret
kredītiestādi, kurai ir parādu saistības pret šā administratora pārstāvamo parādnieku.
(2) Šādā gadījumā uz administratora pieteikumu attiecas visi šā likuma 143.panta noteikumi.
143.pants.
 Kreditors vai kreditoru grupa var iesniegt maksātnespējas pieteikumu, ja pastāv vismaz viens no
šādiem apstākļiem:
1) piecu dienu laikā pēc tam, kad kreditors kredītiestādei iesniedzis pretenziju, prasījums nav ne apmierināts,
ne celti iebildumi pret to, un pēc šā termiņa izbeigšanās kreditors savu nodomu iesniegt maksātnespējas
pieteikumu rakstveidā darījis zināmu kredītiestādei vismaz trīs dienas pirms tā iesniegšanas, turklāt
kredītiestāde nav varējusi parādu nokārtot arī šajā termiņā;
2) kredītiestāde ir kreditoram rakstveidā paziņojusi par savu faktisko maksātnespēju.
143.
1 
pants.
 (1) Ja kreditoru pastāvīgā dzīvesvieta vai vadības atrašanās vieta ir ārpus Latvijas Republikas, to
tiesības iesniegt kreditoru prasījumus un citas pretenzijas ir tādas pašas kā Latvijas Republikā reģistrētu vai pastāvīgi
dzīvojošu kreditoru tiesības.
(2) Ja kreditoru pastāvīgā dzīvesvieta vai vadības darbības vieta atrodas ārpus Latvijas Republikas, to tiesības
reorganizācijas pasākumos vai likvidācijā ir tādas pašas kā Latvijas Republikā reģistrētu vai pastāvīgi dzīvojošu
kreditoru tiesības.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
144.pants.
 (1) Maksātnespējas pieteikumu nedrīkst iesniegt nodrošinātie kreditori. Līdz maksātnespējas lietas
ierosināšanai nodrošināto kreditoru prasījumi pret kredītiestādi par parādu piedziņu tiek izskatīti vispārējā kārtībā.
(2) Maksātnespējas pieteikumu drīkst iesniegt tie nodrošinātie kreditori, kuru prasījums pret kredītiestādi nav
nodrošināts pilnībā.
145.pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija var iesniegt tiesā maksātnespējas pieteikumu, ja pastāv vismaz
viens no šādiem apstākļiem:
1) kredītiestāde nespēj pienācīgi izpildīt savas parādu saistības;
2) kredītiestādes parādu saistības pārsniedz tās aktīvus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
 un 
11.12.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
07.01.2004.
)
146.pants.
 (1) Kredītiestādei, kredītiestādes likvidatoram, kreditoram vai kreditoru grupai, administratoram citā
maksātnespējas procesā maksātnespējas pieteikums vispirms jāiesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijā.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija piecu dienu laikā no maksātnespējas pieteikuma saņemšanas dienas
108
/
142
izskata šo pieteikumu un tādā gadījumā, ja konstatē faktisko maksātnespēju vai tās iestāšanās iespējamību, lemj par
pieteikuma iesniegšanu tiesā likumā noteiktajā kārtībā. Finanšu un kapitāla tirgus komisija maksātnespējas
pieteikumu iesniedz tiesā triju dienu laikā pēc tam, kad pieņēmusi lēmumu par pieteikuma iesniegšanu tiesā.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var lemt par pieteikuma apturēšanu uz noteiktu laiku, kas nav ilgāks par
mēnesi, ja tās rīcībā ir pierādījumi, ka kredītiestādes faktiskā maksātnespēja ir īslaicīga un saistīta ar īslaicīgām
likviditātes problēmām. Ja noteiktā pieteikuma atlikšanas termiņa beigās kredītiestādes maksātspēja nav
atjaunojusies, Finanšu un kapitāla tirgus komisija maksātnespējas pieteikumu iesniedz tiesā likumā noteiktajā kārtībā
triju dienu laikā pēc atliktā termiņa izbeigšanās.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija tādā gadījumā, ja tā nav konstatējusi kredītiestādes faktisko
maksātnespēju vai tās iestāšanās iespējamību, Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā un termiņos pieņem
motivētu lēmumu par pieteikuma noraidīšanu un to triju dienu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas rakstveidā paziņo
pieteikuma iesniedzējam, norādot lēmuma motīvus. Maksātnespējas pieteikuma noraidīšana Finanšu un kapitāla
tirgus komisijā nav šķērslis tā iesniegšanai tiesā. Tomēr šajā gadījumā kreditoru prasību nodrošināšanai nav
piemērojami prasības nodrošinājuma līdzekļi, kas traucē kredītiestādei sniegt finanšu pakalpojumus.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nekavējoties rakstveidā informē Latvijas Banku par maksātnespējas
pieteikuma iesniegšanu tiesai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
 un 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā
22.03.2007.
)
146.
1
 pants. 
(1) Kredītiestādes maksātnespējas procesā administrators atbilstoši maksātnespējīgās
kredītiestādes darbībai piemītošajam riskam nodrošina, lai tiktu izpildītas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas jomas normatīvo aktu prasības, ciktāl tās attiecināmas uz
kredītiestāžu maksātnespējas procesu, tostarp ziņo Finanšu izlūkošanas dienestam par maksātnespējas procesā
konstatētajiem aizdomīgajiem darījumiem.
(2) Administrators izstrādā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas prasību izpildes metodoloģiju atbilstoši kredītiestādes darbībai piemītošajam noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas riskam un iesniedz to Finanšu un kapitāla tirgus komisijai un
Finanšu izlūkošanas dienestam. Līdzekļu izmaksu kredītiestādes kreditoriem uzsāk tikai pēc tam, kad metodoloģiju
apstiprinājusi Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas prasību izpildes metodoloģijai izvirzāmās prasības kredītiestādes maksātnespējas procesā
atbilstoši kredītiestādes darbībai piemītošajam noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas riskam.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
147.pants. 
(Izslēgts ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
148.pants.
 (1) Līdz ar maksātnespējas lietas ierosināšanu kreditoram ir aizliegts veikt darījumus, ar kuriem tiek
nodarīti zaudējumi citiem kreditoriem vai trešajām personām.
(2) Mantiskās tiesības, kuras radušās kreditoram vai trešajām personām šā panta pirmajā daļā minēto kreditora
darbību rezultātā, uz kreditora vai administratora iesnieguma pamata atzīstamas par spēkā neesošām likumos
noteiktajā kārtībā.
(3) Līdz ar maksātnespējas lietas ierosināšanu Finanšu un kapitāla tirgus komisija ieceļ pilnvarnieku.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā administratīvā akta par pilnvarnieka iecelšanu pārsūdzēšana
neaptur tā izpildi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.02.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
149.pants.
 (1) Līdz ar kredītiestādes pasludināšanu par maksātnespējīgu:
1) kredītiestāde zaudē tiesības rīkoties ar savu mantu, kā arī ar tās valdījumā vai turējumā esošo trešo
personu mantu un šīs tiesības iegūst administrators;
109
/
142
2) kredītiestādes pārvaldes institūciju darbība tiek apturēta un kredītiestādes pārvaldīšanu veic administrators;
3) apstājas nokavējuma naudas un procentu pieaugums kreditoru prasījumiem, izņemot nodokļu parādus,
kuriem pamatparāda palielinājuma naudas un nokavējuma naudas aprēķināšana tiek pārtraukta saskaņā ar
likumu "Par nodokļiem un nodevām".
(2) Ja kredītiestādei, kas veikusi segto obligāciju emisiju, pasludināta maksātnespēja, tai šajā likumā iekļautās
tiesību normas, kas regulē kredītiestādes tiesības uz seguma aktīviem un ar tiem saistītajiem prasījumiem (tostarp
attiecībā uz seguma aktīvu saņemšanu un uzturēšanu, nokavējuma naudas un procentu pieaugumu kreditoru
prasījumiem), piemēro tiktāl, ciktāl tās nav pretrunā ar Segto obligāciju likuma normām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
150.pants.
 (1) Pieteikumu par maksātnespējas procesa pabeigšanu tiesā iesniedz administrators. Nolēmumu par
maksātnespējas procesa pabeigšanu pieņem tiesa.
(2) 
(Izslēgta ar 
01.11.2018
. likumu)
(3) Maksātnespējas process tiek izbeigts, ja tiesa noraida maksātnespējas pieteikumu vai izbeidz maksātnespējas
lietu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.12.2003.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
151.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
152.pants.
 (1) Maksātnespējas process tiek finansēts no kredītiestādes līdzekļiem.
(2) Maksātnespējas gadījumā, kad tiek veikts kriminālprocess par novešanu līdz maksātnespējai, maksātnespējas
procesa izdevumus tiesa var piedzīt solidāri no kredītiestādes padomes un valdes priekšsēdētāja un locekļiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
153.pants.
 Maksātnespējas procesa izdevumos tiek iekļauti šādi maksājumi:
1) administratora un administratora palīga atlīdzība šā likuma 166.pantā noteiktajā apjomā;
2) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
3) nepieciešamie izdevumi kredītiestādes mantas uzturēšanai un nepieciešamo darba telpu uzturēšanai
maksātnespējas procesa laikā;
4) tiesas izdevumi;
5) izdevumi publikāciju ievietošanai laikrakstos;
6) izdevumi izsoļu organizēšanai;
7) izdevumi, kas saistīti ar maksātnespējas pasākumu reģistrāciju publiskajos reģistros.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004.
, 
16.05.2013.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
XI nodaļa 
Administrators maksātnespējas procesā
(Nodaļa 
21.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
154.pants. 
(Izslēgts ar 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
110
/
142
155.pants.
 (1) Administratoram ir nepieciešams nodrošinājums tiem gadījumiem, ja viņš ar savu rīcību nodara
kaitējumu kreditoriem vai citām personām.
(2) Nodrošinājums ir administratora darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšana.
(3) Administratora darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas noteikumus izdod Ministru kabinets.
156.pants.
 (1) Administratoram ir personiskais zīmogs ar uzrakstu "Administrators (kredītiestādes nosaukums)
maksātnespējas procesā" un viņa vārdu, uzvārdu.
(2) Administratoram ir apliecība ar viņa fotoattēlu, vārdu, uzvārdu un uzrakstu "Administrators (kredītiestādes
nosaukums) maksātnespējas procesā". Apliecību apstiprina tiesas priekšsēdētājs ar savu parakstu un tiesas zīmogu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2013.
)
157.pants.
 (1) Pēc iecelšanas līdz lietas izskatīšanai tiesā administrators veic šādas darbības:
1) sagatavo kredītiestādes darbinieku, akcionāru un citu personu sarakstu, kuru piedalīšanās maksātnespējas
lietā ir obligāta, un iesniedz šo sarakstu tiesā;
2) sagatavo pārskatu par kredītiestādes aktīviem, tai skaitā mantu, atbilstoši to reālajai (tirgus) vērtībai un
iesniedz to tiesā;
3) apzina kredītiestādes valdījumā vai turējumā esošo trešajām personām piederošo mantu;
4) sagatavo kreditoru sarakstu pēc kredītiestādes grāmatvedības reģistros esošajiem datiem, norādot
informāciju par kreditoriem, parādu saistību apmēriem un izpildes termiņiem.
(2) Triju dienu laikā pēc maksātnespējas lietas ierosināšanas un administratora iecelšanas administrators un
kredītiestādes valdes priekšsēdētājs kopīgi uzsāk kredītiestādes dokumentu un mantas inventarizāciju. Ja valdes
priekšsēdētājs atrodas pagaidu prombūtnē vai viņa atrašanās vieta nav zināma, inventarizāciju veic administrators un
valdes locekļi. Pēc inventarizācijas pabeigšanas tiek sagatavots un parakstīts inventarizācijas akts un lietu
(dokumentu, mantas u.tml.) pieņemšanas un nodošanas akts.
(3) Ja visi valdes locekļi atrodas pagaidu prombūtnē vai viņu atrašanās vieta nav zināma, administrators par to
rakstveidā informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju un pats veic inventarizāciju. Pēc inventarizācijas pabeigšanas
administrators sagatavo un paraksta inventarizācijas aktu, un tas tiek uzskatīts arī par lietu (dokumentu, mantas
u.tml.) pieņemšanas un nodošanas aktu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
 un 
16.07.2009
. likumu, kas stājas spēkā
13.08.2009.
)
158.pants.
 (1) Reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas darbību veikšana attiecībā uz kredītiestādi (arī tās filiāli)
neietekmē prasījumu un saistību neto ieskaitu, atpakaļpirkumu un prasījumu un saistību dzēšanu vai citu tiesisku
seku ziņā līdzīgu darbību izpildi, ja šādas darbības pieļauj likums attiecībā uz kredītiestādes prasījumiem.
(2) Darījumus, kuri pamatoti ar prasījumu un saistību neto ieskaita vai atpakaļpirkuma līgumiem, regulē vienīgi tie
likumi, kuri attiecas uz prasījumu un saistību neto ieskaita vai atpakaļpirkuma līgumu, saskaņā ar kuru šie darījumi
tiek slēgti.
(3) Šā panta otrās daļas noteikumi neierobežo šā likuma 218.panta izpildi.
(3
1
) Pilnīga vai daļēja kredītiestādes un tās klienta prasījumu un saistību dzēšana maksātnespējas procesā nav
pieļaujama, izņemot gadījumu, kad:
1) kredītiestāde un tās klients pirms kredītiestādes maksātnespējas regulāri ir veikuši vienas kārtas prasījumu
un saistību dzēšanu;
2) kredītiestādes prasījumam bija iestājies termiņš pirms kredītiestādes maksātnespējas.
(3
2
) Kredītiestādes maksātnespējas procesā nav pieļaujama kredītiestādes izsniegtā aizdevuma savstarpēja
111
/
142
dzēšana ar noguldījumu.
(4) Ieinteresētajām personām ir tiesības apstrīdēt šā pantā pirmajā un otrajā daļā noteikto darbību izpildi.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.03.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.04.2010.
)
159.pants.
 (1) Triju dienu laikā pēc kredītiestādes pasludināšanas par maksātnespējīgu administrators nosūta
paziņojumu un tiesas sprieduma norakstu Latvijas Bankai, Uzņēmumu reģistram un rajona (pilsētas) tiesai pēc
nekustamā īpašuma atrašanās vietas, pavadrakstā norādot savu vārdu, uzvārdu, darbības vietu un tālruņa numuru.
(2) Uzņēmumu reģistram ir pienākums fiksēt iesniegtās ziņas likumā "Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru"
noteiktajā kārtībā.
(3) Rajona (pilsētas) tiesai saskaņā ar Zemesgrāmatu likumu ir pienākums ierakstīt zemesgrāmatas attiecīgajā
nodalījumā atzīmi par īpašnieka pasludināšanu par maksātnespējīgu.
(4) Ja maksātnespējas process tiek izbeigts sakarā ar to, ka kredītiestādes maksātspēja ir atjaunojusies,
administrators nosūta tiesas nolēmumu Uzņēmumu reģistram un attiecīgajai rajona (pilsētas) tiesai izdarīto atzīmju
dzēšanai.
(5) Ja maksātnespējas process tiek pabeigts, administrators nosūta Uzņēmumu reģistram tiesas nolēmumu par
maksātnespējas procesa pabeigšanu kredītiestādes izslēgšanai no Komercreģistra.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
16.05.2013.
, 
01.11.2018.
 un 
28.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā
28.03.2019.
 Grozījumi par vārdu "zemesgrāmatu nodaļai" aizstāšanu ar vārdiem "rajona (pilsētas) tiesai" stājas spēkā
01.06.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 81. punktu)
160.pants.
 (1) Triju dienu laikā pēc kredītiestādes pasludināšanas par maksātnespējīgu administrators iesniedz
publicēšanai oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" un vismaz divos citos laikrakstos paziņojumu par kredītiestādes
pasludināšanu par maksātnespējīgu.
(2) Paziņojumā norāda:
1) tiesas sprieduma datumu, kā arī datumu, ar kuru kredītiestāde atzīta par maksātnespējīgu;
2) administratora vārdu, uzvārdu, darbības vietu un tālruņa numuru;
3) termiņu, līdz kuram piesakāmas kreditoru un citu personu prasības un citas pretenzijas.
(3) Šā panta otrās daļas 3. punktā minētais termiņš ir trīs mēneši. Termiņa tecējums sākas ar dienu, kad
paziņojums publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.05.2013.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
161.pants.
 (1) Pēc kredītiestādes pasludināšanas par maksātnespējīgu administratoram ir visi likumos un
kredītiestādes statūtos paredzētie pārvaldes institūciju un to vadītāju pienākumi, tiesības un pilnvaras.
(2) Administratora pienākumi ir šādi:
1) nodrošināt maksātnespējas procesa likumīgu un efektīvu gaitu;
2) pārņemt kredītiestādes mantu, dokumentāciju un zīmogu, kā arī kredītiestādes valdījumā vai turējumā
esošo trešajām personām piederošo mantu;
3) pārvaldīt kredītiestādes mantu;
4) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
5) sagatavot kredītiestādes tās mantas sarakstu, pret kuru vēršami nodrošināto kreditoru un pārējo kreditoru
prasījumi;
6) pabeigt kredītiestādes dokumentu un mantas inventarizāciju, kas sākta šā likuma 157.panta otrajā daļā
112
/
142
noteiktajā kārtībā;
7) ne vēlāk kā mēneša laikā pēc Finanšu ministrijas pieprasījuma saņemšanas nodot tranzītkredītu
apkalpošanu Finanšu ministrijai vai tās norādītajai kredītiestādei;
8) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
9) sniegt Finanšu un kapitāla tirgus komisijai un Latvijas Bankai informāciju par maksātnespējas procesa gaitu
un to noteiktajos termiņos iesniegt visu pieprasīto informāciju, kas tām nepieciešama savu funkciju pildīšanai;
10) katra mēneša pirmo 10 dienu laikā iesniegt publicēšanai oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”
kredītiestādes iepriekšējā mēneša pārskatu, kas atspoguļo finanšu stāvokli pārskata perioda beigās, un
pārskatu par atgūtajiem aktīviem, tai skaitā mantu, un maksātnespējas procesa izdevumiem iepriekšējā
mēnesī;
11) kārtot grāmatvedību atbilstoši šā likuma 75.panta prasībām;
12) sniegt šajā likumā un likumā "Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru", kā arī Zemesgrāmatu likumā
paredzēto informāciju Uzņēmumu reģistram un rajona (pilsētas) tiesām;
13) iesniegt likumos noteiktajā kārtībā kompetentām institūcijām ziņojumus un materiālus par maksātnespējas
procesa gaitā atklātajiem faktiem, kuri var būt par pamatu krimināllietas ierosināšanai;
14) ziņot tiesībaizsardzības institūcijām pēc piekritības, ja administrators konstatē, ka kredītiestādes akcionāri,
padomes, valdes priekšsēdētājs vai locekļi, rīkotājdirektori, iekšējā audita dienesta vadītājs vai locekļi,
sabiedrības kontrolieris, revidenti vai zvērināti revidenti pārkāpuši savas pilnvaras vai nav ievērojuši likumu,
Ministru kabineta noteikumu, Latvijas Bankas normatīvo norādījumu un noteikumu, Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvo noteikumu un rīkojumu prasības, kredītiestādes statūtu noteikumus vai kredītiestādes
akcionāru sapulču lēmumus, vai arī darbojušies nolaidīgi vai apzināti ļaunprātīgi, kā arī celt prasību tiesā pret
vainīgajām personām par zaudējumu atlīdzināšanu, ja šo personu rīcības dēļ nodarīts zaudējums kreditoriem
vai akcionāriem;
15) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
16) aprēķināt un apkopot atbilstoši likumam "Par darbinieku aizsardzību darba devēja maksātnespējas
gadījumā" darbinieku prasījumus un iesniegt pieteikumus par darbinieku prasījumu apmierināšanu
Maksātnespējas kontroles dienestam. Pēc naudas līdzekļu saņemšanas no Maksātnespējas kontroles
dienesta administrators izmaksā trešajām personām pēc izpildu dokumentiem no attiecīgā darbinieka
prasījuma naudas summas, kuras tām pienākas. Administrators iekļauj nenodrošināto kreditoru prasījumu
sarakstā Maksātnespējas kontroles dienesta apmierinātās darbinieku prasījumu summas;
17) 
(izslēgts ar 
27.05.2021
. likumu)
;
18) 
(izslēgts ar 
27.05.2021
. likumu)
;
19) regulāri, bet ne retāk kā reizi gadā informēt zināmos kreditorus par maksātnespējas gaitu.
(3) 
(Izslēgta ar 
01.11.2018
. likumu)
(4) Administratora tiesības un pilnvaras ir šādas:
1) atsavināt kredītiestādes mantu šajā likumā noteiktajā kārtībā;
2) slēgt kredītiestādes filiāles vai pārstāvniecības;
3) celt prasību tiesā, lai tiktu atzīti par spēkā neesošiem kredītiestādes darījumi, kurus tā piecu gadu laikā
pirms pasludināšanas par maksātnespējīgu slēgusi ar trešajām personām vai par labu trešajām personām un
kuri radījuši vai var radīt zaudējumus kreditoriem, kā arī darījumi, kuri slēgti ar kādu no kreditoriem un kuri
radījuši vai var radīt zaudējumus citiem kreditoriem;
3
1
) vienpusēji atkāpties no līguma izpildes, ja tā izpilde samazina kredītiestādes aktīvus un līgums neregulē
finanšu pakalpojuma sniegšanu;
113
/
142
4) iesniegt tiesai jebkuru kredītiestādes prasījumu pret trešajām personām;
5) pārstāvēt kredītiestādi tiesā un attiecībās ar fiziskajām un juridiskajām personām un uzstāties tās vārdā;
6) apdrošināt kredītiestādes darījumus un kredītiestādes mantu;
7) sagatavot un parakstīt kredītiestādes vārdā jebkuru dokumentu;
8) pieņemt darbā un atlaist no darba administratora palīgu;
9) pieņemt darbā un atlaist no darba darbiniekus, arī tos, kuri pieņemti darbā pirms maksātnespējas lietas
ierosināšanas, nepiemērojot Darba likumā noteikto darba līguma uzteikšanas termiņu, kā arī Darba likuma
normas par kolektīvo atlaišanu. Ja darbinieks noslēdzis darba koplīgumu, administratoram ir tiesības
nepiemērot tā normas par darba līguma uzteikumu, tajā skaitā ar uzteikumu saistītām izmaksām. Pieņemot
lēmumu nepiemērot norādītās Darba likuma un noslēgtā darba koplīguma normas, administratora pienākums ir
izvērtēt šāda lēmuma lietderību;
10) segt maksātnespējas procesa izdevumus no kredītiestādes līdzekļiem;
11) iznomāt jebkuru kredītiestādes mantu, kā arī nomāt jebkuru mantu, ja tas ir visu kreditoru interesēs;
12) atteikties no jebkura prasījuma pret trešajām personām vai slēgt jebkuru mierizlīgumu kredītiestādes vārdā
attiecībā uz kredītiestādes prasījumiem pret trešajām personām, ja šādas darbības rezultātā palielinās iespējas
apmierināt kreditoru prasījumus vai tiek paātrināta parādu segšana, būtiski nesamazinot kreditoriem
izmaksājamo kompensāciju apmēru;
13) pieprasīt, lai kredītiestādes akcionāri izpilda ar attiecīgu akcionāru sapulces lēmumu noteiktās saistības
attiecībā uz kredītiestādes pamatkapitālu vai citu mantu, vai celt tiesā prasību par šādu saistību izpildi
piespiedu kārtā;
14) iesniegt tiesā pieteikumu par jebkuras tādas trešās personas atzīšanu par maksātnespējīgu, kurai ir parādu
saistības pret kredītiestādi, un pārstāvēt kredītiestādes prasījumus, ja uz pieteikuma pamata tiek ierosināta šīs
trešās personas maksātnespējas lieta;
15) mainīt kredītiestādes reģistrēto juridisko adresi;
16) pieprasīt un saņemt no fiziskajām personām, valsts un pašvaldību iestādēm, komercsabiedrībām
maksātnespējas procesā nepieciešamo informāciju par kredītiestādi un tās pārstāvjiem;
17) pārstāvēt kredītiestādi kriminālprocesā un lūgt, lai attiecīgajiem kredītiestādes pārstāvjiem tiktu noteikts
drošības līdzeklis, ja sakarā ar konkrēto maksātnespējas lietu ir ierosināta krimināllieta;
18) pieprasīt un saņemt no kreditoriem un citām personām prasību un citu pretenziju tulkojumus Latvijas
Republikas valsts valodā;
19) pieaicināt speciālistus, lai saņemtu grāmatvedības, audita un juridiskos pakalpojumus, kā arī nodrošinātu
kredītiestādes interešu vai administratora pārstāvību valsts pārvaldes un tiesu iestādēs un saņemtu citus
pakalpojumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu efektīva maksātnespējas procesa norisi;
20) sasaukt kreditoru sapulci, lai izskatītu jautājumu par administratora un administratora palīga kopējās
proporcionālās atlīdzības un citu ar maksātnespējas procesu saistītu izdevumu apmēra noteikšanu, kā arī
citus ar maksātnespējas procesu saistītus jautājumus, kurus izskatīšanai izvirza administrators.
(5) Ja administrators pēc kredītiestādes pasludināšanas par maksātnespējīgu lauž darba līgumu ar kredītiestādes
darbiniekiem, par darba līguma laušanas tiesisko pamatu uzskatāmi Darba likuma 101.panta pirmās daļas 9. un
10.punkta noteikumi, ja nav cita likumiska pamata darba līguma laušanai. Darba līguma izbeigšanas gadījumā
atlaistie darbinieki iegūst kreditoru statusu :
1) neizmaksātās darba samaksas un ar to saistīto nesaņemto maksājumu apmērā;
2) kaitējuma atlīdzības apmērā sakarā ar nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību par visu nesamaksāto
114
/
142
periodu un to maksājumu apmērā, kas izdarāmi par trim gadiem uz priekšu valsts sociālās apdrošināšanas
speciālajā budžetā, ja nelaimes gadījums darbā noticis vai arodslimība iegūta līdz 1997.gada 1.janvārim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.04.2002.
, 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
12.02.2009.
, 
16.07.2009.
,
11.03.2010.
, 
23.12.2010.
, 
16.05.2013.
, 
01.11.2018.
, 
28.02.2019.
 un 
27.05.2021
. likumu, kas stājas spēkā
23.06.2021.
)
162.pants.
 (1) Personām ir pienākums sniegt administratoram to rīcībā esošo informāciju, kura ir būtiska
maksātnespējas procesā.
(2) Kredītiestādes pārstāvjiem un personām, kuru piedalīšanās maksātnespējas procesā vai kredītiestādes
likvidācijā ir obligāta, ir pienākums sniegt administratora pieprasīto informāciju piecpadsmit dienu laikā no
pieprasījuma nosūtīšanas dienas. Pieprasījums nododams kredītiestādes pārstāvim vai personām, kuru piedalīšanās
maksātnespējas procesā vai kredītiestādes likvidācijā ir obligāta, personiski vai nosūtāms ierakstītā vēstulē.
(3) Kredītiestādes pārstāvji un personas, kuru piedalīšanās maksātnespējas procesā vai kredītiestādes likvidācijā
ir obligāta, iesniedz pieprasīto informāciju rakstveidā, apliecinot tās pareizību ar savu parakstu.
163.pants.
 (1) Administrators ir pilnā apmērā atbildīgs par zaudējumiem, kuri viņa vainas dēļ nodarīti kreditoriem.
(2) Vairāku administratoru iecelšanas gadījumā administratori ir atbildīgi tikai katrs par savu rīcību un proporcionāli
zaudējumiem, kuri viņu vainas dēļ nodarīti kreditoriem. Katra administratora atbildības apmēru šādā gadījumā nosaka
tiesa.
(3) Administrators nav atbildīgs par zaudējumiem, kuri nodarīti kreditoriem, pirms viņš uzsācis savu pienākumu
pildīšanu.
164.pants.
 (1) Prasības par administratora nodarīto zaudējumu atlīdzību kreditori var celt tiesā vispārējā kārtībā.
(2) Prasības pret administratoru var celt ne vēlāk kā triju gadu laikā pēc maksātnespējas procesa izbeigšanas.
(3) Ja administrators ar savu rīcību ir nodarījis zaudējumus kreditoriem vai citām ieinteresētajām personām un
tiesa šajā rīcībā konstatējusi kriminālsodāma nodarījuma pazīmes, uz prasībām pret administratoru attiecināms
vispārējais prasības noilguma termiņš.
(4) Šā panta prasības attiecas uz visiem administratoriem, kuri ir piedalījušies attiecīgajā maksātnespējas
procesā, neatkarīgi no piedalīšanās laika vai ilguma, un katrs administrators ir atbildīgs tikai par savu rīcību.
165.pants.
 Administrators var rakstveidā pilnvarot savu palīgu vai jebkuru kredītiestādes darbinieku veikt
atsevišķas darbības, kuras saskaņā ar šo likumu ietilpst administratora pilnvarās. Par zaudējumiem, ko nodara
administratora palīgs vai darbinieks, rīkodamies uz šādas pilnvaras pamata, atbildīgs ir administrators.
166.pants.
 (1) Ja kreditoru sapulce nav vienojusies ar administratoru par citu atlīdzības apmēru, administratora un
administratora palīga kopējās proporcionālās atlīdzības apmēru nosaka kā atbilstošu daļu no starpības starp kopējo
kreditoriem izmaksājamo naudas līdzekļu apmēru un summu, kurā ietilpst naudas līdzekļi likvidējamās kredītiestādes
kasē, tās noguldījumi Latvijas Bankā, brīvi pieejamie (neapgrūtinātie) naudas līdzekļi citās kredītiestādēs, līdzekļi,
kas iegūti, pārdodot finanšu instrumentus, kuri iekļauti tirdzniecībai regulētajā tirgū, un līdzekļi, kas iegūti, izmantojot
prasījuma tiesības pret dalībvalsti vai ārvalsti. Šo administratora un administratora palīga kopējās proporcionālās
atlīdzības apmēru nosaka kā:
1) 2 procentus no šīs daļas ievaddaļā minētajā starpībā ietilpstošajiem līdzekļiem, kuru apmērs nepārsniedz
30 procentus no šīs starpības;
2) 3 procentus no šīs daļas ievaddaļā minētajā starpībā ietilpstošajiem līdzekļiem, kuru apmērs pārsniedz
30 procentus, bet nepārsniedz 60 procentus no šīs starpības;
3) 4 procentus no šīs daļas ievaddaļā minētajā starpībā ietilpstošajiem līdzekļiem, kuru apmērs pārsniedz
60 procentus, bet nepārsniedz 75 procentus no šīs starpības;
115
/
142
4) 5 procentus no šīs daļas ievaddaļā minētajā starpībā ietilpstošajiem līdzekļiem, kuru apmērs pārsniedz 75
procentus no šīs starpības.
(2) Attiecībā uz naudas līdzekļiem, kas atgūti tiesvedības ceļā, šā panta pirmajā daļā noteiktajai atlīdzībai tiek
piemērots koeficients par sarežģītību 1,25 tajā izmaksājamās atlīdzības daļā, kas proporcionāli atbilst kopējo
tiesvedības ceļā atgūto līdzekļu apmēram.
(2
1
) Administratora un administratora palīga kopējās ikmēneša atlīdzības apmērs nedrīkst pārsniegt 100 000 
euro
.
(3) Attiecībā uz naudas līdzekļiem, kas atgūti tiesvedības ceļā, atzīstot pretēji kredītiestādes interesēm noslēgtu
darījumu par spēkā neesošu vai atceļamu, šā panta pirmajā daļā noteiktajai atlīdzībai tiek piemērots koeficients par
sarežģītību 1,5 tajā izmaksājamās atlīdzības daļā, kas proporcionāli atbilst kopējo tiesvedības ceļā atgūto līdzekļu
apmēram.
(4) Šā panta pirmajā daļā noteikto kreditoriem kopējo izmaksājamo naudas līdzekļu apmēru aprēķina naudas
līdzekļu apmēru, kas iegūts, maksātnespējas procesa laikā atgūstot mantu vai izpārdodot kredītiestādes aktīvus,
samazinot par šā likuma 153.pantā noteiktajiem maksātnespējas procesa izdevumiem (izņemot maksātnespējas
administratora atlīdzību). No aprēķinātā kreditoriem izmaksājamā naudas līdzekļu apmēra pirms izmaksas atskaita
administratoram un administratora palīgam noteikto proporcionālo atlīdzību.
(5) Administrators un administratora palīgs saņem fiksētu atlīdzību šādos gadījumos un šādā kopējā apmērā:
1) no administratora iecelšanas dienas līdz maksātnespējas lietas izskatīšanai — vienreizēju atlīdzību 10
minimālo mēnešalgu apmērā;
2) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
3) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
;
4) 
(izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu)
.
(6) Aprēķinot administratora un administratora palīga kopējo proporcionālo atlīdzību, to samazina par saskaņā ar
šā panta piekto daļu aprēķināto fiksēto atlīdzības apmēru.
(7) Administrators sedz izdevumus atlīdzībai šā likuma 161.panta ceturtās daļas 19.punktā minētajām personām
un citus ar maksātnespējas procesu saistītus izdevumus, kas nav minēti šā likuma 153.pantā, ja kreditoru sapulce ar
administratoru nav vienojusies par citu izdevumu segšanas kārtību.
(8) Kreditoru sapulces sasaukšana un lēmumu pieņemšana par šajā pantā minētajiem jautājumiem tiek
nodrošināta saskaņā ar šā likuma 135.
1
, 135.
2
, 135.
3
, 135.
4
, 135.
5
, 135.
6
 un 135.
7
 pantu.
(
16.05.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.03.2018.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā
15.11.2018.
)
167.pants.
 (1) Administratora pienākumi izbeidzas:
1) ja administrators tiek atcelts saskaņā ar šā likuma 168.pantu;
2) ja administrators atkāpjas saskaņā ar šā likuma 169.pantu;
3) ja tiek izbeigts maksātnespējas process saskaņā ar šā likuma 150.pantu;
4) administratora nāves gadījumā.
(2) Ja notiek administratoru maiņa saskaņā ar šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punkta noteikumiem, jaunais
administrators stājas pie pienākumu pildīšanas pēc tam, kad parakstīts lietu (dokumentu, mantas u.tml.)
pieņemšanas un nodošanas akts. Aktam pievienojams iepriekšējā administratora darbības pārskats. Līdz šā akta
parakstīšanai iepriekšējais administrators turpina veikt pienākumus un ir atbildīgs likumā noteiktā kārtībā.
(3) 
(Izslēgta ar 
01.11.2018
. likumu)
116
/
142
(4) Informāciju par administratora pilnvaru izbeigšanos publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.04.2002.
, 
16.05.2013.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
168.pants.
 (1) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija izsaka neuzticību administratoram, tā lūdz tiesu atcelt šo
administratoru un iecelt citu.
(2) Atceltā administratora pienākums ir 15 dienu laikā no atcelšanas dienas iesniegt Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai un tiesai pārskatu, kuram jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par viņa darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.12.2003.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
Grozījums pirmajā daļā par vārdu "iesakot jaunu administratora kandidatūru" svītrošanu stājas spēkā 
01.01.2021.
 Sk.
Pārejas noteikumu 79. punktu)
169.pants.
 (1) Administrators ir tiesīgs atkāpties no savu pienākumu pildīšanas, informējot par to Finanšu un
kapitāla tirgus komisiju un Maksātnespējas kontroles dienestu un iesniedzot tiesai rakstveida iesniegumu par
atkāpšanos un pārskatu, kuram jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par administratora darbību. Iesniegumā
norādāmi motīvi, kuru dēļ viņš nevar vai nevēlas turpmāk veikt administratora pienākumus.
(2) Administrators, kura atkāpšanos tiesa apstiprinājusi, saņem atlīdzību saskaņā ar šā likuma 166.pantu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.06.2000.
, 
11.12.2003.
 un 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
Grozījums pirmajā daļā stājas spēkā 
01.01.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu 79. punktu)
XII nodaļa 
Kredītiestāžu manta maksātnespējas procesa laikā
(Nodaļa 
21.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
170.pants.
 Kredītiestādes manta maksātnespējas procesa laikā ir:
1) kredītiestādes aktīvi, tai skaitā manta, dienā, kad tiesā tiek iesniegts maksātnespējas pieteikums;
2) augļi, kas iegūti no kredītiestādes aktīviem, tai skaitā mantas, maksātnespējas procesa laikā;
3) citi maksātnespējas procesa laikā likumīgā ceļā iegūti aktīvi, tai skaitā manta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.07.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
13.08.2009.
)
171.pants.
 (1) Pēc kredītiestādes pasludināšanas par maksātnespējīgu kredītiestādes mantas pārvaldīšanas
tiesības ir tikai administratoram.
(2) Administrators pārvalda kredītiestādes mantu un rīkojas ar to šajā likumā noteikto pilnvaru apjomā.
(3) Administrators ir tiesīgs turēt maksātnespējīgās kredītiestādes naudas līdzekļus, tai skaitā maksātnespējas
procesā atgūtos naudas līdzekļus, maksātnespējīgās kredītiestādes 
euro
 kontā Latvijas Bankā saskaņā ar Latvijas
Bankas kontu apkalpošanas nosacījumiem, kas paredzēti kontu apkalpošanas līgumā, kuru maksātnespējīgā
kredītiestāde noslēgusi ar Latvijas Banku. Tikai administrators ir tiesīgs šajā kontā ieskaitīt naudas līdzekļus no
maksātnespējīgās kredītiestādes konta dalībvalsts kredītiestādē un pārskaitīt no šā konta naudas līdzekļus uz
maksātnespējīgās kredītiestādes kontu dalībvalsts kredītiestādē. Administratoram ir tiesības turēt skaidru naudu kasē
tādā apjomā, kāds nepieciešams maksātnespējas procesa kārtējo izdevumu segšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.06.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
172.pants.
 (1) Kredītiestādes mantas sarakstā iekļauj noguldījumus un procentus par tiem, bet neiekļauj citu
kredītiestādes turējumā esošo trešajām personām piederošo mantu un valsts fondēto pensiju shēmas ieguldījumu
plānu līdzekļus, privāto pensiju fondu pensiju plānu līdzekļus, pensiju plānos un apdrošināšanas līgumos noteikto
saistību izpildei paredzētos līdzekļus, ja šis nosacījums minēts noguldījumu līgumā, un sauszemes transportlīdzekļu
īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas garantijas fonda līdzekļus. Par kredītiestādes turējumā
esošu trešajām personām piederošo mantu uzskatāmi arī:
1) kredītiestādē uz privāto pensiju fonda vārda atvērtā kontā esošie līdzekļi, ja līgums starp privāto pensiju
117
/
142
fondu un kredītiestādi paredz, ka šo kontu drīkst izmantot tikai iemaksu veikšanai privāto pensiju fondu pensiju
plānos vai izmaksu veikšanai papildpensijas saņēmējiem Privāto pensiju fondu likuma izpratnē;
2) kredītiestādē uz Latvijā reģistrētas segto obligāciju sabiedrības, dalībvalsts emitenta vai dalībvalsts segto
obligāciju sabiedrības vārda atvērtā kontā esošie līdzekļi, ja līgums starp attiecīgo segto obligāciju sabiedrību
vai dalībvalsts emitentu un kredītiestādi paredz, ka šo kontu drīkst izmantot tikai iemaksām, kas izriet no
seguma aktīvos iekļautiem prasījumiem, un izmaksu veikšanai ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem
Segto obligāciju likuma izpratnē.
(2) Administrators nodrošina trešajām personām piederošās mantas uzturēšanu līdz tās nodošanai īpašniekam.
Administrators ir tiesīgs piedzīt no trešajām personām izdevumus, kas radušies sakarā ar to mantas uzturēšanu.
(3) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.11.2003.
, 
26.02.2009.
, 
24.04.2014.
, 
19.12.2019.
 un 
27.05.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
23.06.2021.
)
172.
1
 pants.
 (1) Administrators uzaicina trešās personas saņemt savu mantu un vienojas par tās saņemšanas
kārtību, attiecīgu paziņojumu publicējot plašsaziņas līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(2) Mantu, kuru trešās personas nepārņem savā valdījumā, administrators atsavina šā panta 2.
1
 daļā noteiktajā
kārtībā un triju mēnešu laikā pēc tās atsavināšanas uzaicina trešās personas pieteikt prasības par naudas līdzekļu
izmaksu, attiecīgu paziņojumu publicējot plašsaziņas līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(2
1
) Kredītiestādes aktīvu, tai skaitā mantas, pārdošana notiek publiskajās izsolēs, ja kreditoru sapulce nav
lēmusi citādi un ja attiecībā uz konkrēto mantu likums nenosaka citu atsavināšanas kārtību. Izsoles organizē un
izsoļu noteikumus izstrādā administrators.
(3) Naudas līdzekļus, par kuru izmaksu trešās personas nepiesaka savus prasījumus, administrators, noslēdzot
rakstveida līgumu, nodod glabājumā citai paša izraudzītai Latvijas Republikā reģistrētai kredītiestādei, paziņojumu par
līguma noslēgšanu publicējot plašsaziņas līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(4) Maksājumu par nodoto naudas līdzekļu glabājumu ietur atbilstoši kredītiestādes cenrādim no naudas līdzekļu
summas, kas pienākas trešajām personām.
(5) Trešā persona zaudē prasījuma tiesības pret kredītiestādi, ja 10 gadu laikā nav kredītiestādei pieteikusi
prasījumu un izņēmusi naudas līdzekļus, kas tai pienākas. Naudas līdzekļi, kuri pienākas trešajām personām un
attiecībā uz kuriem iestājies noilgums, piekrīt valstij kā bezīpašnieka manta.
(6) Šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā minētā administratora rīcība ar trešajām personām piederošo
mantu attiecināma arī uz rīcību ar kredītiestādes kreditoru mantu, par kuru kreditori nepiesaka savus prasījumus.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
173.pants.
 (1) Pēc administratora prasības var tikt atzīti par spēkā neesošiem kredītiestādes darījumi neatkarīgi
no šo darījumu veida, ja:
1) tie noslēgti pēc maksātnespējas iestāšanās dienas un kredītiestāde ar tiem ir nodarījusi zaudējumus
kreditoriem;
2) tie noslēgti piecu gadu laikā pirms maksātnespējas iestāšanās dienas, kredītiestāde ar tiem apzināti
nodarījusi zaudējumus kreditoriem un persona, ar kuru vai kurai par labu noslēgts darījums, ir zinājusi par šādu
zaudējumu nodarīšanu;
3) tie noslēgti piecu gadu laikā pirms maksātnespējas iestāšanās dienas un tiesa ir konstatējusi, ka
kredītiestāde novesta līdz maksātnespējai ar kriminālsodāmu nodarījumu un persona, ar kuru vai kurai par labu
darījums slēgts, ir zinājusi par šo nodarījumu.
118
/
142
(2) Ja darījumus, ar kuriem nodarīti zaudējumi kreditoriem, kredītiestāde noslēgusi ar ieinteresētajām personām
attiecībā uz kredītiestādi vai šo personu labā, uzskatāms, ka šīs personas ir zinājušas par zaudējumu nodarīšanu vai
kriminālsodāmu nodarījumu, ja tās nepierāda pretējo.
(3) Nodrošinātais kreditors var iesniegt tiesā prasību par administratora noslēgta darījuma atzīšanu par spēkā
neesošu, ja darījums attiecas uz prasījuma nodrošināšanai ieķīlāto mantu un ir aizskartas nodrošinātā kreditora
tiesības.
(4) Kredītiestādes uzņēmuma pāreju, kas veikta saskaņā ar šā likuma 59.
3
 pantu vai 59.
4
 panta otro daļu, nevar
atzīt par spēkā neesošu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.02.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
174.pants.
 (1) Kredītiestādes dāvināto mantu vai tās daļu var atprasīt atbilstoši Civillikuma 1927.panta
noteikumiem.
(2) Par spēkā neesošiem var tikt atzīti piecu gadu laikā pirms maksātnespējas iestāšanās dienas vai pēc tās
noslēgtie darījumi, kuros pušu savstarpējo saistību nevienlīdzīgums norāda, ka faktiski izdarīts dāvinājums.
(3) Nevar atzīt par spēkā neesošiem ziedojumus Latvijā reģistrētām sabiedriskajām organizācijām, kuras
nodarbojas ar kultūras, zinātnes, izglītības, sporta, veselības aizsardzības vai sociālās palīdzības veicināšanu.
Ziedojumu šādai organizācijai var atzīt par spēkā neesošu un atprasīt, ja ir pierādījumi, ka šis ziedojums ir fiktīvs vai
netiek izmantots paredzētajiem mērķiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
175.pants.
 (1) Pēc administratora prasības par spēkā neesošu var atzīt ķīlas līgumu , ja:
1) kredītiestādes kreditora ķīlas tiesība nodibināta pēc maksātnespējas iestāšanās dienas vai pēdējo sešu
mēnešu laikā pirms maksātnespējas iestāšanās dienas tādam kreditora prasījumam pret kredītiestādi, kurš
līdz tam nav bijis nodrošināts;
2) tas noslēgts pēc maksātnespējas iestāšanās dienas vai gada laikā pirms tās un ķīlas ņēmējs ir bijis
ieinteresētā persona attiecībā uz kredītiestādi;
3) ķīla atsavināta nodrošinātā kreditora prasījuma apmierināšanai pēc maksātnespējas iestāšanās dienas vai
sešu mēnešu laikā pirms tās un atsavināšana nav notikusi atklātā izsolē gadījumos, kad ķīla saskaņā ar
likumu vai līgumu bijusi pārdodama šādā izsolē.
(2) Ja ķīlas līgums tiek atzīts par spēkā neesošu, attiecīgais nodrošinātais kreditors iegūst nenodrošinātā kreditora
statusu.
XIII nodaļa
Kredītiestādes sanācija
(Nodaļa izslēgta ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
176.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
177.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
178.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.
1 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
119
/
142
179.
2 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.
3 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.
4 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.
5 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.
6 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.
7 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.
8 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
179.
9 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
180.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
181.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
182.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
183.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
183.
1 
pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
XIV nodaļa
Kredītiestādes bankrota procedūra
(Nodaļa izslēgta ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
184.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
185.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
186.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
187.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
188.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
189.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
120
/
142
190.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
191.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
192.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
193.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
194.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
195.pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
195.
1
 pants.
 
(Izslēgts ar 
01.11.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
 Sk. Pārejas noteikumu 78. punktu)
XV nodaļa 
Atbildība
196.pants. 
(1) Par šā likuma, tieši piemērojamo Eiropas Savienības institūciju izdoto normatīvo aktu vai Finanšu
un kapitāla tirgus komisijas izdoto normatīvo noteikumu vai pieņemto lēmumu pārkāpumiem Finanšu un kapitāla
tirgus komisija var piemērot šādas sankcijas:
1) izteikt publisku paziņojumu, norādot par pārkāpumu atbildīgo personu un pārkāpuma būtību;
2) izteikt brīdinājumu;
3) pieprasīt, lai kredītiestāde vai par pārkāpumu atbildīgā persona nekavējoties izbeidz attiecīgo rīcību;
4) noteikt pagaidu aizliegumu kredītiestādes valdes vai padomes loceklim vai citai fiziskajai personai, kura ir
atbildīga par pārkāpumu, veikt tai noteiktos pienākumus kredītiestādē;
5) uzlikt par pienākumu kredītiestādes akcionāru sapulcei, padomei vai valdei atsaukt no amata kredītiestādes
valdes vai padomes locekli, iekšējā audita dienesta vadītāju, risku direktoru, par darbības atbilstības kontroli
atbildīgo personu, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu, sabiedrības kontrolieri, ārvalsts kredītiestādes filiāles vai
kredītiestādes filiāles citā dalībvalstī vadītāju vai prokūristu;
6) uzlikt šajā likumā noteiktās soda naudas;
7) anulēt licenci saskaņā ar šā likuma 27.panta pirmās daļas 1., 2., 3., 7., 8. un 9.punktu.
(2) Par normatīvo aktu pārkāpumiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas jomā Finanšu un kapitāla tirgus komisija piemēro Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā noteiktās sankcijas.
(3) Papildus šā panta otrajā daļā noteiktajam Finanšu un kapitāla tirgus komisija, izvērtējot Noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likuma pārkāpuma smagumu, ilgumu un
sistemātiskumu un citus Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas
novēršanas likuma 77. pantā minētos būtiskos apstākļus, iesniedz Eiropas Centrālajai bankai lēmuma projektu par
kredītiestādei izsniegtās licences (atļaujas) anulēšanu saskaņā ar šā likuma 27. panta pirmās daļas 8. punktu.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija izdod normatīvos noteikumus, kas nosaka kritērijus būtiskiem normatīvo
aktu pārkāpumiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas
121
/
142
jomā.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.07.2017.
, 
26.10.2017.
 un 
13.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
29.06.2019.
)
196.
1
 pants.
 Ja kredītiestādes akcionāra ietekme uz kredītiestādi apdraud vai var apdraudēt tās finansiāli stabilu,
piesardzīgu un normatīvajiem aktiem atbilstošu vadību un darbību vai ja būtisku līdzdalību ieguvusī persona neatbilst
kredītiestādes dibinātājiem noteiktajām prasībām, nav finansiāli stabila, nesniedz vai atsakās sniegt šā likuma
28.panta otrajā vai trešajā daļā minēto informāciju, Finanšu un kapitāla tirgus komisija papildus šā likuma 196.pantā
noteiktajām sankcijām ir tiesīga aizliegt akcionāram izmantot visu tam piederošo akciju balsstiesības.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
197.pants. 
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
197.
1
 pants.
 
(Izslēgts ar 
12.02.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2009.
)
198.pants.
 (1) Ja persona nepilda šā likuma 8.panta prasības, ir sniegusi apzināti nepatiesu vai nepilnīgu
informāciju, nav darījusi zināmu saskaņā ar šo likumu prasīto informāciju vai traucējusi Latvijas Bankas un Finanšu
un kapitāla tirgus komisijas pilnvarotai personai veikt pārbaudes, Finanšu un kapitāla tirgus komisija un Latvijas
Banka ir tiesīgas uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai personai soda naudu no 1400 līdz 14 200 
euro
.
(2) Ja kredītiestāde nepilda šā likuma 79., 89.
1
, 89.
2
, 90., 91., 95. un 96.panta prasības, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija ir tiesīga uzlikt kredītiestādei soda naudu no 1400 līdz 14 200 
euro
.
(3) 
(Izslēgta ar 
24.05.2012
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(5) Par tāda patērētāja kreditēšanas līguma slēgšanu, kurā kredīta summa ir vienāda ar 100 minimālajām
mēnešalgām vai lielāka, ja nav saņemta Valsts ieņēmumu dienesta vai citas valsts nodokļu administrācijas izziņa par
patērētāja ienākumiem, Finanšu un kapitāla tirgus komisija kredītiestādei uzliek soda naudu — 1400 
euro
. Par tādām
pašām darbībām, ja tās izdarītas atkārtoti gada laikā pēc minētās soda naudas uzlikšanas, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija kredītiestādei uzliek soda naudu — 4300 
euro
.
(6) Par tāda kredīta izsniegšanu, kura summa ir vienāda ar 100 minimālajām mēnešalgām vai lielāka un kura
atmaksa nodrošināta ar nekustamā īpašuma hipotēku, vairāk nekā 90 procentu apmērā no attiecīgā nekustamā
īpašuma tirgus vērtības Finanšu un kapitāla tirgus komisija kredītiestādei uzliek soda naudu — 1400 
euro
. Par tādām
pašām darbībām, ja tās izdarītas atkārtoti gada laikā pēc minētās soda naudas uzlikšanas, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija kredītiestādei uzliek soda naudu — 4300 
euro
.
(7) 
(Izslēgta ar 
29.05.2008
. likumu; grozījums par panta izslēgšanu stājas spēkā 
23.07.2008.
 Skat. Pārejas
noteikumu 33.punktu)
.
(8) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(9) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(10) Par noguldījumu un citu atmaksājamo līdzekļu piesaistīšanu bez Finanšu un kapitāla tirgus komisijas licences
(atļaujas) saņemšanas vai gadījumā, ja persona ir ieguvusi vai palielinājusi būtisku līdzdalību kredītiestādē pirms šā
likuma 29.panta pirmajā vai otrajā daļā minētā paziņojuma iesniegšanas Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, tā
izskatīšanas laikā vai pēc tam, kad stājies spēkā šā likuma 29.panta septītajā daļā minētais lēmums par aizliegumu
iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību kredītiestādē, izbeigusi vai samazinājusi būtisku līdzdalību, nepaziņojot par to
Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, vai ja kredītiestāde ir ieguvusi licenci (atļauju) kredītiestādes darbībai, sniedzot
nepatiesu informāciju vai citā prettiesiskā veidā, nepilda šā likuma 32., 34.
1
 , 35.
26
, 35.
27
 vai 35.
28
 panta prasības vai
ES regulas Nr. 
575/2013
 28., 52. vai 63.panta prasības attiecībā uz maksājumiem pašu kapitālā iekļauto instrumentu
turētājiem, 99.panta 1.punkta, 101.panta, 394.panta 1.punkta, 395.panta, 405.panta, 415.panta 1. un 2.punkta,
430.panta 1.punkta, 431.panta 1., 2. un 3.punkta, 451.panta 1.punkta prasības, atkārtoti vai pastāvīgi nepilda ES
regulas Nr. 
575/2013
 412.panta prasības, vai ja kredītiestādes valdes vai padomes loceklis neatbilst šā likuma
prasībām, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga:
122
/
142
1) uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz 10 procentiem no iepriekšējā finanšu gada neto ienākumu
summas, kas atbilst summai, kuru saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
 izmanto, lai aprēķinātu operacionālā
riska pašu kapitāla prasību saskaņā ar pamatrādītāja pieeju. Ja 10 procenti no iepriekšējā finanšu gada neto
ienākumu summas, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmajā teikumā noteikto, ir mazāk par 142 300 
euro
,
tad Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga uzlikt soda naudu līdz 142 300 
euro
. Ja juridiskā persona ir
mātes sabiedrības meitas sabiedrība, iepriekšējā finanšu gada neto ienākumu summa atbilst summai, kuru
saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
 izmanto, lai aprēķinātu operacionālā riska pašu kapitāla prasību saskaņā ar
pamatrādītāja pieeju, pamatojoties uz galējās mātes sabiedrības iepriekšējā finanšu gada konsolidētajos
finanšu pārskatos uzrādīto;
2) uzlikt amatpersonai, darbiniekam vai personai, kura pārkāpuma izdarīšanas laikā ir atbildīga par noteiktas
darbības veikšanu kredītiestādes uzdevumā vai interesēs, soda naudu līdz pieciem miljoniem 
euro
;
3) uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam
apmēram.
(11) Finanšu un kapitāla tirgus komisija atbilstoši ES regulas Nr. 1286/2014 24. pantam par regulas pārkāpumiem
ir tiesīga:
1) uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz pieciem miljoniem 
euro
 vai līdz trim procentiem no kopējā gada
apgrozījuma saskaņā ar pēdējo pieejamo minētās juridiskās personas revidēto gada pārskatu. Ja juridiskā
persona ir mātes sabiedrība vai mātes sabiedrības meitas sabiedrība, kas sagatavo konsolidētos gada
pārskatus saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu vai konsolidētos finanšu pārskatus
saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts normatīvo aktu prasībām, attiecīgo kopējo apgrozījumu veido kopējais gada
apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts normatīvajiem aktiem
grāmatvedības jomā, ņemot vērā pēdējo pieejamo konsolidēto gada pārskatu, ko apstiprinājusi galvenā mātes
sabiedrības vadības struktūra;
2) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz 700 000 
euro
;
3) kā alternatīvu šīs daļas 1. vai 2. punktā noteiktajam uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto
ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram.
(
01.06.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003.
, 
28.10.2004.
, 
26.05.2005.
, 
17.05.2007.
,
29.05.2008.
, 
26.02.2009.
, 
23.12.2010.
, 
24.05.2012.
, 
19.09.2013.
, 
24.04.2014.
, 
02.06.2016.
 un 
21.07.2017
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.08.2017.
)
198.
1
 pants.
 (
Izslēgts ar 
26.10.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
09.11.2017
.)
199.pants. 
Par citām šā likuma 198. pantā neminētām darbībām, kuru rezultātā ir pārkāptas šā likuma vai uz tā
pamata izdoto normatīvo aktu vai tieši piemērojamo Eiropas Savienības institūciju izdoto normatīvo aktu prasības,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija un Latvijas Banka uzliek par pārkāpumu atbildīgajai personai soda naudu līdz 142
300 
euro
.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.06.2016.
 un 
26.10.2017
. likumu, kas stājas spēkā
09.11.2017.
)
200.pants.
 Ja kredītiestādes padomes, valdes priekšsēdētājs, locekļi, rīkotājdirektors vai darbinieki apzināti
piešķīruši kādam kreditoram nepamatotas pirmtiesības vai piekrituši, ka tādas tiek piešķirtas, attiecīgā persona tiek
saukta pie administratīvās atbildības vai pie kriminālatbildības.
201. pants.
 Par šā likuma 198. un 199. pantā minētajiem pārkāpumiem iekasētās soda naudas tiek ieskaitītas
valsts budžetā.
(
26.10.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.11.2017.
)
201.
1
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informāciju par personām piemērotajām sankcijām un
vienlaikus saskaņā ar šā likuma 113.pantu un 101.
3
 panta 4.
4
 daļu īstenotajām darbībām ievieto savā tīmekļvietnē,
norādot ziņas par personu un tās izdarīto pārkāpumu, kā arī par Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā
administratīvā akta apstrīdēšanu un pieņemto nolēmumu.
123
/
142
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju Finanšu un kapitāla tirgus komisija var publiskot, neidentificējot
personu, ja pēc iepriekšēja izvērtējuma veikšanas konstatē, ka tās fiziskās personas datu atklāšana, kurai piemērota
sankcija, nav samērīga vai arī fiziskās vai juridiskās personas datu atklāšana var apdraudēt finanšu tirgus stabilitāti
vai uzsākta kriminālprocesa norisi vai radīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām.
(3) Ja paredzams, ka šā panta otrajā daļā minētie apstākļi saprātīgā laikposmā var izbeigties, šā panta pirmajā
daļā minētās informācijas publiskošanu var atlikt uz šādu laikposmu.
(4) Šajā pantā noteiktajā kārtībā Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tīmekļvietnē ievietotā informācija ir pieejama
piecus gadus no tās ievietošanas dienas.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku iestādi par personām piemērotajām sankcijām.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā publicēt informāciju par
citiem lēmumiem, ko tā pieņēmusi saskaņā ar šā likuma 113.pantu un 101.
3
 panta 4.
4
 daļu, ja tie var skart klientu
intereses, bet nevar apdraudēt kredītiestādes vai finanšu tirgus stabilitāti.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
202. pants.
 Personas, kas novedušas kredītiestādi līdz maksātnespējai, ir saucamas pie atbildības
Krimināllikumā paredzētajos gadījumos.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
203.pants.
 Ja kredītiestādes padomes vai valdes priekšsēdētājs vai locekļi vai kredītiestādes likvidatori šā likuma
138.pantā un 140.panta otrajā daļā paredzētajos gadījumos nav iesnieguši maksātnespējas pieteikumu, vainīgās
personas saucamas pie atbildības par maksātnespējas pieteikuma neiesniegšanu likumā paredzētajos gadījumos.
(
21.05.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
204.pants.
 (1) Ja maksātnespējas pieteikums atzīts par apzināti nepatiesu, tā iesniedzējs sedz tiesas izdevumus
un maksātnespējas procesa izdevumus.
(2) Par apzināti nepatiesu maksātnespējas pieteikumu atzīstams tāds pieteikums, kurā sniegtas apzināti
nepatiesas ziņas vai ziņas slēptas un kura dēļ kredītiestāde nepamatoti var tikt vai tikusi atzīta par maksātnespējīgu.
(3) Par apzināti nepatiesu maksātnespējas pieteikumu nav atzīstams kreditora pieteikums, ja kredītiestāde,
būdama maksātspējīga, nav pildījusi saistības.
(
21.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
205.pants.
 (1) Par apzināti nepatiesa maksātnespējas pieteikuma iesniegšanu parādnieks vai kreditors saucams
pie kriminālatbildības.
(2) Apzināti nepatiesa maksātnespējas pieteikuma iesniedzējs ir atbildīgs par nepatiesā pieteikuma rezultātā
kredītiestādei nodarīto kaitējumu.
(
21.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
206.pants.
 Kreditoru vai citu kredītiestādes maksātnespējas procesā ieinteresētu personu var saukt pie
kriminālatbildības par maksātnespējas procesa apzinātu pārkāpšanu, kas izpaužas kā tiesas un administratora
pieprasītās likumā paredzētās informācijas nesniegšana vai slēpšana, nepatiesas informācijas sniegšana,
izvairīšanās no piedalīšanās lietas izskatīšanā, pretlikumīga mantas (īpašuma) atsavināšana maksātnespējas
procesa laikā, mantas (īpašuma), darījumu, dokumentu slēpšana, iznīcināšana vai viltošana un citas tīšas darbības,
kuras kavē maksātnespējas lietas gaitu.
(
21.05.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.1998.
)
207.pants.
 Administratoru var saukt pie kriminālatbildības par apzinātu informācijas slēpšanu no tiesas, tās
maldināšanu, par šajā likumā neparedzētu darījumu veikšanu par labu vienam kreditoram vai kreditoru kārtai uz citu
kreditoru rēķina.
(
21.05.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
124
/
142
208.pants. 
(Izslēgts ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
208.
1
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā administratīvā akta par šā likuma XV nodaļā minēto
sankciju piemērošanu, izņemot soda naudas uzlikšanu, pārsūdzēšana neaptur šā akta 
izpildi.
(2) Pieņemot lēmumu par sankciju piemērošanu personām, kuras pārkāpušas finanšu un kapitāla tirgu regulējošus
normatīvos aktus, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ņem vērā Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā norādītos
apstākļus, kā arī iespējamās pārkāpuma sistēmiskās sekas.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
XVI nodaļa 
Kredītiestāžu un ārvalsts kredītiestāžu (arī to filiāļu) 
reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas īpatnības
(Nodaļa 
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
209.pants.
 (1) Šīs nodaļas normas piemērojamas:
1) Latvijas Republikā reģistrētām kredītiestādēm, kurām ir izveidotas filiāles citā dalībvalstī;
2) citās dalībvalstīs reģistrētām kredītiestādēm, kurām ir filiāles Latvijas Republikā;
3) ārvalstu kredītiestādēm, kurām vismaz viena filiāle atrodas Latvijas Republikā un viena — citā dalībvalstī;
4) Latvijas Republikā reģistrētām kredītiestādēm, kurām ir kreditori citā dalībvalstī.
(2) Citas reorganizācijas pasākumus vai likvidāciju regulējošās normas piemērojamas tādā apjomā, ciktāl tās nav
pretrunā ar šīs nodaļas normām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
210.pants.
 (1) Lēmumu par darbībām, kas saistītas ar mītnes valstī reģistrētu kredītiestāžu (arī to filiāļu)
reorganizācijas pasākumiem vai likvidāciju iesaistītajā valstī, ir tiesīgas pieņemt tikai mītnes valsts kompetentas
institūcijas atbilstoši attiecīgās valsts likumā noteiktajai kompetencei.
(2) Latvijas Republikā šā panta pirmajā daļā minētie lēmumi ir saistoši, sākot ar dienu, kad tie ir stājušies spēkā
dalībvalstī, kurā tie pieņemti.
(3) Latvijas Republikā pieņemtie šā panta pirmajā daļā minētie lēmumi ir saistoši citām dalībvalstīm ar dienu, kad
tie ir stājušies spēkā Latvijas Republikā.
(4) Reorganizācijas pasākumus vai likvidāciju regulē attiecīgās mītnes valsts normatīvie akti, ja šajā likumā nav
noteikts citādi.
211.pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija vai cita kompetenta institūcija katra atbilstoši savai
normatīvajos aktos noteiktajai kompetencei, pirms pieņemt lēmumu par tādas kredītiestādes reorganizācijas
pasākumiem vai likvidāciju, kurai ir kreditori citā dalībvalstī vai filiāle iesaistītajā valstī vai kura iesaistītajā valstī
sniedz finanšu pakalpojumus, neatverot filiāli, nekavējoties informē attiecīgo iesaistītās valsts kompetentu institūciju
par šīm darbībām.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nodrošina no citu dalībvalstu kompetentām institūcijām saņemto ar
reorganizācijas pasākumiem vai likvidāciju saistīto paziņojumu publicēšanu oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis"
un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tīmekļvietnē.
(3) Ja tiesa pieņem nolēmumu vai cita kompetenta institūcija nolemj par Latvijas Republikā reģistrētas
kredītiestādes, kurai ir kreditori citā dalībvalstī, vai kredītiestādes, kura iesaistītajā valstī sniedz finanšu
125
/
142
pakalpojumus, neatverot filiāli, reorganizācijas pasākumiem, likvidāciju vai reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas
darbībām, kurās iesaistītas kredītiestādes filiāles citā dalībvalstī, administrators vai cita likumā pilnvarota persona
nekavējoties pēc šā nolēmuma vai lēmuma spēkā stāšanās nodrošina likumos noteikto ar reorganizācijas
pasākumiem vai likvidāciju saistīto nolēmumu vai lēmumu publicēšanu oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis", kā
arī nosūta paziņojumu par pieņemto nolēmumu vai lēmumu Eiropas Savienības oficiālo publikāciju birojam
publicēšanai oficiālajā izdevumā "Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis" un divos katras tādas iesaistītās valsts
mēroga laikrakstos, kurā atrodas Latvijas Republikā reģistrētās kredītiestādes filiāle vai kreditori.
(4) Šā panta trešajā daļā minēto paziņojumu sagatavo Latvijas Republikas valsts valodā. Paziņojumā norāda tā
mērķi, tiesisko pamatu, administratora vai citas likumā pilnvarotas personas identifikācijas datus, prasījumu vai
sūdzību iesniegšanas galīgo termiņu (datumu) un tās institūcijas pilnu adresi, kura ir tiesīga izskatīt sūdzības par
reorganizācijas pasākumiem vai likvidāciju.
(5) Šajā pantā noteikto paziņojumu nepublicēšana neietekmē reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas gaitu un
nevar būt par pamatu tam, lai pārsūdzētu vai apstrīdētu tiesas nolēmumu vai kompetentu institūciju lēmumu par
reorganizācijas pasākumiem vai likvidāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 22.02.2007., 16.05.2013., 24.04.2014.,  
11.06.2015.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
19.05.2021.
)
212.pants.
 (1) Likvidators vai administrators, vai cita likumā pilnvarota persona par reorganizācijas pasākumiem
vai likvidāciju nekavējoties rakstveidā paziņo katram zināmajam kreditoram neatkarīgi no tā atrašanās vietas.
(2) Likvidators vai administrators, vai cita likumā pilnvarota persona paziņojumā kreditoriem norāda tiem saistošus
termiņus, termiņu neievērošanas sekas, kompetentu institūciju, kurai ir tiesības pieņemt iesniegtos prasījumus vai
citus paziņojumus saistībā ar prasījumiem, kā arī citu informāciju, kas rada, groza vai izbeidz kreditoru saistības.
(3) Likvidators vai administrators, vai cita likumā pilnvarota persona paziņojumu kreditoriem sniedz Latvijas
Republikas valsts valodā, izmantojot veidlapu, kurā visās dalībvalstu oficiālajās valodās ir virsraksts "Uzaicinājums
iesniegt prasījumu. Termiņš, kas jāievēro prasījumu iesniegšanai".
(4) Visiem kreditoriem neatkarīgi no to atrašanās vietas ir tiesības iesniegt savas prasības un pretenzijas saskaņā
ar šā likuma 143.
1
 panta pirmo daļu. Kreditors ir tiesīgs iesniegt kreditora prasījumu tās dalībvalsts oficiālajā valodā
(vai vienā no oficiālajām valodām), kurā ir kreditora dzīvesvieta vai vadības atrašanās vieta. Šajā gadījumā uz
kreditora prasījuma pieteikuma norāda virsrakstu "Kreditora prasījuma pieteikums" Latvijas Republikas valsts valodā.
(5) Likvidatoram vai administratoram, vai citai likumā pilnvarotai personai ir tiesības pieprasīt, lai kreditori
nodrošina prasījumu tulkojumu Latvijas Republikas valsts valodā tikai tad, ja par to iepriekš paziņots šajā pantā
noteiktajā paziņojumā kreditoriem.
213.pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, pirms tiesa pieņēmusi nolēmumu vai kompetenta institūcija
lēmumu par ārvalsts kredītiestādes reorganizācijas pasākumiem vai likvidācijas darbībām, kurās iesaistīta Latvijas
Republikā esoša kredītiestādes filiāle, bet, ja tas nav iespējams, pēc attiecīgā nolēmuma vai lēmuma pieņemšanas
nekavējoties informē par minēto tiesas nolēmumu vai institūcijas lēmumu to dalībvalstu kompetentas institūcijas,
kurās attiecīgā kredītiestāde atvērusi filiāli.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija savu funkciju veikšanai izmanto Eiropas Savienības oficiālo publikāciju
biroja publicēto informāciju oficiālajā izdevumā "Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis" par to darbību veikšanu,
kuras saistītas ar filiāļu iesaisti reorganizācijas pasākumos vai likvidācijā.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic uzraudzību saskaņā ar šo likumu un sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu
kompetentām institūcijām.
(4) 
(Izslēgta ar 
22.02.2007
. likumu.)
(5) Likvidatori vai administratori, vai citas likumā pilnvarotas personas sadarbojas ar citu valstu pilnvarotām
personām, kurām ir tiesības veikt reorganizācijas pasākumus vai likvidāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
214.pants.
 Latvijas Republikas normatīvie akti regulē jautājumus, kas saistīti ar:
126
/
142
1) aktīviem vai darbībām ar aktīviem, kuri iegūti vai nodoti pēc likvidācijas vai maksātnespējas procesa
sākšanas;
2) pārvaldes institūciju un likvidatoru vai administratoru tiesībām un pienākumiem;
3) prasījumu un saistību neto ieskaitu, prasījumu un saistību dzēšanu, atpakaļpirkumu vai ar citām juridisko
seku ziņā līdzīgām darbībām;
4) likvidācijas vai maksātnespējas procesa ietekmi uz noslēgtajiem līgumiem, kuru līgumslēdzēja puse ir
kredītiestāde, kā arī uz līgumiem, kurus slēgusi tās filiāle;
5) likvidācijas vai maksātnespējas procesa ietekmi uz atsevišķu kreditoru ierosinātiem tiesas procesiem,
izņemot šā likuma 223.pantā paredzētos nepabeigtos tiesas procesus;
6) prasījumiem, kuri iesniegti pret kredītiestādi, un prasījumiem, kuri iesniegti pēc likvidācijas vai
maksātnespējas procesa sākšanas;
7) normatīvo aktu prasībām, kuras nosaka prasījumu pieteikšanu, pārbaudi un atzīšanu;
8) normatīvo aktu prasībām, kuras nosaka kredītiestāžu aktīvu atsavināšanu, no aktīvu atsavināšanas gūto
ieņēmumu sadali, prasījumu grupēšanu, un to kreditoru tiesībām, kuru prasījumi pēc likvidācijas vai
maksātnespējas procesa uzsākšanas daļēji apmierināti saskaņā ar lietu tiesībām vai ar ieskaitu, vai citām
juridisko seku ziņā līdzīgām darbībām;
9) normatīvo aktu prasībām, ja likvidācijas vai maksātnespējas process tiek izbeigts (arī izmantojot izlīgumu);
10) kreditoru tiesībām pēc likvidācijas vai maksātnespējas procesa pabeigšanas;
11) normatīvo aktu prasībām par likvidācijas vai maksātnespējas procesa izmaksām;
12) normatīvo aktu noteikumiem, kuri ierobežo visu kreditoru noteiktās tiesības vai nosaka aizliegumus vai
ierobežojumus, lai attiecībā uz kreditoriem novērstu nevienlīdzīgus nosacījumus vai zaudējumus.
215.pants.
 Ja tiek veikti tādas Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes (arī tās filiāles iesaistītajā valstī) vai
kredītiestādes, kas iesaistītajā valstī sniedz finanšu pakalpojumus, neatverot filiāli, reorganizācijas pasākumi vai
likvidācija, likvidators vai administrators, vai cita attiecīgi pilnvarota persona regulāri, bet ne retāk kā reizi gadā
informē citā dalībvalstī zināmos kreditorus par reorganizācijas pasākumiem vai likvidāciju.
216.pants.
 Reorganizācijas pasākumi vai likvidācija neierobežo kreditoru vai trešo personu lietu tiesības attiecībā
uz lietām, kuras pieder kredītiestādei un reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas laikā atrodas citas dalībvalsts
teritorijā.
217.pants.
 (1) Reorganizācijas pasākumi vai likvidācija attiecībā uz kredītiestādi, kas iegādājas aktīvus, pirms
uzsākti attiecīgie reorganizācijas pasākumi vai likvidācija, neietekmē darījuma partnera — aktīvu pārdevēja —
tiesības, ja šādu reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas uzsākšanas brīdī attiecīgie aktīvi atrodas tādas
dalībvalsts teritorijā, kas nav tā dalībvalsts, kuras teritorijā tiek veikti minētie reorganizācijas pasākumi vai likvidācija.
(2) Reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas veikšana attiecībā uz kredītiestādi, kas pārdod aktīvus, pirms
uzsākti attiecīgie reorganizācijas pasākumi vai likvidācija, pēc šo aktīvu nodošanas pircējam nav pamats darījuma
atcelšanai vai pārtraukšanai un neietekmē darījuma partnera — pircēja — tiesības, ja šādu reorganizācijas pasākumu
vai likvidācijas laikā aktīvi atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, kas nav tā dalībvalsts, kuras teritorijā tiek veikti minētie
reorganizācijas pasākumi vai likvidācija.
(3) Ieinteresētajām personām ir tiesības apstrīdēt šajā pantā noteiktos darījumus.
218.pants.
 Ja pēc tam, kad pieņemts lēmums par reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas veikšanu un uzsāktas
attiecīgās darbības, tiek atsavināti aktīvi, šādas darbības regulē attiecībā uz:
1) nekustamo īpašumu — tās dalībvalsts normatīvie akti, kuras teritorijā atrodas nekustamais īpašums;
127
/
142
2) kuģi vai gaisakuģi — tās dalībvalsts normatīvie akti, kuras pārziņā atrodas publiskais reģistrs;
3) finanšu instrumentiem, kas reģistrējami publiskajos reģistros, kredītiestāžu kontos vai centrālajā
depozitārijā, un tajos nostiprinātajām tiesībām — tās dalībvalsts normatīvie akti, saskaņā ar kuriem tiek
apliecinātas kredītiestādes īpašuma tiesības uz attiecīgajiem finanšu instrumentiem.
219.pants.
 (1) Regulētā tirgus dalībnieku tiesības un pienākumus darījumos ar finanšu instrumentiem attiecībā uz
reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas veikšanu regulē vienīgi tie likumi, kuri piemērojami darījumiem ar finanšu
instrumentiem regulētajā tirgū.
(2) Šā panta pirmās daļas noteikumi neierobežo šā likuma 126.
1
 panta otrās daļas izpildi.
(3) Ieinteresētajām personām ir tiesības apstrīdēt šajā pantā noteiktās darbības vai tiesības.
220.pants.
 (1) Citas dalībvalsts kompetento institūciju iecelta likvidatora vai administratora, vai citas likumā
pilnvarotas personas pilnvaras apliecina šo institūciju lēmuma oriģināla apliecināta kopija vai cits apliecinājums, kas
atbilst attiecīgās valsts normatīvajiem aktiem. Kompetentām institūcijām ir tiesības pieprasīt minēto dokumentu
tulkojumu Latvijas Republikas valsts valodā.
(2) Citas dalībvalsts ieceltam likvidatoram vai administratoram, vai citai likumā pilnvarotai personai ir tiesības
Latvijas Republikā īstenot pilnvaras, kuras tā drīkst īstenot attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Administratoram vai
likvidatoram, vai citai likumā pilnvarotai personai ir tiesības iecelt (pilnvarot) personas, kuras palīdz šim
administratoram vai likvidatoram, vai citai personai vai pārstāv to reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas laikā.
(3) Citas dalībvalsts iecelts administrators vai likvidators, vai cita likumā pilnvarota persona, īstenojot savas
pilnvaras Latvijas Republikā, ievēro Latvijas Republikas normatīvos aktus, īpaši attiecībā uz darbībām, kas saistītas
ar aktīvu realizāciju un informācijas sniegšanu darbiniekiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
221.pants.
 (1) Mītnes valstī ieceltam likvidatoram vai administratoram, vai citai likumā pilnvarotai personai,
īstenojot savas pilnvaras, ir pienākums reorganizācijas pasākumus vai likvidāciju reģistrēt Latvijas Republikas
publiskajos reģistros, ja šādas reģistrācijas nepieciešamību nosaka Latvijas Republikas normatīvie akti.
(2) Latvijas Republikā ieceltam likvidatoram vai administratoram, vai citai likumā pilnvarotai personai, īstenojot
savas pilnvaras, ir pienākums reorganizācijas pasākumus vai likvidāciju reģistrēt iesaistītās valsts publiskajos
reģistros, ja šādas reģistrācijas nepieciešamību nosaka attiecīgās dalībvalsts normatīvie akti.
(3) Izdevumi, kas saistīti ar reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas reģistrāciju dalībvalstu publiskajos reģistros,
iekļaujami šo procesu izmaksās (izdevumos).
222.pants.
 Latvijas Republikas normatīvie akti netiek piemēroti tiesībām noteikt aizliegumus vai ierobežojumus
maksājumiem vai darījumiem, lai attiecībā uz kreditoriem novērstu nevienlīdzīgus nosacījumus vai zaudējumus, ja
persona, kas gūst labumu no šādām darbībām, pierāda, ka:
1) darbība, kas aizskar citu kreditoru intereses, izriet no tādas dalībvalsts likumiem, kas nav Latvijas
Republika;
2) Latvijas Republikas normatīvais akts neparedz labumu guvušās personas darbību apstrīdēšanas iespēju.
223.pants.
 Reorganizācijas pasākumu vai likvidācijas ietekmi uz tiesvedībā esošajām lietām regulē tās
dalībvalsts normatīvie akti, kuras teritorijā notiek attiecīgā tiesvedība.
224.pants.
 (1) Kompetentas institūcijas, kuras likumā noteikto funkciju izpildei saņem informāciju par
reorganizācijas pasākumiem vai likvidāciju, nodrošina minētās informācijas neizpaušanu.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētās informācijas izpaušanas kārtību regulē attiecīgās dalībvalsts normatīvie akti.
128
/
142
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "Par bankām" (Latvijas Republikas Augstākās Padomes un
Valdības Ziņotājs, 1992, 22./23., 44./45.nr.; Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1994, 11.nr.),
Satversmes 81.panta kārtībā izdotie Ministru kabineta noteikumi nr.212 "Komercbanku noteikumi" (Latvijas
Vēstnesis, 1995, 109.nr.), Ministru kabineta noteikumi nr.213 "Noteikumi par fizisko personu noguldījumu
kompensāciju" (Latvijas Vēstnesis, 1995, 109.nr.), un Ministru kabineta noteikumi nr. 211 "Noteikumi par
komercbanku sanāciju un bankrotu" (Latvijas Vēstnesis, 1995, 109.nr.).
2. Šā likuma 42., 43. un 49.pants stājas spēkā ar 1996.gada 1.janvāri.
3. Piemērojot šā likuma 35.panta otrās daļas un 59. panta prasības:
1) reģistrētajām kredītiestādēm jāievēro, ka kredītiestādes minimālais dibināšanas pamatkapitāls ir:
— no šā likuma spēkā stāšanās dienas līdz 1996.gada 31.martam — ne mazāks kā 100 000 latu,
— no 1996.gada 1.aprīļa līdz 1998.gada 31.martam — ne mazāks kā 1 000 000 latu,
— no 1998.gada 1.aprīļa līdz 1999.gada 31.decembrim — ne mazāks kā 2 000 000 latu;
2) 
(izslēgts ar 
30.10.1997
. likumu)
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.10.1997
 un 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījumi
attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu
39.punktu)
4. Šā likuma 38. panta normas nav piemērojamas ar Latvijas Republikas Ministru padomes 1992.gada 1.oktobra
lēmumu nr. 411 ("Latvijas Republikas Augstākās Padomes un Valdības Ziņotājs", 1992, 49./50.nr.) atzītā valsts
iekšējā parāda apjomam ar šā lēmuma spēkā stāšanās brīdi.
5. Reģistrētajām kredītiestādēm šā likuma 21.panta prasības jāizpilda līdz 1999.gada 31.decembrim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.10.1997.
 un 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
 Grozījums
attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu
39.punktu)
6. Šim likumam spēkā stājoties, lombardi turpina darboties saskaņā ar likumu "Par akciju sabiedrībām" un citiem
likumiem, bet Latvijas Bankas izsniegtās licences tiek anulētas. Tās nododamas Latvijas Bankai līdz 1995.gada
1.decembrim.
7. Kompensāciju izmaksas noguldītājiem — fiziskajām personām, kuru noguldījumi atrodas komercbankās, kas ir
bankrotējušas vai atzītas par maksātnespējīgām līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai, tiek turpinātas Ministru
kabineta noteiktajā kārtībā.
8. Saskaņā ar šā likuma pārejas noteikumu 7.punktu prasījuma tiesības valsts garantētās kompensācijas summas
apmērā uz līdzekļiem, kas atgūti no komercbankas, kura atzīta par bankrotējušu vai maksātnespējīgu, no fiziskās
personas — noguldītāja pāriet Finanšu ministrijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
07.01.2004.
)
9. Likuma 12.
1
, 12.
2
, 12.
3
 un 108.
1
 panta spēkā stāšanās kārtību nosaka ar īpašu likumu.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
10. Likuma 161.panta otrās daļas 16.apakšpunkts un grozījums 192.panta 2.punktā stājas spēkā 2003.gada
129
/
142
1.janvārī.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
11. Likuma 24.panta pirmās daļas 3.punkts stājas spēkā 2004.gada 1.aprīlī, bet otrā daļa — 2007.gada 1.aprīlī.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
12. Kredītiestāžu maksātnespējas (bankrota) vai likvidācijas procesi, kuri uzsākti pirms šā likuma spēkā
stāšanās, risināmi un pabeidzami kārtībā, kādu noteica Kredītiestāžu likums līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai.
(
11.04.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.05.2002.
)
12.
1
 Kredītiestādes likvidatoram (administratoram) ir saistoši likuma 135. un 166.panta noteikumi neatkarīgi no
kredītiestādes maksātnespējas (bankrota) vai likvidācijas procesa uzsākšanas dienas. Likvidatora (administratora)
iepriekšējā darbības laikā saņemtās atlīdzības pārrēķins netiek veikts.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
13. Grozījums likuma 63.pantā stājas spēkā vienlaikus ar tiesu izpildītāju likuma spēkā stāšanos.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.11.2002.
)
14. Šā likuma 63.panta pirmās daļas 7.punkts stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem Korupcijas
novēršanas un apkarošanas biroja likumā.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
15. Likuma 10.
2
 pants stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgā likuma par finanšu nodrošinājumu spēkā stāšanos.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
16. Šā likuma 63.panta pirmās daļas 14.punkts stājas spēkā vienlaikus ar bāriņtiesu likuma spēkā stāšanos.
(
22.06.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2006.
)
17. Uz iekšējiem reitingiem balstīto attīstīto pieeju kredītriska kapitāla prasības aprēķinam un attīstīto
operacionālā riska mērīšanas pieeju šā riska kapitāla prasības aprēķinam kredītiestādes piemēro ar 2008. gada
1.janvāri.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
18. Kredītiestādes, kas riska svērto vērtību aprēķinam piemēro uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju, līdz
2009.gada 31.decembrim nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir lielāks par šā likuma pārejas noteikumu 20., 21. un
22.punktā norādītajām summām vai vienāds ar tām.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
19. Kredītiestādes, kas operacionālā riska kapitāla prasību aprēķinam izmanto attīstīto mērīšanas pieeju, no
2008.gada 1.janvāra līdz 2009.gada 31.decembrim nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir lielāks par šā likuma
pārejas noteikumu 21. un 22.punktā norādītajām summām vai vienāds ar tām.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
20. Līdz 2007.gada 31.decembrim kredītiestādes pašu kapitāls ir vismaz 95 procenti no minimālā pašu kapitāla,
kas aprēķināts saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteikto kapitāla pietiekamības aprēķināšanas kārtību.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
21. No 2008.gada 1.janvāra līdz 31.decembrim kredītiestādes pašu kapitāls ir vismaz 90 procenti no minimālā
pašu kapitāla, kas aprēķināts saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteikto kapitāla pietiekamības
aprēķināšanas kārtību.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
) 
130
/
142
22. No 2009.gada 1.janvāra līdz 31.decembrim kredītiestādes pašu kapitāls ir vismaz 80 procenti no minimālā
pašu kapitāla, kas aprēķināts saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteikto kapitāla pietiekamības
aprēķināšanas kārtību.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
23. Šā likuma pārejas noteikumu 18., 19., 20., 21. un 22.punkta prasību izpildei kredītiestāžu darbību
raksturojošos rādītājus rēķina individuāli vai konsolidācijas grupas līmenī saskaņā ar šā likuma 50.
8
 un 50.
9
 pantu.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
24. Līdz 2007.gada 31.decembrim kredītiestāde šā likuma 35.pantā noteikto kredītriska un darījumu partnera riska
kapitāla prasību aprēķinu saskaņā ar standartizēto pieeju var sagatavot Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteiktajā
kapitāla pietiekamības aprēķināšanas kārtībā.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
25. Ja kredītiestāde izmanto šā likuma pārejas noteikumu 24.punktā minēto iespēju, tā līdz 2007.gada
31.decembrim šā likuma 35.pantā noteikto parāda vērtspapīru un kapitāla vērtspapīru pozīcijas riska kapitāla prasību
aprēķinu var sagatavot Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteiktajā kapitāla pietiekamības aprēķināšanas kārtībā.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
26. Ja kredītiestāde izmanto šā likuma pārejas noteikumu 24.punktā minēto iespēju, tai nepiemēro šā likuma 36.
2
,
36.
3
, 36.
4
 un 101.
3
 panta prasības līdz 2007.gada 31.decembrim.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
27. Izmantojot šā likuma pārejas noteikumu 24.punktā minēto iespēju, kredītiestāde šā likuma 35.panta pirmās
daļas 4.punktā noteikto operacionālā riska kapitāla prasību samazina par tādu daļu, kas noteikta kā tādu riska
darījumu vērtības kopsummas attiecība pret visu kredītriskam pakļauto riska darījumu vērtību kopsummu, kuriem tiek
rēķināta kredītriska kapitāla prasība saskaņā ar šā likuma pārejas noteikumu 24.punktu.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
28. Ja riska svērto vērtību visiem riska darījumiem aprēķina saskaņā ar šā likuma pārejas noteikumu 24.punktu,
kredītiestādes lielo riska darījumu un ar kredītiestādi saistīto personu riska darījumu ierobežojumu izpildi nodrošina
kārtībā, kādu noteica Finanšu un kapitāla tirgus komisija pirms šo grozījumu spēkā stāšanās.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
29. Grozījumi par šā likuma papildināšanu ar 131.
1
 pantu attiecībā uz prasību par valsts aģentūras
"Maksātnespējas administrācija" izsniegta sertifikāta nepieciešamību kredītiestādes administratora pienākumu
veikšanai nav piemērojami tam kredītiestādes administratoram, kurš savu darbību kā kredītiestādes administrators ir
uzsācis pirms šo grozījumu spēkā stāšanās.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
30. Šā likuma 74.
3
 pants stājas spēkā 2007.gada 1.jūlijā. Kredītiestādēm ir pienākums Ministru kabineta noteiktajā
kārtībā un termiņā iesniegt Valsts ieņēmumu dienestam informāciju par juridisko personu — Latvijas Republikas
rezidentu, kā arī nerezidentu pastāvīgo pārstāvniecību Latvijā pieprasījuma noguldījumu kontiem, kas atvērti un nav
slēgti pirms šā likuma 74.
3
 panta spēkā stāšanās dienas.
(
22.02.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.03.2007.
)
31. Grozījumi šā likuma 106.pantā attiecībā uz ceturtās un piektās daļas izslēgšanu un 198.panta trešajā daļā, kā
arī 106.
1
 pants stājas spēkā 2008.gada 1.janvārī.
(
17.05.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.06.2007.
)
131
/
142
32. Grozījumi šā likuma 89.
1
 pantā piemērojami pārskatiem, kuri iesniegti Valsts ieņēmumu dienestam 2008.gada
1.jūlijā vai vēlāk.
(
29.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
33. Grozījumi šā likuma 198.pantā attiecībā uz septītās daļas izslēgšanu stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem
grozījumiem Patērētāju tiesību aizsardzības likumā.
(
29.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
34. Ja pieteikums par Finanšu un kapitāla tirgus komisijas administratīvo aktu administratīvajai rajona tiesai
iesniegts līdz 2009.gada 1.janvārim, lēmumu par iesniegto pieteikumu pieņem, kā arī ierosināto administratīvo lietu
izskata un tiesas nolēmumu šajā lietā pieņem un pārsūdz saskaņā ar Administratīvā procesa likuma noteikumiem.
(
23.10.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
35. Grozījumi šā likuma 106.
1
 un 198.pantā attiecībā uz komercsabiedrībām, kurām ir ciešas attiecības ar
kredītiestādi, piemērojami ar 2009.gada 1.aprīli.
(
26.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
Grozījums attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas
noteikumu 39.punktu)
36. Šā likuma 59.
6
 panta pirmās un otrās daļas noteikumi par aizliegumiem nav piemērojami kredītiestādei, kurai
pirms šīs tiesību normas spēkā stāšanās atbilstoši normatīvajiem aktiem par komercdarbības atbalstu ir sniegts
komercdarbības atbalsts vai kurai ir noteikti noguldījumu ierobežojumi.
(
22.10.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
Grozījums attiecībā uz vārda „banka” aizstāšanu ar vārdu „kredītiestāde” stājas spēkā 
30.04.2011.
 Sk. Pārejas
noteikumu 39.punktu)
37. Ministru kabinets līdz 2010.gada 1.jūlijam izdod šā likuma 63.panta 3.
1
 daļā paredzētos noteikumus.
(
28.01.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.02.2010.
)
38. Grozījumi šā likuma 59.
2
 panta pirmajā daļā stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgajiem grozījumiem
Komerclikumā.
(
11.03.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.04.2010.
)
39. Grozījumi likumā attiecībā uz vārda “banka” aizstāšanu ar vārdu “kredītiestāde” un grozījumi likuma 1., 3., 6.,
9., 11., 11.
1
, 12.
5
, 21., 35.
2
, 37., 44., 72.
1
 un 112.
1
 pantā par šo pantu vai tā atsevišķu daļu izslēgšanu attiecībā uz
elektronisko naudu un elektroniskās naudas institūcijām, kā arī grozījums 117.pantā stājas spēkā vienlaikus ar
elektronisko naudas institūciju darbību regulējošiem grozījumiem Maksājumu pakalpojumu likumā.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
40. Līdz 2012.gada 31.decembrim šā likuma 112.
4
 panta otrajā un desmitajā daļā minētā lēmuma pieņemšanai
piemēro sešu mēnešu termiņu.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
41. Kredītiestādes, kas riska svērto vērtību aprēķinam izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju, līdz
2011.gada 31.decembrim nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir lielāks par šā likuma pārejas noteikumu 45.punktā
norādīto pašu kapitāla apmēru vai vienāds ar to.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
42. Kredītiestādes, kas pēc 2010.gada 1.janvāra ir saņēmušas Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauju
izmantot uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju riska svērto vērtību aprēķinam, nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr
ir lielāks par šā likuma pārejas noteikumu 45.punktā noteikto pašu kapitāla apmēru vai vienāds ar to. Pašu kapitāla
aprēķināšanā izmantojama šo pārejas noteikumu 45. vai 46.punktā noteiktā aprēķināšanas kārtība.
132
/
142
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
43. Kredītiestādes, kas operacionālā riska kapitāla prasību aprēķinam izmanto attīstīto mērīšanas pieeju, līdz
2011.gada 31.decembrim nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir lielāks par šā likuma pārejas noteikumu 45.punktā
noteikto pašu kapitāla apmēru vai vienāds ar to.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
44. Kredītiestādes, kas pēc 2010.gada 1.janvāra ir saņēmušas Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauju
operacionālā riska kapitāla prasību aprēķinam izmantot attīstīto mērīšanas pieeju, nodrošina pašu kapitālu, kas
vienmēr ir lielāks par šā likuma pārejas noteikumu 45.punktā noteikto pašu kapitāla apmēru vai vienāds ar to. Pašu
kapitāla aprēķināšanā izmantojama šo pārejas noteikumu 45. vai 46.punktā noteiktā aprēķināšanas kārtība.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
45. Līdz 2011.gada 31.decembrim kredītiestādes pašu kapitāls ir vismaz 80 procenti no minimālā pašu kapitāla,
kas aprēķināts saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteikto kapitāla pietiekamības aprēķināšanas kārtību.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
46. Finanšu un kapitāla tirgus komisija var atļaut kredītiestādēm, kas pēc 2010.gada 1.janvāra saņēmušas tās
atļauju riska svērto vērtību aprēķinam izmantot uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju vai operacionālā riska kapitāla
prasību aprēķinam piemērot attīstīto mērīšanas pieeju, aprēķināt šo pārejas noteikumu 45.punktā minēto minimālo
pašu kapitāla apmēru, izmantojot piemērotas vienkāršākas pieejas kredītriska un operacionālā riska kapitāla prasību
noteikšanai saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteikto minimālo kapitāla prasību aprēķināšanas kārtību.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.01.2011.
)
47. 
(Izslēgts ar 
13.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
48. Kredītiestādes, kas riska svērto vērtību aprēķinam izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju, turpina
nodrošināt pašu kapitālu, kurš vienmēr ir lielāks par šo pārejas noteikumu 50.punktā norādīto pašu kapitāla apmēru
vai vienāds ar to, līdz 2012.gada 31.decembrim.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
49. Kredītiestādes, kas operacionālā riska kapitāla prasību aprēķinam izmanto attīstīto mērīšanas pieeju, turpina
nodrošināt pašu kapitālu, kurš vienmēr ir lielāks par šo pārejas noteikumu 50.punktā noteikto pašu kapitāla apmēru
vai vienāds ar to, līdz 2012.gada 31.decembrim.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
50. Līdz 2012.gada 31.decembrim kredītiestādes pašu kapitāls ir vismaz 80 procenti no minimālā pašu kapitāla,
kas aprēķināts saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteikto kapitāla pietiekamības aprēķināšanas kārtību.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
51. Šā likuma 63.panta pirmās daļas 11.punkta grozījumi (tā izteikšana jaunā redakcijā) daļā par nodokļu
administrēšanas vajadzībām nepieciešamās informācijas sniegšanu par informācijas pieprasītājas valsts konkrētu
nodokļu maksātāju saskaņā ar Latvijas Republikas Saeimas apstiprinātiem starptautiskajiem līgumiem, 63.panta
pirmās daļas 11.
1
 punkts daļā par ārvalsts konkrēta nodokļu maksātāja nodokļu administrēšanas vajadzībām
paredzami svarīgas vai svarīgas informācijas sniegšanu saskaņā ar tādiem Latvijas Republikas Saeimas
apstiprinātiem starptautiskajiem līgumiem, kuros ir noteikta paredzami svarīgas vai svarīgas informācijas sniegšana,
kā arī grozījumi 63.panta trešajā daļā (trešā teikuma izteikšana jaunā redakcijā) piemērojami, sākot ar 2013.gada
1.jūliju. Līdz 2013.gada 30.jūnijam kredītiestādes nodokļu administrēšanas vajadzībām informāciju saskaņā ar
Latvijas Republikas Saeimas apstiprinātiem starptautiskajiem līgumiem sniedz tādā apjomā, kāds noteikts šā likuma
63.panta pirmās daļas 11.punktā dienā pirms attiecīgo grozījumu (63.panta 11. un 11.
1
 punktā) spēkā stāšanās
dienas.
(
14.03.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
10.04.2013.
)
52. Šā likuma 100.
1
 pants attiecībā uz kredītiestādes maksājumiem Finanšu un kapitāla tirgus komisijai tās 
133
/
142
52. Šā likuma 100.
 pants attiecībā uz kredītiestādes maksājumiem Finanšu un kapitāla tirgus komisijai tās
darbības finansēšanai stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgajiem grozījumiem Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
likumā.
(
16.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2013.
)
53. Grozījumi šā likuma 1.panta 41. un 42.punktā, 135.pantā, 153.panta 2.punktā, 161.panta ceturtās daļas 9., 19.
un 20.punktā un 166.pantā nav piemērojami kredītiestādes maksātnespējas un likvidācijas procesam, kas uzsākts
pirms attiecīgo grozījumu spēkā stāšanās.
(
16.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2013.
)
54. Attiecībā uz kredītiestādes administratora izvēli maksātnespējas procesos, kuri uzsākti līdz 131.
1
 panta
grozījumu spēkā stāšanās dienai (panta izteikšana jaunā redakcijā), piemērojamas tiesību normas, kuras bija spēkā
administratora iecelšanas dienā, izņemot gadījumus, kad maksātnespējas procesā ieceļams cits administrators.
(
16.05.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2013.
)
55. Šā likuma 65.panta ceturtā daļa stājas spēkā 2014.gada 1.jūnijā.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
56. Šā likuma 35.
4
, 35.
5
, 35.
6
, 35.
7
 un 35.
8
 panta prasības par pretciklisko kapitāla rezervi stājas spēkā
2016.gada 1.janvārī.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
57. Šā likuma 35.
9
, 35.
10
, 35.
11
 un 35.
12
 panta prasības par globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla
rezervi stājas spēkā 2016.gada 1.janvārī. No 2016.gada 1.janvāra prasību ievēro 25 procentu apmērā, no 2017.gada
1.janvāra — 50 procentu apmērā, no 2018.gada 1.janvāra — 75 procentu apmērā un no 2019.gada 1.janvāra — 100
procentu apmērā no šajā likumā noteiktā.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
58. Šā likuma 35.
13
, 35.
14
 un 35.
15
 panta prasības par citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezervi stājas
spēkā 2016.gada 1.janvārī.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
59. Šā likuma 35.
18
 panta trešā un ceturtā daļa stājas spēkā 2015.gada 1.janvārī.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
60. Šā likuma 21.panta pirmās daļas 3.punktā minētos citus uzkrātos ienākumus, kas uzrādīti visaptverošo
ienākumu pārskatā, iekļauj sākotnējā kapitālā no 2015.gada 1.janvāra saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
noteiktiem pārejas perioda nosacījumiem.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
61. Šā likuma 34.
3
 panta otrās daļas prasību piemēro attiecībā uz atalgojuma mainīgo daļu, ko nosaka ne vēlāk kā
par 2014.gada otrā pusgada darbības rezultātiem, un attiecīgā perioda atalgojuma nemainīgo daļu neatkarīgi no darba
līguma vai pilnvarojuma līguma noslēgšanas datuma.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
62. Šā likuma 63.panta pirmās daļas 11.
2
 punktā minētos noteikumus Ministru kabinets izdod līdz 2015.gada
31.martam.
(
29.01.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2015.
)
63. Šā likuma 63.panta pirmās daļas 18.punkts stājas spēkā 2016.gada 1.aprīlī.
(
30.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
134
/
142
64. Grozījumi šā likuma 89.
1
 pantā, 90.panta pirmās daļas jaunā redakcija un 91.panta jaunā redakcija, kā arī 89.
2
un 91.
1
 pants attiecībā uz gada pārskata, konsolidētā gada pārskata vai zvērināta revidenta ziņojuma vai to kopiju
iesniegšanas termiņa pagarināšanu piemērojami, sākot ar 2015.gada pārskata gadu (gadu, kurš sākas 2015.gada
1.janvārī vai 2015.gada kalendāra gada laikā).
(
30.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
65. Kredītiestādes par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas prasību
izpildi atbildīgo personu atbilstību šā likuma 24. un 25.panta prasībām nodrošina līdz 2017.gada 1.janvārim.
(
02.06.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2016.
)
66. 2016.gadā soda naudas, kas iekasētas par darbībām, kuru rezultātā ir pārkāptas normatīvo aktu prasības
attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu (tai skaitā par šā likuma
198.
1
 pantā minētajiem pārkāpumiem), ar finanšu ministra rīkojumu tiek novirzītas apropriācijas palielināšanai valsts
pamatbudžeta programmai "Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem", ja ir pieņemts Ministru kabineta lēmums un Saeimas
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija piecu darbdienu laikā no attiecīgās informācijas saņemšanas dienas nav
iebildusi pret apropriācijas palielinājumu.
(
02.06.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2016.
)
67. Ministru kabinets līdz 2017.gada 1.martam izdod šā likuma 66.
2 
panta astotajā daļā paredzētos noteikumus.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
68. Kredītiestāde tos inkasācijas uzdevumus, rīkojumus par nodokļu maksātāja norēķinu operāciju daļēju vai
pilnīgu apturēšanu vai tiesu izpildītāju dotos rīkojumus par naudas līdzekļu pārskaitīšanu, kuri izdoti līdz 2017.gada
30.jūnijam, un šā likuma 66.
1
 pantā noteiktos rīkojumus, kas paziņoti, izmantojot šā likuma 66.
2
 panta otrās daļas 2.
un 3.punktā noteikto datu apmaiņas veidu, izpilda tādā secībā, kādā tos ir saņēmusi kredītiestāde. Kredītiestāde
rīkojumus, ar kuriem tiek precizēts tajos inkasācijas uzdevumos, rīkojumos par nodokļu maksātāja norēķinu operāciju
daļēju vai pilnīgu apturēšanu vai rīkojumos par naudas līdzekļu pārskaitīšanu, kuri izdoti līdz 2017.gada 30.jūnijam,
noteiktais naudas līdzekļu apmērs vai izpildāmās darbības, pieņem izpildei piešķirto unikālo numuru secībā un izpilda
tādā secībā, kāda tika noteikta sākotnējā (aizstājamā) rīkojuma izpildei.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
69. Šā likuma 66.
2
 panta otrās daļas 2. un 3.punkts un astotās daļas otrais teikums (attiecībā uz deleģējumu
Ministru kabinetam noteikt kārtību, kādā kredītiestāde, izpildot šā likuma 66.
1
 panta pirmajā daļā noteikto rīkojumu,
uzsāk un veic datu apmaiņu, izmantojot šā panta otrās daļas 2.punktā noteikto datu apmaiņas veidu) zaudē spēku ar
2019.gada 1.jūliju.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
70. Kredītiestāde ar 2019.gada 1.jūliju nodrošina šā likuma 66.
2 
panta otrās daļas 1.punktā noteikto datu apmaiņas
veidu. Kredītiestāde ar 2017.gada 1.jūliju var izmantot šā likuma 66.
2 
panta otrās daļas 1.punktā noteikto datu
apmaiņas veidu atbilstoši Ministru kabineta noteiktajai kārtībai, iepriekš informējot par to Valsts ieņēmumu dienestu
un Tiesu administrāciju. Kredītiestāde, kas nav informējusi Valsts ieņēmumu dienestu un Tiesu administrāciju par
elektroniskās datu apmaiņas uzsākšanu, izmantojot šā likuma 66.
2 
panta otrās daļas 1.punktā noteikto datu apmaiņas
veidu, līdz 2019.gada 30.jūnijam datu apmaiņai ar Valsts ieņēmumu dienestu izmanto šā likuma 66.
2 
panta otrās
daļas 2.punktā noteikto datu apmaiņas veidu atbilstoši Ministru kabineta noteiktajai kārtībai, bet ar tiesu izpildītājiem
— šā likuma 66.
2 
panta otrās daļas 3.punktā noteikto datu apmaiņas veidu atbilstoši Civilprocesa likumā paredzētajai
kārtībai, kāda bija spēkā līdz 2017.gada 30.jūnijam.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
71. Šā likuma 63.
2 
pants, 65.panta pirmā daļa (jaunā redakcijā), 65.panta 1.
1 
un 1.
2 
daļa, 65.panta otrā daļa (jaunā
redakcijā), 66.pants (jaunā redakcijā), šā likuma 66.
1 
un 66.
2 
pants stājas spēkā 2017.gada 1.jūlijā. Līdz šā likuma
63.
2 
panta spēkā stāšanās dienai kredītiestādei ir pienākums sniegt Valsts ieņēmumu dienestam informāciju par
juridisko personu — Latvijas Republikas rezidentu, kā arī nerezidentu pastāvīgo pārstāvniecību Latvijā kontiem
saskaņā ar tiesību normām, kas noteiktas Ministru kabineta 2007.gada 26.jūnija noteikumos Nr.421 "Kārtība, kādā
135
/
142
Valsts ieņēmumu dienestam sniedzama informācija par juridisko personu — Latvijas Republikas rezidentu un
nerezidentu pastāvīgo pārstāvniecību Latvijā pieprasījuma noguldījuma kontiem".
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
72. Papildus šā likuma 63.
2
 pantā noteiktajam kredītiestādes līdz 2017. gada 31. augustam katras kalendāra
nedēļas otrajā darbdienā Valsts ieņēmumu dienestam sniedz informāciju par iepriekšējā nedēļā atvērtajiem un
slēgtajiem juridisko personu — Latvijas Republikas rezidentu un nerezidentu pastāvīgo pārstāvniecību Latvijā —
pieprasījuma noguldījuma kontiem, norādot klienta nosaukumu (firmu), vienoto reģistrācijas kodu, pieprasījuma
noguldījuma konta numuru, valūtu, konta atvēršanas un slēgšanas datumu. Kredītiestādes minēto informāciju sniedz
atbilstoši kārtībai, kāda kredītiestādēm ir noteikta šīs informācijas sniegšanai līdz 2017. gada 30. jūnijam.
(
21.07.2017
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.07.2017.
 likumu, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
73. Šā likuma 116. panta ceturtajā daļā minētajam pilnvarniekam vai 131.
1
 pantā minētajam administratoram, kurš
ir iecelts par pilnvarnieku vai administratoru līdz dienai, kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 116. panta ceturtajā daļā
un 131.
1
 pants, kas izteikts jaunā redakcijā, un kuram atbilstoši Maksātnespējas likumam ir derīgs biedrības "Latvijas
Sertificēto maksātnespējas procesa administratoru asociācija" izsniegts maksātnespējas procesa administratora
sertifikāts, ir tiesības turpināt pilnvarnieka vai administratora pienākumu pildīšanu.
(
21.07.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
74. Grozījumi par šā likuma papildināšanu ar 186. panta piekto daļu un 195.
1
 pantu attiecībā uz atkārtotu kreditoru
prasījumu pieteikšanu un to apmierināšanu nav piemērojami kredītiestādes maksātnespējas procesam, kas uzsākts
pirms attiecīgo grozījumu spēkā stāšanās.
(
21.07.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.08.2017.
)
75. Grozījumi šā likuma 135. panta otrajā daļā (kas paredz likvidatora un likvidatora palīga kopējās proporcionālās
atlīdzības apmēra noteikšanas kārtību) un 166. panta pirmajā daļā (kas paredz administratora un administratora palīga
kopējās proporcionālās atlīdzības apmēra noteikšanas kārtību) nav piemērojami kredītiestādes likvidācijas un
maksātnespējas procesam, kas uzsākts pirms attiecīgo grozījumu spēkā stāšanās.
(
01.03.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.03.2018.
)
76. Šā likuma 24. panta 2.
1
 daļa neattiecas uz šā likuma 24. panta pirmajā daļā minētajām personām, kuras
ieceltas amatā līdz dienai, kad stājas spēkā 24. panta 2.
1
 daļa.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
77. Šā likuma 34.
5
 pants stājas spēkā 2019. gada 1. februārī. Šā likuma 34.
5
 panta trešā daļa neattiecas uz
personām, kuras šīs daļas spēkā stāšanās dienā ir darba tiesiskajās attiecībās ar kredītiestādi un atbilst vienai vai
vairākām šā likuma 34.
5
 panta trešajā daļā noteiktajām pazīmēm sakarā ar to, ka persona kļuvusi maksātnespējīga
vai izdarījusi kādu no minētajiem likumpārkāpumiem pirms attiecīgās daļas spēkā stāšanās dienas.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
78. Grozījumi attiecībā uz šā likuma XIII nodaļas "Kredītiestādes sanācija" un XIV nodaļas "Kredītiestādes
bankrota procedūra" izslēgšanu nav piemērojami kredītiestādes maksātnespējas un likvidācijas procesam, kas
uzsākts pirms attiecīgo grozījumu spēkā stāšanās. Šādam maksātnespējas un likvidācijas procesam piemēro tiesību
normas, kuras bija spēkā līdz šā punkta pirmajā teikumā minēto grozījumu spēkā stāšanās dienai.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
79. Šā likuma 131.
1
 panta otrā daļa, grozījumi 168. panta pirmajā daļā un 169. panta pirmajā daļā stājas spēkā
vienlaikus ar attiecīgo grozījumu Civilprocesa likumā (attiecībā uz kredītiestāžu maksātnespējas lietām) spēkā
stāšanās dienu. Ministru kabinets līdz 2019. gada 1. maijam iesniedz Saeimai attiecīgos grozījumus Civilprocesa
likumā. Šā likuma 131.
1
 panta trešajā daļā paredzēto administratora izvēli un kārtību kredītiestādes administratoru
amata pretendentu saraksta kārtošanai piemēro, sākot ar attiecīgo grozījumu Civilprocesa likumā (attiecībā uz
kredītiestāžu maksātnespējas lietām) spēkā stāšanās dienu.
(
01.11.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.11.2018.
)
136
/
142
80. Grozījumi šā likuma 65. panta 1.
2
 daļā, 66. panta ceturtajā daļā, 66.
1
 panta pirmās daļas 1. punktā, 66.
2
 panta
trešās daļas otrajā teikumā un septītās daļas pirmais teikums (jaunā redakcijā) attiecībā uz Valsts ieņēmumu
dienesta rīkojumu par nodokļu maksātāja norēķinu operāciju apturēšanu stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem
grozījumiem likumā "Par nodokļiem un nodevām".
(
28.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.03.2019.
)
81. Grozījumi šā likuma 159. pantā un 161. panta otrās daļas 12. punktā par vārdu "zemesgrāmatu nodaļa"
(attiecīgā skaitlī un locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "rajona (pilsētas) tiesa" (attiecīgā skaitlī un locījumā) stājas
spēkā 2019. gada 1. jūnijā.
(
28.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.03.2019.
)
82. Finanšu un kapitāla tirgus komisija līdz 2019. gada 1. augustam izdod šā likuma 126.
2
 panta ceturtajā daļā un
146.
1
 panta trešajā daļā minētos normatīvos noteikumus.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
83. Šā likuma 126.
2
 un 146.
1 
pants, grozījumi 128. pantā attiecībā uz pirmās un otrās daļas izteikšanu jaunā
redakcijā un 129. panta pirmajā daļā, 129. panta 1.
1
 daļa, grozījumi 132. panta ceturtajā daļā attiecībā uz daļas
izslēgšanu, grozījumi 137. panta pirmajā daļā un 139. panta otrā daļa nav piemērojama kredītiestādes
maksātnespējas un likvidācijas (arī pašlikvidācijas) procesam, kas uzsākts pirms attiecīgo grozījumu spēkā
stāšanās. Šādam maksātnespējas un likvidācijas (arī pašlikvidācijas) procesam piemēro tiesību normas, kuras bija
spēkā līdz šā punkta pirmajā teikumā minēto grozījumu spēkā stāšanās dienai.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
84. Finanšu un kapitāla tirgus komisija līdz 2019. gada 1. augustam izdod šā likuma 196. panta ceturtajā daļā
minētos normatīvos noteikumus.
(
13.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2019.
)
85. Kredītiestāde šā likuma 106.
2
 panta piektajā daļā minēto procedūru izstrādā un iekšējo kanālu ziņošanai par
pārkāpumu izveido ne vēlāk kā līdz 2020. gada 31. martam.
(
19.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.01.2020.
)
86. Grozījumi šā likuma 63. pantā par otrās daļas papildināšanu ar teikumu un trešās daļas otrā teikuma jaunā
redakcija, grozījumi 63. panta 3.
1
 daļā par trešā teikuma izteikšanu jaunā redakcijā un šīs daļas papildināšanu ar
teikumu, kā arī 63. panta 3.
2
 daļa un 64. panta 1.
1
 daļa stājas spēkā 2021. gada 1. jūlijā.
(
17.06.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2020.
)
87. Līdz dienai, kad stājas spēkā grozījumi Elektronisko dokumentu likumā, kas nosaka elektroniskā zīmoga arī
kā elektroniskā dokumenta juridiskā spēka rekvizīta izmantošanu, elektroniskais dokuments, kura autors vai viens no
autoriem ir kredītiestāde, ir derīgs bez kredītiestādes pārstāvja paraksta, ja dokuments ir apliecināts ar kredītiestādei
kā juridiskajai personai izsniegtu kvalificētu elektronisko zīmogu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23.
jūlija regulas (ES) Nr. 
910/2014
 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu
veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ direktīvu 
1999/93/EK
 3. panta 27. punkta izpratnē) un vienlaikus ievēroti visi
šādi nosacījumi:
1) dokuments attiecas uz finanšu pakalpojumu sniegšanu vai ar dokumentu kredītiestāde sniedz informāciju
citām personām vai valsts vai pašvaldību institūcijām;
2) ārējā normatīvajā aktā attiecīgā veida dokumentam nav īpaši paredzēts, ka tam ir jābūt parakstītam;
3) dokumentā nedrīkst paredzēt kredītiestādes valdes locekļa pilnvarojumu citām personām.
(
17.06.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2020.
)
88. Kredītiestāde kā kreditors ir tiesīga vienpusēji pilnā vai daļējā apmērā dzēst tādas aizdevuma (kredīta)
137
/
142
saistības fiziskajām personām, kuras nav izpildītas 2008. gada ekonomiskās lejupslīdes dēļ (turpmāk — saistības) un
atbilst visiem šādiem nosacījumiem:
1) aizdevuma (kredīta) līgums slēgts starp kreditoru un fizisko personu;
2) fiziskā persona (attiecībā uz aizdevēju) nav un nav bijusi ar uzņēmumu saistīta persona likuma "Par
nodokļiem un nodevām" izpratnē;
3) saistības nodibinātas ar aizdevuma (kredīta) līgumu, kas noslēgts un stājies spēkā līdz 2008. gada
31. decembrim;
4) saistību atmaksa bija nodrošināta ar nekustamā īpašuma hipotēku;
5) parādnieks vai ķīlas devējs sakarā ar parādsaistībām pret kreditoru Civilprocesa likumā noteiktajā kārtībā
vai saskaņā ar vienošanos ar kredītiestādi ir zaudējis īpašumtiesības uz ieķīlāto nekustamo īpašumu līdz
2018. gada 31. decembrim;
6) aizdevuma (kredīta) saistības dienā, kad tās tiek dzēstas kreditora grāmatvedības uzskaitē saskaņā ar
starptautisko finanšu pārskatu standartu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija regulas (EK)
Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu izpratnē prasībām ir atspoguļotas kā
finanšu un kapitāla tirgus dalībnieka no bilances norakstīts aktīvs;
7) attiecīgajai fiziskajai personai nav uzsākts maksātnespējas process.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
89. Šo pārejas noteikumu 88. punktā minētās kreditora tiesības attiecas arī uz galvojuma saistībām. Dzēšamo
saistību apmērā ietilpst galvojuma saistības, ja galvojums sniegts par saistībām, kas atbilst attiecīgajā punktā
noteiktajam.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
90. Šo pārejas noteikumu 88. punktā minētās tiesības ir arī personai, kurai kredītiestāde cedējusi 88. punktā
minētās saistības. Persona, kurai cedētas attiecīgās saistības, ir tiesīga izmantot šo pārejas noteikumu 92. punktā
minēto politiku.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
91. Ja starp kreditoru un parādnieku (aizņēmēju vai galvinieku) pirms šo pārejas noteikumu 88., 89., 90., 91., 92.,
93., 94., 95., 96. un 97. punkta stāšanās spēkā ir noslēgta vienošanās par šo pārejas noteikumu 88., 89. vai
90. punktā minēto saistību izpildi un šī vienošanās vēl nav izpildīta, tad parādniekam (aizņēmējam vai galviniekam)
tiek piedāvāts grozīt šo vienošanos, lai novērstu to, ka tajā paredzētie nosacījumi, ar kādiem daļa saistību dzēšama,
parādniekam (aizņēmējam vai galviniekam) ir nelabvēlīgāki par saistību dzēšanas nosacījumiem, kas tādā pašā
situācijā tiktu piemēroti saistību vienpusējai dzēšanai saskaņā ar šo pārejas noteikumu 92. punktā noteikto politiku.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
92. Kredītiestāde saskaņā ar šā likuma 34.
1 
un 34.
2
 pantu apstiprina uz objektīviem un pamatotiem kritērijiem
balstītu politiku un procedūru aizdevumu (kredītu) saistību vienpusējai dzēšanai, tostarp pilnīgai vai daļējai saistību
dzēšanai, un publicē to kredītiestādes tīmekļvietnē.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
93. Kredītiestāde līdz 2022. gada 1. jūlijam pastāvīgi izvērtē un dokumentē dzēšamo saistību atbilstību šo pārejas
noteikumu 88., 89., 90. un 91. punktam un lemj par saistību vienpusēju dzēšanu.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
94. Paziņojumu par saistību vienpusēju dzēšanu kreditors nosūta Kredītu reģistram un tam kredītinformācijas
birojam, kura dalībnieks tas ir, kā arī parādniekam (aizņēmējam vai galviniekam) uz to adresi, kas kreditoram ir
pieejama.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
138
/
142
95. Kredītiestāde vai persona, kurai kredītiestāde cedējusi šo pārejas noteikumu 88. punktā minētās saistības,
reizi gadā informē Valsts ieņēmumu dienestu par personām, kuru saistības tā ir vienpusēji dzēsusi, un par šīm
personām dzēsto saistību apmēru.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
96. Šo pārejas noteikumu 88., 89., 90., 91., 92., 93., 94. un 95. punktā ietvertās tiesību normas, kas paredz
tiesības un pienākumus saistībā ar aizdevuma (kredīta) vienpusēju dzēšanu, piemērojamas līdz 2022. gada
31. decembrim.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
97. Šo pārejas noteikumu 88., 89., 90., 91., 92., 93., 94., 95. un 96. punktā ietvertās tiesību normas, kas paredz
tādas tiesības un pienākumus saistībā ar aizdevuma (kredīta) vienpusēju dzēšanu fiziskajām personām, kuras nav
izpildītas 2008. gada ekonomiskās lejupslīdes dēļ, ir tiesīga piemērot arī citā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, kas
Latvijas Republikā darbojas ar filiāles starpniecību.
(
09.07.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.08.2020.
)
98. Šā likuma 10.
1
 pants jaunajā redakcijā stājas spēkā 2021. gada 1. jūlijā.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
99. Finanšu un kapitāla tirgus komisija līdz 2021. gada 30. jūnijam izdod šā likuma 10.
1
 panta divdesmitajā daļā
minētos noteikumus.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
100. Iesniegumu Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, kas iesniegts līdz 2021. gada 30. jūnijam un attiecas uz
plānoto ārpakalpojumu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija izskata saskaņā ar tiem šā likuma 10.
1
 panta
noteikumiem, kas bija spēkā iesnieguma iesniegšanas dienā.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
101. Kredītiestāde nodrošina, ka tā izpilda šā likuma 10.
1
 pantā (jaunajā redakcijā) noteiktās prasības līdz 2022.
gada 1. martam.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
102. Šā likuma 49.
2
, 49.
3
 pants, 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 11. punkts, piektā un sestā daļa jaunajā redakcijā stājas
spēkā 2021. gada 28. jūnijā.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
103. Grozījumi šā likuma 35.
29
, 35.
30
 un 35.
31
 pantā (attiecībā uz sviras rādītāja rezerves prasību) un šā likuma
35.
34
, 35.
35
 un 35.
36
 pants stājas spēkā 2023. gada 1. janvārī.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
 Minētie grozījumi iekļauti likuma redakcijā uz
01.01.2023.
)
104. Grozījumu šā likuma 34.
2
 panta pirmajā daļā par tās izteikšanu jaunā redakcijā attiecībā uz kredītriska
starpības risku netirdzniecības portfelī piemēro, sākot ar 2021. gada 28. jūniju.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
105. Ārvalsts grupa, kurā ietilpst vairāk nekā viena dalībvalsts kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kuras kopējā aktīvu vērtība Eiropas Savienībā 2019. gada 27. jūnijā bija vismaz 40 miljardi 
euro
, un kura turpina
darbību šā likuma 33.
4
 panta spēkā stāšanās dienā, atbilstoši minētā panta prasībām līdz 2023. gada 30. decembrim
izveido mātes sabiedrību Eiropas Savienībā.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
139
/
142
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) 
(izslēgts ar 
14.03.2013
. likumu)
;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000.gada 20.marta direktīvas 
2000/12/EK
 par kredītiestāžu darbības sākšanu un
veikšanu;
3) 
(izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu)
;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001.gada 4.aprīļa direktīvas 
2001/24/EK
 par kredītiestāžu reorganizāciju un
likvidāciju;
5) Padomes 2003.gada 3.jūnija direktīvas 
2003/48/EK
 par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā
procentu maksājumi par uzkrājumiem;
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002.gada 16.decembra direktīvas 
2002/87/EK
 par papildu uzraudzību
kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem
Padomes direktīvās 
73/239/EEK
, 79/267/EEK, 
92/49/EEK
, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas
Parlamenta un Padomes direktīvās 
98/78/EK
 un 
2000/12/EK
;
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2005.gada 9.marta direktīvas 
2005/1/EK
, ar ko groza Padomes direktīvas
73/239/EEK
, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 
92/49/EEK
 un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas
94/19/EK
, 
98/78/EK
, 
2000/12/EK
, 
2001/34/EK
, 
2002/83/EK
 un 
2002/87/EK
, lai izveidotu finanšu pakalpojumu
komiteju jaunu organizatorisko struktūru;
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 15.decembra direktīvas 
2004/109/EK
 par atklātības prasību
saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par
grozījumiem direktīvā 
2001/34/EK
;
9) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 14.jūnija direktīvas 
2006/48/EK
 par kredītiestāžu darbības sākšanu un
veikšanu (pārstrādāta versija);
10) Padomes 1968.gada 9.marta Pirmās direktīvas 
68/151/EEK
 par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt
106. Šā likuma 33.
3
 pantā minētā pārvaldītājsabiedrība, kura veica darbību 2019. gada 27. jūnijā un turpina darbību
šā likuma 33.
3
 panta spēkā stāšanās dienā, saņem atļauju minētajā pantā noteiktajā kārtībā sešu mēnešu laikā no
33.
3
 panta spēkā stāšanās dienas.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
107. Līdz dienai, kad stājas spēkā grozījumi likumos, ar kuriem tiek noteikts, ka manta, kas paliek pēc
kapitālsabiedrības darbības izbeigšanas un tās izslēgšanas no komercreģistra, piekrīt valstij, šā likuma 63. panta
pirmās daļas 24. punktā noteikto regulējumu piemēro tikai attiecībā uz ziņu sniegšanu par kapitālsabiedrībām, kas
atbilstoši Komerclikuma 314.
1
 panta un 317. panta otrajai daļai ir izslēgtas no komercreģistra, un citām juridiskajām
personām, kas nav kapitālsabiedrības un ir izslēgtas no attiecīgā Uzņēmumu reģistra vestā reģistra.
(
27.05.2021.
 likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
108. Ziņas par kapitālsabiedrībām, kas atbilstoši Komerclikuma 314.
1
 panta un 317. panta otrajai daļai ir izslēgtas
no komercreģistra līdz šā likuma 63. panta pirmās daļas 24. punkta spēkā stāšanās dienai, kredītiestāde sniedz,
pamatojoties uz Valsts ieņēmumu dienesta pieprasījumu, kuram pievienota Uzņēmumu reģistra sniegtā informācija
par minētajām no komercreģistra izslēgtajām kapitālsabiedrībām.
(
27.05.2021.
 likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.06.2021.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
26.05.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
22.02.2007.
, 
29.05.2008.
, 
26.02.2009.
,
11.03.2010.
, 
23.09.2010.
, 
23.12.2010.
, 
15.03.2012.
, 
22.03.2012.
, 
24.05.2012.
, 
14.03.2013.
, 
16.05.2013.
, 
24.04.2014.
,
11.06.2015.
, 
21.07.2017.
, 
28.02.2019.
, 
19.12.2019.
, 
17.06.2020.
 un 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā
19.05.2021.
)
140
/
142
nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58.panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību
dalībnieku un trešo personu intereses;
11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 15.jūlija direktīvas 
2003/58/EK
, ar ko Padomes direktīvu 
68/151/EEK
groza attiecībā uz atklātības prasībām dažāda veida uzņēmējsabiedrībām;
12) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007.gada 5.septembra direktīvas 
2007/44/EK
, ar ko groza Padomes direktīvu
92/49/EEK
 un direktīvas 
2002/83/EK
, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 
2006/48/EK
 attiecībā uz procedūras noteikumiem
un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu
finanšu nozarē;
13) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007.gada 13.novembra direktīvas 
2007/64/EK
 par maksājumu pakalpojumiem
iekšējā tirgū, ar ko groza direktīvas 
97/7/EK
, 2002/65/EK, 
2005/60/EK
 un 
2006/48/EK
 un atceļ direktīvu 
97/5/EK
;
14) 
(izslēgts ar 
24.05.2012
. likumu)
;
15) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 16.septembra direktīvas 
2009/110/EK
 par elektroniskas naudas
iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem direktīvā 
2005/60/EK
 un direktīvā
2006/48/EK
 un par direktīvas 
2000/46/EK
 atcelšanu;
16) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 16.septembra direktīvas 
2009/111/EK
, ar ko groza direktīvu
2006/48/EK
, direktīvu 
2006/49/EK
 un direktīvu 
2007/64/EK
 attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām
iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lielajiem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes
pārvaldību;
17) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010.gada 24.novembra direktīvas 
2010/76/ES
, ar ko groza direktīvu
2006/48/EK
 un direktīvu 
2006/49/EK
 attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un
atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi;
18) Padomes 2010.gada 16.marta direktīvas 
2010/24/ES
 par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar
noteiktiem maksājumiem, nodokļiem un citiem pasākumiem;
19) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010.gada 24.novembra direktīvas 
2010/78/ES
, ar ko groza direktīvas 
98/26/EK
,
2002/87/EK
, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 
2004/109/EK
, 
2005/60/EK
, 
2006/48/EK
, 
2006/49/EK
un 
2009/65/EK
 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes
(Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādes) pilnvarām;
20) Padomes 2011.gada 15.februāra direktīvas 
2011/16/ES
 par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ
direktīvu 
77/799/EEK
;
21) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011.gada 16.novembra direktīvas 
2011/89/ES
, ar ko attiecībā uz finanšu
konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza direktīvas 
98/78/EK
, 
2002/87/EK
, 
2006/48/EK
 un
2009/138/EK
;
22) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 26.jūnija direktīvas 
2013/36/ES
 par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un
kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza direktīvu 
2002/87/EK
 un atceļ
direktīvas 
2006/48/EK
 un 
2006/49/EK
;
23) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 15.maija direktīvas 
2014/59/ES
, ar ko izveido kredītiestāžu un
ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes direktīvu 
82/891/EEK
 un
Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 
2001/24/EK
, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK,
2011/35/ES, 2012/30/ES un 
2013/36/ES
, un Eiropas Parlamenta un Padomes regulas (ES) Nr. 
1093/2010
 un (ES) Nr.
648/2012
;
24) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija direktīvas 
2013/34/ES
 par noteiktu veidu uzņēmumu gada
finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2006/43/EK
 un atceļ Padomes direktīvas 
78/660/EEK
 un 
83/349/EEK
;
25) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra direktīvas (ES) 
2017/2399
, ar ko groza direktīvu
2014/59/ES
 attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā;
26) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2015/849
 par to, lai nepieļautu finanšu
141
/
142
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas
Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr. 
684/2012
 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2005/60/EK
 un
Komisijas direktīvu 
2006/70/EK
;
27) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija direktīvas (ES) 
2018/843
, ar ko groza direktīvu (ES)
2015/849
 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu
finansēšanai, un ar ko groza direktīvas 
2009/138/EK
 un 
2013/36/ES
;
28) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2019/878
, ar ko direktīvu 
2013/36/ES
 groza
attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām,
atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem;
29) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2019/879
, ar ko groza direktīvu 
2014/59/ES
attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un
direktīvu 
98/26/EK
.
Likums stājas spēkā ar tā izsludināšanas dienu. 
Likums Saeimā pieņemts 1995.gada 5.oktobrī.
Valsts prezidenta vietā 
Saeimas priekšsēdētājs A.Gorbunovs
Rīgā 1995.gada 24.oktobrī
142
/
142