Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 254,
29.12.2016.
OP numurs: 
2016/254.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
15.12.2016.
Stājas spēkā: 
01.03.2017.
Attēlotā redakcija:
 21.04.2022. - 31.12.2022.
Grozījumi:
26.04.2018. likums / LV, 89, 08.05.2018. / Stājas spēkā 01.06.2018.
20.09.2018. likums / LV, 196, 04.10.2018. / Stājas spēkā 18.10.2018.
14.02.2019. likums / LV, 41, 27.02.2019. / Stājas spēkā 13.03.2019.
21.02.2019. likums / LV, 45, 05.03.2019. / Stājas spēkā 18.04.2019.
05.12.2019. likums / LV, 253, 17.12.2019. / Stājas spēkā 31.12.2019.
30.04.2020. likums / LV, 84C, 30.04.2020. / Stājas spēkā 01.05.2020.
02.09.2021. likums / LV, 176A, 13.09.2021. / Stājas spēkā 14.09.2021.
24.03.2022. likums / LV, 69, 07.04.2022. / Stājas spēkā 21.04.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Publisko iepirkumu likums
I nodaļa
Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
apakšuzņēmējs
 — pretendenta nolīgta persona vai savukārt tās nolīgta persona, kura veic būvdarbus vai
sniedz pakalpojumus iepirkuma līguma izpildei;
2) 
aprites cikls
 — visi secīgi un savstarpēji saistīti posmi, kas ietver citstarp pētniecību un attīstību,
ražošanu, pārdošanu un tās nosacījumus, pārvadāšanu, lietošanu, apkopi, kas attiecas uz visu preces vai
būves pastāvēšanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku no izejvielu ieguves vai resursu ražošanas līdz
atkritumu aizvākšanai, nojaukšanai un pakalpojuma izbeigšanai vai izmantošanai;
3) 
atklāts konkurss
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji ir tiesīgi iesniegt piedāvājumus;
3
1
) 
ārzona
 — zemu nodokļu vai beznodokļu valsts vai teritorija 
Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma
 izpratnē,
izņemot Eiropas Ekonomiskās zonas dalībvalstis vai to teritorijas, Pasaules Tirdzniecības organizācijas
Nolīguma par valsts līgumiem dalībvalstis vai teritorijas un tādas valstis vai teritorijas, ar kurām Eiropas
Savienība vai Latvija noslēgusi starptautiskos līgumus par tirgus atvēršanu publisko iepirkumu jomā;
4) 
centralizēto iepirkumu institūcija
 — pasūtītājs, kurš atbilst vienai no šādām pazīmēm:
a) iepērk preces vai pakalpojumus citu pasūtītāju vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām,
b) veic iepirkumus vai iepirkuma procedūras, lai noslēgtu iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos citu
pasūtītāju vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām;
1
/
71
5) 
dinamiskā iepirkumu sistēma
 — bieži lietojamiem un tirgū plaši pieejamiem būvdarbiem, pakalpojumiem
un piegādēm izmantots pilnīgi elektronizēts process, kas ir ierobežots laikā un atklāts visiem piegādātājiem,
kuri atbilst kandidātu atlases prasībām;
5
1
) 
elektroniskais rēķins
 — rēķins, kurš izsniegts, nosūtīts un saņemts strukturētā elektroniskā formā, kas
ļauj to automātiski un elektroniski apstrādāt;
6) 
elektroniskā izsole
 — elektronisks process, kurā atkārtoti tiek norādītas lejupejošas cenas vai noteiktu
piedāvājuma daļu jaunās vērtības un kurš ļauj sarindot piedāvājumus, izmantojot automātiskas vērtēšanas
metodes;
7) 
elektroniskie līdzekļi
 — līdzekļi, kas piemēroti elektronisko sakaru tīklā saņemto vai nosūtīto datu
apstrādei (arī digitālajai saspiešanai) un uzglabāšanai, kā arī datu pārraidei elektronisko sakaru tīklos;
8) 
iepirkuma identifikācijas numurs
 — apzīmējums, kurā iekļauts pasūtītāja nosaukuma saīsinājums (pirmie
lielie burti), attiecīgais gads un iepirkuma kārtas numurs pieaugošā secībā. Iepirkuma identifikācijas numura
beigu daļā pasūtītājs var norādīt arī citu informāciju;
9) 
iepirkuma līgums
 — publisks būvdarbu, piegādes vai pakalpojuma līgums, kas finansiālās interesēs
rakstveidā noslēgts starp vienu vai vairākiem pasūtītājiem un vienu vai vairākiem piegādātājiem;
10) 
iepirkuma nomenklatūra (CPV)
 — Eiropas Savienības apstiprināta nomenklatūra, kuru piemēro
publiskajos iepirkumos;
11) 
iepirkuma procedūras dokuments
 — jebkurš dokuments, kuru sagatavojis vai uz kuru atsaucas
pasūtītājs, lai aprakstītu vai noteiktu iepirkuma vai iepirkuma procedūras elementus, tai skaitā paziņojums par
līgumu, paziņojums par izmaiņām vai papildu informāciju, tehniskā specifikācija, aprakstošie dokumenti,
iepirkuma līguma projekts, iepirkuma procedūras nolikums un papildu dokumenti;
12) 
inovācijas partnerības procedūra
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt
tiesības piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko pasūtītājs uzaicina, un kuru piemēro,
lai izveidotu ilgtermiņa inovācijas partnerību jauna inovatīva produkta, pakalpojuma vai būvdarbu izstrādei un
turpmākai iegādei;
13) 
kandidāts
 — piegādātājs, kurš piedalās slēgtā konkursā, konkursa procedūrā ar sarunām, sarunu
procedūrā, konkursa dialogā vai inovācijas partnerības procedūrā līdz piedāvājuma iesniegšanai;
14) 
konkursa dialogs
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt tiesības
piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko pasūtītājs uzaicina, kuru piemēro, kad nav
iespējams iegūt pasūtītāja vajadzībām atbilstošu piedāvājumu atklātā vai slēgtā konkursā, un kuras mērķis ir
sarunās ar atlasītajiem kandidātiem noteikt un raksturot līdzekļus, kas vislabāk piemēroti pasūtītāja vajadzību
apmierināšanai;
15) 
konkursa procedūra ar sarunām
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt
tiesības piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko pasūtītājs uzaicina, kuru piemēro, kad
nav iespējams iegūt pasūtītāja vajadzībām atbilstošu piedāvājumu atklātā vai slēgtā konkursā, un kuras
mērķis ir dot pretendentiem iespēju sarunu laikā uzlabot piedāvājumu saturu atbilstoši pasūtītāja vajadzībām;
16) 
kopējā tehniskā specifikācija
 — tehniskā specifikācija informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā,
kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra regulas Nr. 
1025/2012
 par
Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes direktīvas 
89/686/EEK
 un 
93/15/EEK
 un Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvas 
94/9/EK
, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK
un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes lēmumu 
87/95/EEK
 un Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr.
1673/2006/EK
 13. un 14. pantu;
16
1
) 
lielas noslodzes bezemisiju autotransporta līdzeklis
 — tīrs M
3
, N
2
 vai N
3
 kategorijas
elektrotransportlīdzeklis vai autotransporta līdzeklis, kas darbināms ar alternatīvajām degvielām, izņemot tās
degvielas, kas neatbilst zemam netiešās zemes izmantošanas maiņas riskam, bez iekšdedzes motora vai ar
tādu iekšdedzes motoru, kura emisijas ir mazākas nekā grams CO
2
/kWh, kas mērītas saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija regulu (EK) Nr. 
595/2009
 par mehānisko transportlīdzekļu un
motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro
VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem regulā (EK) Nr.
715/2007
 un direktīvā 
2007/46/EK
 un par direktīvu 
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu un tās 
2
/
71
715/2007
 un direktīvā 
2007/46/EK
 un par direktīvu 
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu un tās
īstenošanas pasākumiem, vai kura emisijas ir mazākas nekā grams CO
2
/km, kas mērītas saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija regulu (EK) Nr. 
715/2007
 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem
transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro
5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (turpmāk — regula Nr.
715/2007
) un tās īstenošanas pasākumiem;
17) 
līgumcena
 — kopējā samaksa par iepirkuma līguma izpildi, kurā ietverti visi piemērojamie nodokļi, izņemot
pievienotās vērtības nodokli;
18) 
metu konkurss
 — procedūra, kas pasūtītājam dod iespēju iegūt metu vai plānu [galvenokārt pilsētu un
jebkuras citas teritorijas plānošanas, arhitektūras, būvniecības vai datu apstrādes (tai skaitā informācijas
sistēmu) jomā], kuru žūrijas komisija atzinusi par labāko;
19) 
pasūtītājs
 — publiska persona vai tās institūcija, biedrība, kuras visi biedri ir pasūtītāji, nodibinājums, kura
visi dibinātāji ir pasūtītāji, kā arī tāda privāto tiesību juridiskā persona, kas atbilst visiem šādiem kritērijiem:
a) ir nodibināta vai darbojas, lai apmierinātu sabiedrības vajadzības, kurām nav komerciāla vai rūpnieciska
rakstura,
b) ir publiskas personas vai tās institūcijas padotībā vai publiska persona vai tās institūcija, vai cita šajā
punktā minētajiem kritērijiem atbilstoša privāto tiesību juridiskā persona uzrauga šādas privāto tiesību
juridiskās personas pārvaldību, tostarp attiecībā uz šādu privāto tiesību juridisko personu īsteno izšķirošo
ietekmi 
Koncernu likuma
 izpratnē, vai arī šīs privāto tiesību juridiskās personas darbību vairāk par 50
procentiem finansē publiska persona vai tās institūcija, vai cita šajā punktā minētajiem kritērijiem atbilstoša
privāto tiesību juridiskā persona;
20) 
pētniecība un izstrāde
 — visas darbības, kas saistītas ar fundamentāliem un rūpnieciskiem pētījumiem
un eksperimentālo izstrādi;
21) 
piedāvājuma nodrošinājums
 — iepirkuma procedūras dokumentos paredzēta naudas summas iemaksa
pasūtītāja norādītajā kontā, bankas vai apdrošināšanas sabiedrības garantija par noteiktu naudas summu, kuru
pretendents kopā ar piedāvājumu iesniedz pasūtītājam kā nodrošinājumu piedāvājuma spēkā esībai;
22) 
piegādātājs
 — fiziskā vai juridiskā persona vai pasūtītājs, šādu personu apvienība jebkurā to kombinācijā,
kas attiecīgi piedāvā tirgū veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus;
23) 
pircēja profils
 — internetā publiski pieejama pasūtītāja vietne valsts elektroniskās informācijas sistēmā
piedāvājumu un pieteikumu saņemšanai, kurā pasūtītājs ievieto informāciju par turpmākajiem uzaicinājumiem
iesniegt piedāvājumus, par plānotajiem iepirkumiem, noslēgtajiem līgumiem, pārtrauktajām procedūrām, kā arī
citu normatīvajos aktos noteiktu ar iepirkumiem saistītu informāciju;
24) 
pretendents
 — piegādātājs, kurš ir iesniedzis piedāvājumu;
25) 
publikāciju vadības sistēma
 — Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē pieejama Iepirkumu
uzraudzības biroja pārziņā esoša valsts informācijas sistēma, kura nodrošina tādas informācijas sagatavošanu
un iesniegšanu Iepirkumu uzraudzības birojam vai publicēšanu tā tīmekļvietnē, kas saskaņā ar normatīvajiem
aktiem sagatavojama un iesniedzama Iepirkumu uzraudzības birojam vai publicējama tā tīmekļvietnē, un kurā
pieejama informācija par personām, kam par pārkāpumiem publisko iepirkumu un publiskās un privātās
partnerības jomā piemērots administratīvais sods — tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt
amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības
jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu
noslēgšana;
26) 
publisks būvdarbu līgums
 — iepirkuma līgums, kura priekšmets ir šā likuma 
1. pielikumā
 minēto
būvdarbu veikšana vai projektēšana un attiecīgo 
1. pielikumā
 minēto būvdarbu veikšana, vai būves izveide, vai
būves projektēšana un izveide, vai būves izveide, izmantojot jebkādus līdzekļus, atbilstoši pasūtītāja
prasībām, kurām ir izšķiroša ietekme uz būves veidu vai projektu. Būve šā likuma izpratnē ir kopējais šā
likuma 
1. pielikumā
 minēto būvdarbu rezultāts, kas ir pietiekams, lai būve spētu nodrošināt kādu saimniecisku
vai tehnisku funkciju;
27) 
publisks pakalpojuma līgums
 — iepirkuma līgums, kura priekšmets ir tādu pakalpojumu sniegšana, kas
nav minēti šā likuma 
1. pielikumā
;
3
/
71
28) 
publisks piegādes līgums
 — iepirkuma līgums, kura priekšmets ir preces pirkums, nomaksas pirkums,
noma vai noma ar izpirkuma tiesībām. Par publisku piegādes līgumu tiek uzskatīts arī tāds līgums, kura
priekšmets ir preču piegāde un kura nebūtiskā daļa ir preces iebūvēšana vai uzstādīšana;
29) 
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
 — sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēju iepirkumu regulējošo tiesību aktu izpratnē;
30) 
sarunu procedūra
 — iepirkuma procedūra, kurā pasūtītājs, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu,
apspriežas ar paša izraudzītiem piegādātājiem un ar vienu vai vairākiem no viņiem rīko sarunas par iepirkuma
līguma noteikumiem;
31) 
slēgts konkurss
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt tiesības
piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko pasūtītājs uzaicina;
32) 
tehniskā atsauce
 — jebkurš Eiropas standartizācijas institūciju apstiprināts dokuments, kas izstrādāts
saskaņā ar tirgus vajadzībām pielāgotām procedūrām, izņemot Eiropas standartus;
32
1
) 
tīrs autotransporta līdzeklis
:
a) M
1
, M
2
 vai N
1
 kategorijas autotransporta līdzeklis, kura maksimālās izpūtēja emisijas ir mazākas nekā
50 CO
2
 g/km atbilstoši pasaulē saskaņotajai vieglo transportlīdzekļu testēšanas procedūrai un piesārņotāju
emisijas reālos braukšanas apstākļos ir mazākas par 80 procentiem no emisiju robežvērtībām, kas
noteiktas regulas Nr. 
715/2007
 I pielikumā,
b) M
3
, N
2
 vai N
3
 kategorijas elektrotransportlīdzeklis vai autotransporta līdzeklis, kas darbināms ar
alternatīvajām degvielām, izņemot tās degvielas, kas neatbilst zemam netiešās zemes izmantošanas
maiņas riskam atbilstoši normatīvajiem aktiem par biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējas
kritērijiem, to ieviešanas mehānismu un uzraudzības un kontroles kārtību. Tādiem autotransporta
līdzekļiem, kas darbināmi ar šķidrajām biodegvielām, sintētiskām vai parafinizētām degvielām, minētās
degvielas netiek jauktas ar tradicionālajām fosilajām degvielām;
33) 
vispārīgā vienošanās
 — tāda vienošanās starp vienu vai vairākiem pasūtītājiem un vienu vai vairākiem
piegādātājiem, kuras mērķis ir noteikt un raksturot attiecīgā laikposmā slēdzamos iepirkuma līgumus un
paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem tie tiks slēgti (īpaši attiecībā uz cenām un, ja nepieciešams,
paredzēto daudzumu);
34) 
zaļais publiskais iepirkums
 — tādu preču, pakalpojumu un būvdarbu iepirkums, kuru ietekme uz vidi to
aprites ciklā ir mazāka nekā precēm, pakalpojumiem un būvdarbiem ar tādu pašu lietojuma mērķi, kas iegādāti,
nepiemērojot zaļā publiskā iepirkuma principus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 26.04.2018., 21.02.2019., 05.12.2019., 02.09.2021. un 
24.03.2022.
 likumu, kas
stājas spēkā 
21.04.2022.
)
2. pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir nodrošināt:
1) iepirkumu atklātumu;
2) piegādātāju brīvu konkurenci, kā arī vienlīdzīgu un taisnīgu attieksmi pret tiem;
3) pasūtītāja līdzekļu efektīvu izmantošanu, maksimāli samazinot tā risku.
3. pants. Likuma piemērošanas izņēmumi
(1) Šo likumu nepiemēro, ja pasūtītājs slēdz iepirkuma līgumu par:
1) zemes, esošās būves vai cita nekustamā īpašuma pirkšanu vai nomu vai citu tiesību iegūšanu uz šādu
nekustamo īpašumu ar jebkuriem finanšu līdzekļiem;
2) tāda raidījumu materiāla iegādi, izstrādi, ražošanu vai kopražošanu, kas paredzēts audio un audiovizuālo 
4
/
71
elektronisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem, ja līguma slēgšanas tiesības piešķir elektroniskie
plašsaziņas līdzekļi, vai līgumiem par raidlaiku vai raidījumu nodrošināšanu, kuru slēgšanas tiesības piešķir
elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem;
3) šķīrējtiesu pakalpojumiem un pakalpojumiem, kas tiek sniegti pušu samierināšanai;
4) dokumentu apliecināšanas pakalpojumiem, kurus sniedz notāri;
5) juridiskajiem pakalpojumiem, kuru sniedzējus ieceļ tiesa vai kuru sniedzējiem ārējos normatīvajos aktos
uzdots tiesas uzraudzībā veikt noteiktus uzdevumus;
6) juridiskajiem pakalpojumiem, kuri saistīti ar valsts varas īstenošanu;
7) finanšu pakalpojumiem, kas saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pirkšanu, pārdošanu
vai nodošanu, Latvijas Bankas pakalpojumiem un darbībām, ko veic ar Eiropas Finanšu stabilitātes
instrumenta un Eiropas stabilizācijas mehānisma palīdzību;
8) aizņēmumiem, kas ir vai nav saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu
vai nodošanu;
9) fizisko personu pakalpojumiem saskaņā ar darba līgumiem;
10) pakalpojumiem civilās aizsardzības, civilās drošības un katastrofu novēršanas jomā, kurus sniedz
biedrības, nodibinājumi vai apvienības un uz kuriem attiecas kāds no šādiem CPV kodiem: 75250000-3,
75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 un 85143000-3,
izņemot ar pacientu transportēšanu saistītus neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus;
11) sabiedriskā transporta pakalpojumiem, kas tiek sniegti, izmantojot dzelzceļu vai metro;
12) pakalpojumiem, kurus sniedz cits pasūtītājs vai pasūtītāju apvienība, kam saskaņā ar ārējiem
normatīvajiem aktiem ir izņēmuma tiesības sniegt attiecīgo pakalpojumu.
(2) Šo likumu piemēro tikai publiskiem pakalpojuma līgumiem par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, kuru
CPV kods ir no 73000000-2 līdz 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 un 73430000-5, ja vienlaikus pastāv šādi
nosacījumi:
1) labumu no sniegtā pakalpojuma rezultātiem gūs tikai pasūtītājs, kas šos rezultātus izmantos vienīgi savām
vajadzībām;
2) pasūtītājs pilnībā samaksās par sniegto pakalpojumu.
(3) Šo likumu nepiemēro:
1) iepirkumiem, lai nodrošinātu 
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma
 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
un 
7. pantā
minētās darbības šajos pantos noteiktajās jomās;
2) iepirkumiem, kuri noteikti kā 
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma
 piemērošanas izņēmums;
3) 
(izslēgts ar 
26.04.2018
. likumu).
(4) Šo likumu nepiemēro universālā pasta pakalpojuma sniedzējs, ja slēdz publisku pakalpojuma līgumu par:
1) pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanu, kuri saistīti ar elektroniskajiem līdzekļiem un kurus nodrošina
tikai ar minētajiem līdzekļiem (tai skaitā kodētu dokumentu drošu pārsūtīšanu, izmantojot elektroniskos
līdzekļus, elektroniskā pasta adrešu pārvaldības pakalpojumus un reģistrēta elektroniskā pasta pārsūtīšanu);
2) finanšu pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kodi no 66100000-1 līdz 66720000-3 un kuri ietver naudas
pārvedumus pa pastu un pasta žiro pārvedumus;
3) filatēlijas pakalpojumiem;
5
/
71
4) loģistikas pakalpojumiem (pakalpojumiem, kas ietver gan sūtījumu fizisku piegādi, gan uzglabāšanu vai tikai
piegādi vai uzglabāšanu ar citām funkcijām, kuras nav saistītas ar pasta pakalpojumiem).
(5) Šo likumu nepiemēro, slēdzot iepirkuma līgumu, kura galvenais mērķis ir nodrošināt vai ekspluatēt pasūtītāja
uzturētus publiskos elektronisko sakaru tīklus vai arī vienu vai vairākus pasūtītāja sniegtus publiski pieejamus
elektronisko sakaru pakalpojumus.
(6) Šo likumu nepiemēro, ja iepirkuma līgumus slēdz atbilstoši citiem procedūru noteikumiem un to slēgšanas
tiesības piešķir saskaņā ar:
1) starptautisku nolīgumu, ko atbilstoši Eiropas Savienības normatīvajiem aktiem noslēgusi Eiropas
Savienības dalībvalsts ar vienu vai vairākām valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis, vai šo valstu
administratīvajām vienībām par būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem sakarā ar nolīgumu parakstījušo
valstu piedalīšanos kāda kopīga pasākuma īstenošanā vai tā rezultātu izmantošanā. Pasūtītājs par visiem
šādiem nolīgumiem paziņo Eiropas Komisijai;
2) starptautiskas organizācijas īpašu procedūru;
3) starptautiskas organizācijas vai starptautiskas finanšu iestādes īpašu procedūru, ja attiecīgos iepirkumus
pilnībā finansē attiecīgā organizācija vai iestāde. Ja starptautiska organizācija vai starptautiska finanšu iestāde
finansē iepirkumu vismaz 50 procentu apmērā, tad puses vienojas par to, kādas iepirkuma procedūras ir
piemērojamas;
4) starptautisku nolīgumu, kas saistīts ar karaspēka izvietošanu un attiecas uz Eiropas Savienības dalībvalsts
piegādātājiem vai tādas valsts piegādātājiem, kura nav Eiropas Savienības dalībvalsts.
(7) Šo likumu nepiemēro piegādēm, pakalpojumiem un būvdarbiem, kas atbilst 
Aizsardzības un drošības jomas
iepirkumu likuma
 
3. pantam
.
(8) Šo likumu nepiemēro, ja tā piemērošana varētu radīt kaitējumu būtisku valsts drošības interešu aizsardzībai.
Par būtisku valsts drošības interešu aizsardzību katrā konkrētajā gadījumā lemj Ministru kabinets. Šā izņēmuma
piemērošanas pamats nav ne steidzamība, nedz arī aizsargājama informācija pati par sevi, ja tās aizsardzību var
nodrošināt iepirkuma procedūrās saskaņā ar šo likumu vai aizsardzības un drošības jomas iepirkumus regulējošiem
normatīvajiem aktiem.
(9) Šo likumu nepiemēro, ja Ministru kabinets saskaņā ar ārējiem normatīvajiem aktiem informāciju par līgumu vai
tā izpildi atzinis par valsts noslēpumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
4. pants. Pasūtītāju savstarpēji iepirkuma līgumi
(1) Šo likumu nepiemēro tādas personas veiktajiem būvdarbiem, piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, kura
atbilst visām šādām pazīmēm:
1) tā atrodas tādā pasūtītāja kontrolē, kas izpaužas kā tiesības ietekmēt kontrolētās personas darbības
stratēģiskos mērķus un lēmumus, vai tādas personas kontrolē, kuru minētajā veidā kontrolē pasūtītājs;
2) vairāk nekā 80 procentus no tās darbībām veido konkrētu uzdevumu izpilde kontrolējošā pasūtītāja vai citu
minētā pasūtītāja kontrolēto personu interesēs;
3) tajā nav tiešas privātā kapitāla līdzdalības, izņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas atbilstoši
komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas Savienības darbību neietver
tiesības ietekmēt un kontrolēt tās lēmumus un kam nav izšķirošas ietekmes uz to.
(2) Šo likumu nepiemēro, ja šā panta pirmās daļas pazīmēm atbilstoša kontrolētā persona, kas vienlaikus ir arī
pasūtītājs, piešķir iepirkuma līguma slēgšanas tiesības to kontrolējošam pasūtītājam vai citai personai, kas atrodas
kontrolējošā pasūtītāja kontrolē šā panta pirmās daļas 1. punkta izpratnē, ja personai, kurai tiek piešķirtas iepirkuma
līguma slēgšanas tiesības, nav tiešas privātā kapitāla līdzdalības, izņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas
atbilstoši komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas Savienības darbību neietver
tiesības ietekmēt un kontrolēt šīs personas lēmumus un kam nav izšķirošas ietekmes uz to.
(3) Šo likumu nepiemēro tādas personas veiktajiem būvdarbiem, piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, kura
6
/
71
atbilst visām šādām pazīmēm:
1) tā atrodas tādā vairāku pasūtītāju kopīgā kontrolē, kas izpaužas kā tiesības ietekmēt kontrolētās personas
darbības stratēģiskos mērķus un lēmumus;
2) vairāk nekā 80 procentus no tās darbībām veido konkrētu uzdevumu izpilde kopīgi kontrolējošo pasūtītāju
vai citu minēto pasūtītāju kontrolēto personu interesēs;
3) tajā nav tiešas privātā kapitāla līdzdalības, izņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas atbilstoši
komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas Savienības darbību neietver
tiesības ietekmēt un kontrolēt tās lēmumus un kam nav izšķirošas ietekmes uz to.
(4) Šā panta trešās daļas izpratnē persona atrodas vairāku pasūtītāju kopīgā kontrolē, ja:
1) kontrolētās personas pārvaldes institūciju sastāvā ir visu pasūtītāju pārstāvji (daži pārstāvji var pārstāvēt
vairākus vai visus iesaistītos pasūtītājus);
2) visiem pasūtītājiem kopīgi ir tiesības ietekmēt kontrolētās personas darbības stratēģiskos mērķus un
lēmumus;
3) kontrolētā persona darbojas pasūtītāju interesēs.
(5) Šo likumu nepiemēro iepirkuma līgumiem, kas noslēgti starp diviem vai vairākiem pasūtītājiem, ja ir ievēroti
visi šādi nosacījumi:
1) ar iepirkuma līgumu tiek izveidota vai īstenota pasūtītāju sadarbība to kompetencē esošu publisku
pakalpojumu nodrošināšanā;
2) sadarbība tiek īstenota sabiedrības interesēs;
3) iesaistīto pasūtītāju atvērtā tirgū sniegto publisku pakalpojumu, kuru nodrošināšanai īsteno sadarbību, daļa ir
mazāka par 20 procentiem.
(6) Lai noteiktu šā panta pirmās daļas 2. punktā, trešās daļas 2. punktā un piektās daļas 3. punktā minēto darbību
procentuālo apjomu, ņem vērā vidējo finanšu apgrozījumu vai kādu citu ar attiecīgo darbību saistītu rādītāju
(piemēram, kontrolētās personas vai pasūtītāja pakalpojumu, piegāžu un būvdarbu izmaksas) par pēdējiem trim
gadiem pirms iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas. Ja kontrolētā persona vai pasūtītājs ir izveidots vai
uzsācis darbību pēc minētā termiņa vai tā reorganizācijas dēļ dati par finanšu apgrozījumu vai ar tā darbību saistītie
rādītāji nav pieejami vai arī vairs nav aktuāli, darbības procentuālo apjomu var pierādīt, izmantojot komercdarbības
prognozēšanas metodes.
5. pants. Iepirkuma procedūru piemērošanas izņēmumi
Pasūtītājs nepiemēro šajā likumā noteiktās iepirkuma procedūras, ja iepirkuma līguma paredzamā līgumcena ir
mazāka par iepirkuma līgumiem Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām un ja tas tiek slēgts par:
1) piegādēm vai pakalpojumiem, kurus sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs sniedz, veicot 
Sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma
 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
un 
7. pantā
 minētās darbības šajos pantos noteiktajās
jomās;
2) iespieddarbu, elektronisko izdevumu, rokrakstu un citu dokumentu iepirkumu bibliotēku krājumu
papildināšanai vai izglītības un pētniecības procesa organizēšanai izglītības iestādēs, kā arī valsts vai
augstskolu izveidotās zinātniskajās institūcijās;
3) tādu muzejisko priekšmetu iepirkumu muzeju krājumu papildināšanai, kuriem ir mākslinieciska,
kultūrvēsturiska, zinātniska vai memoriāla vērtība;
4) iepirkumiem ārvalstīs, kurus veic ārējās ekonomiskās pārstāvniecības, Iekšlietu ministrija un tās padotībā
esošās iestādes, kā arī Nacionālo bruņoto spēku vienības, kas piedalās starptautiskajās operācijās un
starptautiskajās mācībās;
7
/
71
5) piegādēm un pakalpojumiem privāto tiesību juridiskās personas pilnībā finansēta pētniecības un izstrādes
līguma izpildei valsts vai augstskolas izveidotā zinātniskajā institūcijā, kas reģistrēta zinātnisko institūciju
reģistrā, ja par šīm piegādēm un pakalpojumiem pilnībā atlīdzina no līdzekļiem, kuri saņemti par šā pētniecības
un izstrādes līguma izpildi;
6) materiālu, reaģentu un komponentu piegādi eksperimentu veikšanai, maketu un prototipu izstrādei valsts vai
augstskolas izveidotā zinātniskajā institūcijā, kas reģistrēta zinātnisko institūciju reģistrā, ja šo materiālu,
reaģentu un komponentu nepieciešamību, to parametrus vai daudzumu nosaka pētniecības vai izstrādes
procesa norise;
7) zinātniskā raksta publicēšanu zinātniskajā periodikā vai citā zinātniskā izdevumā un par to samaksā vai par
to zinātniekam atlīdzina valsts vai augstskolas izveidota zinātniskā institūcija, kas reģistrēta zinātnisko
institūciju reģistrā;
8) piegādātāja sniegtajiem pakalpojumiem augstskolu studentu piesaistei no valstīm, kuras nav Eiropas
Savienības dalībvalstis;
9) speciālistu un ekspertu sniegtajiem pakalpojumiem, kas nepieciešami izmeklēšanas darbību veikšanai
kriminālprocesā;
10) piegādēm, pakalpojumiem vai būvdarbiem, kurus iepērk Latvijas diplomātiskās un konsulārās
pārstāvniecības savu funkciju nodrošināšanai, ja iepirkuma līgums tiek izpildīts pārstāvniecības akreditācijas
valstī vai citā valstī, kurā akreditēts pārstāvniecības vadītājs, neatkarīgi no piegādātāja reģistrācijas vai
pastāvīgās dzīvesvietas valsts;
11) piegādēm, pakalpojumiem vai būvdarbiem, kurus iepērk valsts akciju sabiedrība "Valsts nekustamie
īpašumi", lai pārvaldītu savu vai tai pārvaldīšanā nodotu ārvalstī esošu nekustamo īpašumu, ja iepirkuma
līgums tiek izpildīts nekustamā īpašuma atrašanās valstī;
12) tādiem Eiropas Komisijas zinātnisko ekspertu datubāzē vai citā zinātnisko ekspertu datubāzē reģistrētu
ekspertu pakalpojumiem pētniecības un attīstības jomā, kas saistīti ar pētniecības un attīstības projektu
iesniegumu sākotnējo zinātnisko novērtējumu vai šādu projektu starpposma vai sasniegto rezultātu
novērtējumu, ja minēto ekspertu piesaistīšanu nosaka Ministru kabineta tiesību akti par tādu fondu un
programmu īstenošanu, ko finansē no valsts budžeta vai Eiropas Savienības budžeta, kā arī tādu shēmu un
instrumentu īstenošanu, kas izveidoti kopīgi ar dalībvalstīm;
13) ceļojumu aģentūru pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kods 63510000-7;
14) būtisku pilsoniskās apziņas stiprināšanas pasākumu īstenošanu, dodot ieguldījumu valsts drošības
interešu aizsardzībā, ja iepirkumu veic tiešās pārvaldes iestāde un par šā izņēmuma piemērošanu ir lēmis
Ministru kabinets;
15) ekspertu sniegtajiem pakalpojumiem ekspertu grupā augstskolas vai koledžas, vai studiju virziena
akreditācijas vai studiju programmas licencēšanas procesā;
16) autoru, komponistu, tēlnieku, izklaides mākslinieku un citu individuālo mākslinieku sniegtajiem
pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kods 92312200-3, un mākslinieciskās un literārās jaunrades un
interpretācijas pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kods 92310000-7;
17) Valsts prezidenta kancelejas, Saeimas Administrācijas un Ārlietu ministrijas organizēto ārvalstu delegāciju
valsts, oficiālo, darba vizīšu, ja delegācijas vada ārvalstu prezidenti, viceprezidenti, parlamentu vadītāji un to
vietnieki, premjerministri un to vietnieki, vēstnieki, ārlietu ministri un to vietnieki, starptautisko organizāciju
vadītāji vai ja minētās delegācijas Latvijā uzturas pēc Valsts prezidenta, Saeimas priekšsēdētāja, Ministru
prezidenta vai ārlietu ministra oficiāla ielūguma, un valstiskas nozīmes starptautisku pasākumu nodrošināšanai
nepieciešamajiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kodi 55300000-3, 55100000-1 un 60170000-0;
18) Akadēmiskās informācijas centra vai Eiropas Augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrā
iekļautas kvalitātes nodrošināšanas aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem studiju virziena novērtēšanas
procesā;
19) būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem daudzdzīvokļu dzīvojamo ēku energoefektivitātes
paaugstināšanas programmas ietvaros, kuru administrē akciju sabiedrība "Attīstības finanšu institūcija Altum".
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.02.2019.
 un 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
8
/
71
6. pants. Līgumi, kuru izpildi vairāk par 50 procentiem finansē pasūtītājs
(1) Šo likumu piemēro līgumu noslēgšanai, ja:
1) būvdarbu līguma izpildi vairāk par 50 procentiem no līgumcenas tieši finansē pasūtītājs un šā līguma
paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, un šis
līgums attiecas uz specializētajiem būvdarbiem atbilstoši šā likuma 
1. pielikumam
, kā arī uz sportam,
ārstniecībai un atpūtai paredzētu būvju, slimnīcu, skolu un administratīvo ēku būvniecību;
2) pakalpojuma līguma izpildi vairāk par 50 procentiem no līgumcenas tieši finansē pasūtītājs un šā līguma
paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, un šis
līgums ir saistīts ar būvdarbu līgumu atbilstoši šā panta 1. punktam.
(2) Ja pasūtītājs, kas finansē šā panta pirmās daļas 1. un 2. punktā minēto līgumu izpildi, pats nenodrošina līgumu
slēgšanas tiesību piešķiršanu vai līgumu slēgšanas tiesības piešķir citu personu labā vai vārdā, tas nodrošina līgumu
slēgšanas tiesību piešķiršanas atbilstību šim likumam.
7. pants. Citi pasūtītāja finansētie projekti
(1) Ja pasūtītājs no saviem līdzekļiem vai no Eiropas Savienības politiku instrumentu vai citas ārvalstu finanšu
palīdzības un nacionālā līdzfinansējuma līdzekļiem finansē tāda līguma izpildi, kas nav minēts šā likuma 
6. pantā
,
iepirkuma procedūras un to piemērošanas kārtību, kā arī personas, kuras piemēro šīs procedūras, nosaka Ministru
kabinets.
(2) Šā panta pirmā daļa neattiecas uz finansējumu, kas tiek piešķirts kā kompensācija. Šīs daļas izpratnē
kompensācija ir naudas summa, kas aprēķināta pēc noteiktas likmes un tiek izsniegta kā atlīdzība par konkrēta
mērķa īstenošanu.
8. pants. Iepirkuma procedūru veidi un to piemērošana
(1) Ir šādas iepirkuma procedūras:
1) atklāts konkurss;
2) slēgts konkurss;
3) konkursa procedūra ar sarunām;
4) konkursa dialogs;
5) inovācijas partnerības procedūra;
6) sarunu procedūra.
(2) Pasūtītājs ir tiesīgs rīkot metu konkursu, ja paredzamā līgumcena ir 10 000 
euro
 vai lielāka. Metu konkursu
rīko kā iepirkuma procedūras sastāvdaļu, kuras rezultātā tiek piešķirtas publiska pakalpojuma līguma slēgšanas
tiesības, vai kā atsevišķu konkursu, kurā paredzētas godalgas vai maksājumi dalībniekiem. Metu konkursa norises
kārtību nosaka Ministru kabinets.
(3) Ministru kabinets nosaka šādus ar iepirkuma procedūru un metu konkursu norisi saistītus noteikumus, ciktāl to
neregulē šis likums:
1) iepirkuma procedūru un metu konkursu norises kārtību un piemērošanas noteikumus;
2) pieteikumu, piedāvājumu un metu iesniegšanas minimālos termiņus un to saīsināšanas gadījumus;
3) gadījumus, kad pasūtītājam nav pienākuma izmantot elektroniskās informācijas sistēmas pieteikumu,
piedāvājumu, metu vai to sastāvdaļu saņemšanai;
9
/
71
4) iepirkuma procedūru un metu konkursu nolikumu saturu;
5) iepirkuma procedūru un metu konkursu izsludināšanas, pārtraukšanas un izbeigšanas noteikumus;
6) iepirkuma procedūras un metu konkursa rezultātu paziņošanas noteikumus;
7) iepirkuma procedūras un metu konkursa dokumentēšanas noteikumus un iepirkuma procedūras un metu
konkursa ziņojuma saturu;
8) paziņojumu publicēšanas noteikumus;
9) dinamiskās iepirkumu sistēmas piemērošanas kārtību.
(4) Šo likumu attiecina uz šā panta pirmajā daļā minētajām iepirkuma procedūrām, ja publisku piegādes līgumu vai
pakalpojuma līgumu līgumcena ir 42 000 
euro
 vai lielāka un publisku būvdarbu līgumu līgumcena ir 170 000 
euro
 vai
lielāka.
(5) Šā likuma 
17. panta
 septītajā un astotajā daļā minētajos gadījumos pasūtītājs iepērk preces un pakalpojumus
no centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību, nepiemērojot šā panta pirmajā daļā noteiktās iepirkuma
procedūras vai šā likuma 
9. 
un 
10. panta
 noteikumus.
(6) Konkursa procedūru ar sarunām un konkursa dialogu pasūtītājs ir tiesīgs piemērot, ja:
1) pasūtītāja vajadzības nevar apmierināt, nepielāgojot jau tirgū pieejamus risinājumus;
2) iepirkuma līgums ietver projektēšanu vai inovatīvus risinājumus;
3) iepirkuma līguma slēgšanas tiesības nevar piešķirt bez iepriekšējām sarunām īpašu apstākļu dēļ, kas
attiecas uz iepirkuma raksturu, sarežģītību vai juridisko un finansiālo struktūru, vai ar tiem saistīto risku dēļ;
4) pasūtītājs nevar pietiekami precīzi sagatavot tehniskās specifikācijas, atsaucoties uz standartiem, Eiropas
tehnisko novērtējumu, kopējām tehniskajām specifikācijām vai tehniskajām atsaucēm;
5) atklātā vai slēgtā konkursā ir iesniegti iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām neatbilstoši
piedāvājumi vai piedāvājumi pārsniedz iepirkuma procedūras dokumentos norādīto paredzamo līgumcenu, vai
piedāvājumi atzīti par nepamatoti lētiem, vai piedāvājumi ir iesniegti pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa
beigām, vai pretendenti neatbilst iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām kvalifikācijas prasībām. Šo
procedūru var piemērot, nepublicējot paziņojumu par līgumu, ja uz sarunām tiek aicināti tikai visi tie
pretendenti, kas atbilst atklātā vai slēgtā konkursā noteiktajām kvalifikācijas prasībām, kas nav izslēgti no
dalības iepirkuma procedūrā un kas iesnieguši piedāvājumus atklātā vai slēgtā konkursā noteiktajā
piedāvājumu iesniegšanas termiņā.
(7) Sarunu procedūru pasūtītājs ir tiesīgs piemērot, ja:
1) atklātā vai slēgtā konkursā nav iesniegti piedāvājumi vai pieteikumi vai ir iesniegti iepirkuma līgumam
neatbilstoši piedāvājumi, kas bez būtiskiem grozījumiem neatbilst iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām, vai iesniegti kvalifikācijas prasībām neatbilstošu un no iepirkuma procedūras
izslēdzamu kandidātu pieteikumi un ja netiek būtiski mainīti sākotnējie iepirkuma līguma izpildes noteikumi.
Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma pasūtītājs tai nosūta iepirkuma procedūras ziņojumu. Ja atklāts vai slēgts
konkurss izbeigts vai pārtraukts, jo piedāvājumi noraidīti saskaņā ar šā likuma 
41.
 panta vienpadsmito daļu,
sarunu rezultātā noslēgtā līguma līgumcena nedrīkst pārsniegt jebkuru no šādām vērtībām:
a) atklātā vai slēgtā konkursa iepirkuma procedūras dokumentos pasūtītāja norādīto līgumcenu, kas
noteikta kā piedāvājuma atbilstības prasība,
b) 150 procentus no atklātā vai slēgtā konkursa iepirkuma procedūras dokumentos norādītās paredzamās
līgumcenas;
2) būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus var nodrošināt tikai konkrēts piegādātājs kādā no šādiem
gadījumiem:
a) iepirkuma mērķis ir radīt vai iegādāties unikālu mākslas darbu vai māksliniecisku izpildījumu,
10
/
71
b) nav konkurences tehnisku iemeslu dēļ,
c) nepieciešams ievērot izņēmuma tiesību, tai skaitā intelektuālā īpašuma tiesību, aizsardzību;
3) pasūtītājam neparedzamu ārkārtas apstākļu rezultātā objektīvi radusies situācija, kurā steidzamības dēļ nav
iespējams piemērot atklātu konkursu, slēgtu konkursu vai konkursa procedūru ar sarunām. Minētie apstākļi,
kas pamato ārkārtas situāciju, nedrīkst būt atkarīgi no pasūtītāja darbības;
4) nepieciešamās preces ir īpaši izgatavotas izpētei un izmēģinājumiem. Šī norma neattiecas uz preču
ražošanu to noieta izpētei vai izpētes un izmēģinājumu izmaksu segšanai;
5) pasūtītājam nepieciešamas papildu piegādes no sākotnējā preču piegādātāja (ražotāja), lai papildinātu vai
daļēji nomainītu tā rīcībā jau esošās preces vai iekārtas, jo, izvēloties citu preču piegādātāju (ražotāju),
pasūtītājam vajadzētu iepirkt preces, kas pēc saviem tehniskajiem parametriem atšķirtos no tā rīcībā jau
esošajām precēm, un šāda atšķirība radītu nesaderību vai ievērojamas tehniskās grūtības preču vai iekārtu
uzturēšanā un ekspluatācijā. Šāda iepirkuma līguma, kā arī atkārtotu iepirkuma līgumu darbības termiņš
nedrīkst pārsniegt trīs gadus;
6) iepirkuma līguma priekšmets ir tādu preču piegāde, kuras tiek kotētas un kuras pasūtītājs pērk preču biržā;
7) ir iespēja iepirkt preces vai pakalpojumus ar īpaši izdevīgiem noteikumiem no piegādātāja, kas izbeidz savu
saimniecisko darbību, vai likvidatora, kurš veica piegādātāja likvidācijas procesu, vai no administratora, kurš
rīko bankrotējuša piegādātāja mantas izpārdošanu saskaņā ar normatīvajiem aktiem;
8) publisks pakalpojuma līgums tiek slēgts ar metu konkursa uzvarētāju vai kādu no uzvarētājiem un metu
konkurss rīkots saskaņā ar šā likuma prasībām. Ja metu konkursā noteikti vairāki uzvarētāji, visus
uzvarētājus uzaicina uz sarunām;
9) iepirkuma līguma priekšmets ir atkārtota iepriekš iepirkuma procedūras rezultātā noslēgta iepirkuma līgumā
paredzēto būvdarbu veikšana vai pakalpojumu sniegšana, kas tiek uzticēta šā līguma izpildītājam, un atkārtoti
nepieciešamie būvdarbi vai pakalpojumi atbilst iepriekš iepirkuma procedūras rezultātā noslēgtā iepirkuma
līguma pamatā esošajam projektam. Šis nosacījums attiecas uz gadījumiem, kad pasūtītājs pirmā projekta
iepirkuma procedūras dokumentos, nosakot paredzamo līgumcenu, ir paredzējis atkārtotu iepirkuma līgumu
slēgšanu, kopējo būvdarbu vai pakalpojumu paredzamo vērtību un to piešķiršanas nosacījumus. Sarunu
procedūru var piemērot triju gadu laikā no sākotnējā iepirkuma līguma noslēgšanas.
(8) Šā panta septītās daļas 2. punkta "b" un "c" apakšpunktā minētie izņēmumi ir piemērojami tikai tad, ja nav
pamatotas alternatīvas vai aizstājēja un ja konkurences trūkuma iemesls nav iepirkumam noteiktās prasības.
(9) Tiesības noslēgt iepirkuma līgumu, kura priekšmets ir divi vai vairāki iepirkuma veidi (būvdarbi, pakalpojumi vai
piegādes), piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami tam iepirkuma veidam, kurš raksturo attiecīgā iepirkuma
līguma galveno priekšmetu. Iepirkuma līgumiem, kuru priekšmets daļēji ietver šā likuma 
2. pielikumā
 minētos
pakalpojumus un citus pakalpojumus vai daļēji pakalpojumus un daļēji piegādes, galveno priekšmetu un piemērojamo
iepirkuma procedūru nosaka pēc tā, kuru pakalpojumu vai piegāžu paredzamā līgumcena ir visaugstākā.
(10) Ja iepirkuma līguma priekšmets ir iepirkums, uz kuru attiecas šis likums, un iepirkums, uz kuru neattiecas šis
likums, un dažādās iepirkuma daļas ir objektīvi atdalāmas, pasūtītājs ir tiesīgs katrai daļai piemērot tai atbilstošo
tiesisko regulējumu vai slēgt nedalītu iepirkuma līgumu un piemērot šo likumu. Ja iepirkuma līguma daļas nav
objektīvi atdalāmas, piemērojamo tiesisko regulējumu nosaka pēc iepirkuma līguma galvenā priekšmeta, izņemot šā
panta trīspadsmitajā daļā minēto gadījumu.
(11) Ja iepirkuma līguma priekšmets ir iepirkums, uz kuru attiecas šis likums, un tas ietver arī koncesijas līguma
elementus, iepirkuma līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar šo likumu, ja tās iepirkuma daļas līgumcena, kurai
piemērojams šis likums, ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.
(12) Ja iepirkuma līguma priekšmets ir gan iepirkums, uz ko attiecas šis likums, gan iepirkums, kas izdarāms, lai
veiktu darbības, uz kurām attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu jomu regulējoši normatīvie akti,
noteikumus, kas piemērojami šāda iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai, nosaka saskaņā ar 
Sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma
 
8. 
un 
9. pantu
.
(13) Ja iepirkuma līguma priekšmets ir gan iepirkums, uz kuru attiecas šis likums, gan iepirkums, uz kuru attiecas
aizsardzības un drošības jomas iepirkumu regulējoši normatīvie akti, un ja pasūtītājs ir nolēmis slēgt nedalītu
iepirkuma līgumu (lēmumu slēgt nedalītu iepirkuma līgumu nepieņem, lai izvairītos no šā likuma vai aizsardzības un
11
/
71
drošības jomas iepirkumu regulējošu normatīvo aktu piemērošanas), piemērojamo tiesisko regulējumu nosaka uz
šādu pazīmju pamata:
1) gadījumos, kad uz daļu no iepirkuma līguma attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību 
346. pants
,
iepirkuma līguma slēgšanas tiesības var piešķirt, nepiemērojot šo likumu, ja nedalīta iepirkuma līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanu pamato objektīvi iemesli;
2) gadījumos, kad uz daļu no iepirkuma līguma attiecas 
Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likuma
 
3.
panta
 pirmās daļas 2., 3. un 4. punkts, iepirkuma līguma slēgšanas tiesības var piešķirt saskaņā ar
aizsardzības un drošības jomas iepirkumu regulējošiem normatīvajiem aktiem, ja nedalīta iepirkuma līguma
piešķiršanu pamato objektīvi iemesli.
(14) Ja iepirkuma līgums atbilst gan šā panta trīspadsmitās daļas 1. punktam, gan 2. punktam, pasūtītājs piemēro
šā panta trīspadsmitās daļas 1. punktu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.10.2018.
)
9. pants. Iepirkumi, kuriem nepiemēro šajā likumā noteiktās iepirkuma procedūras
(1) Ja publiska piegādes līguma vai publiska pakalpojuma līguma paredzamā līgumcena ir 10 000 
euro
 vai lielāka,
bet mazāka par 42 000 
euro
 un publiska būvdarbu līguma paredzamā līgumcena ir 20 000 
euro
 vai lielāka, bet mazāka
par 170 000 
euro
, pasūtītājs veic iepirkumu šajā pantā noteiktajā kārtībā.
(2) Pasūtītājs iepirkuma sagatavošanā piemēro šā likuma 
18. panta
 pirmo daļu. Pasūtītājs iepirkuma
sagatavošanā var piemērot šā likuma 
18. panta
 otro un trešo daļu.
(3) Iepirkuma veikšanai pasūtītājs izveido iepirkuma komisiju saskaņā ar šā likuma 
24. pantu
. Uz iepirkuma
komisijas darbību attiecas šā likuma 
25. panta
 noteikumi. Iepirkuma komisija lēmumus pieņem šā likuma 
26. pantā
noteiktajā kārtībā.
(4) Iepirkuma komisija sagatavo šajā pantā noteiktajā kārtībā veicamā iepirkuma nolikumu. Nolikumā ietver:
1) pamatotas un objektīvas prasības attiecībā uz iepirkuma priekšmetu, ņemot vērā šā likuma 
20.
, 
21. 
un 
22.
pantu
 un nodrošinot, ka minētās prasības nerada nepamatotus konkurences ierobežojumus;
2) prasības pretendentiem, ņemot vērā šā likuma 
13.
, 
44.
, 
45. 
un 
46. pantu
;
3) gadījumus, kad pretendenti tiek izslēgti atbilstoši šā panta astotās daļas noteikumiem, vai atsauci uz
pretendentu izslēgšanu atbilstoši šā panta astotajai daļai;
4) prasības piedāvājuma nodrošinājumam, ja tāds paredzēts, un saistību izpildes nodrošinājumam, ja tāds
paredzēts, ņemot vērā šā likuma 
50. pantu
;
5) piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus, ņemot vērā šā likuma 
19.
, 
51. 
un 
54. pantu
;
6) informācijas aizsardzības noteikumus, ja tādi nepieciešami, ņemot vērā šā likuma 
14. panta
 pirmo daļu;
7) iepirkuma līguma slēgšanas kārtību;
8) citus noteikumus.
(5) Nav atļauts pieprasīt, lai piedāvājuma sastāvā tiek iekļauts konkrētajam iepirkumam sagatavots darbs, kas ir
autortiesību objekts vai uzskatāms par daļēju pakalpojuma izpildi.
(6) Pasūtītājs iepirkuma izsludināšanai sagatavo un publikāciju vadības sistēmā publicē paziņojumu par plānoto
līgumu, nosakot piedāvājumu iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 10 dienām (neskaitot valstī oficiāli noteiktās
svētku dienas) no paziņojuma publicēšanas dienas. Pasūtītājs līdz minētā paziņojuma publicēšanas dienai ievieto
savā pircēja profilā iepirkuma nolikumu un nodrošina tam brīvu un tiešu pieeju. Ja piegādātājs ir laikus pieprasījis
papildu informāciju par iepirkuma nolikumā iekļautajām prasībām, pasūtītājs to sniedz triju darbdienu laikā, bet ne
vēlāk kā četras dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. Papildu informāciju pasūtītājs nosūta
piegādātājam, kas uzdevis jautājumu, un vienlaikus ievieto šo informāciju vietā, kur ir pieejams iepirkuma nolikums,
norādot arī uzdoto jautājumu. Pasūtītājs ar iepirkumu saistītās informācijas apmaiņu nodrošina saskaņā ar šā likuma
12
/
71
38. pantu
.
(7) Pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām iepirkuma komisija izvērtē iesniegtos piedāvājumus, veic
pretendentu atlasi un izvēlas vienu vai vairākus piedāvājumus, ievērojot šā likuma 
41. panta
 prasības.
(8) Pasūtītājs pretendentu, kuram būtu piešķiramas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, izslēdz no dalības
iepirkumā jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) pasludināts pretendenta maksātnespējas process (izņemot gadījumu, kad maksātnespējas procesā tiek
piemērots uz parādnieka maksātspējas atjaunošanu vērsts pasākumu kopums), apturēta tā saimnieciskā
darbība vai pretendents tiek likvidēts;
2) ir konstatēts, ka piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par
iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, pretendentam Latvijā vai valstī, kurā tas reģistrēts
vai kurā atrodas tā pastāvīgā dzīvesvieta, ir nodokļu parādi, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto
iemaksu parādi, kas kopsummā kādā no valstīm pārsniedz 150 
euro
. Attiecībā uz Latvijā reģistrētiem un
pastāvīgi dzīvojošiem pretendentiem pasūtītājs ņem vērā informāciju, kas ievietota Ministru kabineta noteiktajā
informācijas sistēmā Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku datubāzes un Nekustamā
īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā;
3) iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai darbinieks), iepirkuma komisijas
loceklis vai eksperts ir saistīts ar pretendentu šā likuma 
25. panta
 pirmās vai otrās daļas izpratnē vai ir
ieinteresēts kāda pretendenta izvēlē, un pasūtītājam nav iespējams novērst šo situāciju ar mazāk pretendentu
ierobežojošiem pasākumiem;
4) uz pretendenta norādīto personu, uz kuras iespējām pretendents balstās, lai apliecinātu, ka tā kvalifikācija
atbilst prasībām, kas noteiktas paziņojumā par plānoto līgumu vai iepirkuma nolikumā, kā arī uz
personālsabiedrības biedru, ja pretendents ir personālsabiedrība, ir attiecināmi šīs daļas 
1.
, 
2. 
vai 
3. punkta
nosacījumi;
5) pretendents ir ārzonā reģistrēta juridiskā persona vai personu apvienība.
(9) Lai pārbaudītu, vai pretendents nav izslēdzams no dalības iepirkumā šā panta astotās daļas 1., 2., 4. vai 5.
punktā minēto apstākļu dēļ, pasūtītājs:
1) attiecībā uz Latvijā reģistrētu vai pastāvīgi dzīvojošu pretendentu un šā panta astotās daļas 4. punktā
minēto personu, izmantojot Ministru kabineta noteikto informācijas sistēmu, Ministru kabineta noteiktajā kārtībā
iegūst informāciju:
a) par šā panta astotās daļas 1. un 5. punktā minētajiem faktiem — no Uzņēmumu reģistra. Ārvalstīs
reģistrētam pretendentam pasūtītājs pieprasa iesniegt reģistrācijas valsti apliecinošu dokumentu,
b) par šā panta astotās daļas 2. punktā minētajiem faktiem — no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas
pašvaldībām. Pasūtītājs attiecīgo informāciju no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas pašvaldībām ir
tiesīgs saņemt, neprasot pretendenta un šā panta astotās daļas 4. punktā minētās personas piekrišanu;
2) attiecībā uz ārvalstī reģistrētu vai pastāvīgi dzīvojošu pretendentu un šā panta astotās daļas 4. punktā
minēto personu pieprasa, lai pretendents iesniedz attiecīgās kompetentās institūcijas izziņu, kas apliecina, ka
uz to un šā panta astotās daļas 4. punktā minēto personu neattiecas šā panta astotajā daļā noteiktie gadījumi.
Termiņu izziņas iesniegšanai pasūtītājs nosaka ne īsāku par 10 darbdienām pēc pieprasījuma izsniegšanas vai
nosūtīšanas dienas. Ja attiecīgais pretendents noteiktajā termiņā neiesniedz minēto izziņu, pasūtītājs to
izslēdz no dalības iepirkumā.
(10) Atkarībā no atbilstoši šā panta devītās daļas 1. punkta "b" apakšpunktam veiktās pārbaudes rezultātiem
pasūtītājs:
1) neizslēdz pretendentu no dalības iepirkumā, ja konstatē, ka saskaņā ar Ministru kabineta noteiktajā
informācijas sistēmā esošo informāciju pretendentam un šā panta astotās daļas 4. punktā minētajai personai
nav nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, kas kopsummā
pārsniedz 150 
euro
;
2) informē pretendentu par to, ka saskaņā ar Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku
datubāzes vai Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā
13
/
71
Ministru kabineta noteiktajā informācijas sistēmā ievietoto informāciju tam vai šā panta astotās daļas 4. punktā
minētajai personai piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai arī dienā, kad pieņemts lēmums par
iespējamu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ir nodokļu parādi, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas
obligāto iemaksu parādi, kas kopsummā pārsniedz 150 
euro
, un nosaka termiņu — 10 dienas pēc informācijas
izsniegšanas vai nosūtīšanas dienas —, līdz kuram iesniedzams apliecinājums, ka pretendentam piedāvājumu
iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas
tiesību piešķiršanu, nebija nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu,
kas kopsummā pārsniedz 150 
euro
. Ja noteiktajā termiņā apliecinājums nav iesniegts, pasūtītājs pretendentu
izslēdz no dalības iepirkumā.
(11) Pretendents, lai apliecinātu, ka tam un šā panta astotās daļas 4. punktā minētajai personai nebija nodokļu
parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, kas kopsummā Latvijā pārsniedz 150
euro
, šā panta desmitās daļas 2. punktā minētajā termiņā iesniedz:
1) attiecīgās personas vai tās pārstāvja apliecinātu izdruku no Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās
deklarēšanas sistēmas vai Valsts ieņēmumu dienesta izziņu par to, ka attiecīgajai personai nebija attiecīgo
nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas iemaksu parādu;
2) pašvaldības izdotu izziņu par to, ka attiecīgajai personai nebija nekustamā īpašuma nodokļa parādu;
3) Valsts ieņēmumu dienesta vai pašvaldības kompetentās institūcijas izdota lēmuma kopiju par nodokļu
samaksas termiņa pagarināšanu vai atlikšanu vai citus objektīvus pierādījumus par nodokļu parādu neesību.
(12) Ja tādi dokumenti, ar kuriem ārvalstī reģistrēts vai pastāvīgi dzīvojošs pretendents var apliecināt, ka uz to
neattiecas šā panta astotajā daļā noteiktie gadījumi, netiek izdoti vai ar šiem dokumentiem nepietiek, lai apliecinātu,
ka uz šo pretendentu neattiecas šā panta astotajā daļā noteiktie gadījumi, minētos dokumentus var aizstāt ar
zvērestu vai, ja zvēresta došanu attiecīgās valsts normatīvie akti neparedz, — ar paša pretendenta vai šā panta
astotās daļas 4. punktā minētās personas apliecinājumu kompetentai izpildvaras vai tiesu varas iestādei, zvērinātam
notāram vai kompetentai attiecīgās nozares organizācijai to reģistrācijas (pastāvīgās dzīvesvietas) valstī.
(13) Iepirkuma komisija par uzvarētāju iepirkumā atzīst pretendentu, kurš izraudzīts atbilstoši iepirkuma nolikumā
noteiktajām prasībām un kritērijiem un nav izslēdzams no dalības iepirkumā saskaņā ar šā panta astoto daļu.
Lēmumā, ar kuru tiek noteikts uzvarētājs, papildus norāda visus noraidītos pretendentus un to noraidīšanas iemeslus,
visu pretendentu piedāvātās līgumcenas un par uzvarētāju noteiktā pretendenta salīdzinošās priekšrocības, ņemot
vērā šā likuma 
14. panta
 otrās daļas noteikumus. Ja iesniegti iepirkuma nolikumā noteiktajām prasībām neatbilstoši
piedāvājumi vai vispār nav iesniegti piedāvājumi, iepirkuma komisija pieņem lēmumu izbeigt iepirkumu bez rezultāta.
Pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums izbeigt iepirkumu bez rezultāta, sagatavo un publicē
publikāciju vadības sistēmā informāciju par iepirkuma izbeigšanu bez rezultāta, norādot lēmuma pieņemšanas datumu
un pamatojumu (informācija tiek pievienota paziņojumam par plānoto līgumu), kā arī savā pircēja profilā nodrošina
brīvu un tiešu elektronisku piekļuvi šim lēmumam.
(14) Triju darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas pasūtītājs informē visus pretendentus par iepirkumā izraudzīto
pretendentu vai pretendentiem un sniedz tiem šā panta trīspadsmitajā daļā minēto lēmumā norādāmo informāciju vai
nosūta minēto lēmumu, kā arī savā pircēja profilā nodrošina brīvu un tiešu elektronisku piekļuvi šā panta
trīspadsmitajā daļā minētajam lēmumam.
(15) Pasūtītājs slēdz iepirkuma līgumu saskaņā ar šā likuma 
60. panta
 pirmās, otrās, trešās, ceturtās un piektās
daļas prasībām ar iepirkuma komisijas izraudzīto pretendentu. Pasūtītājs ir tiesīgs pārtraukt iepirkumu un neslēgt
iepirkuma līgumu, ja tam ir objektīvs pamatojums. Pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums
pārtraukt iepirkumu, sagatavo un publicē publikāciju vadības sistēmā informāciju par iepirkuma pārtraukšanu, norādot
lēmuma pieņemšanas datumu un pamatojumu (informācija tiek pievienota paziņojumam par plānoto līgumu), kā arī
savā pircēja profilā nodrošina brīvu un tiešu elektronisku piekļuvi šim lēmumam.
(16) Pasūtītājs nodrošina iepirkuma dokumentēšanu, iepirkuma dokumentu izsniegšanu un glabāšanu saskaņā ar
šā likuma 
40. panta
 pirmo, trešo, ceturto un piekto daļu.
(17) Desmit darbdienu laikā pēc tam, kad noslēgts iepirkuma līgums, pasūtītājs sagatavo un publikāciju vadības
sistēmā publicē informatīvu paziņojumu par noslēgto līgumu.
(18) Desmit darbdienu laikā pēc tam, kad stājas spēkā iepirkuma līgums vai tā grozījumi, pasūtītājs savā pircēja
profilā ievieto attiecīgi iepirkuma līguma vai tā grozījumu tekstu, atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajai kārtībai
ievērojot komercnoslēpuma aizsardzības prasības. Iepirkuma līguma un tā grozījumu teksts ir pieejams pircēja profilā
vismaz visā iepirkuma līguma darbības laikā, bet ne mazāk kā 36 mēnešus pēc iepirkuma līguma spēkā stāšanās
dienas.
14
/
71
(19) Grozījumus iepirkuma līgumā, kas noslēdzams šajā pantā noteiktajā kārtībā, izdara, ievērojot šā likuma 
61.
pantu
.
(20) Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šā panta noteikumus, ja tiek slēgti šā likuma 
10. pantā
 minētie iepirkuma
līgumi, kā arī šā likuma 
19. panta
 trešajā daļā minētajā gadījumā. Veicot iepirkumus attiecībā uz šā likuma 
2.
pielikuma
 sadaļā "Izmeklēšanas un apsardzes pakalpojumi" minētajiem apsardzes pakalpojumiem, uz kuriem attiecas
CPV kods 79710000-4, pasūtītājs piemēro šā panta astoto, devīto, desmito, vienpadsmito un divpadsmito daļu.
(21) Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šā panta sestās un astotās daļas noteikumus, ja:
1) iepirkums atbilst šā likuma 
8. panta
 septītās un astotās daļas nosacījumiem;
2) iepriekš ir veikts iepirkums šajā pantā noteiktajā kārtībā un tajā iesniegti iepirkuma nolikumā noteiktajām
prasībām neatbilstoši piedāvājumi, — ievērojot nosacījumu, ka iepirkuma līguma noteikumi būtiski neatšķiras
no iepriekš veiktajā iepirkumā paredzētajām iepirkuma līguma izpildes prasībām un šajā iepirkumā tiek
uzaicināti iesniegt piedāvājumu tikai tie pretendenti, kuri iepriekš veiktajā iepirkumā nav izslēgti un nebija
izslēdzami, un atbilst izvirzītajām kvalifikācijas prasībām;
3) iepriekš ir veikts iepirkums šajā pantā noteiktajā kārtībā un tajā nav iesniegti piedāvājumi, — ievērojot
nosacījumu, ka iepirkuma līguma noteikumi būtiski neatšķiras no iepriekš veiktajā iepirkumā paredzētajām
iepirkuma līguma izpildes prasībām;
4) iepērk zvērināta revidenta sniegtus revīzijas pakalpojumus attiecībā uz gada pārskata revīzijām
(pārbaudēm).
(22) Ministru kabinets nosaka:
1) informācijas sistēmu, kurā veicama šā panta devītajā daļā minētā pārbaude, kā arī šīs sistēmas
uzturēšanas un izmantošanas kārtību;
2) šā panta devītās daļas 1. punktā minētās pārbaudāmās informācijas apstrādes mērķi un apjomu;
3) kārtību, kādā šīs daļas 
1. punktā
 minētā informācijas sistēma saņem informāciju no šā panta devītās daļas
1. punktā minēto iestāžu uzturētajām informācijas sistēmām un apstrādā to;
4) šā panta sestajā daļā minētā paziņojuma un septiņpadsmitajā daļā minētā informatīvā paziņojuma saturu un
šo paziņojumu sagatavošanas kārtību.
(23) Pretendents, kurš iesniedzis piedāvājumu iepirkumā, uz ko attiecas šā panta noteikumi, un kurš uzskata, ka
ir aizskartas tā tiesības vai ir iespējams šo tiesību aizskārums, ir tiesīgs pārsūdzēt pieņemto lēmumu
Administratīvajā rajona tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā mēneša laikā no lēmuma saņemšanas
dienas. Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Administratīvo
lietu departamentā. Lēmuma pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 26.04.2018., 20.09.2018., 14.02.2019. un 
02.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā
14.09.2021.
)
10. pants. Šā likuma 2. pielikumā minēto pakalpojumu iepirkumi
(1) Ja publiska pakalpojuma līguma paredzamā līgumcena ir 42 000 
euro
 vai lielāka un līgumu slēdz par šā likuma
2. pielikumā
 minētajiem pakalpojumiem, pasūtītājs var nepiemērot šajā likumā noteiktās iepirkuma procedūras,
izņemot šā likuma 
13.
, 
14.
, 
19.
, 
20.
, 
21. 
un 
22. pantā
, III nodaļā, 
28. panta
 otrajā daļā, 
32. 
un 
33. pantā
, 
36. panta
pirmajā un trešajā daļā, 
37.
, 
38. 
un 
39. pantā
, 
40. panta
 pirmajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā, 
60. 
un 
61. pantā
paredzētās prasības. Ja publisku pakalpojuma līgumu slēdz par šā likuma 
2. pielikuma
 sadaļā "Izmeklēšanas un
apsardzes pakalpojumi" minētajiem apsardzes pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kods 79710000-4, pasūtītājs
piemēro arī šā likuma 
42. 
un 
43. pantā
 paredzētās prasības.
(2) Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šo likumu publiskam pakalpojuma līgumam, kura priekšmets atbilst kādam no
šā likuma 
2. pielikuma
 sadaļā "Veselības, sociālie un saistītie pakalpojumi" minētajiem CPV kodiem, ja tā paredzamā
līgumcena ir mazāka par 750 000 
euro
. Ja šāda publiska pakalpojuma līguma paredzamā līgumcena ir 750 000 
euro
vai lielāka, iepirkumam piemēro šā panta pirmajā daļā paredzēto iepirkuma veikšanas kārtību.
15
/
71
(3) Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šo likumu publiskam pakalpojuma līgumam, kurš tiek slēgts par mācību
prakses vai studiju prakses, vai darba vidē balstītu mācību nodrošināšanu, ja tā paredzamā līgumcena ir mazāka par
750 000 
euro
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
13.03.2019.
 Sk. pārejas noteikumu 12.
punktu)
11. pants. Paredzamās līgumcenas noteikšana
(1) Paredzamo līgumcenu nosaka, lai izvēlētos iepirkuma veidu un piemērojamo procedūru.
(2) Paredzamo līgumcenu noteic kā pasūtītāja plānoto kopējo samaksu par iepirkuma līguma izpildi, ko
piegādātājs var saņemt no pasūtītāja un citām personām. Pasūtītājs, plānojot kopējo samaksu, ņem vērā jebkuru
izvēles iespēju un jebkurus iepirkuma līguma papildinājumus, visus saistībā ar iepirkuma līgumu maksājamos
nodokļus (izņemot pievienotās vērtības nodokli), kā arī godalgu un maksājumu vērtību, ja pasūtītājs paredz
kandidātiem, pretendentiem, konkursa dialoga dalībniekiem, inovāciju partnerības procedūras partneriem vai metu
konkursa dalībniekiem piešķirt godalgas vai izmaksāt maksājumus.
(2
1
) Ja pasūtītājs sastāv no atsevišķām struktūrvienībām, kurām nav noteikta patstāvīga atbildība par iepirkumu
veikšanu, paredzamo līgumcenu noteic kā visu struktūrvienību plānoto kopējo samaksu par iepirkuma līguma vai
vispārīgās vienošanās izpildi. Patstāvīga atbildība par iepirkuma veikšanu ir tad, ja pasūtītāja struktūrvienība saskaņā
ar normatīvajos aktos noteikto kompetenci neatkarīgi veic iepirkumu un slēdz iepirkuma līgumu vai vispārīgo
vienošanos, un šo iepirkumu finansē no tās rīcībā esošajiem finanšu līdzekļiem, kas paredzēti konkrētā iepirkuma
veikšanai.
(3) Paredzamo līgumcenu nosaka, pirms iesniedz publicēšanai šā likuma 
9.
 panta sestajā daļā, 
28.
 panta pirmajā
daļā, 
31.
 panta pirmajā daļā vai 
32.
 panta pirmajā daļā minēto paziņojumu vai, ja šāda paziņojuma iesniegšana
publicēšanai nav nepieciešama, pirms iepirkuma vai iepirkuma procedūras uzsākšanas.
(4) Nav atļauts sadalīt daļās būvdarbu projektus, paredzamās piegādes vai pakalpojumus, lai izvairītos no
iepirkuma vai attiecīgās iepirkuma procedūras piemērošanas. Paredzamās līgumcenas noteikšanai nav atļauts
izmantot tādu metodi, kas vērsta uz šajā likumā noteikto iepirkumu vai iepirkuma procedūru nepiemērošanu.
(5) Publiska būvdarbu līguma paredzamā līgumcena ir visu būvdarbu vai būves kopējā vērtība, ieskaitot to piegāžu
un pakalpojumu līgumcenu, kuri nepieciešami publiska būvdarbu līguma izpildei un kurus pasūtītājs paredzējis
attiecīgi veikt vai sniegt būvdarbu izpildītājam. Pasūtītājs nepievieno publiska būvdarbu līguma paredzamajai
līgumcenai to piegāžu un pakalpojumu paredzamo līgumcenu, kuri nav nepieciešami konkrētā publiskā būvdarbu
līguma izpildei, ja tādējādi var izvairīties no šā likuma prasību piemērošanas attiecīgajiem piegādes vai pakalpojuma
līgumiem.
(6) Ja iespējamo publiska būvdarbu vai publiska pakalpojuma līguma priekšmetu var sadalīt daļās, vienlaikus
slēdzot iepirkuma līgumu par katru daļu, paredzamo līgumcenu nosaka kā visu daļu kopējo summu. Pasūtītājs šā
likuma prasības piemēro katrai daļai, ja daļu kopējā summa ir vienāda ar attiecīgajām šā likuma 
8. panta
 ceturtajā
daļā minētajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka. Attiecībā uz tām daļām, kuru paredzamā līgumcena ir mazāka
par 80 000 
euro
 publiskiem pakalpojuma līgumiem un par 1 000 000 
euro
 publiskiem būvdarbu līgumiem, pasūtītājs ir
tiesīgs veikt iepirkumu, kas attiektos uz šo daļu paredzamo līgumcenu atbilstoši šā likuma 
8.
, 
9. 
vai 
10. pantam
, ja
attiecīgo daļu kopējā paredzamā līgumcena ir mazāka par 20 procentiem no visu daļu kopējās paredzamās
līgumcenas. Ja šādu daļu kopējā paredzamā līgumcena ir mazāka par 20 000 
euro
 publiskiem būvdarbu līgumiem un
mazāka par 10 000 
euro
 publiskiem pakalpojuma līgumiem, pasūtītājs attiecībā uz šādām daļām ir tiesīgs nepiemērot
šo likumu.
(7) Ja paredz iepirkt līdzīgas preces, vienlaikus slēdzot vairākus publiskus piegādes līgumus tā, ka tie ir iepirkuma
līgumi par daļām, paredzamo līgumcenu nosaka kā visu daļu kopējo summu. Pasūtītājs šā likuma prasības piemēro
katrai daļai, ja daļu kopējā summa ir vienāda ar attiecīgajām šā likuma 
8. panta
 ceturtajā daļā minētajām līgumcenu
robežvērtībām vai lielāka. Attiecībā uz tām daļām, kuru paredzamā līgumcena ir mazāka par 80 000 
euro
, pasūtītājs ir
tiesīgs veikt iepirkumu, kas attiektos uz šo daļu paredzamo līgumcenu atbilstoši šā likuma 
8. 
vai 
9. pantam
, ja
attiecīgo daļu kopējā paredzamā līgumcena ir mazāka par 20 procentiem no visu daļu kopējās paredzamās
līgumcenas. Ja šādu daļu kopējā paredzamā līgumcena ir mazāka par 10 000 
euro
, pasūtītājs attiecībā uz šādām
daļām ir tiesīgs nepiemērot šo likumu.
(8) Paredzamo līgumcenu publiskiem piegādes līgumiem, kas paredz nomu, nomu ar izpirkuma tiesībām vai
nomaksas pirkumu, nosaka šādi:
1) iepirkuma līgumiem, kuriem ir noteikts termiņš:
16
/
71
a) ja termiņš ir 12 mēneši vai īsāks, — kā kopējo līgumcenu iepirkuma līguma darbības laikā,
b) ja termiņš ir garāks par 12 mēnešiem, — kā kopējo līgumcenu iepirkuma līguma darbības laikā, ņemot
vērā atlikušo vērtību;
2) beztermiņa iepirkuma līgumiem vai iepirkuma līgumiem, kuriem nevar noteikt termiņu, — kā paredzamo
mēneša maksājumu, kas reizināts ar 48.
(9) Ja tiek slēgti regulāri publiski piegādes vai publiski pakalpojuma līgumi vai noteiktā laikposmā iepirkuma līguma
termiņš tiek pagarināts, paredzamo līgumcenu nosaka:
1) kā kopējo iepriekšējos 12 mēnešos vai iepriekšējā finanšu gadā citu citam sekojošo viena veida iepirkuma
līgumu reālo vērtību, ņemot vērā iespējamās apjomu un vērtības izmaiņas turpmākajos 12 mēnešos;
2) kā kopējo nākamajos 12 mēnešos pēc pirmās piegādes vai nākamajā finanšu gadā (ja tas ir garāks par 12
mēnešiem) citu citam sekojošo viena veida iepirkuma līgumu paredzamo vērtību.
(10) Paredzamo līgumcenu pakalpojumiem nosaka:
1) apdrošināšanas pakalpojumiem — kā maksājamo apdrošināšanas prēmiju un citu atlīdzības veidu kopējo
summu;
2) banku un citiem finanšu pakalpojumiem — kā maksas par pakalpojumiem, komisijas maksas, maksājamo
procentu un citu atlīdzības veidu kopējo summu;
3) publiskiem pakalpojuma līgumiem, kas ietver konstruēšanu, arhitektūras vai inženierbūvju projektēšanu un
modelēšanu, — kā maksas par pakalpojumiem, komisijas maksas un citu atlīdzības veidu kopējo summu.
(11) Ja publiskiem pakalpojuma līgumiem nenorāda kopējo līgumcenu, paredzamo līgumcenu nosaka šādi:
1) iepirkuma līgumiem, kuriem ir noteikts termiņš, kas ir 48 mēneši vai īsāks, — kā kopējo līgumcenu
iepirkuma līguma darbības laikā;
2) beztermiņa iepirkuma līgumiem vai iepirkuma līgumiem, kuru termiņš pārsniedz 48 mēnešus, — kā
paredzamo mēneša maksājumu, kas reizināts ar 48.
(12) Paredzamā līgumcena vispārīgās vienošanās gadījumā un dinamiskajai iepirkumu sistēmai ir visu paredzamo
iepirkuma līgumu kopējā līgumcena vispārīgās vienošanās vai dinamiskās iepirkumu sistēmas darbības laikā.
(13) Paredzamā līgumcena inovācijas partnerības procedūras gadījumā ir visu pētniecības un izstrādes darbību
maksimālā paredzamā vērtība visos procedūras posmos un visu to piegāžu, pakalpojumu vai būvdarbu paredzamā
maksimālā līgumcena, kurus paredzēts izstrādāt procedūras laikā un pēc tam iepirkt.
(14) Ja metu konkursu plāno kā iepirkuma procedūras sastāvdaļu, kuras rezultātā tiek piešķirtas publiska
pakalpojuma līguma slēgšanas tiesības, paredzamo līgumcenu nosaka, ņemot vērā godalgu vai maksājumu kopējo
apjomu un noslēdzamā publiskā pakalpojuma līguma paredzamo līgumcenu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018.
 un 
14.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
13.03.2019.
)
12. pants. Līgumcenu robežvērtības
Šā likuma 
5. pantā
, 
6. panta
 pirmās daļas 1. un 2. punktā, 
8. panta
 vienpadsmitajā daļā, 
33. pantā
, 
34. panta
otrajā un trešajā daļā, 
35. panta
 ceturtajā daļā, 
47. panta
 trešajā daļā, 
48. panta
 trešajā daļā, 
54. panta
 sestajā daļā,
55. panta
 pirmajā daļā, 
60. panta
 desmitajā daļā, 
61. panta
 piektās daļas 1. punktā, 
68.
 panta otrās daļas 3. punktā,
73. panta
 trešās daļas 2. punkta "a" apakšpunktā, 
74. panta
 pirmās daļas 2., 5. un 6. punktā un otrās daļas 2. punktā
minētās līgumcenu robežvērtības nosaka Ministru kabinets, pamatojoties uz Eiropas Savienības starptautiskajām
saistībām attiecībā uz līgumcenu robežvērtībām, kas jāievēro pasūtītājam. Ministru kabinets nosaka minētās
līgumcenu robežvērtības vismaz reizi divos gados mēneša laikā pēc tam, kad Eiropas Komisija ir paziņojusi Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecīgās līgumcenu robežvērtības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 26.04.2018. 
un 
02.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
17
/
71
13. pants. Vispārīgie nosacījumi attiecībā uz piegādātāju
(1) Pasūtītājs nenoraida kandidātu, pretendentu vai metu konkursa dalībnieku, ja tam atbilstoši Latvijas
normatīvajiem aktiem nav noteikta juridiskā statusa, bet tas ir tiesīgs veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt
pakalpojumus atbilstoši tās Eiropas Savienības dalībvalsts normatīvajiem aktiem, kurā tas dibināts.
(2) Pasūtītājs pieprasa no kandidāta, pretendenta vai metu konkursa dalībnieka tikai tādu informāciju un
dokumentus, kas nepieciešami kvalifikācijas un piedāvājumu atbilstības pārbaudei, kā arī piedāvājuma izvēlei
saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(3) Ja tiek slēgts publisks būvdarbu vai publisks pakalpojuma līgums vai ja publisks piegādes līgums ietver arī
pakalpojumus vai preces iebūvēšanu un uzstādīšanu, pasūtītājs no juridiskajām personām var prasīt, lai pieteikumā
vai piedāvājumā būtu norādīts par iepirkuma līguma izpildi atbildīgo darbinieku vārds, uzvārds un profesionālā
kvalifikācija.
(4) Piegādātāju apvienības var iesniegt piedāvājumus vai pieteikties par kandidātiem. Pasūtītājs nav tiesīgs
izvirzīt prasību šīm apvienībām organizēties noteiktā juridiskā statusā, lai tās kā pretendents iesniegtu piedāvājumu
vai kā kandidāts — pieteikumu par piedalīšanos iepirkuma procedūrā.
(5) Pasūtītājs var iepirkuma procedūras dokumentos noteikt, kā piegādātāju apvienībām ir jāizpilda prasības
attiecībā uz saimniecisko un finansiālo stāvokli vai tehniskām un profesionālām spējām. Prasībām jābūt samērīgām,
un tās nosaka, balstoties uz objektīviem iemesliem.
(6) Pasūtītājs var izvirzīt atšķirīgus, samērīgus un objektīvi pamatotus nosacījumus piegādātāju apvienībām
attiecībā uz iepirkuma līguma izpildi. Pasūtītājs var prasīt, lai apvienība, attiecībā uz kuru pieņemts lēmums slēgt
iepirkuma līgumu, pēc savas izvēles izveidojas atbilstoši noteiktam juridiskam statusam vai noslēdz sabiedrības
līgumu, vienojoties par apvienības dalībnieku atbildības sadalījumu, ja tas nepieciešams iepirkuma līguma noteikumu
sekmīgai izpildei.
14. pants. Informācijas aizsardzība
(1) Pasūtītājs var izvirzīt nosacījumus tās informācijas aizsardzībai, kuru nodevis piegādātājiem kopā ar
tehniskajām specifikācijām, kā arī iepirkuma procedūras laikā.
(2) Paziņojot par iepirkuma līguma slēgšanu un informējot kandidātus un pretendentus, pasūtītājs nav tiesīgs
atklāt informāciju, kuru tam kā komercnoslēpumu vai konfidenciālu informāciju nodevuši citi kandidāti un pretendenti.
15. pants. Nosacījumi attiecībā uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumu par valsts līgumiem un
citiem starptautiskajiem līgumiem
Pasūtītājs, ciktāl tas ir noteikts Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumā par valsts iepirkumu un citos
Eiropas Savienībai saistošos starptautiskajos līgumos, piemēro vismaz tikpat labvēlīgus nosacījumus minēto
līgumslēdzēju būvdarbiem, piegādēm, pakalpojumiem un piegādātājiem kā Eiropas Savienības būvdarbiem,
piegādēm, pakalpojumiem un piegādātājiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
16. pants. Privileģētie līgumi
(1) Ja paredzamā iepirkuma līguma priekšmets to pieļauj, pasūtītājs noteiktām personu grupām paredzētu
pasākumu ietvaros ir tiesīgs rezervēt iespēju piedalīties iepirkuma procedūrās tikai tiem kandidātiem vai
pretendentiem, kuriem vairāk nekā 30 procenti no vidējā nodarbināto darbinieku skaita gadā ir personas ar invaliditāti.
(2) Ja iepirkuma līgums tiek slēgts par šā likuma 
2.
 pielikumā minētajiem veselības, sociālās un kultūras jomas
pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kodi 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4,
79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, no 85000000-9
līdz 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8, pasūtītājs ir tiesīgs rezervēt iespēju piedalīties
iepirkuma procedūrā un iepirkumā šā likuma 
10.
 panta kārtībā tikai tiem kandidātiem vai pretendentiem, kuriem ir
piešķirts sociālā uzņēmuma statuss un kuri sniedz minēto jomu pakalpojumus, un kuriem pēdējo triju gadu laikā no
dienas, kad būtu pieņemams lēmums par iepirkuma līguma tiesību piešķiršanu, pasūtītājs nav piešķīris iepirkuma
līguma slēgšanas tiesības par šajā pantā minētajiem pakalpojumiem šā panta kārtībā. Šāda iepirkuma līguma termiņš
18
/
71
nepārsniedz trīs gadus.
(3) Piemērojot šā panta pirmo daļu, pasūtītājs atsaucas uz šo pantu paziņojumā par līgumu. Piemērojot šā panta
otro daļu, pasūtītājs atsaucas uz šo pantu paziņojumā par līgumu vai paziņojumā par sociālajiem un citiem īpašiem
pakalpojumiem.
(
26.04.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
17. pants. Centralizēto iepirkumu institūciju veiktie iepirkumi un pasūtītāju kopīgi veiktie iepirkumi
(1) Centralizēto iepirkumu institūcija var iepirkt preces un pakalpojumus, kā arī veikt iepirkumus, lai noslēgtu
iepirkuma līgumus un vispārīgās vienošanās citu pasūtītāju un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, tai skaitā citu
valstu pasūtītāju un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, vajadzībām. Šādā gadījumā centralizēto iepirkumu institūcija
piemēro šā likuma prasības. Centralizēto iepirkumu institūcija var uzturēt elektroniskās informācijas sistēmu
pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai, kā arī sniegt konsultācijas pasūtītājiem un piegādātājiem par šīs sistēmas
izmantošanu.
(2) Pasūtītājs var iepirkt preces un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas vai saņemt būvdarbus,
piegādes un pakalpojumus ar tās starpniecību.
(3) Ja pasūtītājs iepērk preces un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas vai saņem būvdarbus,
piegādes un pakalpojumus ar tās starpniecību, uzskatāms, ka tas ir piemērojis šā likuma prasības, ja centralizēto
iepirkumu institūcija, veicot iepirkumu, ir piemērojusi šā likuma prasības.
(4) Pasūtītājs var iepirkt preces un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas, kas atrodas citā Eiropas
Savienības dalībvalstī, vai saņemt būvdarbus, piegādes un pakalpojumus ar šādas institūcijas starpniecību, ja tā,
veicot iepirkumu pasūtītāja vajadzībām, piemēro tādu normatīvo aktu prasības, kuri atbilst Eiropas Savienības
tiesībām publisko iepirkumu jomā. Šādā gadījumā uzskatāms, ka pasūtītājs ir ievērojis šā likuma prasības.
(5) Vairāki pasūtītāji no dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm var kopīgi piešķirt iepirkuma līguma slēgšanas
tiesības, noslēgt vispārīgo vienošanos vai izmantot dinamisko iepirkumu sistēmu. Ja šādas sadarbības noteikumi nav
ietverti Eiropas Savienības dalībvalstu noslēgtā starptautiskā līgumā, attiecīgie pasūtītāji noslēdz līgumu, kurā paredz
pušu tiesības un pienākumus, nosaka, kuras valsts tiesību normas ir piemērojamas saistībām, kā arī iepirkuma
organizēšanas un iepirkuma līguma slēgšanas noteikumus. Pasūtītāju tiesības un pienākumus norāda arī attiecīgā
iepirkuma vai iepirkuma procedūras dokumentos.
(6) Ja vairāki pasūtītāji no dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm ir izveidojuši kopīgu subjektu, tai skaitā
Eiropas teritoriālās sadarbības grupu vai citu subjektu atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem, iesaistītie
pasūtītāji ar kopīgā subjekta kompetentās institūcijas lēmumu vienojas, vai piemēros tās dalībvalsts publisko
iepirkumu noteikumus, kurā kopīgajam subjektam ir juridiskā adrese vai kurā kopīgais subjekts īsteno savas
darbības.
(7) Tiešās pārvaldes iestādēm ir pienākums preces un pakalpojumus iegādāties no Ministru kabineta noteiktās
centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību, ja attiecīgās preces vai pakalpojumi ietilpst Ministru
kabineta noteiktajās preču un pakalpojumu grupās un to līgumcena 12 mēnešu laikā attiecīgajā preču vai pakalpojumu
grupā ir 1000 
euro
 vai lielāka. Šis nosacījums neattiecas uz šā panta desmitajā daļā minēto gadījumu.
(8) Pašvaldībām un pašvaldību iestādēm ir pienākums preces un pakalpojumus iegādāties no centralizēto
iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību, ja attiecīgās preces vai pakalpojumi ietilpst Ministru kabineta noteiktajās
preču un pakalpojumu grupās un to līgumcena 12 mēnešu laikā attiecīgajā preču vai pakalpojumu grupā ir 10 000 
euro
vai lielāka.
(9) Šā panta astotajā daļā noteiktais pienākums ir izpildīts, ja attiecīgās preces un pakalpojumi iepirkti jebkurā no
šādiem veidiem:
1) no Ministru kabineta noteiktās centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību;
2) no vienas vai vairāku pašvaldību izveidotas centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību, ja
attiecīgā centralizēto iepirkumu institūcija nodrošina attiecīgo preču un pakalpojumu iepirkumus pašvaldībai un
visām tās iestādēm.
(10) Pašvaldība un pašvaldības iestāde šā panta astotajā daļā un tiešās pārvaldes iestāde šā panta septītajā daļā
minētajā gadījumā var neiegādāties attiecīgās preces un pakalpojumus no Ministru kabineta noteiktās centralizēto
19
/
71
iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) tiešās pārvaldes vai pašvaldības iestādes vai pašvaldības vajadzībām atbilstošu preci vai pakalpojumu nav
iespējams iegādāties no centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību saskaņā ar centralizēto
iepirkumu institūcijas publicētajām tehniskajām specifikācijām;
2) tiešās pārvaldes vai pašvaldības iestāde vai pašvaldība var nodrošināt preču vai pakalpojumu iegādi par
zemāku cenu. Šādā gadījumā tā vienu darbdienu pirms iepirkuma līguma noslēgšanas fiksē centralizēto
iepirkumu institūcijas piedāvāto līgumcenu attiecīgajām precēm un pakalpojumiem, izdrukājot informāciju par
attiecīgo preču un pakalpojumu cenu no centralizēto iepirkumu institūcijas uzturētas informācijas sistēmas vai
pieprasot šo informāciju no centralizēto iepirkumu institūcijas, ja attiecīgas izdrukas informācijas sistēmā
netiek nodrošinātas.
(11) Pasūtītāji var vienoties par atsevišķu iepirkumu kopīgu rīkošanu. Ja kopīgo iepirkumu rīko visu pasūtītāju
vārdā un uzdevumā, lai gan iepirkumu veic tikai viens no pasūtītājiem, iesaistītie pasūtītāji ir kopīgi atbildīgi par šā
likuma prasību ievērošanu. Pasūtītāji kopīgi ir atbildīgi tikai par tām iepirkuma daļām, kas paredzētas visu iesaistīto
pasūtītāju vajadzībām.
(12) Ministru kabinets nosaka:
1) šā panta septītajā un astotajā daļā minētās preču un pakalpojumu grupas;
2) šā panta septītajā daļā un devītās daļas 1. punktā minētās centralizēto iepirkumu institūcijas un to sniegto
pakalpojumu izmantošanas nosacījumus.
II nodaļa
Sagatavošanās iepirkumam, iepirkuma procedūras dokumentu sagatavošana
un tehniskās specifikācijas
18. pants. Informēšana par plānotajiem iepirkumiem un iepirkuma procedūrām, apspriešanās ar
piegādātājiem un kandidātu un pretendentu iepriekšēja iesaistīšana
(1) Pasūtītājs mēneša laikā no gadskārtējā budžeta apstiprināšanas dienas publicē valsts elektroniskās
informācijas sistēmā, kas paredzēta piedāvājumu un pieteikumu saņemšanai, informāciju par plānotajiem šā likuma 
8.
panta
 otrajā daļā, 
9. 
un 
10. pantā
 noteiktajā kārtībā veicamajiem iepirkumiem un iepirkuma procedūrām, norādot
vismaz pasūtītāju, plānoto iepirkuma priekšmetu un saiti uz pircēja profilu, kur būs pieejama iepirkuma procedūras
dokumentācija, plānoto iepirkuma veikšanas kārtību, plānoto CPV kodu, iepirkuma līguma veidu, plānoto iepirkuma
izsludināšanas gadu un ceturksni vai mēnesi un datu aktualizācijas datumu. Pasūtītājs informāciju aktualizē pēc
nepieciešamības.
(2) Pirms iepirkuma sākšanas pasūtītājs var rīkot apspriedi ar piegādātājiem, lai sagatavotu iepirkumu un
informētu piegādātājus par iepirkuma plānu un prasībām. Pasūtītājs paziņo par apspriedi savā tīmekļvietnē, norādot
apspriežamos jautājumus, apspriedes laiku un vietu, veidu, kādā piegādātāji var pieteikties dalībai apspriedē,
prasības attiecībā uz apspriedes dokumentēšanu un šīs dokumentācijas publicēšanu.
(3) Pasūtītājs var saņemt konsultācijas no neatkarīgiem ekspertiem vai iestādēm, vai piegādātājiem. Minētās
konsultācijas var izmantot iepirkuma plānošanā un sagatavošanā, ja tās neierobežo konkurenci un nepārkāpj
vienlīdzīgas attieksmes un caurskatāmības principus.
(4) Ja kandidāts vai pretendents, vai juridiskā persona, kas ir saistīta ar kandidātu vai pretendentu, konsultēja
pasūtītāju vai citādi iesaistījās iepirkuma sagatavošanā, pasūtītājs nodrošina, ka attiecīgā kandidāta vai pretendenta
dalības dēļ iepirkumā netiek ierobežota konkurence, paziņojot citiem kandidātiem un pretendentiem būtisku
informāciju, kura tika sniegta, kandidātam vai pretendentam iesaistoties iepirkuma sagatavošanā, vai kura izriet no
šādas iesaistīšanās, un nosakot atbilstošu termiņu attiecīgi pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
19. pants. Zaļais publiskais iepirkums
(1) Pasūtītājs, sagatavojot iepirkumu, ņem vērā saskaņā ar šā panta otro daļu noteiktās prasības. Ja tādas nav
20
/
71
noteiktas, pasūtītājs pēc iespējas dod priekšroku tādām tehnisko specifikāciju prasībām, piedāvājuma izvērtēšanas
kritērijiem un iepirkuma līguma izpildes noteikumiem, kas nodrošina iepirkuma atbilstību zaļā publiskā iepirkuma
principiem, ievērojot samērīguma principu un balstoties uz objektīviem iemesliem.
(2) Ministru kabinets nosaka zaļā publiskā iepirkuma principus, prasības un to piemērošanas kārtību, preču,
pakalpojumu un būvdarbu grupas, kurām piemēro zaļā publiskā iepirkuma prasības, piedāvājuma izvērtēšanas
kritērijus, iepirkuma līguma izpildes noteikumus un kontroles kārtību.
(3) Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šā likuma 
9. panta
 noteikumus, ja tiek slēgts iepirkuma līgums par pārtikas
produktu piegādi, tā paredzamā līgumcena ir zemāka par 42 000 
euro
 un tiek ievērotas Ministru kabineta noteiktās
zaļā publiskā iepirkuma prasības attiecībā uz pārtikas produktu piegādēm.
20. pants. Tehniskās specifikācijas
(1) Tehniskās specifikācijas tiek ietvertas iepirkuma procedūras dokumentos un nosaka būvdarbiem,
pakalpojumiem vai piegādēm izvirzītās prasības. Tehniskās specifikācijas nodrošina vienādas iespējas visiem
pretendentiem un nerada nepamatotus ierobežojumus konkurencei iepirkumā.
(2) Pasūtītāja prasības var attiekties uz pieprasīto būvdarbu, pakalpojumu vai piegāžu īpašu ražošanas vai
sniegšanas procesu vai metodi vai uz īpašu procesu kādā citā to aprites cikla posmā pat tad, ja šādi faktori nav tieši
saistīti ar būvdarbu, pakalpojumu vai piegāžu būtību, ja vien tie ir saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu un ir
samērīgi ar iepirkuma līguma vērtību un mērķiem.
(3) Tehniskās specifikācijas publiskiem būvdarbu līgumiem ir tehnisko aprakstu apkopojums, kas nosaka
pasūtītāja prasības attiecībā uz materiāliem, precēm, tehnisko aprīkojumu vai piegādēm un kas raksturo materiālus,
preces, tehnisko aprīkojumu vai piegādes tā, lai, tos iegūstot, tie atbilstu pasūtītāja paredzētajiem mērķiem. Šie
apraksti ietver vides aizsardzības prasības, projektēšanas prasības (arī prasības attiecībā uz piekļuves
nodrošināšanu personām ar invaliditāti), atbilstības novērtējuma un izpildes prasības, drošības noteikumus, kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu, terminoloģiju, izmērus, simbolus, pārbaudes noteikumus un metodes, iesaiņojumu,
marķēšanu, ražošanas procesus un metodes visos būvdarbu aprites cikla posmos. Tehniskajās specifikācijās iekļauj
arī noteikumus par darbu izpildes pārbaudēm un darbu pieņemšanu, prasības attiecībā uz būvdarbu veikšanas
metodēm un tehnoloģiju, noteikumus par būvprojektēšanu un cenas noteikšanu un citus tehniskos noteikumus, ko
pasūtītājs paredzējis būvdarbiem vai būvei kopumā, kā arī materiāliem un priekšmetiem, ko paredzēts izmantot būvē.
Būvdarbu apjomus nosaka saskaņā ar būvprojektu un ietver būvdarbu apjomu sarakstā. Būvizmaksu noteikšanas
kārtību publiskam būvdarbu līgumam nosaka Ministru kabinets.
(4) Tehniskajās specifikācijās nosaka publiskiem piegādes un pakalpojuma līgumiem nepieciešamajām piegādēm
un pakalpojumiem izvirzītās prasības. Publiskam pakalpojuma līgumam papildus nosaka pakalpojumu mērķi,
izmantojamās metodes un resursus (ja nepieciešams), kā arī gala rezultātu. Tehniskajās specifikācijās publiskiem
piegādes un pakalpojuma līgumiem papildus iekļauj tehniskos aprakstus, kas ietver tādas pasūtītāja prasības
attiecībā uz preci vai pakalpojumu kā kvalitātes līmenis, vides aizsardzības prasības, noteikumus par klimata
pārmaiņu samazināšanu (siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu) un pielāgošanos klimata pārmaiņām,
energoefektivitāti, konstrukcijas prasības (arī prasības attiecībā uz preces vai pakalpojuma pieejamību personām ar
invaliditāti), izpildes prasības, pakalpojumu sniegšanas metodiku, preces lietošanas prasības, drošības noteikumus,
izmērus, terminoloģiju, simbolus, pārbaudes noteikumus un metodes, prasības attiecībā uz preces nosaukumu, ar
kādu tā tiek pārdota, iepakojumu un marķēšanu, lietotāja instrukcijas, ražošanas procesu un metodes jebkurā preces
vai pakalpojuma aprites cikla posmā, kā arī atbilstības noteikšanas metodes.
(5) Tehniskās specifikācijas sagatavo vienā no šādiem veidiem:
1) nosakot funkcionālās prasības vai darbības rezultātus, iekļaujot arī vides aizsardzības prasības. Prasības
formulē precīzi, lai pretendents varētu konstatēt līguma priekšmetu, bet pasūtītājs — salīdzināt piedāvājumus;
2) ar atsauci uz šā panta trešajā un ceturtajā daļā minētajām tehniskajām specifikācijām un uz standartiem
šādā secībā: Latvijas nacionālā standarta statusā adaptētie Eiropas standarti, Eiropas tehniskie novērtējumi,
kopējās tehniskās specifikācijas, citi starptautiskie standarti, kā arī citas tehniskās atsauces sistēmas, ko
izveidojušas Eiropas standartizācijas institūcijas, vai, ja minēto standartu nav, šādā secībā: Latvijas nacionālie
standarti, nacionālie tehniskie apstiprinājumi vai nacionālās tehniskās specifikācijas attiecībā uz projektēšanu,
tāmēšanu un izpildi, un preču izmantošanu. Katrā atsaucē iekļauj vārdus "vai ekvivalents";
3) nosakot funkcionālās prasības vai darbības rezultātus saskaņā ar šīs daļas 
1. punktu
 un atsaucoties uz
specifikācijām saskaņā ar šīs daļas 
2. punktu
, lai nodrošinātu atbilstību funkcionālajām vai darbības prasībām;
21
/
71
4) atsaucoties uz specifikācijām saskaņā ar šīs daļas 
2. punktu
, bet citas prasības nosakot kā funkcionālās
prasības vai darbības prasības saskaņā ar šīs daļas 
1. punktu
.
(6) Ja tas nav izšķiroši svarīgi iepirkuma līguma priekšmeta pastāvēšanai, tehniskajās specifikācijās nenorāda
specifisku izcelsmi, īpašu procesu, kas raksturo tikai kāda konkrēta piegādātāja preces vai pakalpojumus, zīmolu,
patentus vai specifiskus preču veidus, kas noteiktiem piegādātājiem vai precēm rada priekšrocības vai noraidīšanas
iemeslu. Izņēmuma gadījumos šādu norādi var iekļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un skaidru
iepirkuma līguma priekšmeta aprakstu saskaņā ar šā panta piekto daļu. Tādā gadījumā norādi lieto kopā ar vārdiem
"vai ekvivalents".
(7) Ja pasūtītājs sagatavo tehnisko specifikāciju saskaņā ar šā panta piektās daļas 2. punktu, tas nenoraida
piedāvājumu tāpēc, ka piedāvātā prece vai pakalpojumi neatbilst atsaucē norādītajiem standartiem vai tehniskajām
specifikācijām, ja pretendents, izmantojot jebkādus atbilstošus līdzekļus, tai skaitā šā likuma 
22. pantā
 minētos
pierādījumus, var pierādīt, ka piedāvājums ir ekvivalents un apmierina tehniskajā specifikācijā norādītās pasūtītāja
prasības.
(8) Ja pasūtītājs vides aizsardzības prasības nosaka kā funkcionālās prasības vai kā darbības prasības saskaņā
ar šā panta piektās daļas 1. punktu, tas nenoraida piedāvājumus, kas atbilst Latvijas nacionālā standarta statusā
adaptētajiem Eiropas standartiem, Eiropas tehniskajiem novērtējumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, citiem
starptautiskajiem standartiem, citām tehniskās atsauces sistēmām, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas
institūcijas, ja šie standarti, tehniskās specifikācijas vai atsauces sistēmas nosaka tās pašas funkcionālās prasības
vai darbības prasības, kuras noteicis pasūtītājs, un ja pretendents, izmantojot jebkādus atbilstošus līdzekļus, tai
skaitā šā likuma 
22. pantā
 minētos pierādījumus, var pierādīt, ka standartam atbilstošie būvdarbi, piegādes vai
pakalpojumi atbilst pasūtītāja noteiktajām funkcionālajām prasībām vai darbības prasībām.
(9) Iepirkumiem, kuru rezultāti paredzēti lietošanai fiziskajām personām, tai skaitā pasūtītāja personālam,
tehniskās specifikācijas sagatavo tā, lai nodrošinātu iepirkuma rezultātu pieejamību personām ar invaliditāti vai tiktu
ņemti vērā universālā dizaina principi, izņemot gadījumus, kad pasūtītājs pienācīgi pamato šādu prasību neiekļaušanu
tehniskajās specifikācijās. Ja ar Eiropas Savienības tiesību aktiem ir apstiprinātas obligātas piekļuves prasības,
tehniskajās specifikācijās ietver atsauci uz šādiem standartiem, ciktāl tie prasa nodrošināt piekļuvi personām ar
invaliditāti vai ievērot universālā dizaina principus.
(10) Tehniskajās specifikācijās var norādīt arī nosacījumus intelektuālā īpašuma tiesību nodošanai pasūtītājam.
21. pants. Marķējumi
(1) Ja pasūtītājs plāno iegādāties būvdarbus, preces vai pakalpojumus, kas atbilst noteiktām vides aizsardzības,
sociālajām vai citām īpašām prasībām, tas var tehniskajās specifikācijās, piedāvājuma izvērtēšanas kritērijos vai
iepirkuma līguma izpildes noteikumos prasīt īpašu marķējumu kā pierādījumu būvdarbu, pakalpojumu vai piegāžu
atbilstībai noteiktajām prasībām, ja ir ievēroti visi šādi nosacījumi:
1) marķējuma prasības attiecas tikai uz kritērijiem, kas saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu, un ir
piemērotas tam, lai noteiktu iepirkuma priekšmetā ietilpstošos būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus
raksturojošās pazīmes;
2) marķējuma prasības sagatavotas, pamatojoties uz objektīvi pārbaudāmiem un nediskriminējošiem
kritērijiem;
3) marķējums apstiprināts, izmantojot atklātas un caurskatāmas procedūras, kurās var piedalīties visas
ieinteresētās personas, tai skaitā valsts institūcijas, patērētāji, sociālie partneri, ražotāji, izplatītāji un
nevalstiskās organizācijas;
4) marķējumi ir pieejami visām ieinteresētajām personām;
5) marķējuma prasības nosaka persona, uz kuru piegādātājam, kas piesakās marķējuma saņemšanai, nav
izšķirošas ietekmes.
(2) Ja marķējums atbilst šā panta pirmās daļas 2., 3., 4. un 5. punkta nosacījumiem, bet marķējumā ietverta
informācija arī par prasībām, kas nav saistītas ar iepirkuma līguma priekšmetu, pasūtītājs neprasa atbilstību visām
marķējuma prasībām, bet atsaucas uz attiecīgā marķējuma detalizēto specifikāciju vai tās daļām, kuras ir saistītas ar
iepirkuma līguma priekšmetu un ir piemērotas tam, lai noteiktu iepirkuma līguma priekšmetu raksturojošās pazīmes.
(3) Pasūtītājs norāda, kuras marķējuma prasības ir jāievēro, ja netiek prasīta būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu
22
/
71
atbilstība visām marķējuma prasībām. Pasūtītājs pieņem līdzvērtīgus marķējumus, kas apstiprina būvdarbu, piegāžu
vai pakalpojumu atbilstību pasūtītāja norādītajam marķējumam.
(4) Ja piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ nebija iespējams līdz piedāvājuma iesniegšanas dienai iegūt
pasūtītāja norādīto marķējumu vai līdzvērtīgu marķējumu, pasūtītājs pieņem citus atbilstošus pierādījumus, tai skaitā
ražotāja tehnisko dokumentāciju, kas pamato būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu atbilstību pasūtītāja norādītā
marķējuma prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
22. pants. Testēšanas pārskati, specifikācijas un citi pierādījumi
(1) Pasūtītājs var prasīt, lai piegādātājs iesniedz Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija regulā (EK)
Nr. 
765/2008
, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ
regulu (EEK) Nr. 
339/93
 noteiktajā kārtībā akreditētas atbilstības novērtēšanas institūcijas testēšanas pārskatu un
protokolus vai sertifikātu un tādējādi pierāda atbilstību tehniskajā specifikācijā noteiktajām prasībām vai kritērijiem,
piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem vai iepirkuma līguma izpildes noteikumiem. Ja pasūtītājs pieprasa iesniegt
konkrētas atbilstības novērtēšanas institūcijas izdotus sertifikātus, tas pieņem arī citu līdzvērtīgu atbilstības
novērtēšanas institūciju izdotus sertifikātus.
(2) Pasūtītājs pieņem citus atbilstošus pierādījumus, tai skaitā ražotāja tehnisko dokumentāciju, ja piegādātājam
no tā neatkarīgu iemeslu dēļ vispār vai līdz piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām nebija iespējams iegūt šā
panta pirmajā daļā minētos sertifikātus vai testēšanas pārskatus un piegādātājs pierāda, ka būvdarbi, piegādes vai
pakalpojumi atbilst tehniskajā specifikācijā noteiktajām prasībām vai kritērijiem, piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem
vai iepirkuma līguma izpildes noteikumiem.
23. pants. Piedāvājumu varianti
(1) Pasūtītājs var paredzēt iespēju iesniegt piedāvājumu variantus. Pasūtītājs paziņojumā par līgumu norāda, vai
piedāvājumu variantu iesniegšana ir obligāta vai pieļaujama. Bez šādas norādes variantu iesniegšana nav atļauta.
(2) Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos nosaka minimālās prasības attiecībā uz variantiem un
specifiskās prasības variantu iesniegšanai, norādot, vai variantus var iesniegt tikai tad, ja ir iesniegts arī piedāvājums,
kas nav variants. Pasūtītājs nodrošina, ka piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus var piemērot piedāvājumam ar
variantiem, kā arī atbilstošiem piedāvājumiem, kuros nav ietverti varianti. Varianti obligāti ir saistīti ar iepirkuma
līguma priekšmetu.
(3) Pasūtītājs izskata tikai tos piedāvājumu variantus, kuri atbilst tā noteiktajām minimālajām prasībām.
(4) Ja iepirkuma procedūrās paredzēts noslēgt publisku piegādes vai publisku pakalpojuma līgumu un pasūtītājs ir
atļāvis iesniegt piedāvājumu variantus, tas nenoraida piedāvājuma variantu, pamatojoties tikai uz to, ka piedāvājuma
izvēles gadījumā publiska piegādes līguma vietā tiks noslēgts publisks pakalpojuma līgums vai publiska pakalpojuma
līguma vietā — publisks piegādes līgums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
III nodaļa
Iepirkuma komisija
24. pants. Iepirkuma komisijas izveide
(1) Šā likuma 
8. panta
 pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5. un 6. punktā minēto iepirkuma procedūru veikšanai un šā
likuma 
9. 
un 
10. pantā
 minēto iepirkumu veikšanai pasūtītājs izveido iepirkuma komisiju. Komisijā iekļauj personas,
kurām nav piemērots administratīvais sods par pārkāpumiem publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības
jomā — tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana
publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības
iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, vai šā soda izpilde ir beigusies. Pasūtītājs pirms iepirkuma
komisijas izveidošanas vai jauna locekļa iekļaušanas iepirkuma komisijā minēto informāciju par personu iegūst
publikāciju vadības sistēmā.
(2) Iepirkuma komisiju izveido katram iepirkumam atsevišķi vai uz noteiktu laikposmu, vai kā pastāvīgi 
23
/
71
funkcionējošu institūciju. Izveidojot iepirkuma komisiju, pasūtītājs nodrošina, lai šī komisija būtu kompetenta jomā,
kurā tiks slēgts iepirkuma līgums. Iepirkuma komisija, pildot savus pienākumus, ir tiesīga pieaicināt ekspertus.
(3) Pasūtītājs izveido iepirkuma komisiju vismaz triju locekļu sastāvā. Ja iepirkuma paredzamā līgumcena ir
lielāka par 1 000 000 
euro
, pasūtītājs izveido iepirkuma komisiju vismaz piecu locekļu sastāvā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pirmās daļas jaunā redakcija
stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas noteikumu 15. punktu)
25. pants. Iepirkuma komisijas darbības pamatprincipi
(1) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai darbinieks), iepirkuma komisijas
locekļi un eksperti nedrīkst pārstāvēt kandidāta vai pretendenta intereses, kā arī nedrīkst būt saistīti ar kandidātu vai
pretendentu. Šīs daļas izpratnē iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai
darbinieks), iepirkuma komisijas loceklis un eksperts ir saistīts ar kandidātu vai pretendentu, ja viņš ir:
1) juridiskās personas — kandidāta, pretendenta vai apakšuzņēmēja — pašreizējais vai bijušais darbinieks,
amatpersona, dalībnieks, akcionārs, prokūrists vai biedrs un ja šī saistība ar juridisko personu izbeigusies
pēdējo 24 mēnešu laikā;
2) juridiskās personas — kandidāta, pretendenta vai apakšuzņēmēja — akcionāra, kuram pieder vismaz 10
procenti akciju, dalībnieka, prokūrista vai amatpersonas tēvs, māte, vecāmāte, vecaistēvs, bērns, mazbērns,
adoptētais, adoptētājs, brālis, māsa, pusbrālis, pusmāsa, laulātais (turpmāk — radinieks);
3) fiziskās personas — kandidāta, pretendenta vai apakšuzņēmēja — radinieks.
(2) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotāja (pasūtītāja amatpersonas vai darbinieka), iepirkuma komisijas
locekļu un ekspertu saistība ar kandidātu vai pretendentu attiecas arī uz gadījumiem, kad kandidāts vai pretendents ir
personu apvienība, kuras dalībnieki ir fiziskās vai juridiskās personas, ar kurām iepirkuma procedūras dokumentu
sagatavotājam (pasūtītāja amatpersonai vai darbiniekam) vai komisijas loceklim, vai ekspertam ir šā panta pirmās
daļas 1., 2. vai 3. punktā minētā saistība.
(3) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai darbinieks), iepirkuma komisijas
locekļi un eksperti paraksta apliecinājumu, ka nav tādu apstākļu, kuru dēļ varētu uzskatīt, ka viņi ir ieinteresēti
konkrēta kandidāta vai pretendenta izvēlē vai darbībā vai ka viņi ir saistīti ar tiem šā panta pirmās daļas izpratnē.
(4) Iepirkuma komisija nodrošina iepirkuma procedūras dokumentu, šā likuma 
9. 
un 
10. pantā
 minēto iepirkumu
dokumentu izstrādāšanu, protokolē iepirkuma procesa gaitu un ir atbildīga par iepirkuma procesu.
(5) Iepirkuma komisija atlasa kandidātus un vērtē pretendentus un to iesniegtos piedāvājumus saskaņā ar šo
likumu, iepirkuma procedūras dokumentiem, šā likuma 
9. 
un 
10. pantā
 minēto iepirkumu dokumentiem, kā arī citiem
normatīvajiem aktiem. Iepirkuma komisijas lēmums ir saistošs pasūtītājam, ja tiek slēgts iepirkuma līgums.
(6) Iepirkuma komisijas priekšsēdētājs organizē un vada komisijas darbu, nosaka komisijas sēžu vietu, laiku un
kārtību, sasauc un vada komisijas sēdes, kā arī nodrošina šā panta trešajā daļā minēto apliecinājumu parakstīšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
26. pants. Iepirkuma komisijas lēmumu pieņemšanas kārtība
(1) Iepirkuma komisija lēmumus pieņem sēdēs. Iepirkuma komisija ir lemttiesīga, ja tās sēdē piedalās vismaz
divas trešdaļas komisijas locekļu, bet ne mazāk kā trīs locekļi. Komisijas locekļu skaitu nosaka, iegūto rezultātu
apaļojot uz augšu. Iepirkuma komisija pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja iepirkuma komisijas locekļu
balsis sadalās vienādi, izšķirošā ir komisijas priekšsēdētāja balss. Komisijas loceklis nevar atturēties no lēmuma
pieņemšanas.
(2) Katrs iepirkuma komisijas loceklis piedāvājumu vērtē individuāli pēc visiem iepirkuma procedūras dokumentos
norādītajiem vērtēšanas kritērijiem, izņemot gadījumu, kad piedāvājumu salīdzināšanai un novērtēšanai tiek izmantota
tikai cena. Par saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu atzīst to piedāvājumu, kurš pēc individuālo vērtējumu
apkopošanas ieguvis visaugstāko novērtējumu.
24
/
71
IV nodaļa
Izsludināšana un atklātības ievērošana
27. pants. Iepriekšējais informatīvais paziņojums
Pasūtītājs var informēt par plānotajiem iepirkumiem, publicējot iepriekšējo informatīvo paziņojumu.
28. pants. Paziņojums par līgumu, paziņojums par izmaiņām vai papildu informāciju
(1) Ja pasūtītājs piemēro atklātu vai slēgtu konkursu, konkursa procedūru ar sarunām, inovācijas partnerības
procedūru, konkursa dialogu vai plāno izveidot dinamisko iepirkumu sistēmu, tas publicē paziņojumu par līgumu.
(2) Ja pasūtītājs izdara grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos vai šā likuma 
10. pantā
 noteiktajā kārtībā
veicamā iepirkuma dokumentos vai pagarina noteiktos pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņus, tas publicē
paziņojumu par izmaiņām vai papildu informāciju.
29. pants. Paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu
(1) Pasūtītājs 10 darbdienu laikā pēc tam, kad noslēgts iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās vai pieņemts
lēmums par iepirkuma procedūras izbeigšanu vai pārtraukšanu vai dinamiskās iepirkumu sistēmas neizveidošanu,
iesniedz publicēšanai paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Pasūtītājs paziņojumus par līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecībā uz iepirkuma līgumiem, kas tiek noslēgti vispārīgās vienošanās ietvaros, var
apvienot viena ceturkšņa ietvaros un iesniegt publicēšanai 10 darbdienu laikā pēc katra ceturkšņa beigām.
(2) Ja pasūtītājs pieņem lēmumu dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros, tas paziņojumu par līguma slēgšanas
tiesību piešķiršanu attiecībā uz katru iepirkuma līgumu iesniedz publicēšanai 10 darbdienu laikā pēc lēmuma
pieņemšanas. Šo nosacījumu var nepiemērot, ja pasūtītājs paziņojumus par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu
apvieno viena ceturkšņa ietvaros un iesniedz publicēšanai 10 darbdienu laikā pēc katra ceturkšņa beigām.
30. pants. Brīvprātīgs paziņojums par iepirkuma rezultātiem
(1) Pasūtītājs var iesniegt publicēšanai brīvprātīgu paziņojumu par iepirkuma rezultātiem šā likuma 
3.
, 
4. 
vai
5.
 pantā minētajos gadījumos vai sarunu procedūras gadījumā.
(2) Brīvprātīgs paziņojums par iepirkuma rezultātiem tiek publicēts tādēļ, lai ieinteresētās personas varētu
apstrīdēt tāda iepirkuma pamatotību, kas pasūtītāja kļūdas dēļ veikts, nepiemērojot atbilstošu iepirkuma procedūru un
nepublicējot paziņojumu par līgumu, un vienlaikus lai novērstu šā likuma 
75. pantā
 minētās sekas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
31. pants. Paziņojums par metu konkursu un metu konkursa rezultātiem
(1) Pasūtītājs, kurš vēlas organizēt metu konkursu, publicē paziņojumu par metu konkursu.
(2) Pasūtītājs 10 darbdienu laikā pēc metu konkursa dalībnieku informēšanas iesniedz publicēšanai paziņojumu
par metu konkursa rezultātiem.
32. pants. Paziņojums par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem
(1) Pasūtītājs, kurš vēlas organizēt iepirkumu šā likuma 
10.
 pantā noteiktajā kārtībā, publicē paziņojumu par
sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem. Pasūtītājs pieteikumu iesniegšanas termiņu noteic ne īsāku par piecām
darbdienām no dienas, kad paziņojums par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem publicēts Iepirkumu
uzraudzības biroja tīmekļvietnē. Pasūtītājs piedāvājumu iesniegšanas termiņu noteic ne īsāku par piecām darbdienām
no dienas, kad paziņojums par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem publicēts Iepirkumu uzraudzības biroja
tīmekļvietnē vai kad izraudzītajiem kandidātiem nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumu, ja paredzēta kandidātu
atlase.
(2) Pasūtītājs 10 darbdienu laikā pēc publiska pakalpojuma līguma noslēgšanas vai lēmuma par iepirkuma
25
/
71
izbeigšanu vai pārtraukšanu pieņemšanas iesniedz publicēšanai paziņojumu par sociālajiem un citiem īpašiem
pakalpojumiem.
(3) Pasūtītājs ir tiesīgs nepublicēt šā panta pirmajā daļā minēto paziņojumu, ja iepirkums atbilst kādam no šā
likuma 
8.
 panta septītajā daļā minētajiem gadījumiem.
(
26.04.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
33. pants. Paziņojums par izmaiņām līguma darbības laikā
Pasūtītājs, kurš izdarījis šā likuma 
61. panta
 trešās daļas 2. un 3. punktā minētos grozījumus iepirkuma līgumā,
kura līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, 10 darbdienu laikā
pēc grozījumu spēkā stāšanās dienas publicē paziņojumu par izmaiņām līguma darbības laikā.
34. pants. Paziņojumu publicēšana
(1) Šā likuma 
27. 
un 
28. pantā
, 
29. panta
 pirmajā daļā, 
30.
, 
31.
, 
32. 
un 
33. pantā
 minēto paziņojumu saturu un
sagatavošanas kārtību nosaka Ministru kabinets. Paziņojuma veidlapas paraugu nosaka Eiropas Komisijas 2015.
gada 11. novembra Īstenošanas regula (ES) 
2015/1986
, ar ko izveido standarta veidlapas paziņojumu publicēšanai
publisko iepirkumu jomā un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 
842/2011
.
(2) Pasūtītājs attiecīgo šā panta pirmajā daļā minēto paziņojumu sagatavo un iesniedz publikāciju vadības
sistēmā. Iepirkumu uzraudzības birojs triju darbdienu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā paziņojuma saņemšanas
pārbauda tā satura atbilstību šā likuma prasībām un publicē to Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē, ja
paredzamā līgumcena ir mazāka par Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām.
(3) Ja paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka vai
šā likuma 
10. pantā
 minētā iepirkuma gadījumā 750 000 
euro
 vai lielāka, Iepirkumu uzraudzības birojs triju darbdienu
laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā paziņojuma saņemšanas pārbauda tā satura atbilstību šā likuma prasībām un
nosūta paziņojumu Eiropas Savienības Publikāciju birojam publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Iepirkumu uzraudzības birojs publicē savā tīmekļvietnē paziņojumu pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par
paziņojuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai 48 stundas pēc tam, kad saņemts Eiropas
Savienības Publikāciju biroja apstiprinājums par paziņojuma saņemšanu.
(4) Pasūtītājs, paziņojot iepirkuma rezultātus, ir tiesīgs paziņojumā nepublicēt tādu informāciju, kuras
publiskošana varētu kavēt normatīvo aktu piemērošanu vai būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm, vai ierobežotu
piegādātāju konkurenci, vai kaitētu piegādātāju pamatotām komerciālajām interesēm (publiskām vai privātām).
35. pants. Pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņi
(1) Pasūtītājs, nosakot pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņus, ņem vērā iespējamā iepirkuma līguma
sarežģītības pakāpi un laiku, kāds nepieciešams piedāvājumu sagatavošanai, kā arī Ministru kabineta noteiktos
minimālos pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņus.
(2) Pasūtītājs nosaka par Ministru kabineta noteiktajiem minimālajiem piedāvājumu iesniegšanas termiņiem garāku
piedāvājumu iesniegšanas termiņu, ja piedāvājumu var sagatavot tikai pēc pasūtītāja norādītās iepirkuma līguma
izpildes vietas apmeklēšanas vai pēc iepazīšanās ar iepirkuma procedūras dokumentos norādītiem papildu
dokumentiem pasūtītāja norādītajā vietā. Nosakāms tāds piedāvājumu iesniegšanas termiņš, lai piegādātājiem vai
kandidātiem būtu iespēja iepazīties ar visu informāciju, kas nepieciešama piedāvājuma sagatavošanai.
(3) Pasūtītājs var izdarīt grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos, ja vien grozītie noteikumi nepieļauj
atšķirīgu piedāvājumu iesniegšanu vai citu kandidātu vai pretendentu dalību vai izvēli iepirkuma procedūrā. Ja
iepirkuma procedūras dokumentos izdarīti grozījumi, piedāvājumu iesniegšanas termiņš tiek pagarināts atbilstoši
informācijas vai izmaiņu svarīgumam tā, lai piegādātāji vai kandidāti varētu iepazīties ar visu informāciju, kas
nepieciešama piedāvājuma sagatavošanai, un ievērojot Ministru kabineta noteiktos minimālos pieteikumu un
piedāvājumu iesniegšanas termiņus.
(4) Pasūtītājs ir tiesīgs pagarināt noteiktos pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņus, publicējot
paziņojumu par izmaiņām vai papildu informāciju. Ja iepirkuma līguma paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru
kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, minimālais termiņš, par kuru pasūtītājs ir tiesīgs pagarināt
pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņu, ir septiņas dienas. Šāda termiņu pagarināšana nav uzskatāma par
grozījumiem iepirkuma procedūras dokumentos šā panta trešās daļas izpratnē.
26
/
71
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
36. pants. Piekļuve iepirkuma procedūras dokumentiem, to izsniegšana un papildu informācijas sniegšana
(1) Pasūtītājs savā pircēja profilā nodrošina brīvu un tiešu elektronisku piekļuvi iepirkuma procedūras
dokumentiem un visiem papildus nepieciešamajiem dokumentiem, kā arī iespēju piegādātājiem iepazīties uz vietas ar
iepirkuma papildu dokumentiem, kam tehnisku iemeslu dēļ vai tajos iekļautās informācijas vai komerciālu interešu
aizsardzības dēļ nav nodrošināma brīva un tieša elektroniska piekļuve, sākot ar attiecīgā iepirkuma izsludināšanas
brīdi. Ja piegādātājs pieprasa izsniegt iepirkuma procedūras dokumentus drukātā veidā, pasūtītājs tos izsniedz triju
darbdienu laikā pēc tam, kad saņemts šo dokumentu pieprasījums, ievērojot nosacījumu, ka dokumentu pieprasījums
iesniegts laikus pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. Par iepirkuma procedūras dokumentu izsniegšanu
drukātā veidā pasūtītājs var prasīt samaksu, kas nepārsniedz faktiskos dokumentu pavairošanas un nosūtīšanas
izdevumus.
(2) Ja piegādātājs vai kandidāts ir laikus pieprasījis papildu informāciju par iepirkuma procedūras dokumentos
iekļautajām prasībām, pasūtītājs to sniedz piecu darbdienu laikā, bet ne vēlāk kā sešas dienas pirms pieteikumu un
piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. Ja pasūtītājs steidzamības dēļ ir saīsinājis piedāvājumu iesniegšanas
termiņu atklātā konkursā vai pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņu slēgtā konkursā vai konkursa
procedūrā ar sarunām, papildu informāciju pasūtītājs sniedz triju darbdienu laikā, bet ne vēlāk kā četras dienas pirms
pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām.
(3) Papildu informāciju pasūtītājs nosūta piegādātājam vai kandidātam, kas uzdevis jautājumu, un vienlaikus
ievieto šo informāciju pircēja profilā, kur ir pieejami iepirkuma procedūras dokumenti, norādot arī uzdoto jautājumu.
(4) Ja pasūtītājs izdarījis grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos, tas ievieto informāciju par grozījumiem
pircēja profilā, kur ir pieejami šie dokumenti, ne vēlāk kā dienu pēc tam, kad paziņojums par izmaiņām vai papildu
informāciju iesniegts Iepirkumu uzraudzības birojam publicēšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
37. pants. Kārtība, kādā kandidāti un pretendenti informējami par rezultātiem
(1) Pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas vienlaikus informē visus kandidātus par pieņemto
lēmumu attiecībā uz kandidātu atlases rezultātiem vai par iekļaušanu dinamiskajā iepirkumu sistēmā (noraidītajam
kandidātam norāda arī tā iesniegtā pieteikuma noraidīšanas iemeslus) vai metu konkursa dalībniekus par pieņemto
lēmumu attiecībā uz metu konkursa rezultātiem. Pasūtītājs informē visus kandidātus vai metu konkursa dalībniekus
par termiņu, kādā persona, ievērojot šā likuma 
68.
 panta otrās daļas 1. un 2. punktu, var iesniegt Iepirkumu
uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(2) Pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas vienlaikus informē visus pretendentus par pieņemto
lēmumu attiecībā uz iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās slēgšanu. Pasūtītājs paziņo izraudzītā pretendenta
nosaukumu vai izraudzīto vispārīgās vienošanās dalībnieku nosaukumus, norādot:
1) noraidītajam pretendentam — tā iesniegtā piedāvājuma noraidīšanas iemeslus, tai skaitā pamatojot lēmumu
par neatbilstību ekvivalencei vai lēmumu par attiecīgā piedāvājuma neatbilstību funkcionālajām prasībām vai
darbības prasībām (ja attiecināms);
2) pretendentam, kurš iesniedzis atbilstošu piedāvājumu, — izraudzītā piedāvājuma raksturojumu un nosacītās
priekšrocības;
3) termiņu, kādā pretendents, ievērojot šā likuma 
68. panta
 otrās daļas 1. un 2. punktu, var iesniegt Iepirkumu
uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(3) Ja iepirkuma procedūra tiek izbeigta vai pārtraukta vai dinamiskā iepirkumu sistēma netiek izveidota, pasūtītājs
triju darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas vienlaikus informē visus kandidātus vai pretendentus par visiem
iemesliem, kuru dēļ iepirkuma procedūra tiek izbeigta vai pārtraukta vai dinamiskā iepirkumu sistēma netiek izveidota.
Pasūtītājs visus kandidātus vai pretendentus informē par termiņu, kādā persona, ievērojot šā likuma 
68. panta
 otrās
daļas 1. un 2. punktu, var iesniegt Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(4) Pasūtītājs informāciju par rezultātiem nosūta pa pastu, faksu vai elektroniski, izmantojot drošu elektronisko
parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu dokumentu, vai nodod personīgi. Šā panta izpratnē
uzskatāms, ka informācija nodota visiem kandidātiem, pretendentiem vai metu konkursa dalībniekiem vienlaikus, ja
informācija nosūtīta vai nodota tiem vienā dienā.
27
/
71
(5) Pasūtītājs, informējot par rezultātiem, saglabā pierādījumus par informācijas nosūtīšanas vai nodošanas
datumu un veidu.
(6) Pasūtītājs ir tiesīgs neatklāt šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto informāciju, kuras atklāšana varētu kavēt
normatīvo aktu piemērošanu vai būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm, vai ierobežotu piegādātāju konkurenci, vai
kaitētu piegādātāju pamatotām komerciālajām interesēm.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
38. pants. Informācijas apmaiņa
(1) Informācijas apmaiņa starp pasūtītāju un piegādātājiem notiek pa pastu, faksu vai elektroniski (saskaņā ar šā
panta trešās, ceturtās, sestās un astotās daļas nosacījumiem) atkarībā no pasūtītāja izvēles.
(2) Informācijas apmaiņai, kas neattiecas uz iepirkuma procedūras dokumentiem, pieteikumiem un piedāvājumiem,
var izmantot mutvārdu saziņu. Mutvārdu saziņas saturs ir dokumentējams rakstveidā vai audioierakstos, ja tā var
ietekmēt pieteikumu vai piedāvājumu saturu un piedāvājumu vērtēšanu.
(3) Pasūtītājs izvēlas informācijas apmaiņas līdzekļus, kas ir vispārpieejami, lai neapgrūtinātu piegādātājam
piekļuvi iepirkumam. Pasūtītājs izvēlas tādu šajā likumā minēto dokumentu nosūtīšanas veidu, kas adresātam
nodrošina pēc iespējas ātru informācijas saņemšanu. Ja informācijas apmaiņā tiek izmantoti elektroniskie līdzekļi,
izvēlas tādus, kuri ir publiski pieejami un savietojami ar vispārlietotām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām,
tādējādi novēršot iespēju diskriminēt piegādātājus uz šā pamata.
(4) Informācijas apmaiņu un uzglabāšanu veic tā, lai visi piedāvājumos un pieteikumos iekļautie dati būtu
aizsargāti un pasūtītājs varētu pārbaudīt piedāvājumu un pieteikumu saturu tikai pēc to iesniegšanas termiņa beigām.
(5) Laikā no piedāvājumu vai pieteikumu iesniegšanas dienas līdz to atvēršanas brīdim pasūtītājs nesniedz
informāciju par citu piedāvājumu vai pieteikumu esību. Piedāvājumu un pieteikumu vērtēšanas laikā līdz rezultātu
paziņošanai pasūtītājs nesniedz informāciju par vērtēšanas procesu.
(6) Elektroniskajām iekārtām, kuras izmanto piedāvājumu un pieteikumu saņemšanai un nosūtīšanai, piemēro šā
likuma 
39. panta
 noteikumus.
(7) Pasūtītājs, ja nepieciešams, var prasīt, lai piedāvājumu iesniegšanai tiktu izmantotas speciālas iekārtas un
tehnoloģijas, kas nav vispārpieejamas, ja pasūtītājs piedāvā šādas alternatīvas piekļuves iespējas:
1) neierobežotā un pilnā apmērā bez maksas piedāvā tiešu elektronisku piekļuvi speciālajām iekārtām un
tehnoloģijām, sākot no dienas, kad publicēts paziņojums par līgumu. Paziņojumā par līgumu norāda
tīmekļvietnes adresi, kur var piekļūt attiecīgajām tehnoloģijām un iekārtām;
2) nodrošina, lai pretendenti, kuriem nav piekļuves attiecīgajām tehnoloģijām un iekārtām vai kuriem nav
iespējams tās iegūt attiecīgajos termiņos (ņemot vērā to, ka piekļuves trūkumā nav vainojams attiecīgais
pretendents), varētu piekļūt iepirkumam, izmantojot pagaidu piekļuves tiesības, kas bez maksas ir pieejamas
tiešsaistē;
3) atbalsta alternatīvu datu kanālu piedāvājumu elektroniskai iesniegšanai.
(8) Iesniedzot piedāvājumu vai pieteikumu elektroniski, kandidāts vai piegādātājs ir tiesīgs ar vienu drošu
elektronisko parakstu parakstīt visus dokumentus kā vienu kopumu. Ja piedāvājumu vai pieteikumu var iesniegt
elektroniski, pasūtītājs nav tiesīgs pieprasīt, lai papildus elektroniskajam piedāvājumam vai pieteikumam kandidāts
vai piegādātājs iesniedz arī rakstveida piedāvājumu vai pieteikumu.
39. pants. Prasības elektroniskai pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai
(1) Pasūtītājs iepirkumos paredz elektronisku pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanu, izņemot Ministru kabineta
noteiktos gadījumus, kad pasūtītājam nav pienākuma pieteikumu un piedāvājumu vai tā sastāvdaļu saņemšanai
izmantot elektroniskās informācijas sistēmas. Pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai pasūtītājs izvēlas bez maksas
izmantojamās elektroniskās informācijas sistēmas, kas paredzētas piedāvājumu un pieteikumu elektroniskai
saņemšanai.
28
/
71
(2) Izmantojot elektroniskās informācijas sistēmas, ar kurām saņem piedāvājumus un pieteikumus, kā arī plānus
un projektus iepirkumos un iepirkuma procedūrās, ievēro šādus noteikumus:
1) visiem ieinteresētajiem piegādātājiem ir pieejama informācija par specifikācijām, kas attiecas uz
piedāvājumu un pieteikumu elektronisku iesniegšanu, kodēšanu un laika reģistrāciju;
2) tiek izmantots sistēmā iestrādāts paraksta rīks, kas nodrošina elektroniskā dokumenta parakstītāja
identitātes apstiprināšanu, vai elektroniskais paraksts, kas atbilst normatīvajiem aktiem par elektronisko
dokumentu un elektroniskā paraksta statusu;
3) var precīzi noteikt datumu un laiku, kad iesniegti piedāvājumi un pieteikumi, kā arī plāni un projekti;
4) pasūtītājs nodrošina, lai neviens nevarētu piekļūt iesniegtajai informācijai pirms noteiktā termiņa beigām;
5) tikai pilnvarotām personām ir iespēja noteikt vai mainīt saņemto dokumentu atvēršanas laiku;
6) dažādos iepirkuma vai iepirkuma procedūras posmos piekļuve iesniegtajiem dokumentiem vai to daļai ir
iespējama pēc pilnvarotu personu vienlaikus veiktām darbībām;
7) iesniegtajiem dokumentiem var piekļūt tikai noteiktā datumā pēc pilnvarotu personu vienlaikus veiktām
darbībām;
8) piekļuve iesniegtajiem un atvērtajiem dokumentiem saglabājas tikai tām pilnvarotām personām, kurām šāda
piekļuve ir atļauta;
9) ir iespējams atklāt to, ka ir pārkāpts šīs daļas 
4.
, 
5.
, 
6.
, 
7. 
un 
8. punktā
 minētais aizliegums.
(3) Ministru kabinets nosaka prasības un standartus sistēmām, kas tiek izmantotas piedāvājumu un pieteikumu
iesniegšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
40. pants. Iepirkuma procedūras dokumentēšana un iepirkuma procedūras dokumentu glabāšana
(1) Pasūtītājs nodrošina katra iepirkuma procedūras posma dokumentēšanu un šā likuma 
9. 
un 
10. pantā
 minēto
iepirkumu dokumentēšanu, kā arī dokumentē iepirkuma procedūru, kas noris, izmantojot elektroniskos līdzekļus.
(2) Iepirkuma procedūras ziņojums (turpmāk — ziņojums) ir pārskats, kas atspoguļo iepirkuma procedūras norisi.
Ziņojumu sagatavo un publicē pircēja profilā par katru iepirkuma procedūru pēc tam, kad pieņemts lēmums par
iepirkuma procedūras rezultātiem, ievērojot Ministru kabineta noteikto kārtību un saturu.
(3) Protokoli, kas atspoguļo iepirkuma norisi, ziņojums, iepirkuma procedūras dokumenti, izņemot piedāvājumus
un pieteikumus, ir vispārpieejama informācija.
(4) Pasūtītājs nodrošina šā panta trešajā daļā minēto dokumentu izsniegšanu triju darbdienu laikā pēc attiecīga
pieprasījuma saņemšanas dienas. Pasūtītājs neizsniedz protokolus, izņemot piedāvājumu atvēršanas sanāksmes
protokolu, kamēr notiek pieteikumu vai piedāvājumu vērtēšana.
(5) Pasūtītājs visus šā panta trešajā daļā minēto dokumentu oriģinālus, kā arī pieteikumu un piedāvājumu
oriģinālus glabā 10 gadus pēc iepirkuma līguma noslēgšanas, vispārīgās vienošanās noslēgšanas vai dinamiskās
iepirkumu sistēmas izveides.
V nodaļa
Kandidātu un pretendentu atlase un piedāvājuma izvēle
41. pants. Kandidātu un pretendentu atlases, piedāvājumu atbilstības pārbaudes un izvēles vispārīgie
noteikumi
(1) Pasūtītājs atlasa kandidātus un pretendentus saskaņā ar šā likuma 
44.
, 
45.
, 
46.
, 
47. 
un 
48. pantā
 noteiktajām
29
/
71
kvalifikācijas prasībām, pārbauda piedāvājumu atbilstību iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām un
izvēlas piedāvājumu vai piedāvājumus saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(2) Pasūtītājs var noteikt minimālo atbilstības līmeni šā likuma 
45. 
un 
46. pantā
 minētajām prasībām. Prasību
apjomu, kā arī pieprasīto minimālo spēju līmeni konkrētā iepirkuma līguma izpildei nosaka samērīgi iepirkuma līguma
priekšmetam. Šādas minimālā atbilstības līmeņa prasības iekļauj paziņojumā par līgumu, kā arī iepirkuma procedūras
dokumentos.
(3) Izziņas un citus dokumentus, kurus šajā likumā noteiktajos gadījumos izsniedz Latvijas kompetentās
institūcijas, pasūtītājs pieņem un atzīst, ja tie izdoti ne agrāk kā vienu mēnesi pirms iesniegšanas dienas, bet
ārvalstu kompetento institūciju izsniegtās izziņas un citus dokumentus pasūtītājs pieņem un atzīst, ja tie izdoti ne
agrāk kā sešus mēnešus pirms iesniegšanas dienas, ja izziņas vai dokumenta izdevējs nav norādījis īsāku tā
derīguma termiņu.
(4) Ja pasūtītājs nepieciešamo informāciju par kandidātu vai pretendentu iegūst tieši no kompetentās institūcijas,
datubāzēs vai no citiem avotiem, attiecīgais kandidāts vai pretendents ir tiesīgs iesniegt izziņu vai citu dokumentu
par attiecīgo faktu, ja pasūtītāja iegūtā informācija neatbilst faktiskajai situācijai.
(5) Ja pasūtītājam rodas šaubas par iesniegtās dokumenta kopijas autentiskumu, tas pieprasa, lai kandidāts vai
pretendents uzrāda dokumenta oriģinālu vai iesniedz apliecinātu dokumenta kopiju.
(6) Ja pasūtītājs konstatē, ka pieteikumā vai piedāvājumā ietvertā vai kandidāta vai pretendenta iesniegtā
informācija vai dokuments ir neskaidrs vai nepilnīgs, tas pieprasa, lai kandidāts vai pretendents, vai kompetenta
institūcija izskaidro vai papildina minēto informāciju vai dokumentu vai iesniedz trūkstošo dokumentu, nodrošinot
vienlīdzīgu attieksmi pret visiem kandidātiem un pretendentiem. Termiņu nepieciešamās informācijas vai dokumenta
iesniegšanai pasūtītājs nosaka samērīgi ar laiku, kas nepieciešams šādas informācijas vai dokumenta sagatavošanai
un iesniegšanai.
(7) Ja pasūtītājs saskaņā ar šā panta sesto daļu ir pieprasījis izskaidrot vai papildināt pieteikumā vai piedāvājumā
ietverto vai kandidāta vai pretendenta iesniegto informāciju, bet kandidāts vai pretendents to nav izdarījis atbilstoši
pasūtītāja noteiktajām prasībām, pasūtītājs pieteikumu vai piedāvājumu vērtē pēc tā rīcībā esošās informācijas.
(8) Piedāvājumu vērtēšanas gaitā pasūtītājs ir tiesīgs pieprasīt, lai tiek izskaidrota tehniskajā un finanšu
piedāvājumā iekļautā informācija, kā arī iesniegti piedāvāto preču paraugi, ja tie nepieciešami preču atbilstības
novērtēšanai un pretendents ar tam pieejamiem dokumentiem nevar pasūtītājam pierādīt preču atbilstību. Pasūtītājs
nepieprasa iesniegt tādu preču paraugus, kuras pielāgojamas vai izgatavojamas iepirkuma līguma izpildes laikā
atbilstoši tā prasībām, ja šādi paraugi piegādātājam nav pieejami pirms iepirkuma līguma noslēgšanas, kā arī preču
paraugus, kuru iesniegšana piegādātājam rada nesamērīgus izdevumus.
(9) Piedāvājumu vērtēšanas laikā pasūtītājs pārbauda, vai piedāvājumā nav aritmētisku kļūdu. Ja pasūtītājs
konstatē šādas kļūdas, tas šīs kļūdas izlabo. Par kļūdu labojumu un laboto piedāvājuma summu pasūtītājs paziņo
pretendentam, kura pieļautās kļūdas labotas. Vērtējot finanšu piedāvājumu, pasūtītājs ņem vērā labojumus.
(10) Piedāvājumu vērtēšanas gaitā pasūtītājs ir tiesīgs pieprasīt, lai pretendents iesniedz apliecinājumu tam, ka
piedāvājumu izstrādājis neatkarīgi.
(11) Pasūtītājs noraida pretendenta piedāvājumu atklātā vai slēgtā konkursā, ja pretendenta piedāvātā līgumcena
pārsniedz jebkuru no šādām vērtībām:
1) iepirkuma procedūras dokumentos pasūtītāja norādīto līgumcenu, ja tā noteikta kā piedāvājuma atbilstības
prasība;
2) 150 procentus no iepirkuma procedūras dokumentos norādītās paredzamās līgumcenas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.10.2018.
)
42. pants. Kandidātu un pretendentu izslēgšanas noteikumi
(1) Pasūtītājs izslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) kandidāts, pretendents vai persona, kura ir kandidāta vai pretendenta valdes vai padomes loceklis,
pārstāvēttiesīgā persona vai prokūrists, vai persona, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu
darbībās, kas saistītas ar filiāli, ar tādu prokurora priekšrakstu par sodu vai tiesas spriedumu, kas stājies
30
/
71
spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīta par vainīgu vai tai ir piemērots piespiedu
ietekmēšanas līdzeklis par jebkuru no šādiem noziedzīgiem nodarījumiem:
a) noziedzīgas organizācijas izveidošana, vadīšana, iesaistīšanās tajā vai tās sastāvā ietilpstošā
organizētā grupā vai citā noziedzīgā formējumā vai piedalīšanās šādas organizācijas izdarītos noziedzīgos
nodarījumos,
b) kukuļņemšana, kukuļdošana, kukuļa piesavināšanās, starpniecība kukuļošanā, neatļauta piedalīšanās
mantiskos darījumos, neatļauta labumu pieņemšana, komerciāla uzpirkšana, prettiesiska labuma
pieprasīšana, pieņemšana vai došana, tirgošanās ar ietekmi,
c) krāpšana, piesavināšanās vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana,
d) terorisms, terorisma finansēšana, teroristu grupas izveide vai organizēšana, ceļošana terorisma nolūkā,
terorisma attaisnošana, aicinājums uz terorismu, terorisma draudi vai personas vervēšana vai apmācīšana
terora aktu veikšanai,
e) cilvēku tirdzniecība,
f) izvairīšanās no nodokļu vai tiem pielīdzināto maksājumu samaksas;
2) ir konstatēts, ka kandidātam pieteikumu un pretendentam piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā
vai dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, Latvijā vai
valstī, kurā tas reģistrēts vai kurā atrodas tā pastāvīgā dzīvesvieta, ir nodokļu parādi, tai skaitā valsts sociālās
apdrošināšanas obligāto iemaksu parādi, kas kopsummā kādā no valstīm pārsniedz 150 
euro
. Attiecībā uz
Latvijā reģistrētiem un pastāvīgi dzīvojošiem pretendentiem pasūtītājs ņem vērā informāciju, kas ievietota
Ministru kabineta noteiktajā informācijas sistēmā Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku
datubāzes un Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā;
3) ir pasludināts kandidāta vai pretendenta maksātnespējas process, apturēta kandidāta vai pretendenta
saimnieciskā darbība, kandidāts vai pretendents tiek likvidēts;
4) iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai darbinieks), iepirkuma komisijas
loceklis vai eksperts ir saistīts ar kandidātu vai pretendentu šā likuma 
25. panta
 pirmās vai otrās daļas izpratnē
vai ir ieinteresēts kāda kandidāta vai pretendenta izvēlē, un pasūtītājam nav iespējams novērst šo situāciju ar
kandidātu vai pretendentu mazāk ierobežojošiem pasākumiem;
5) kandidātam vai pretendentam ir konkurenci ierobežojošas priekšrocības iepirkuma procedūrā, ja tas vai ar to
saistīta juridiskā persona iesaistījās iepirkuma procedūras sagatavošanā saskaņā ar šā likuma 
18. panta
ceturto daļu un šīs priekšrocības nevar novērst ar mazāk ierobežojošiem pasākumiem, un kandidāts vai
pretendents nevar pierādīt, ka tā vai ar to saistītas juridiskās personas dalība iepirkuma procedūras
sagatavošanā neierobežo konkurenci;
6) kandidāts vai pretendents ar tādu kompetentas institūcijas lēmumu vai tiesas spriedumu, kas stājies spēkā
un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīts par vainīgu konkurences tiesību pārkāpumā, kas izpaužas
kā horizontālā karteļa vienošanās, izņemot gadījumu, kad attiecīgā institūcija, konstatējot konkurences tiesību
pārkāpumu, par sadarbību iecietības programmas ietvaros ir kandidātu vai pretendentu atbrīvojusi no naudas
soda vai naudas sodu samazinājusi;
7) kandidāts vai pretendents ar kompetentas institūcijas lēmumu, tiesas spriedumu vai prokurora priekšrakstu
par sodu, kas stājies spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīts par vainīgu un sodīts par
pārkāpumu, kurš izpaužas kā:
a) vienas vai vairāku personu nodarbināšana, ja tām nav nepieciešamās darba atļaujas vai ja tās nav
tiesīgas uzturēties Eiropas Savienības dalībvalstī,
b) personas nodarbināšana bez rakstveidā noslēgta darba līguma, nodokļu normatīvajos aktos noteiktajā
termiņā neiesniedzot par šo personu informatīvo deklarāciju par darbiniekiem, kas iesniedzama par
personām, kuras uzsāk darbu;
8) kandidāts vai pretendents ir sniedzis nepatiesu informāciju, lai apliecinātu atbilstību šā panta noteikumiem
vai saskaņā ar šo likumu noteiktajām kandidātu un pretendentu kvalifikācijas prasībām, vai nav sniedzis
prasīto informāciju;
31
/
71
9) uz personālsabiedrības biedru, ja kandidāts vai pretendents ir personālsabiedrība, ir attiecināmi šīs daļas 
1.
,
2.
, 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. punkta
 nosacījumi;
10) uz pretendenta norādīto apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir
vismaz 10 procenti no kopējās publiska būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes līguma vērtības, ir attiecināmi šīs
daļas 
2.
, 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. punkta
 nosacījumi;
11) uz kandidāta vai pretendenta norādīto personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents balstās, lai
apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām
prasībām, ir attiecināmi šīs daļas 
1.
, 
2.
, 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. punkta
 nosacījumi;
12) kandidāts vai pretendents ir ārzonā reģistrēta juridiskā persona vai personu apvienība;
13) Latvijā reģistrēta kandidāta vai pretendenta vairāk nekā 25 procentu kapitāla daļu (akciju) īpašnieks vai
turētājs ir ārzonā reģistrēta juridiskā persona vai personu apvienība;
14) kāds no kandidāta vai pretendenta norādītajiem apakšuzņēmējiem, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo
pakalpojumu vērtība ir vismaz 10 procenti no kopējās publiska būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes līguma
vērtības, vai kāda no personām, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents balstās, ir ārzonā reģistrēta
juridiskā persona vai personu apvienība.
(2) Pasūtītājs, ja to ir norādījis paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos, ir tiesīgs izslēgt
kandidātu vai pretendentu no turpmākās dalības iepirkuma procedūrā šādos gadījumos:
1) kandidāts vai pretendents (kā līgumslēdzēja puse vai līgumslēdzējas puses dalībnieks vai biedrs, ja
līgumslēdzēja puse ir bijusi piegādātāju apvienība vai personālsabiedrība), tā dalībnieks vai biedrs (ja kandidāts
vai pretendents ir piegādātāju apvienība vai personālsabiedrība) nav pildījis ar šo pasūtītāju noslēgtu iepirkuma
līgumu, vispārīgo vienošanos vai koncesijas līgumu un tādēļ pasūtītājs vai publiskais partneris ir izmantojis
iepirkuma līgumā, vispārīgās vienošanās noteikumos vai koncesijas līgumā paredzētās tiesības vienpusēji
atkāpties no iepirkuma līguma, vispārīgās vienošanās vai koncesijas līguma;
2) kandidāts vai pretendents ir izdarījis smagu profesionālās darbības pārkāpumu, kas liek apšaubīt tā
godīgumu, vai nav pildījis ar pasūtītāju vai publisko partneri noslēgto iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos
vai koncesijas līgumu, un šis fakts ir atzīts ar tādu kompetentas institūcijas lēmumu, tiesas spriedumu vai
prokurora priekšrakstu par sodu, kas stājies spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams;
3) uz personālsabiedrības biedru, ja kandidāts vai pretendents ir personālsabiedrība, ir attiecināmi šīs daļas 
2.
punkta
 nosacījumi;
4) uz pretendenta norādīto apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir
vismaz 10 procenti no kopējās publiska būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes līguma vērtības, ir attiecināmi šīs
daļas 
1. 
vai 
2. punkta
 nosacījumi;
5) uz kandidāta vai pretendenta norādīto personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents balstās, lai
apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām
prasībām, ir attiecināmi šīs daļas 
1. 
vai 
2. punkta
 nosacījumi.
(3) Pasūtītājs neizslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā, ja:
1) no dienas, kad kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams tiesas spriedums, prokurora priekšraksts par sodu vai
citas kompetentas institūcijas pieņemtais lēmums saistībā ar šā panta pirmās daļas 1. punktā un 7. punkta "a"
apakšpunktā minētajiem pārkāpumiem, līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai ir pagājuši trīs
gadi;
2) no dienas, kad kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams tiesas spriedums vai citas kompetentas institūcijas
pieņemtais lēmums saistībā ar šā panta pirmās daļas 6. punktā un 7. punkta "b" apakšpunktā un otrās daļas 2.
punktā minētajiem pārkāpumiem, līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai ir pagājuši 12 mēneši.
(4) Pasūtītājs neizslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā, ja no dienas, kad pasūtītājs
vienpusēji atkāpies no šā panta otrās daļas 1. punktā minētā publiska piegādes, pakalpojuma vai būvdarbu līguma,
vispārīgās vienošanās par piegādi, pakalpojumiem vai būvdarbiem vai pakalpojumu vai būvdarbu koncesijas līguma,
līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai ir pagājuši 12 mēneši. Pasūtītājs, ja to norādījis paziņojumā par
līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos, ir tiesīgs neizslēgt kandidātu vai pretendentu no turpmākās dalības 
32
/
71
iepirkuma procedūrā saskaņā ar šā panta otrās daļas 1. punktu, tā vietā paredzot papildu saistību izpildes
nodrošinājumu vai tādus iepirkuma līguma izpildes noteikumus, kas kandidātam vai pretendentam padara ekonomiski
neizdevīgu iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās būtisku noteikumu neievērošanu. Pasūtītājs, pieņemot
lēmumu par kandidāta vai pretendenta izslēgšanu no turpmākās dalības iepirkuma procedūrā saskaņā ar šā panta
otrās daļas 1. punktu, ņem vērā, cik būtisks ir pārkāpums, kas pieļauts tā iepirkuma līguma, vispārīgās vienošanās
vai koncesijas līguma izpildē, no kā pasūtītājs vienpusēji atkāpies, kā arī slēdzamā iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās neizpildes risku.
(5) Ja pasūtītājs konstatē, ka Ministru kabineta noteiktajā informācijas sistēmā saskaņā ar Valsts ieņēmumu
dienesta publiskās nodokļu parādnieku datubāzes vai Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas
pēdējās datu aktualizācijas datumā ievietoto informāciju kandidātam, pretendentam vai šā panta pirmās daļas 9., 10.
un 11. punktā minētajai personai pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai arī dienā, kad
pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ir nodokļu parādi, tai skaitā valsts
sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādi, kas kopsummā pārsniedz 150 
euro
, pasūtītājs nosaka termiņu —
10 dienas pēc informācijas izsniegšanas vai nosūtīšanas dienas — apliecinājuma iesniegšanai par to, ka kandidātam
pieteikumu un pretendentam piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par
iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, nebija nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās
apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, kas kopsummā pārsniedz 150 
euro
. Ja noteiktajā termiņā apliecinājums nav
iesniegts, pasūtītājs kandidātu vai pretendentu izslēdz no dalības iepirkumā. Ja pasūtītājs konstatē, ka Ministru
kabineta noteiktajā informācijas sistēmā saskaņā ar Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku
datubāzes vai Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā ievietoto
informāciju kandidātam, pretendentam vai šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minētajai personai pieteikumu
vai piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai arī dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, nav nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu
parādu, kas kopsummā pārsniedz 150 
euro
, pasūtītājs apliecinājumu nepieprasa.
(6) Kandidāts vai pretendents, lai apliecinātu, ka tam, kā arī šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minētajai
personai nebija nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, kas kopsummā
Latvijā pārsniedz 150 
euro
, šā panta piektajā daļā minētajā termiņā iesniedz:
1) attiecīgās personas vai tās pārstāvja apliecinātu izdruku no Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās
deklarēšanas sistēmas vai Valsts ieņēmumu dienesta izziņu par to, ka attiecīgajai personai nebija attiecīgo
nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas iemaksu parādu;
2) pašvaldības izdotu izziņu par to, ka attiecīgajai personai nebija nekustamā īpašuma nodokļa parādu;
3) Valsts ieņēmumu dienesta vai pašvaldības kompetentās institūcijas izdota lēmuma kopiju par nodokļu
samaksas termiņa pagarināšanu vai atlikšanu vai citus objektīvus pierādījumus par nodokļu parādu neesību.
(7) Pasūtītājs pieprasa, lai kandidāts vai pretendents nomaina apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai
sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 10 procenti no kopējās publiska būvdarbu, publiska pakalpojuma vai
publiska piegādes līguma vērtības, ja tas atbilst šā panta pirmās daļas 2., 3., 4., 5., 6., 7. vai 14. punktā vai otrās
daļas 1. un 2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam, un personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents
balstās, lai apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām, ja tā atbilst šā panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7. vai 14. punktā vai otrās daļas 1. un
2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam. Ja kandidāts vai pretendents 10 darbdienu laikā pēc pieprasījuma
izsniegšanas vai nosūtīšanas dienas neiesniedz dokumentus par jaunu paziņojumā par līgumu vai iepirkuma
procedūras dokumentos noteiktajām prasībām atbilstošu apakšuzņēmēju vai personu, uz kuras iespējām kandidāts
vai pretendents balstās, lai apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras
dokumentos noteiktajām prasībām, pasūtītājs izslēdz pretendentu un kandidātu no dalības iepirkuma procedūrā.
(8) Ministru kabinets nosaka to profesionālās darbības pārkāpumu sarakstu, par kuriem paredzēta izslēgšana no
iepirkuma procedūras.
(9) Lai pārbaudītu, vai kandidāts vai pretendents nav izslēdzams no dalības iepirkuma procedūrā šā panta pirmās
daļas 1., 6. un 7. punktā un otrās daļas 2. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu un pārkāpumu dēļ, par kuriem
attiecīgā šā panta pirmajā daļā minētā persona ir sodīta vai tai ir piemērots piespiedu ietekmēšanas līdzeklis Latvijā,
kā arī šā panta pirmās daļas 2. un 3. punktā minēto faktu dēļ, pasūtītājs, kā arī piegādātājs par sevi, izmantojot
Ministru kabineta noteikto informācijas sistēmu attiecībā uz Latvijā reģistrētu vai pastāvīgi dzīvojošu personu,
Ministru kabineta noteiktajā kārtībā iegūst informāciju:
1) par šā panta pirmās daļas 1., 6. un 7. punktā un otrās daļas 2. punktā minētajiem pārkāpumiem un
noziedzīgajiem nodarījumiem — no Iekšlietu ministrijas Informācijas centra (Sodu reģistra). Pasūtītājs minēto
informāciju no Iekšlietu ministrijas Informācijas centra (Sodu reģistra) ir tiesīgs saņemt, neprasot kandidāta,
pretendenta un citu šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto personu piekrišanu;
33
/
71
2) par šā panta pirmās daļas 2. punktā minētajiem faktiem — no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas
pašvaldībām. Pasūtītājs minēto informāciju no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas pašvaldībām ir tiesīgs
saņemt, neprasot kandidāta, pretendenta un citu šā panta pirmajā daļā minēto personu piekrišanu;
3) par šā panta pirmās daļas 1. punktā minēto personu (personu, kura ir kandidāta vai pretendenta valdes vai
padomes loceklis, pārstāvēttiesīgā persona, prokūrists, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai
pretendentu darbībās, kas saistītas ar filiāli) un par šā panta pirmās daļas 3. punktā minētajiem faktiem — no
Uzņēmumu reģistra.
(9
1
) Lai pārbaudītu, vai kandidāts vai pretendents nav izslēdzams no dalības iepirkuma procedūrā šā panta pirmās
daļas 12., 13. un 14. punktā minētajā gadījumā, pasūtītājs, kā arī piegādātājs par sevi, izmantojot Ministru kabineta
noteikto informācijas sistēmu attiecībā uz Latvijā reģistrētu personu, informāciju iegūst Uzņēmumu reģistrā. Ja
Ministru kabineta noteiktajā informācijas sistēmā nav pieejami dati par šā panta pirmās daļas 13. punktā minēto
gadījumu, kad kandidāts vai pretendents izslēdzams no dalības iepirkuma procedūrā, pasūtītājs pieprasa
apliecinājumu, ka uz kandidātu vai pretendentu šis noteikums neattiecas. Ārvalstīs reģistrētam kandidātam vai
pretendentam pasūtītājs pieprasa iesniegt reģistrācijas valsti apliecinošu dokumentu.
(10) Lai pārbaudītu, vai uz Latvijā reģistrēta kandidāta vai pretendenta valdes vai padomes locekli,
pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu darbībās,
kas saistītas ar filiāli, un kura ir reģistrēta vai pastāvīgi dzīvo ārvalstī, vai uz ārvalstī reģistrētu vai pastāvīgi
dzīvojošu kandidātu vai pretendentu, vai uz šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minēto personu, kas
reģistrēta vai pastāvīgi dzīvo ārvalstī, nav attiecināmi šā panta pirmajā daļā un otrās daļas 2. punktā noteiktie
izslēgšanas nosacījumi, pasūtītājs, izņemot šā panta vienpadsmitajā daļā minēto gadījumu, pieprasa, lai kandidāts
vai pretendents iesniedz attiecīgās kompetentās institūcijas izziņu, kas apliecina, ka uz Latvijā reģistrēta kandidāta
vai pretendenta valdes vai padomes locekli, pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota
pārstāvēt kandidātu vai pretendentu darbībās, kas saistītas ar filiāli, un kura ir reģistrēta vai pastāvīgi dzīvo ārvalstī,
vai uz kandidātu vai pretendentu, vai uz šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minēto personu neattiecas šā
panta pirmajā daļā un otrās daļas 2. punktā minētie gadījumi. Ja par valdes vai padomes locekli, pārstāvēttiesīgo
personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu darbībās, kas saistītas ar
filiāli, atbilstoši kandidāta, pretendenta vai šā panta pirmās daļas 9. un 11. punktā minētās personas reģistrācijas
valsts normatīvajiem aktiem nevar būt persona, uz kuru ir attiecināmi šā panta pirmajā daļā noteiktie izslēgšanas
nosacījumi, kandidāts vai pretendents ir tiesīgs izziņas vietā iesniegt attiecīgu skaidrojumu. Termiņu skaidrojuma vai
izziņas iesniegšanai pasūtītājs nosaka ne īsāku par 10 darbdienām pēc pieprasījuma izsniegšanas vai nosūtīšanas
dienas. Ja attiecīgais kandidāts vai pretendents noteiktajā termiņā neiesniedz minēto skaidrojumu vai izziņu,
pasūtītājs to izslēdz no dalības iepirkuma procedūrā. Ja pasūtītājs no skaidrojuma negūst pārliecību, ka uz
attiecīgajām personām nav attiecināmi šā panta pirmajā daļā noteiktie izslēgšanas nosacījumi, tas ir tiesīgs pieprasīt
iesniegt par attiecīgajām personām kompetento institūciju izziņas.
(11) Šā panta desmito daļu nepiemēro tām šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minētajām personām,
kuras ir reģistrētas Latvijā vai pastāvīgi dzīvo Latvijā un ir norādītas kandidāta vai pretendenta iesniegtajā pieteikumā
vai piedāvājumā. Šādā gadījumā pārbaudi veic saskaņā ar šā panta devīto daļu.
(12) Ja tādi dokumenti, ar kuriem ārvalstī reģistrēts vai pastāvīgi dzīvojošs kandidāts vai pretendents var
apliecināt, ka uz to neattiecas šā panta pirmajā daļā vai otrās daļas 2. punktā noteiktie gadījumi, netiek izdoti vai ar
šiem dokumentiem nepietiek, lai apliecinātu, ka uz šo kandidātu vai pretendentu neattiecas šā panta pirmajā daļā vai
otrās daļas 2. punktā noteiktie gadījumi, minētos dokumentus var aizstāt ar zvērestu vai, ja zvēresta došanu
attiecīgās valsts normatīvie akti neparedz, — ar paša kandidāta, pretendenta vai citas šā panta pirmajā daļā minētās
personas apliecinājumu kompetentai izpildvaras vai tiesu varas iestādei, zvērinātam notāram vai kompetentai
attiecīgās nozares organizācijai to reģistrācijas (pastāvīgās dzīvesvietas) valstī.
(13) Ministru kabinets nosaka:
1) informācijas sistēmu, kurā veicama šā panta devītajā un 9.
1
 daļā minētā pārbaude, kā arī šīs sistēmas
uzturēšanas un izmantošanas kārtību;
2) šā panta devītās daļas 1. punktā minētās pārbaudāmās informācijas apstrādes mērķi un apjomu, kā arī tos
normatīvos aktus un to pantus, kuri atbilst šā panta pirmajā un otrajā daļā noteiktajiem kandidātu un
pretendentu izslēgšanas gadījumiem un par kuros paredzētajiem pārkāpumiem un noziedzīgajiem
nodarījumiem veicama šā panta devītās daļas 1. punktā noteiktā pārbaude;
3) kārtību, kādā šīs daļas 
1. punktā
 minētā informācijas sistēma saņem un apstrādā informāciju no šā panta
desmitajā daļā minēto iestāžu uzturētajām informācijas sistēmām.
34
/
71
(14) Pasūtītājs pārbaudi par šā panta pirmajā un otrajā daļā noteikto kandidātu un pretendentu izslēgšanas
gadījumiem veic:
1) atklātā konkursā — attiecībā uz katru pretendentu, kuram atbilstoši citām paziņojumā par līgumu un
iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām un izraudzītajiem piedāvājuma izvērtēšanas
kritērijiem būtu piešķiramas līguma slēgšanas tiesības;
2) slēgtā konkursā, konkursa dialogā, inovāciju partnerības procedūrā un konkursa procedūrā ar sarunām —
attiecībā uz katru kandidātu, kas atbilst citām paziņojumā par līgumu un kandidātu atlases nolikumā
noteiktajām prasībām un būtu uzaicināms iesniegt piedāvājumu. Ja pasūtītājs piemēro kandidātu skaita
samazināšanu, tas pārbaudi veic pirms kandidātu skaita samazināšanas. Pasūtītājs pārbaudi par šā panta
pirmās daļas 2. un 10. punktā minētā kandidātu un pretendentu izslēgšanas gadījuma esību veic attiecībā uz
katru pretendentu, kuram atbilstoši citām paziņojumā par līgumu un iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām un izraudzītajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem būtu piešķiramas iepirkuma
līguma slēgšanas tiesības;
3) šā likuma 
10.
 pantā minētajā iepirkumā (ja pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos paredzējis piemērot
šā panta pirmajā un otrajā daļā minētos izslēgšanas nosacījumus) un sarunu procedūrā — attiecībā uz katru
pretendentu, kuram būtu piešķiramas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības;
4) konkursa procedūrā ar sarunām šā likuma 
8.
 panta sestās daļas 5. punktā minētajā gadījumā, ja tas
uzaicina piedalīties sarunās tikai visus tos pretendentus, kuri iepriekš izsludinātajā attiecīgajā iepirkuma
procedūrā nav izslēgti saskaņā ar šā panta noteikumiem un atbilst izvirzītajām kvalifikācijas prasībām, ja tā
tiek piemērota pēc atklāta konkursa izbeigšanas, — attiecībā uz katru pretendentu, kas iesniedzis
piedāvājumu atklātā konkursā un ir uzaicināts uz sarunu procedūru. Šo pārbaudi veic pirms sarunu
uzsākšanas.
(15) Ja pasūtītājs saskaņā ar šā likuma 
8. panta
 septītās daļas 7. punktu piemēro sarunu procedūru, tas
nepiemēro šā panta pirmās daļas 3. punktu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018.
, 
20.09.2018.
 un 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
43. pants. Uzticamības nodrošināšanai iesniegto pierādījumu vērtēšana
(1) Ja kandidāts vai personālsabiedrības biedrs, ja kandidāts ir personālsabiedrība, atbilst šā likuma 
42. panta
pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 7. punktā vai otrās daļas 1. vai 2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam,
kandidāts kopā ar pieteikumu iesniedz skaidrojumu un pierādījumus par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu vai noslēgtu
vienošanos par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu, sadarbošanos ar izmeklēšanas iestādēm un veiktajiem
tehniskajiem, organizatoriskajiem vai personālvadības pasākumiem, lai pierādītu savu uzticamību un novērstu tādu
pašu un līdzīgu gadījumu atkārtošanos nākotnē.
(2) Ja pretendents vai personālsabiedrības biedrs, ja pretendents ir personālsabiedrība, atbilst šā likuma 
42. panta
pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 7. punktā vai otrās daļas 1. vai 2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam,
pretendents norāda to piedāvājumā un, ja tiek atzīts par tādu, kuram būtu piešķiramas līguma slēgšanas tiesības,
iesniedz skaidrojumu un pierādījumus par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu vai noslēgtu vienošanos par nodarītā
kaitējuma atlīdzināšanu, sadarbošanos ar izmeklēšanas iestādēm un veiktajiem tehniskajiem, organizatoriskajiem vai
personālvadības pasākumiem, lai pierādītu savu uzticamību un novērstu tādu pašu un līdzīgu gadījumu atkārtošanos
nākotnē.
(3) Ja kandidāts vai pretendents neiesniedz skaidrojumu un pierādījumus, pasūtītājs izslēdz kandidātu vai
pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā kā atbilstošu šā likuma 
42. panta
 pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 7.
punktā vai otrās daļas 1. vai 2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam.
(4) Pasūtītājs izvērtē kandidāta, pretendenta vai personālsabiedrības biedra, ja kandidāts vai pretendents ir
personālsabiedrība, veiktos pasākumus un to pierādījumus, ņemot vērā noziedzīga nodarījuma vai pārkāpuma
smagumu un konkrētos apstākļus. Pasūtītājs var prasīt no attiecīgā noziedzīgā nodarījuma vai pārkāpuma jomā
kompetentām institūcijām atzinumus par to, vai kandidāta vai pretendenta veiktie pasākumi ir pietiekami uzticamības
atjaunošanai un tādu pašu un līdzīgu gadījumu novēršanai nākotnē. Atzinumu nepieprasa, ja pasūtītājam ir pieejams
vai arī kandidāts vai pretendents ir iesniedzis attiecīgā noziedzīgā nodarījuma vai pārkāpuma jomā kompetentas
institūcijas atzinumu par konkrētā kandidāta vai pretendenta veikto pasākumu pietiekamību uzticamības atjaunošanai
un tādu pašu un līdzīgu gadījumu novēršanai nākotnē.
(5) Ja pasūtītājs veiktos pasākumus uzskata par pietiekamiem uzticamības atjaunošanai un līdzīgu gadījumu
novēršanai nākotnē, tas pieņem lēmumu neizslēgt attiecīgo kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma
35
/
71
procedūrā. Ja veiktie pasākumi ir nepietiekami, pasūtītājs pieņem lēmumu izslēgt kandidātu vai pretendentu no
turpmākās dalības iepirkuma procedūrā.
44. pants. Atbilstība profesionālās darbības veikšanai
(1) Pasūtītājs var pieprasīt pierādījumus tam, ka attiecīgais piegādātājs ir reģistrēts, licencēts vai sertificēts
atbilstoši reģistrācijas vai pastāvīgās dzīvesvietas valsts normatīvo aktu prasībām.
(2) Publiska pakalpojuma līguma gadījumā, ciktāl piegādātājiem jābūt pilnvarotiem vai jābūt kādas organizācijas
biedriem, lai tie reģistrācijas vai pastāvīgās dzīvesvietas valstī varētu sniegt konkrēto pakalpojumu, pasūtītājs var
prasīt pierādījumus par šādu pilnvarojumu vai dalību.
(3) 
(Izslēgta ar 
30.04.2020
. likumu)
(4) Pasūtītājs nenosaka prasības attiecībā uz minimālo laiku kopš piegādātāja reģistrēšanas, licencēšanas vai
pilnvarošanas, vai kļūšanas par noteiktas organizācijas biedru.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
45. pants. Saimnieciskais un finansiālais stāvoklis
(1) Pasūtītājs var noteikt prasības attiecībā uz piegādātāja saimnieciskajām un finansiālajām spējām, kas
nepieciešamas iepirkuma līguma izpildei. Šādas prasības var attiekties uz:
1) piegādātāja gada minimālo finanšu apgrozījumu, tai skaitā konkrētā iepirkuma līguma priekšmeta jomā;
2) piegādātāja finanšu rādītājiem;
3) profesionālā riska apdrošināšanu.
(2) Gada minimālo finanšu apgrozījumu var noteikt ne lielāku par divām paredzamo līgumcenu vērtībām, izņemot
gadījumu, kad iepirkuma līguma izpilde ir saistīta ar īpašiem riskiem attiecīgo būvdarbu, pakalpojumu vai piegāžu
rakstura dēļ. Pasūtītājs sniedz pamatojumu izņēmuma piemērošanai iepirkuma procedūras dokumentos.
(3) Ja iepirkuma līguma priekšmets tiek dalīts daļās, pasūtītājs piegādātāja gada minimālo finanšu apgrozījumu
var noteikt par daļu grupām, ja iepirkuma līguma slēgšanas tiesības tiks piešķirtas vairākās vienlaikus izpildāmās
daļās.
(4) Ja vispārīgās vienošanās ietvaros paredzēta piedāvājumu atkārtota izvērtēšana, piegādātāja gada minimālo
finanšu apgrozījumu nosaka, pamatojoties uz to iepirkuma līgumu paredzamo maksimālo līgumcenu, kuru izpilde
paredzēta vienlaikus, vai, ja iepirkuma līgumu paredzamā maksimālā līgumcena nav zināma, — pamatojoties uz
vispārīgās vienošanās paredzamo līgumcenu.
(5) Dinamiskās iepirkumu sistēmas gadījumā piegādātāja gada minimālo apgrozījumu nosaka, pamatojoties uz
sistēmas ietvaros piešķiramo iepirkuma līgumu paredzamo maksimālo līgumcenu.
(6) Piegādātājs sava saimnieciskā un finansiālā stāvokļa atbilstību izvirzītajām prasībām galvenokārt var
apliecināt, iesniedzot šādus dokumentus:
1) kredītiestādes apliecinājumus vai, ja nepieciešams, attiecīgas profesionālā riska apdrošināšanas
sabiedrības pierādījumus;
2) finanšu pārskatu vai izrakstu no finanšu pārskata, ja finanšu pārskats ir publiski pieejama informācija
saskaņā ar piegādātāja reģistrācijas valsts normatīvajiem aktiem;
3) apliecinājumu par savu kopējo neto apgrozījumu vai, ja nepieciešams, apgrozījumu, kas attiecas uz
konkrētā iepirkuma jomu, bet ne vairāk kā par trim iepriekšējiem pārskata gadiem, ciktāl informācija par šo
apgrozījumu ir pieejama, ņemot vērā piegādātāja dibināšanas vai darbības uzsākšanas laiku.
(7) Nosakot prasības attiecībā uz piegādātāja finanšu rādītājiem, pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos
skaidri norāda objektīvas un nediskriminējošas metodes un kritērijus, ko izmantos finanšu rādītāju noteikšanai.
36
/
71
(8) Piegādātājs var balstīties uz citu personu saimnieciskajām un finansiālajām iespējām, ja tas ir nepieciešams
konkrētā līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību tiesiskā rakstura. Šādā gadījumā piegādātājs pierāda
pasūtītājam, ka viņa rīcībā būs nepieciešamie resursi, iesniedzot, piemēram, šo personu apliecinājumu vai
vienošanos par sadarbību konkrētā līguma izpildē. Pasūtītājs var prasīt, lai piegādātājs un persona, uz kuras
saimnieciskajām un finansiālajām iespējām tas balstās, ir solidāri atbildīgi par iepirkuma līguma izpildi.
(9) Paziņojumā par līgumu vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu un iepirkuma procedūras dokumentos pasūtītājs
nosaka dokumentus, kurus piegādātājs vai kandidāts iesniedz, lai apliecinātu atbilstību pasūtītāja prasībām.
Piegādātājs vai kandidāts, kas pamatotu iemeslu dēļ nespēj iesniegt pasūtītāja pieprasītos dokumentus, ir tiesīgs
apliecināt savu saimniecisko vai finansiālo stāvokli ar jebkuriem citiem dokumentiem, ja pasūtītājs uzskata tos par
piemērotiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018.
 un 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
46. pants. Tehniskās un profesionālās spējas
(1) Pasūtītājs var noteikt prasības attiecībā uz piegādātāja tehniskajām un profesionālajām spējām, kas
nepieciešamas iepirkuma līguma izpildei. Šādas prasības var attiekties uz līguma izpildē iesaistīto personālu,
piegādātāja pieredzi un tehniskajiem resursiem.
(2) Iepirkuma procedūrās par piegādēm, kurās paredzēta izvietošana vai uzstādīšana, pakalpojumi vai būvdarbi,
piegādātāja profesionālās spējas sniegt pakalpojumu vai nodrošināt uzstādīšanu, vai veikt būvdarbus var novērtēt,
ņemot vērā tā prasmes, efektivitāti un pieredzi.
(3) Piegādātāja tehniskās un profesionālās spējas atbilstoši būvdarbu, piegādes vai pakalpojuma raksturam,
kvantitātei, svarīguma pakāpei un lietojumam var apliecināt ar:
1) informāciju par veiktajiem būvdarbiem, pievienojot izziņas un atsauksmes par svarīgāko darbu izpildi ne
vairāk kā piecos iepriekšējos gados, izņemot gadījumu, kad konkurences veicināšanai pasūtītājs ir noteicis
garāku pieredzes apliecināšanas termiņu;
2) informāciju par būtiskākajām veiktajām piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, pievienojot izziņas un
atsauksmes ne vairāk kā par trim iepriekšējiem gadiem, norādot summas, laiku un saņēmējus (publiskas vai
privātas personas). Ja tas nepieciešams konkurences veicināšanai, pasūtītājs var noteikt garāku pieredzes
apliecināšanas termiņu;
3) ziņām par tehnisko personālu vai institūcijām, kas atbild par kvalitātes kontroli, bet, ja tiks veikti būvdarbi,
— par tehnisko personālu vai institūcijām, kuras iesaistīs būvdarbu veikšanā;
4) to tehnisko iekārtu un līdzekļu aprakstu, kurus piegādātājs lieto kvalitātes nodrošināšanai, kā arī piegādātāja
mācību un pētniecības iekārtu aprakstu;
5) informāciju par piegādes ķēdes vadības un maršruta kontroles sistēmām, kuras piegādātājs izmantos
iepirkuma līguma izpildē;
6) pārbaudi, ko veic pasūtītājs vai tā vārdā preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja valsts kompetenta
institūcija, ja piegādājamām precēm vai sniedzamajiem pakalpojumiem ir sarežģīts raksturs vai šīs preces vai
pakalpojumi ir paredzēti īpašam mērķim. Minētā pārbaude attiecas uz preču piegādātāja ražošanas iespējām
vai pakalpojumu sniedzēja tehniskajām iespējām un, ja nepieciešams, uz kvalitātes kontroles nodrošināšanas
pasākumiem, kurus tas veiks;
7) būvdarbu veicēja vai pakalpojumu sniedzēja personāla izglītību vai profesionālo kvalifikāciju apliecinošiem
dokumentiem, ja personāla izglītība vai profesionālā kvalifikācija netiek paredzēta kā viens no piedāvājuma
izvērtēšanas kritērijiem;
8) to pasākumu aprakstu, kurus piegādātājs plāno veikt vides aizsardzības prasību ievērošanai iepirkuma
līguma izpildes laikā;
9) informāciju par būvdarbu veicēja un pakalpojumu sniedzēja vidējo nodarbināto skaitu gadā un vadošā
personāla skaitu pēdējo triju gadu laikā;
10) informāciju par instrumentiem, iekārtām un tehnisko aprīkojumu, kas pieejams būvdarbu veicējam un
pakalpojumu sniedzējam līguma izpildei; 
37
/
71
11) norādi uz iepirkuma līguma daļu, ko piegādātājs paredzējis nodot apakšuzņēmējiem;
12) attiecībā uz piegādājamām precēm:
a) paraugiem, aprakstiem vai fotogrāfijām, kuru autentiskumu apliecina, ja pasūtītājs to pieprasa,
b) kvalitātes kontroles institūcijas (kuras kompetence ir atzīta) sertifikātu, kas apliecina preces atbilstību
noteiktām tehniskajām specifikācijām vai standartiem.
(4) Piegādātājs var balstīties uz citu personu tehniskajām un profesionālajām iespējām, ja tas ir nepieciešams
konkrētā iepirkuma līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību tiesiskā rakstura. Šādā gadījumā piegādātājs
pierāda pasūtītājam, ka tā rīcībā būs nepieciešamie resursi, iesniedzot šo personu apliecinājumu vai vienošanos par
nepieciešamo resursu nodošanu piegādātāja rīcībā. Piegādātājs, lai apliecinātu profesionālo pieredzi vai pasūtītāja
prasībām atbilstoša personāla pieejamību, var balstīties uz citu personu iespējām tikai tad, ja šīs personas veiks
būvdarbus vai sniegs pakalpojumus, kuru izpildei attiecīgās spējas ir nepieciešamas.
(5) Pasūtītājs var prasīt, lai noteiktus īpaši svarīgus uzdevumus pildītu pretendents vai personu apvienības
dalībnieks, ja tiek slēgts publisks būvdarbu vai publisks pakalpojuma līgums vai ja publisks piegādes līgums ietver arī
preces iebūvēšanu vai uzstādīšanu.
(6) Paziņojumā par līgumu vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu un iepirkuma procedūras dokumentos pasūtītājs
nosaka dokumentus, kurus piegādātājs vai kandidāts iesniedz, lai apliecinātu atbilstību pasūtītāja prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018.
 un 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
47. pants. Kvalitātes vadības standarti
(1) Ja pasūtītājs pieprasa neatkarīgas institūcijas sertifikātu par piegādātāja atbilstību noteiktiem kvalitātes
nodrošināšanas standartiem, tai skaitā par piekļuves nodrošināšanu personām ar invaliditāti, tas atsaucas uz
kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kuras atbilstoši Eiropas standartiem apstiprinājušas normatīvajos aktos
noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas. Pasūtītājs atzīst citas Eiropas Savienības dalībvalsts normatīvajos aktos
noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas izdotu sertifikātu. Ja piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ nebija
iespējams šādus sertifikātus iegūt līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai, piegādātājs iesniedz citus
pierādījumus par līdzvērtīgu kvalitātes nodrošināšanas pasākumu veikšanu un pierāda, ka piedāvātie kvalitātes
nodrošināšanas pasākumi atbilst pasūtītāja prasībām.
(2) 
(Izslēgta ar 
30.04.2020
. likumu)
(3) Šā panta pirmo daļu piemēro tikai iepirkumiem, kuru paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta
noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
48. pants. Vides vadības standarti
(1) Ja pasūtītājs pieprasa neatkarīgas institūcijas sertifikātu par piegādātāja atbilstību vides vadības standartiem
vai vides vadības sistēmām, tas atsaucas uz vides pārvaldības un audita sistēmu (EMAS) vai uz citām sistēmām,
kuras atzītas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra regulas (EK) Nr. 
1221/2009
 par
organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS), kā arī par regulas (EK) Nr.
761/2001
 un Komisijas lēmumu 
2001/681/EK
 un 
2006/193/EK
 atcelšanu 45. pantu vai citiem vides vadības
standartiem, kuri atbilst Eiropas vai starptautiskajiem vides vadības sistēmas standartiem un kurus ir apstiprinājušas
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas. Pasūtītājs atzīst citas Eiropas Savienības dalībvalsts
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas izdotu sertifikātu. Ja piegādātājam no tā neatkarīgu
iemeslu dēļ nebija iespējams šādus sertifikātus iegūt līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai,
piegādātājs iesniedz citus pierādījumus par līdzvērtīgiem pasākumiem, kas būtu jānodrošina saskaņā ar pasūtītāja
prasīto vides vadības sistēmu vai standartu.
(2) 
(Izslēgta ar 
30.04.2020
. likumu)
(3) Šā panta pirmo daļu piemēro tikai iepirkumiem, kuru paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta
noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
38
/
71
49. pants. Eiropas vienotais iepirkuma procedūras dokuments
(1) Pasūtītājs pieņem Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu kā sākotnējo pierādījumu atbilstībai
paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām pretendentu un kandidātu atlases prasībām.
Ja piegādātājs izvēlējies iesniegt Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu, lai apliecinātu, ka tas atbilst
paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām pretendentu un kandidātu atlases prasībām,
tas iesniedz šo dokumentu arī par katru personu, uz kuras iespējām tas balstās, lai apliecinātu, ka tā kvalifikācija
atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām, un par tā norādīto
apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 10 procenti no iepirkuma
līguma vērtības. Piegādātāju apvienība iesniedz atsevišķu Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu par katru
tās dalībnieku.
(2) Piegādātājs var pasūtītājam iesniegt Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu, kas ir bijis iesniegts
citā iepirkuma procedūrā, ja apliecina, ka tajā iekļautā informācija ir pareiza.
(3) Pasūtītājam jebkurā iepirkuma procedūras stadijā ir tiesības prasīt, lai pretendents un kandidāts iesniedz visus
vai daļu no dokumentiem, kas apliecina atbilstību paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām pretendentu un kandidātu atlases prasībām. Pasūtītājs nepieprasa tādus dokumentus un informāciju, kas
ir tā rīcībā vai ir pieejama publiskās datubāzēs.
(4) Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta piemērošanas kārtību iepirkuma procedūrās nosaka Ministru
kabinets. Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta veidlapu paraugus nosaka Eiropas Komisijas 2016. gada
5. janvāra Īstenošanas regula 2016/7, ar ko nosaka standarta veidlapu Eiropas vienotajam iepirkuma procedūras
dokumentam.
50. pants. Piedāvājuma nodrošinājums un saistību izpildes nodrošinājums
(1) Pasūtītājs ir tiesīgs pieprasīt, lai pretendents iesniedz vai iemaksā piedāvājuma nodrošinājumu un saistību
izpildes nodrošinājumu. Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos noteic piedāvājuma nodrošinājuma un saistību
izpildes nodrošinājuma veidus, apmēru un termiņu, kā arī iesniegšanas un izsniegšanas, iemaksāšanas un
izmaksāšanas noteikumus.
(2) Piedāvājuma nodrošinājuma apmēru nosaka samērīgi, ņemot vērā attiecīgā iepirkuma paredzamo līgumcenu
un iepirkuma līguma priekšmetu, bet ne lielāku par diviem procentiem no paredzamās līgumcenas.
(3) Piedāvājuma nodrošinājuma termiņu nosaka samērīgi, ņemot vērā attiecīgā iepirkuma sarežģītību un
paredzamo piedāvājumu izvērtēšanas termiņu, bet tas nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus, skaitot no piedāvājumu
atvēršanas dienas.
(4) Piegādātājs piedāvājuma nodrošinājumu un saistību izpildes nodrošinājumu ir tiesīgs iesniegt kā bankas
garantiju, apdrošināšanas polisi vai, ja pasūtītājs šādu iespēju ir paredzējis iepirkuma procedūras dokumentos, kā
naudas summas iemaksu pasūtītāja norādītajā kontā.
(5) Piedāvājuma nodrošinājums ir spēkā īsākajā no šādiem termiņiem, izņemot šā panta septītajā daļā minēto
gadījumu:
1) iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajā minimālajā piedāvājuma nodrošinājuma spēkā esības termiņā;
2) ja iepirkuma procedūras dokumentos ir noteikts, ka pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma
slēgšanas tiesības, pirms iepirkuma līguma noslēgšanas iesniedz saistību izpildes nodrošinājumu, — līdz
dienai, kad izraudzītais pretendents iesniedz šādu saistību izpildes nodrošinājumu;
3) līdz iepirkuma līguma noslēgšanai.
(6) Nodrošinājuma devējs izmaksā pasūtītājam vai pasūtītājs ietur pretendenta iemaksāto piedāvājuma
nodrošinājuma summu, ja:
1) pretendents atsauc savu piedāvājumu, kamēr ir spēkā piedāvājuma nodrošinājums;
2) pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, pasūtītāja noteiktajā termiņā nav
39
/
71
iesniedzis tam iepirkuma procedūras dokumentos un iepirkuma līgumā paredzēto saistību izpildes
nodrošinājumu;
3) pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, neparaksta iepirkuma līgumu vai
vispārīgo vienošanos pasūtītāja noteiktajā termiņā.
(7) Ja iepirkuma procedūras dokumentos un iepirkuma līgumā ir noteikts, ka pretendents, kura piedāvājums
izraudzīts saskaņā ar piedāvājuma izvēles kritēriju, iesniedz līguma nodrošinājumu pēc līguma noslēgšanas, attiecībā
uz šo personu piedāvājuma nodrošinājums ir spēkā līdz dienai, kad tā iesniedz šādu līguma nodrošinājumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
51. pants. Piedāvājuma izvērtēšanas kritēriji
(1) Pasūtītājs piešķir iepirkuma līguma slēgšanas tiesības saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam.
(2) Saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu nosaka:
1) izmantojot cenu vai izmaksas, piemērojot efektivitātes pieeju (piemēram, vērtējot aprites cikla izmaksas);
2) ņemot vērā cenu vai izmaksas un ar iepirkuma līguma priekšmetu saistītus kvalitātes kritērijus, piemēram:
a) kvalitāti, tai skaitā tehniskās priekšrocības, estētiskās un funkcionālās īpašības, pieejamību, atbilstību
universālajam dizainam, sociālās un vides aizsardzības prasības, inovatīvos raksturlielumus un
pārdošanas nosacījumus,
b) iepirkuma līguma izpildes vadības struktūru un iesaistītā personāla kvalifikāciju un pieredzi, ja iepirkuma
līguma izpildes kvalitāti var būtiski ietekmēt iesaistītā personāla kvalifikācija un pieredze,
c) pēcpārdošanas pakalpojumus un tehnisko palīdzību, piegādes nosacījumus, piemēram, piegādes
datumu, piegādes procesu un piegādes periodu vai piegādes pabeigšanas periodu.
(3) Kvalitātes kritēriji ir saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu, ja tie attiecas uz jebkuru būvdarbu, piegādes vai
pakalpojuma aprites cikla posmu, kā arī uz faktoriem, kas saistīti ar būvdarbu veikšanas, preču ražošanas vai
pārdošanas vai pakalpojumu sniegšanas procesu vai kādu citu procesu aprites cikla posmā, pat ja šādi faktori nav
tieši saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu (piemēram, vides aizsardzības prasību vai sociālo kritēriju ievērošana
pakalpojuma sniegšanas, produkta ražošanas vai būvdarbu veikšanas laikā).
(4) Pasūtītājs piedāvājumu salīdzināšanai un izvērtēšanai ir tiesīgs izmantot tikai cenu, ja iepirkums tiek veikts šā
likuma 
9. 
vai 
10. pantā
 noteiktajā kārtībā vai ja sagatavotā tehniskā specifikācija ir detalizēta un citiem kritērijiem nav
būtiskas nozīmes piedāvājuma izvēlē.
(5) Pasūtītājs nosaka konkurenci neierobežojošus un objektīvi salīdzināmus vai izvērtējamus piedāvājuma
izvērtēšanas kritērijus.
(6) Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos norāda visus piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus to nozīmīguma
secībā, kritēriju vērtības un, ja attiecināms, vērtību diapazonus, kā arī piedāvājuma izvēles algoritmu saskaņā ar šiem
kritērijiem un apraksta, kā tiks piemērots katrs no norādītajiem izvērtēšanas kritērijiem.
(7) Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos norāda izšķirošo piedāvājuma izvēles kritēriju, atbilstoši kuram
izvēlēsies piedāvājumu, ja pirms tam, kad pieņems lēmumu par iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu,
konstatēs, ka vismaz divu piedāvājumu novērtējums ir vienāds. Pasūtītājam ir tiesības par izšķirošo piedāvājuma
izvēles kritēriju noteikt tādu kritēriju, kas raksturo piegādātāja atbilstību sociālās aizsardzības prasībām, tai skaitā to,
ka izraudzīto piedāvājumu iesniedzis piegādātājs, kas ir nacionāla līmeņa darba devēju organizācijas biedrs un ir
noslēdzis koplīgumu ar arodbiedrību, kas ir nacionāla līmeņa arodbiedrības biedre (ja piedāvājumu iesniegusi
personālsabiedrība vai personu apvienība, koplīgumam jābūt noslēgtam ar katru personālsabiedrības biedru un katru
personu apvienības dalībnieku).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
52. pants. Aprites cikla izmaksas
(1) Aprites cikla izmaksas ietver pilnībā vai daļēji šādas produkta, pakalpojuma vai būvdarbu aprites cikla
40
/
71
izmaksas:
1) izmaksas, kas rodas pasūtītājam vai citiem lietotājiem, piemēram:
a) ar iegādi saistītas izmaksas,
b) lietošanas izmaksas (piemēram, elektroenerģijas un citu resursu patēriņš),
c) apkopes izmaksas,
d) aprites cikla beigu izmaksas (piemēram, savākšanas un reģenerācijas izmaksas);
2) produkta, pakalpojuma vai būvdarbu aprites ciklā radušās un ar ietekmi uz vidi saistītas izmaksas
(piemēram, siltumnīcefekta gāzu un citu piesārņotāju emisiju izmaksas, uz klimata pārmaiņu mazināšanu un
pielāgošanos klimata pārmaiņām vērstu pasākumu izmaksas), ja tās var izteikt naudas izteiksmē un pārbaudīt.
(2) Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos norāda aprites cikla izmaksu aprēķina metodiku un aprēķina
veikšanai nepieciešamos datus, ko iesniegs pretendenti.
(3) Ar ietekmi uz vidi saistīto izmaksu aprēķināšanas metodikai jāatbilst šādiem nosacījumiem:
1) tās pamatā ir objektīvi pārbaudāmi un nediskriminējoši kritēriji;
2) tā ir pieejama visām ieinteresētajām personām;
3) aprēķiniem nepieciešamie dati ir piegādātāju rīcībā, tai skaitā to piegādātāju rīcībā, kuri reģistrēti valstī, kas
nav Eiropas Savienības dalībvalsts, bet ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīguma par valsts iepirkumu
vai citu Eiropas Savienībai saistošu starptautisku līgumu puse, vai ir viegli iegūstami.
53. pants. Nepamatoti lēts piedāvājums
(1) Ja piedāvājums konkrētam publiskam būvdarbu, publiskam piegādes vai publiskam pakalpojuma līgumam šķiet
nepamatoti lēts, pasūtītājs pieprasa skaidrojumu par piedāvāto cenu vai izmaksām.
(2) Skaidrojums īpaši var attiekties uz:
1) ražošanas procesa, būvdarbu metodes vai sniedzamo pakalpojumu izmaksām;
2) izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem un īpaši izdevīgajiem būvdarbu veikšanas, preču piegādes vai
pakalpojumu sniegšanas apstākļiem, kas ir pieejami pretendentam;
3) piedāvāto būvdarbu, preču vai pakalpojumu īpašībām un oriģinalitāti;
4) vides, sociālo un darba tiesību un darba aizsardzības jomas normatīvajos aktos un darba koplīgumos
noteikto pienākumu ievērošanu;
5) saistībām pret apakšuzņēmējiem;
6) pretendenta saņemto komercdarbības atbalstu.
(3) Pasūtītājs, konsultējoties ar pretendentu, izvērtē tā sniegtos skaidrojumus. Pasūtītājam ir tiesības prasīt, lai
pretendents iesniedz izdrukas no Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmas par pretendenta un
tā piedāvājumā norādīto apakšuzņēmēju darbinieku vidējām stundas tarifa likmēm profesiju grupās, ja šādus datus
apkopo Valsts ieņēmumu dienests.
(4) Pasūtītājs noraida piedāvājumu kā nepamatoti lētu, ja sniegtie skaidrojumi nepamato pretendenta piedāvāto
zemo cenas vai izmaksu līmeni vai ja cenā vai izmaksās nav iekļautas izmaksas, kas saistītas ar vides, sociālo un
darba tiesību un darba aizsardzības jomas normatīvajos aktos un darba koplīgumos noteikto pienākumu ievērošanu.
(5) Ja pasūtītājs konstatē, ka piedāvājums ir nepamatoti lēts tāpēc, ka pretendents saņēmis komercdarbības
41
/
71
atbalstu, piedāvājumu pēc konsultācijām ar pretendentu var noraidīt, tikai pamatojoties uz to, ka pretendents nevar
pasūtītāja noteiktā saprātīgā termiņā pierādīt, ka saņemtais komercdarbības atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu
atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 
107. pantam
. Ja pasūtītājs noraida piedāvājumu šā iemesla dēļ, tas
informē Eiropas Komisiju un Iepirkumu uzraudzības biroju par piedāvājuma noraidīšanu un noraidīšanas iemeslu.
54. pants. Īpaši noteikumi iepirkumiem autotransporta jomā
(1) Pasūtītājs, rīkojot M un N kategorijas autotransporta līdzekļu iepirkumus, kas definēti Eiropas Parlamenta un
Padomes 2018. gada 30. maija regulas (ES) 
2018/858
 par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem
transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību
un ar ko groza regulas (EK) Nr. 
715/2007
 un (EK) Nr. 
595/2009
 un atceļ direktīvu 
2007/46/EK
 (turpmāk — regula Nr.
2018/858
) 4. panta 1. punkta "a" un "b" apakšpunktā, ņem vērā to ekspluatācijas ietekmi uz enerģētiku un vidi un šajā
nolūkā izvērtē vismaz enerģijas patēriņu un oglekļa dioksīda, slāpekļa oksīdu, metānu nesaturošo ogļūdeņražu un
cieto daļiņu emisiju apjomu.
(2) 
(Izslēgta ar 
02.09.2021
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
02.09.2021
. likumu)
(4) Pasūtītājs, rīkojot autotransporta līdzekļu iepirkumu, nodrošina, ka:
1) katrā iepirkumā, kurā paredzēts iepirkt M
1
, M
2
 vai N
1
 kategorijas autotransporta līdzekļus, tiek iepirkti
vismaz šajā likumā noteiktie procenti tīru autotransporta līdzekļu;
2) katrā iepirkumā, kurā paredzēts iepirkt N
2
 vai N
3
 kategorijas autotransporta līdzekļus, tiek iepirkti vismaz
šajā likumā noteiktie procenti tīru autotransporta līdzekļu;
3) katrā iepirkumā, kurā paredzēts iepirkt I klases vai A klases M
3
 kategorijas autotransporta līdzekļus, tiek
iepirkti vismaz šajā likumā noteiktie procenti tīru autotransporta līdzekļu un vismaz puse no iepirktajiem
tīrajiem I klases un A klases M
3
 kategorijas autotransporta līdzekļiem ir tādi I klases un A klases M
3
kategorijas autotransporta līdzekļi, kas atbilst lielas noslodzes bezemisiju autotransporta līdzekļa definīcijai.
(5) Ministrija kā attiecīgās valsts pārvaldes nozares vadošā (augstākā) iestāde vai pašvaldība ar lēmumu var
noteikt, ka tā pati, tās noteiktās padotības iestādes vai kapitālsabiedrības kā pasūtītāji var iepirkt mazāk procentu tīru
autotransporta līdzekļu vai neiepirkt tos vispār. Šādā gadījumā ministrija vai pašvaldība nodrošina, ka tā pati, tās
iestādes vai kapitālsabiedrības kā pasūtītāji noteiktā laikposmā kopā iepērk vismaz šajā likumā noteiktos procentus
tīru autotransporta līdzekļu.
(6) Šā panta ceturtajā daļā minētās prasības piemēro arī publiskiem pakalpojumu līgumiem, uz kuriem attiecas
CPV kodi 60112000-6, 60130000-8, 60140000-1, 90511000-2, 60160000-7, 60161000-4, 64121100-1 un 64121200-2, ja
paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.
(7) Šā panta prasības nav attiecināmas uz tādu autotransporta līdzekļu iepirkumiem, kuri minēti regulas Nr.
2018/858
 2. panta 2. punkta "a", "b", "c" un "d" apakšpunktā, 3. punkta "a", "b" un "c" apakšpunktā un I pielikuma A
daļas 5.2., 5.3., 5.4., 5.5. un 5.7. punktā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 26.04.2018. 
un 
02.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
 Sk. pārejas
noteikumu 17. un 18. punktu
)
55. pants. Īpaši noteikumi attiecībā uz energoefektivitāti
(1) Rīkojot preču vai pakalpojumu iepirkumus, kuru paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta
noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, tiešās pārvaldes iestādes iegādājas tikai tādas preces un
pakalpojumus, kuru energoefektivitātes līmenis ir augsts. Tiešās pārvaldes iestāde var iegādāties zemākam
energoefektivitātes līmenim atbilstošas preces vai pakalpojumus, ņemot vērā apsvērumus, kas saistīti ar rentabilitāti,
tehnisko piemērotību un ilgtspēju.
(2) Ministru kabinets nosaka tiešās pārvaldes iestāžu rīkotajos iepirkumos izvirzāmās prasības attiecībā uz preču
un pakalpojumu energoefektivitāti.
(3) Ja pakalpojumu sniedzējs nolūkā sniegt attiecīgo pakalpojumu, par kuru tiek slēgts publisks pakalpojuma
42
/
71
līgums, iegādājas preces, uz kurām nav attiecināmas šā panta otrās daļas prasības, tad prasības attiecībā uz
pakalpojuma energoefektivitāti var neizvirzīt.
(4) Ja tiešās pārvaldes iestāde iegādājas preču kopumu, uz kuru attiecas šā panta otrajā daļā minētajās prasībās
norādītie normatīvie akti par tādu preču marķēšanu, kuras ir saistītas ar enerģijas un citu resursu patēriņu, un šie
normatīvie akti nosaka marķēšanas prasības konkrētajam preču kopumam, tad var izvirzīt prasības attiecībā uz
preču kopējo energoefektivitāti, nevis katras atsevišķas preces energoefektivitāti. Šādā gadījumā tiešās pārvaldes
iestāde iegādājas preču kopumu, kas atbilst augstam energoefektivitātes līmenim saskaņā ar normatīvo aktu
noteikumiem par tādu preču marķēšanu, kuras ir saistītas ar enerģijas un citu resursu patēriņu.
(5) Šā panta pirmajā daļā noteikto pienākumu tiešās pārvaldes iestādes izpilda, tehniskajās specifikācijās vai citos
iepirkuma procedūras dokumentos iekļaujot prasības attiecībā uz energoefektivitāti. Pasūtītājs, vērtējot iesniegtos
piedāvājumus, var piešķirt punktus vērtēšanas kritēriju ietvaros, vērtējot preces vai pakalpojuma enerģijas patēriņu
kalpošanas laikā vai atbilstību pēc iespējas augstākai energoefektivitātes klasei.
(6) Šā panta noteikumi neattiecas uz iepirkumiem būvdarbu jomā.
VI nodaļa
Vispārīgās vienošanās, dinamiskās iepirkumu sistēmas, elektroniskās izsoles
un elektronisko katalogu piemērošana
56. pants. Vispārīgā vienošanās
(1) Lai noslēgtu vispārīgo vienošanos, pasūtītājs ievēro šajā likumā paredzētās iepirkuma procedūras visās
stadijās līdz pat iepirkuma līgumu noslēgšanai vispārīgās vienošanās ietvaros. Pasūtītājs nosaka vispārīgās
vienošanās dalībniekus, ņemot vērā noteiktos piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus.
(2) Vispārīgās vienošanās ietvaros iepirkuma līgumus slēdz saskaņā ar šā panta piektās, sestās un septītās daļas
noteikumiem. Šī procedūra attiecas vienīgi uz tiem pasūtītājiem un piegādātājiem, kuri kā dalībnieki noteikti
vispārīgās vienošanās noteikumos tās noslēgšanas dienā. Par vispārīgās vienošanās dalībniekiem nosaka vienīgi tos
pasūtītājus, kas norādīti paziņojumā par līgumu, uzaicinājumā iesniegt pieteikumu vai iepirkuma procedūras
dokumentos.
(3) Slēdzot iepirkuma līgumus vispārīgās vienošanās ietvaros, puses neizdara būtiskus grozījumus vispārīgās
vienošanās noteikumos, it sevišķi šā panta piektajā daļā paredzētajos gadījumos.
(4) Vispārīgo vienošanos slēdz uz laiku līdz četriem gadiem, izņemot gadījumus, kad objektīvu iemeslu dēļ (it
sevišķi, ja to prasa iepirkuma līguma priekšmets) nepieciešams ilgāks termiņš. Pasūtītājs neizmanto vispārīgo
vienošanos, lai ierobežotu konkurenci.
(5) Ja vispārīgo vienošanos slēdz ar vienu piegādātāju, šīs vienošanās ietvaros iepirkuma līgumus slēdz saskaņā
ar vispārīgās vienošanās noteikumiem. Lai noslēgtu šos iepirkuma līgumus, pasūtītājs var konsultēties ar piegādātāju
rakstveidā, ja nepieciešams, pieprasot papildināt piedāvājumu.
(6) Ja vispārīgā vienošanās ir noslēgta ar vairākiem piegādātājiem, konkrētos iepirkuma līgumus vispārīgās
vienošanās ietvaros slēdz vienā no šādiem veidiem:
1) piemērojot vispārīgās vienošanās noteikumus un atkārtoti neizvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās
vienošanās noteikumos ir paredzēti visi nepieciešamie attiecīgo būvdarbu, pakalpojumu un piegāžu
nodrošināšanas nosacījumi un objektīvi piegādātāja, kurš tos veiks, izvēles nosacījumi;
2) piemērojot vispārīgās vienošanās noteikumus, tai skaitā arī attiecībā uz vispārīgās vienošanās daļām, un
atkārtoti neizvērtējot vai izvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās vienošanās noteikumos ir paredzēti visi
nepieciešamie attiecīgo būvdarbu, pakalpojumu un piegāžu nodrošināšanas nosacījumi un noteikti tiešas
iepirkuma līguma slēgšanas un atkārtotas piedāvājumu izvērtēšanas gadījumi un noteikumi;
3) izvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās vienošanās noteikumos nav paredzēti visi nepieciešamie attiecīgo
būvdarbu, pakalpojumu un piegāžu nodrošināšanas nosacījumi.
(7) Ja vispārīgās vienošanās noteikumos nav paredzēti visi nepieciešamie nosacījumi un piedāvājumi jāizvērtē
43
/
71
atkārtoti, šos noteikumus papildina, pamatojoties uz tiem pašiem (ja nepieciešams, sīkāk regulētiem) noteikumiem
vai arī citiem noteikumiem atbilstoši vispārīgās vienošanās tehniskajām specifikācijām saskaņā ar šādu procedūru:
1) lai noslēgtu konkrēto iepirkuma līgumu, pasūtītājs rakstveidā konsultējas ar piegādātājiem, kas spēj izpildīt
attiecīgo iepirkuma līgumu;
2) pasūtītājs nosaka termiņu, kas ir pietiekams attiecīgā piedāvājuma iesniegšanai, ņemot vērā tādus faktorus
kā iepirkuma līguma priekšmeta sarežģītība un piedāvājumu sagatavošanai nepieciešamais laiks;
3) pretendenti iesniedz piedāvājumus rakstveidā, un pasūtītājs tos neatver līdz iesniegšanai noteiktā termiņa
beigām;
4) pasūtītājs konkrēto iepirkuma līgumu slēdz ar to pretendentu, kurš ir iesniedzis atbilstošāko piedāvājumu,
pamatojoties uz piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem, ko paredz vispārīgā vienošanās.
57. pants. Dinamiskā iepirkumu sistēma
Iepirkumiem dinamiskajā iepirkumu sistēmā piemēro slēgtu konkursu. Dinamiskās iepirkumu sistēmas
piemērošanas noteikumus un kārtību nosaka Ministru kabinets.
58. pants. Elektronisko izsoļu piemērošana
(1) Pasūtītājs atklāta konkursa, slēgta konkursa un konkursa procedūras ar sarunām gadījumā var nolemt pirms
piedāvājuma izvēles piemērot elektronisko izsoli, ja iepirkuma procedūras dokumentus, it īpaši tehniskās
specifikācijas, var sagatavot ļoti precīzi. Elektronisko izsoli var rīkot arī pirms piedāvājuma izvēles vispārīgās
vienošanās ietvaros saskaņā ar šā likuma 
56. panta
 sestās daļas 2. un 3. punktu, kā arī pirms piedāvājuma izvēles
dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros.
(2) Elektroniskās izsoles objekts var būt:
1) cena vai cena un iepirkuma procedūras dokumentos norādītās piedāvājuma elementu jaunās vērtības, ja
piedāvājuma izvērtēšanas kritērijs ir cenas vai izmaksu efektivitātes un ar iepirkuma līguma priekšmetu
saistītu kvalitātes kritēriju attiecība vai zemākās izmaksas, piemērojot izmaksu efektivitātes pieeju;
2) cena, ja piedāvājuma izvērtēšanas kritērijs ir tikai tā.
(2
1
) Publiski būvdarbu līgumi vai publiski pakalpojuma līgumi, kuru priekšmets ir intelektuāls darbs (piemēram,
projektēšana), nav elektronisko izsoļu objekts.
(3) Ja pieņemts lēmums par elektroniskās izsoles rīkošanu, pasūtītājs to norāda paziņojumā par līgumu.
(4) Ja tiek rīkota elektroniskā izsole, iepirkuma procedūras dokumentos papildus citām ziņām norāda arī:
1) elektroniskās izsoles objektu raksturojumu, ja šie raksturlielumi ir mērāmi un to vērtību var izteikt skaitļos
vai procentos;
2) jebkuras robežvērtības (kuras var iesniegt un mainīt), ņemot vērā iepirkuma līguma priekšmeta tehniskās
specifikācijas;
3) informāciju, kas tiks nodota pretendentiem izsoles laikā, un, ja iespējams, laiku, kad šī informācija būs
pieejama;
4) nepieciešamo informāciju, kas attiecas uz elektroniskās izsoles organizāciju;
5) noteikumus, kas pretendentiem jāievēro elektroniskajā izsolē, it sevišķi attiecībā uz minimālajiem izsoles
soļiem, kādi tiks pieprasīti, ja tas būs nepieciešams;
6) nepieciešamo informāciju par izmantojamām elektroniskajām iekārtām, pieslēguma noteikumiem un
tehniskajām specifikācijām.
44
/
71
(5) Pirms elektroniskās izsoles uzsākšanas pasūtītājs veic pilnu sākotnējo piedāvājumu novērtēšanu saskaņā ar
noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(6) Pasūtītājs vienlaikus uzaicina visus pretendentus, kuri iesnieguši atbilstošus piedāvājumus, elektroniski
iesniegt jaunas cenas vai cenas un vērtības. Uzaicinājums ietver visu nepieciešamo informāciju par individuālo
pieslēgumu izsolē izmantotajai elektroniskajai iekārtai, tajā ir noteikts datums un laiks, kurā tiks uzsākta elektroniskā
izsole. Elektroniskā izsole var notikt vairākos secīgos posmos. To neuzsāk agrāk par divām darbdienām pēc tam,
kad izsūtīts uzaicinājums piedalīties šajā izsolē.
(7) Uzaicinājumam pievieno piedāvājumu vērtēšanas apkopojumu un uzaicinājumā ietver elektroniskajā izsolē
izmantojamo matemātisko formulu vai algoritmu, kas atspoguļo visu kritēriju nosacītās vērtības un kas, ņemot vērā
sākotnēji noteikto kritēriju īpatsvaru, noteiks vietu pārdalīšanu, izmantojot jaunās iesniegtās vērtības un cenas vai
tikai cenas. Minētajā formulā, izņemot gadījumu, kad piedāvājums tiek vērtēts, pamatojoties tikai uz cenu, ietver visu
saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma noteikšanai paredzēto izvērtēšanas kritēriju svērumu saskaņā ar paziņojumā
par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos paredzēto. Ja kritērijiem piešķirtās skaitliskās vērtības tiek
norādītas noteiktā diapazonā, tās ir jāizsaka līdz konkrētai vērtībai. Ja ir pieļauti piedāvājumu varianti, katram
variantam nosaka savu formulu.
(8) Jebkurā elektroniskās izsoles posmā pasūtītājs pastāvīgi sniedz visiem pretendentiem ziņas, kas ļauj tiem
jebkurā brīdī droši noteikt savu relatīvo vietu. Pasūtītājs var sniegt arī ziņas par citām piedāvātajām cenām vai
vērtībām, ja tas paredzēts iepirkuma procedūras dokumentos. Pasūtītājs var jebkurā laikā paziņot arī izsoles
dalībnieku skaitu konkrētajā izsoles posmā, bet nav tiesīgs izpaust dalībnieku identitāti.
(9) Pasūtītājs elektronisko izsoli beidz (ievērojot vienu vai vairākus nosacījumus):
1) iepriekš noteiktā datumā un laikā;
2) pēc pēdējā solījuma saņemšanas, ja pagājis uzaicinājumā uz izsoli noteiktais laiks un jauns solījums šajā
laikā nav izteikts;
3) ja visi iepriekš noteiktie izsoles posmi ir pabeigti.
(10) Ja pasūtītājs vēlas izbeigt izsoli, ievērojot gan šā panta devītās daļas 2. punkta, gan 3. punkta noteikumus,
uzaicinājumā uz izsoli norāda katra izsoles posma laiku.
(11) Kad elektroniskā izsole ir pabeigta, pasūtītājs, izmantojot šīs izsoles rezultātus, izvēlas piedāvājumu saskaņā
ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
59. pants. Elektronisko katalogu piemērošana
(1) Pasūtītājs var prasīt, lai piedāvājums tiek iesniegts elektroniskā kataloga formā vai piedāvājumā tiek iekļauts
elektroniskais katalogs, ja paredzēts, ka piedāvājumi tiks iesniegti, izmantojot tikai elektroniskās saziņas līdzekļus.
Ja piedāvājumi tiek pieņemti vai pieprasīti elektroniskā kataloga formā, pasūtītājs to norāda paziņojumā par līgumu.
Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos norāda visu elektronisko dokumentu saņemšanai nepieciešamo
informāciju saskaņā ar šā likuma 
36. pantu
, tai skaitā katalogam nepieciešamo formu, izmantojamo elektronisko
aprīkojumu, pieslēguma tehnisko kārtību un specifikācijas.
(2) Kandidāts vai pretendents elektronisko katalogu izveido saskaņā ar iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām. Piedāvājumiem elektroniskā kataloga formā var pievienot citus dokumentus, kas papildina
piedāvājumu.
(3) Pasūtītājs var paredzēt, ka atkārtota piedāvājumu izvērtēšana notiks, pamatojoties uz atjauninātiem
katalogiem, ja vispārīgā vienošanās ir noslēgta ar vairākiem piegādātājiem un piedāvājumi bija iesniegti elektronisko
katalogu formā, izmantojot vienu no šādām procedūrām:
1) pasūtītājs uzaicina pretendentus atkārtoti iesniegt elektroniskos katalogus, kas pielāgoti konkrēta iepirkuma
līguma prasībām;
2) pasūtītājs informē pretendentus, ka no iesniegtajiem elektroniskajiem katalogiem tiks izveidoti konkrētā
iepirkuma līguma prasībām pielāgoti piedāvājumi atbilstoši piedāvājumu izveides metodikai, ko paredz
vispārīgā vienošanās, un norāda piedāvājumu izveides datumu un laiku, kā arī informē pretendentus par
45
/
71
tiesībām izteikt iebildumus pret šādu piedāvājumu izveidi un nosaka samērīgu laiku iebildumu izteikšanai.
(4) Pasūtītājs izmanto šā panta trešās daļas 1. punktā minēto procedūru, ja pretendents iebilst pret šā panta
trešās daļas 2. punktā minētās procedūras izmantošanu.
(5) Pasūtītājs informē pretendentu par izveidoto piedāvājumu un tā saturu un nosaka samērīgu laiku iebildumu
izteikšanai vai piedāvājuma apstiprināšanai.
(6) Pasūtītājs var paredzēt, ka dinamiskajā iepirkumu sistēmā piedāvājumus attiecībā uz konkrētu iepirkuma
līgumu iesniedz elektroniskā kataloga formā. Ja dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros izmanto šā panta trešās
daļas 2. punktā minēto procedūru, pasūtītājs pieteikumam par dalību dinamiskajā iepirkumu sistēmā pievieno
iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām atbilstošu elektronisko katalogu, kuru aizpilda kandidāti pēc
tam, kad pasūtītājs ir paziņojis par šā panta trešās daļas 2. punktā minētās procedūras izmantošanu.
VII nodaļa
Iepirkuma līguma noslēgšana un izpilde
60. pants. Iepirkuma līgums
(1) Iepirkuma līgums nosaka tiesiskās attiecības starp pasūtītāju vai pasūtītājiem un piegādātāju vai
piegādātājiem. Iepirkuma līgums var noteikt tiesiskās attiecības starp pasūtītāju vai pasūtītājiem un piegādātāju vai
piegādātājiem, un apakšuzņēmējiem.
(2) Pasūtītājs, sagatavojot iepirkuma līgumu, ņem vērā normatīvo aktu prasības attiecībā uz iepirkuma priekšmetā
iekļautajiem būvdarbiem, piegādēm un pakalpojumiem un iepirkuma līgumā norāda:
1) pasūtītāja nosaukumu;
2) piegādātāja nosaukumu;
3) iepirkuma priekšmetu, tā apjomu, kvalitātes prasības un citu nepieciešamo informāciju;
4) līgumcenu un tās samaksas kārtību, kā arī, ja pasūtītājs paredzējis, maksājumu kārtību apakšuzņēmējiem
šā likuma 
63. pantā
 minētajā gadījumā;
5) iepirkuma līguma izpildes termiņu, vietu un nosacījumus;
6) līgumslēdzēju pušu atbildību par radītajiem zaudējumiem un iepirkuma līguma neizpildīšanu;
7) piedāvājumā norādīto apakšuzņēmēju un personāla nomaiņas un jaunu apakšuzņēmēju un personāla
piesaistes kārtību atbilstoši šā likuma 
62.
 panta noteikumiem;
8) iepirkuma līguma grozīšanas kārtību un kārtību, kādā pieļaujama atkāpšanās no iepirkuma līguma;
8
1
) nosacījumu, ka tad, ja piegādātājs vai — ja pasūtītājs ir paredzējis tiešos maksājumus apakšuzņēmējiem
saskaņā ar šā likuma 
63.
 panta piekto daļu — apakšuzņēmējs iesniedz elektronisko rēķinu, tas atbilst
normatīvajiem aktiem par piemērojamo elektroniskā rēķina standartu un tā pamatelementu izmantošanas
specifikāciju un aprites kārtību. Iepirkuma līgumā atbilstoši normatīvajiem aktiem par piemērojamo elektroniskā
rēķina standartu un tā pamatelementu izmantošanas specifikāciju un aprites kārtību var paredzēt papildu
pamatelementus, kas obligāti norādāmi elektroniskajā rēķinā;
9) citus noteikumus.
(3) Pasūtītājs ir tiesīgs paredzēt speciālus iepirkuma līguma izpildes noteikumus galvenokārt saistībā ar
ekonomiskiem un sociāliem apstākļiem, inovācijām vai vides aizsardzības prasībām, ievērojot nosacījumu, ka šie
noteikumi nav pretrunā ar Eiropas Savienības tieši piemērojamiem tiesību aktiem minētajās jomās un ir norādīti
tehniskajās specifikācijās vai paziņojumā par līgumu, vai iepirkuma procedūras dokumentos un ir saistīti ar attiecīgā
iepirkuma līguma priekšmetu. Pasūtītājs iepirkuma līguma sagatavošanā var izmantot nozaru ekspertu vai
organizāciju izstrādātas vadlīnijas iepirkumu veikšanai un līgumu slēgšanai, kā arī standartlīgumus. Slēdzot iepirkuma
46
/
71
līgumu, tiek nodrošināta samērīga līgumslēdzēju pušu tiesību un tiesisko interešu ievērošana.
(4) Iepirkuma līgumu slēdz uz laiku, ne ilgāku par pieciem gadiem. Pasūtītājs ir tiesīgs noslēgt iepirkuma līgumu
uz ilgāku laiku, ja pastāv kāds no šādiem nosacījumiem:
1) tas ir paredzēts citā likumā;
2) tas ir būtiski nepieciešams iepirkuma līguma izpildes nodrošināšanai ar iepirkuma līguma priekšmetu tieši
saistītu tehnisku vai ekonomisku apstākļu dēļ. Šajā gadījumā pirms iepirkuma uzsākšanas pasūtītājam, kas ir
tiešās pārvaldes iestāde, nepieciešams saņemt Ministru kabineta atļauju, bet pasūtītājam, kas ir pastarpinātās
pārvaldes iestāde, — attiecīgās atvasinātās publiskās personas orgāna atļauju.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minētajos gadījumos pasūtītājs paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu,
informatīvajā paziņojumā par noslēgto līgumu vai paziņojumā par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem
norāda pamatojumu tādu apstākļu esībai, kuri dod tiesības iepirkuma līgumu noslēgt uz ilgāku laiku.
(6) Iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos slēdz ne agrāk kā nākamajā darbdienā pēc nogaidīšanas termiņa
beigām, ja Iepirkumu uzraudzības birojam nav šā likuma 
68. pantā
 noteiktajā kārtībā iesniegts iesniegums par
iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(7) Šā panta sestajā daļā minētais nogaidīšanas termiņš ir:
1) 10 dienas pēc dienas, kad šā likuma 
37. panta
 otrajā daļā minētā informācija nosūtīta visiem pretendentiem
elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu
dokumentu, pa faksu vai nodota personiski, un papildus viena darbdiena;
2) 15 dienas pēc šā likuma 
37. panta
 otrajā daļā minētās informācijas nosūtīšanas dienas, ja kaut vienam
pretendentam tā nosūtīta pa pastu, un papildus viena darbdiena.
(8) Ja šā panta septītās daļas 1. punktā minētā desmitā diena un 2. punktā minētā piecpadsmitā diena ir
sestdiena, svētdiena vai likumā noteikta svētku diena, nogaidīšanas termiņš pagarināms par vienu darbdienu.
(9) Iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var slēgt, neievērojot šā panta sesto daļu, ja:
1) vienīgajam pretendentam ir piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības un nav kandidātu, kas būtu
tiesīgi iesniegt iesniegumu šā likuma 
68. pantā
 noteiktajā kārtībā;
2) tiek rīkots šā likuma 
2. pielikumā
 noteikto sociālo un citu īpašu pakalpojumu iepirkums pasūtītājam
neparedzamu ārkārtas apstākļu dēļ;
3) tiek piemērota sarunu procedūra;
4) līgumu slēdz vispārīgās vienošanās ietvaros saskaņā ar šā likuma 
56. 
vai 
59. pantu
;
5) līgumu slēdz dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros saskaņā ar šā likuma 
57. pantu
.
(10) Pasūtītājs ne vēlāk kā 10 darbdienu laikā pēc dienas, kad stājas spēkā iepirkuma līgums, vispārīgā
vienošanās vai to grozījumi, savā pircēja profilā, ievērojot normatīvajos aktos noteiktās komercnoslēpuma
aizsardzības prasības un nodrošinot pieejamību visā iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās darbības laikā, bet
ne mazāku par šā likuma 
40. panta
 piektajā daļā iepirkuma dokumentācijai noteikto glabāšanas laiku, ievieto:
1) iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos;
2) uz vispārīgās vienošanās pamata noslēgtu iepirkuma līgumu;
3) ja iepirkuma līgumu veido publiski pieejami un ar autortiesībām aizsargāti tipveida līguma noteikumi, —
norādi uz šiem tipveida līguma noteikumiem, kā arī dokumentus, kuri ir iepirkuma līguma sastāvdaļa un ar
kuriem groza vai papildina attiecīgos tipveida līguma noteikumus;
4) šīs daļas 
1.
, 
2. 
un 
3. punktā
 minēto dokumentu grozījumus un šā likuma 
61. panta
 otrajā un trešajā daļā
minēto grozījumu pamatojumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018.
, 
14.02.2019.
 un 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
 Sk.
47
/
71
pārejas noteikumu 13. un 14. punktu)
61. pants. Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozīšana
(1) Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami, ja tie nemaina iepirkuma līguma vai
vispārīgās vienošanās vispārējo raksturu (veidu un iepirkuma procedūras dokumentos noteikto mērķi) un atbilst
vienam no šādiem gadījumiem:
1) grozījumi ir nebūtiski;
2) grozījumi ir būtiski un tiek izdarīti tikai šā panta trešajā daļā minētajos gadījumos;
3) grozījumi tiek izdarīti šā panta piektajā daļā minētajā gadījumā neatkarīgi no tā, vai tie ir būtiski vai
nebūtiski.
(2) Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir būtiski jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) grozītie iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noteikumi, ja tie būtu bijuši paredzēti iepirkuma
procedūras dokumentos, pieļautu atšķirīgu piedāvājumu iesniegšanu vai citu kandidātu vai pretendentu dalību
vai izvēli iepirkuma procedūrā;
2) ekonomiskais līdzsvars (piemēram, risku sadalījums un tos kompensējošie līdzekļi), ko paredz iepirkuma
līgums vai vispārīgā vienošanās, tiek mainīts iepirkuma procedūrā izraudzītā pretendenta interesēs;
3) iepirkuma līguma priekšmetā ietver piegādes, pakalpojumus vai būvdarbus, ko neparedz sākotnēji noslēgtais
iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās;
4) iepirkuma procedūrā izraudzīto pretendentu (līgumslēdzēju pusi) aizstāj ar citu piegādātāju.
(3) Būtiski iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami šādos gadījumos:
1) iepirkuma procedūras dokumenti un iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās skaidri un nepārprotami
paredz grozījumu iespēju, nosacījumus, ar kādiem grozījumi ir pieļaujami, grozījumu apjomu un būtību. Šādi
noteikumi par grozījumiem var attiekties uz līgumcenas pārskatīšanu, izvēles iespēju izmantošanu, kā arī uz
citiem iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās izpildes aspektiem;
2) pasūtītājam sākotnējā iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās izpildei ir nepieciešami papildu būvdarbi,
pakalpojumi vai piegādes, kas nebija iekļauti sākotnējā iepirkumā, un piegādātāja maiņa radītu būtisku izmaksu
pieaugumu, un to nevar veikt tādu ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ kā aizvietojamība vai savietojamība ar
jau sākotnējā iepirkumā iegādāto aprīkojumu, pakalpojumiem vai iekārtām, vai piegādātāja maiņa radītu
ievērojamas grūtības;
3) iepirkuma līguma grozījumi ir nepieciešami tādu iemeslu dēļ, kurus pasūtītājs iepriekš nevarēja paredzēt;
4) iepirkuma procedūrā izraudzīto pretendentu (līgumslēdzēju pusi) aizstāj ar citu piegādātāju atbilstoši
komerctiesību jomas normatīvo aktu noteikumiem par komersantu reorganizāciju un uzņēmuma pāreju, un šis
piegādātājs atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām kvalifikācijas
prasībām, un uz to neattiecas šā likuma 
42. panta
 pirmajā daļā paredzētie izslēgšanas noteikumi, kā arī tie šā
likuma 
42. panta
 otrajā daļā paredzētie izslēgšanas noteikumi, kurus pasūtītājs sākotnēji ietvēris paziņojumā
par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos.
(4) Līgumcenas pieaugums, ko noteic kā visu secīgi veikto grozījumu naudas vērtības summu, nevar pārsniegt 50
procentus no sākotnējās iepirkuma līguma līgumcenas attiecībā uz katru gadījumu, kas minēts šā panta trešās daļas
2. un 3. punktā.
(5) Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami, ja iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās grozījumu vērtība, ko noteic kā visu secīgi veikto grozījumu naudas vērtību summu (neņemot vērā to
grozījumu vērtību, kuri izdarīti saskaņā ar šā panta trešās daļas 1., 2. un 3. punktu), vienlaikus nesasniedz:
1) Ministru kabineta noteiktās līgumcenu robežvērtības, sākot ar kurām paziņojums par līgumu vai paziņojums
par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem publicējams Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
48
/
71
2) 10 procentus no sākotnējās iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās līgumcenas publiska piegādes un
publiska pakalpojuma līguma gadījumā un 15 procentus no sākotnējās iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās līgumcenas publiska būvdarbu līguma gadījumā.
(6) Ja iepirkuma līgumā ir paredzēta līgumcenas indeksācija, šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētā sākotnējā
iepirkuma līguma līgumcena ir līgumcena, kas indeksēta.
(7) Pasūtītājs publicē paziņojumu par izmaiņām līguma darbības laikā saskaņā ar šā likuma 
33. pantu
.
(8) Iepirkuma līguma un vispārīgās vienošanās grozījumiem, kas nav atbilstoši šā panta pirmajā daļā minētajiem
gadījumiem, piemērojamas šajā likumā noteiktās iepirkuma procedūras.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 26.04.2018. un 
24.03.2022.
 likumu, kas stājas spēkā 
21.04.2022.
)
62. pants. Iepirkuma līguma izpildē iesaistītā personāla un apakšuzņēmēju nomaiņa un jauna personāla un
apakšuzņēmēju piesaiste
(1) Iepirkuma procedūrā izraudzītais pretendents (iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās puse) nav tiesīgs
bez saskaņošanas ar pasūtītāju veikt piedāvājumā norādītā personāla un apakšuzņēmēju nomaiņu un iesaistīt papildu
apakšuzņēmējus iepirkuma līguma izpildē. Pasūtītājs var prasīt personāla un apakšuzņēmēja viedokli par nomaiņas
iemesliem. Pasūtītājs var iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās noteikumos paredzēt, ka iepirkuma procedūrā
izraudzītajam pretendentam (iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās pusei) ir pienākums saskaņot ar pasūtītāju
papildu personāla iesaistīšanu iepirkuma līguma izpildē.
(2) Piedāvājumā norādītā personāla nomaiņa pieļaujama tikai iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās
noteikumos norādītajā kārtībā un gadījumos. Pasūtītājs nepiekrīt piedāvājumā norādītā personāla nomaiņai iepirkuma
līgumā vai vispārīgās vienošanās noteikumos norādītajos gadījumos un gadījumos, kad piedāvātais personāls
neatbilst iepirkuma procedūras dokumentos personālam izvirzītajām prasībām vai tam nav vismaz tādas pašas
kvalifikācijas un pieredzes kā personālam, kas tika vērtēts, nosakot saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu.
(3) Pasūtītājs nepiekrīt piedāvājumā norādītā apakšuzņēmēja nomaiņai, ja pastāv kāds no šādiem nosacījumiem:
1) piedāvātais apakšuzņēmējs neatbilst iepirkuma procedūras dokumentos apakšuzņēmējiem izvirzītajām
prasībām;
2) tiek nomainīts apakšuzņēmējs, uz kura iespējām iepirkuma procedūrā izraudzītais pretendents balstījies, lai
apliecinātu savas kvalifikācijas atbilstību paziņojumā par līgumu un iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām, un piedāvātajam apakšuzņēmējam nav vismaz tādas pašas kvalifikācijas, uz kādu
iepirkuma procedūrā izraudzītais pretendents atsaucies, apliecinot savu atbilstību iepirkuma procedūrā
noteiktajām prasībām, vai tas atbilst šā likuma 
42. panta
 pirmajā vai otrajā daļā (atbilstoši pasūtītāja
norādītajam paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos) minētajiem pretendentu izslēgšanas
gadījumiem;
3) piedāvātais apakšuzņēmējs, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 10
procenti no kopējās iepirkuma līguma vērtības, atbilst šā likuma 
42. panta
 pirmajā vai otrajā daļā (atbilstoši
pasūtītāja norādītajam paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos) minētajiem pretendentu
izslēgšanas gadījumiem;
4) apakšuzņēmēja maiņas rezultātā tiktu izdarīti tādi grozījumi pretendenta piedāvājumā, kuri, ja sākotnēji būtu
tajā iekļauti, ietekmētu piedāvājuma izvēli atbilstoši iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajiem
piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(4) Pasūtītājs nepiekrīt jauna apakšuzņēmēja piesaistei gadījumā, kad šādas izmaiņas, ja tās tiktu veiktas
sākotnējā piedāvājumā, būtu ietekmējušas piedāvājuma izvēli atbilstoši iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(5) Pārbaudot jaunā apakšuzņēmēja atbilstību, pasūtītājs piemēro šā likuma 
42. panta
 noteikumus. Šā likuma 
42.
panta
 trešajā daļā minētos termiņus skaita no dienas, kad lūgums par apakšuzņēmēja nomaiņu iesniegts pasūtītājam.
(6) Pasūtītājs pieņem lēmumu atļaut vai atteikt iepirkuma procedūrā izraudzītā pretendenta (iepirkuma līguma vai
vispārīgās vienošanās puses) personāla vai apakšuzņēmēju nomaiņu vai jaunu apakšuzņēmēju iesaistīšanu
iepirkuma līguma izpildē iespējami īsā laikā, bet ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc tam, kad saņēmis visu
informāciju un dokumentus, kas nepieciešami lēmuma pieņemšanai saskaņā ar šā panta noteikumiem.
49
/
71
63. pants. Apakšuzņēmēji
(1) Pasūtītājs nolūkā pārliecināties, ka piegādātājs spēs izpildīt iepirkuma līgumu, ir tiesīgs pieprasīt, lai
pretendents savā piedāvājumā norāda tās iepirkuma līguma daļas, kuras nodos izpildei apakšuzņēmējiem, kā arī
visus paredzamos apakšuzņēmējus.
(2) Pasūtītājs pieprasa, lai pretendents savā piedāvājumā norāda visus tos apakšuzņēmējus, kuru veicamo
būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir 10 procenti no kopējās iepirkuma līguma vērtības vai lielāka, un
katram šādam apakšuzņēmējam izpildei nododamo iepirkuma līguma daļu.
(3) Apakšuzņēmēja veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu kopējo vērtību nosaka, ņemot vērā
apakšuzņēmēja un visu attiecīgā iepirkuma ietvaros tā saistīto uzņēmumu veicamo būvdarbu vai sniedzamo
pakalpojumu vērtību. Šā panta izpratnē par saistīto uzņēmumu uzskata kapitālsabiedrību, kurā saskaņā ar koncerna
statusu nosakošajiem normatīvajiem aktiem apakšuzņēmējam ir izšķirošā ietekme vai kurai ir izšķirošā ietekme
apakšuzņēmējā, vai kapitālsabiedrību, kurā izšķirošā ietekme ir citai kapitālsabiedrībai, kurai vienlaikus ir izšķirošā
ietekme attiecīgajā apakšuzņēmējā.
(4) Publiska pakalpojuma līguma gadījumā, ja pakalpojumi tiek sniegti pasūtītāja objektā, un publiska būvdarbu
līguma gadījumā pasūtītājs pieprasa, lai pēc iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas un ne vēlāk kā uzsākot
iepirkuma līguma izpildi, pretendents iesniedz būvdarbos vai pakalpojumu sniegšanā iesaistīto apakšuzņēmēju (ja
tādus plānots iesaistīt) sarakstu, kurā norāda apakšuzņēmēja nosaukumu, kontaktinformāciju un to pārstāvēttiesīgo
personu, ciktāl minētā informācija ir zināma. Sarakstā norāda arī piegādātāja apakšuzņēmēju apakšuzņēmējus.
Pasūtītājs pieprasa, lai iepirkuma līguma izpildes laikā piegādātājs paziņo pasūtītājam par jebkurām minētās
informācijas izmaiņām, kā arī papildina sarakstu ar informāciju par apakšuzņēmēju, kas tiek vēlāk iesaistīts būvdarbu
veikšanā vai pakalpojumu sniegšanā.
(5) Pasūtītājs var iepirkuma procedūras dokumentos paredzēt, ka publiska būvdarbu līguma gadījumā pēc
apakšuzņēmēja pieprasījuma maksājumus par apakšuzņēmēja sniegtajiem pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem
piegādātājam, kurus tas ir pieņēmis un kuru apmaksas termiņš tiek kavēts, ja pasūtītājs nav izmaksājis visu
piegādātājam pienākošos līgumcenu, pasūtītājs uz apakšuzņēmēja iesniegta rēķina pamata pārskaita tieši
apakšuzņēmējam un par attiecīgo summu samazina nākamo maksājumu piegādātājam. Pasūtītājs pirms
apakšuzņēmēja rēķina apmaksas informē par šādu pieprasījumu piegādātāju un ļauj tam izteikt viedokli par
pieprasījuma pamatotību. Kārtību, kādā veicami maksājumi un notiek informācijas apmaiņa ar piegādātāju un tā
apakšuzņēmējiem, pasūtītājs paredz iepirkuma līgumā.
(6) Šā panta pirmajā un piektajā daļā paredzētā kārtība neietekmē jautājumus, kas attiecas uz piegādātāja
atbildību par iepirkuma līguma izpildi.
64. pants. Iepirkuma līguma pirmstermiņa izbeigšana
(1) Pasūtītājam ir tiesības vienpusēji atkāpties no iepirkuma līguma pirms termiņa, nosūtot piegādātājam
rakstveida paziņojumu, iepirkuma līgumā paredzētajos un šādos gadījumos:
1) iepirkuma līgumā ir izdarīti būtiski grozījumi, kas nav pieļaujami saskaņā ar šā likuma 
61. panta
 pirmo daļu;
2) iepirkuma līgums nav noslēgts atbilstoši iepirkuma procedūras dokumentos paredzētajiem noteikumiem, vai
ir mainīti būtiski iepirkuma procedūras dokumentos iekļautā iepirkuma līguma projekta noteikumi;
3) iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas brīdī piegādātājs bija atbilstošs kādam no šā likuma 
42.
panta
 pirmajā daļā minētajiem izslēgšanas gadījumiem un bija izslēdzams no iepirkuma procedūras;
4) iepirkuma līguma slēgšanas tiesībām piegādātājam nevajadzēja tikt piešķirtām Līgumā par Eiropas
Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un šajā likumā paredzēto pienākumu būtiska pārkāpuma
dēļ, kuru Līguma par Eiropas Savienības darbību 
258. pantā
 noteiktajā procedūrā konstatējusi Eiropas
Savienības Tiesa.
(2) Ja iepirkuma līgumu izbeidz pirms termiņa šā panta pirmajā daļā minētajos gadījumos, pasūtītājs samaksā par
piegādātāja faktiski veiktiem būvdarbiem, piegādēm un sniegtiem pakalpojumiem. Pasūtītājs un piegādātājs vienojas
par samaksas apmēru un kārtību.
50
/
71
VIII nodaļa
Iepirkumu uzraudzības birojs
65. pants. Iepirkumu uzraudzības biroja juridiskais statuss
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs ir Finanšu ministrijas padotībā esoša tiešās valsts pārvaldes iestāde, kas
darbojas saskaņā ar šo likumu, 
Iepirkumu uzraudzības biroja nolikumu
 un citiem normatīvajiem aktiem.
(2) Iepirkumu uzraudzības biroja darbību finansē no valsts budžeta.
(3) Iepirkumu uzraudzības birojs ir funkcionāli augstākā iestāde attiecībā uz šā likuma 
66. panta
 pirmās daļas 2.
punktā minētās funkcijas izpildi.
66. pants. Iepirkumu uzraudzības biroja funkcijas
(1) Iepirkumu uzraudzības birojam ir šādas funkcijas:
1) uzraudzīt šā likuma 
8. panta
 pirmajā daļā minēto iepirkuma procedūru, metu konkursu un šā likuma 
10.
pantā
 noteikto iepirkumu atbilstību normatīvo aktu prasībām;
2) izskatīt iesniegumus par šā likuma 
8. panta
 pirmajā daļā minēto iepirkuma procedūru, metu konkursu un šā
likuma 
10. pantā
 minēto iepirkumu pārkāpumiem;
3) sniegt metodisku palīdzību un konsultācijas un rīkot mācības pasūtītājiem, preču pārdevējiem,
iznomātājiem, būvdarbu veicējiem un pakalpojumu sniedzējiem par publiskos iepirkumus regulējošu normatīvo
aktu piemērošanu;
4) izskatīt administratīvo pārkāpumu lietas publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā un
piemērot administratīvos sodus;
5) nodrošināt informācijas ievadi un atjaunošanu sertifikātu tiešsaistes reģistrā (e-Certis);
6) citas normatīvajos aktos noteiktās funkcijas.
(2) Iepirkumu uzraudzības birojam ir šādas tiesības:
1) pieprasīt un bez maksas saņemt pilnu informāciju par jebkuru iepirkumu un noslēgto līgumu;
2) sadarboties ar ārvalstu institūcijām un nevalstiskajām organizācijām;
3) pieaicināt neatkarīgus iepirkumu lietpratējus un ekspertus.
67. pants. Iesniegumu izskatīšanas komisija
(1) Iesniegumus par iepirkuma procedūras pārkāpumiem izskata Iepirkumu uzraudzības biroja izveidota
iesniegumu izskatīšanas komisija (turpmāk arī — komisija) triju locekļu sastāvā. Komisijas locekļi ir Iepirkumu
uzraudzības biroja amatpersonas. Komisijas priekšsēdētājs atbilst šā panta otrajā daļā minētajiem kritērijiem, un
vismaz vēl vienam komisijas loceklim ir akadēmiskā vai otrā līmeņa profesionālā augstākā izglītība tiesību zinātnēs.
Lai izskatītu iesniegumus, Iepirkumu uzraudzības birojs var pieaicināt iepirkumu lietpratēju vai ekspertu.
(2) Komisijas darbu vada komisijas priekšsēdētājs, kas atbilst šādiem kritērijiem:
1) viņam ir akadēmiskā vai otrā līmeņa profesionālā augstākā izglītība tiesību vai vadības zinātnēs vai
ekonomikā;
2) viņam ir vismaz viena gada darba pieredze iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem izskatīšanā.
(3) Par komisijas locekli, lietpratēju vai ekspertu nevar būt persona, kura iepriekš sniegusi konsultācijas par
51
/
71
iesniegumā minēto iepirkumu vai ir ieinteresēta iegūt tiesības uz iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās
noslēgšanu, vai ir saistīta ar iesnieguma iesniedzēju vai citu pretendentu. Pirms iesnieguma izskatīšanas visi
komisijas locekļi, lietpratējs un eksperts paraksta attiecīgu apliecinājumu. Šā panta izpratnē komisijas loceklis,
lietpratējs un eksperts ir saistīts ar iesnieguma iesniedzēju vai citu pretendentu, ja viņš ir:
1) juridiskās personas — iesnieguma iesniedzēja vai cita pretendenta — īpašnieka vai amatpersonas radinieks;
2) fiziskās personas — iesnieguma iesniedzēja vai cita pretendenta — radinieks;
3) juridiskās personas — iesnieguma iesniedzēja vai cita pretendenta — pašreizējais vai bijušais darbinieks,
amatpersona vai īpašnieks, kas pārtraucis darba attiecības vai īpašuma attiecības ar iesnieguma iesniedzēju
vai citu pretendentu laikposmā, kas ir īsāks par 24 mēnešiem, vai to radinieks.
(4) Komisija lēmumu pieņem balsojot. Pieņemot lēmumu, komisijas locekļi ir neatkarīgi un pakļauti vienīgi
likumam. Lietpratējs un eksperts piedalās komisijas sēdēs bez balsstiesībām un izsaka komisijai neatkarīgu
profesionālu viedokli par iesnieguma izskatīšanas laikā konstatētajiem faktiem vai sniedz atzinumu par komisijas
uzdotajiem jautājumiem.
IX nodaļa
Kārtība, kādā izskatāmi iesniegumi par iepirkuma procedūras pārkāpumiem
68. pants. Tiesības iesniegt iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem
(1) Persona, kura ir vai ir bijusi ieinteresēta iegūt tiesības noslēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos vai
pretendē uz iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu un kura saistībā ar konkrēto iepirkuma procedūru, uz kuru
attiecas šis likums, uzskata, ka ir aizskartas tās tiesības vai ir iespējams šo tiesību aizskārums, ko rada varbūtējs
Eiropas Savienības normatīvo aktu vai citu normatīvo aktu pārkāpums, ir tiesīga iesniegt iesniegumu par kandidātu
vai pretendentu atlases noteikumiem, tehniskajām specifikācijām un citām prasībām, kas attiecas uz konkrēto
iepirkuma procedūru, vai par pasūtītāja vai iepirkuma komisijas darbību iepirkuma procedūras laikā. Šīs nodaļas
izpratnē par iepirkuma procedūru uzskatāma arī šā likuma 
10. pantā
 minētā iepirkuma veikšanas kārtība un metu
konkurss.
(2) Iesniegumu par šā panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem (izņemot šā panta trešajā daļā minētos
gadījumus) Iepirkumu uzraudzības birojam var iesniegt līdz iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanai
šādos termiņos:
1) 10 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 
37. pantā
 minētā informācija nosūtīta attiecīgajai personai
elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu
dokumentu, vai pa faksu vai nodota personiski;
2) 15 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 
37. pantā
 minētā informācija nosūtīta attiecīgajai personai pa
pastu;
3) 10 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 
30.
 panta pirmajā daļā minētais paziņojums publicēts Iepirkumu
uzraudzības biroja tīmekļvietnē vai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja iepirkuma līgumcena ir vienāda
ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.
(3) Iesniegumu attiecībā uz iepirkuma procedūras dokumentos iekļautajām prasībām var iesniegt šādos termiņos:
1) ne vēlāk kā septiņas dienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz
atklāta konkursa nolikumā un paziņojumā par līgumu iekļautajām prasībām;
2) ne vēlāk kā četras darbdienas pirms tam, kad beidzas pieteikumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz
slēgta konkursa kandidātu atlases nolikumā un paziņojumā par līgumu, konkursa dialoga dokumentos un
paziņojumā par līgumu vai konkursa procedūras ar sarunām dokumentos un paziņojumā par līgumu, vai
inovācijas partnerības procedūras dokumentos un paziņojumā par līgumu iekļautajām prasībām;
3) ne vēlāk kā četras darbdienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz
slēgta konkursa, konkursa dialoga, konkursa procedūras ar sarunām vai inovācijas partnerības procedūras
uzaicinājumā iekļautajām prasībām;
52
/
71
4) ne vēlāk kā septiņas dienas pirms tam, kad beidzas metu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz metu
konkursa nolikumā un paziņojumā par metu konkursu iekļautajām prasībām;
5) ne vēlāk kā divas darbdienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz
iepirkuma dokumentos iekļautajām prasībām šā likuma 
10. pantā
 minētā iepirkuma gadījumā.
(4) Iesniegumu Iepirkumu uzraudzības birojam var iesniegt, nododot to personiski vai nosūtot pa pastu, faksu vai
elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu dokumentu.
Iesniegums uzskatāms par iesniegtu Iepirkumu uzraudzības birojam šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktajā termiņā,
ja tas Iepirkumu uzraudzības birojā saņemts:
1) ne vēlāk kā termiņa pēdējā dienā, ja nosūtīts pa faksu vai elektroniski, izmantojot drošu elektronisko
parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu dokumentu;
2) ne vēlāk kā termiņa pēdējā dienā Iepirkumu uzraudzības biroja darba laikā, ja nosūtīts pa pastu vai nodots
personiski.
(5) Iesniegums iesniedzams rakstveidā, un tajā ietveramas šādas ziņas:
1) iesnieguma iesniedzēja nosaukums un adrese;
2) tā pasūtītāja nosaukums un adrese, par kuru iesniegts iesniegums;
3) iepirkuma procedūras nosaukums un iepirkuma identifikācijas numurs;
4) fakti, par kuriem iesniegts iesniegums, norādot pārkāpumu;
5) iesnieguma juridiskais pamatojums;
6) iesnieguma iesniedzēja prasība.
(6) Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pēc tam, kad saņemts iesniegums par iepirkuma
procedūras pārkāpumiem, ievieto ziņas par to savā tīmekļvietnē, norādot iesnieguma iesniedzēju, pasūtītāju un
iepirkuma procedūru, kuras likumību apstrīd iesnieguma iesniedzējs, kā arī informē pasūtītāju par administratīvās
lietas ierosināšanu, nosūtot paziņojumu par saņemto iesniegumu un iesnieguma kopiju uz pasūtītāja norādīto faksa
numuru vai elektroniskā pasta adresi, un pasūtītājs neslēdz iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, kamēr nav
saņemts komisijas lēmums par iesnieguma izskatīšanas rezultātiem vai administratīvās lietas izbeigšanu.
(7) Ja ir iesniegts iesniegums attiecībā uz prasībām, kas noteiktas atklāta konkursa nolikumā vai paziņojumā par
līgumu, vai slēgta konkursa uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu, tad pasūtītājs rīkojas Ministru kabineta noteiktajā
kārtībā.
(8) Ja tiek iesniegts iesniegums par pasūtītāja darbību attiecībā uz iepirkuma procedūras likumību un iesniegumu
par to pašu iepirkuma procedūru jau ir iesniedzis cits iesniedzējs, bet tas vēl nav izskatīts, šos iesniegumus var
apvienot un izskatīt kopā.
(9) Iesnieguma iesniedzējs ir tiesīgs rakstveidā atsaukt iesniegto iesniegumu jebkurā brīdī, kamēr komisija nav
pieņēmusi lēmumu par attiecīgo iesniegumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
69. pants. Iesnieguma atstāšana bez izskatīšanas
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs ir tiesīgs iesniegumu atstāt bez izskatīšanas jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) iesniegums neatbilst šā likuma 
68. panta
 pirmās, otrās, trešās vai piektās daļas prasībām;
2) attiecībā uz iepirkuma procedūru par to pašu priekšmetu un uz tā paša pamata jau bijis iesniegts un
izskatīts iesniegums;
3) iesniegumā ietvertās ziņas ir acīmredzami nepietiekamas iesniedzēja prasības apmierināšanai, vai
53
/
71
iesniegums ir acīmredzami noraidāms pēc būtības;
4) šā likuma 
70. panta
 ceturtajā daļā minētajā gadījumā.
(2) Lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Lēmuma pārsūdzēšana neaptur
tā darbību.
70. pants. Depozīts
(1) Iesniedzot iesniegumu šā likuma 
68.pantā
 noteiktajā kārtībā, maksājams vai iesniedzams depozīts.
(2) Iesniedzējs ir tiesīgs depozītu iemaksāt kā naudas summu vai iesniegt kā bankas garantiju vai apdrošināšanas
polisi.
(3) Depozīts ir 0,5 procenti no paredzamās līgumcenas, bet ne vairāk kā 15 000 
euro
 publiska būvdarbu līguma
gadījumā un 840 
euro
 publiska pakalpojuma līguma un piegādes līguma gadījumā. Ja paredzamo līgumcenu nav
iespējams noteikt vai tā nav norādīta iepirkuma procedūras dokumentos, publiska būvdarbu līguma gadījumā depozīts
ir 3400 
euro
, bet publiska pakalpojuma līguma un piegādes līguma gadījumā — 840 
euro
.
(4) Pēc iesnieguma saņemšanas Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pārbauda depozīta
maksājuma saņemšanas vai iesniegšanas faktu. Ja depozīta maksājums nav saņemts vai iesniegts, Iepirkumu
uzraudzības birojs ir tiesīgs iesniegumu atstāt bez izskatīšanas.
(5) Iepirkumu uzraudzības birojs atmaksā depozīta maksājumu vai atdod depozītu iesniedzējam piecu darbdienu
laikā pēc:
1) iesnieguma atsaukšanas dienas, ja iesniedzējs ir atsaucis iesniegumu līdz tā izskatīšanai komisijā,
pamatojoties uz to, ka pasūtītājs ir novērsis iesniegumā minētos pārkāpumus;
2) tiesas sprieduma noraksta saņemšanas, ja ar spēkā stājušos spriedumu tiesa iemaksāto depozīta
maksājumu uzdod atmaksāt iesniedzējam;
3) tam, kad paziņots lēmums par iesnieguma atstāšanu bez izskatīšanas;
4) tam, kad stājies spēkā lēmums aizliegt pasūtītājam slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos vai
atcelt pasūtītāja lēmumu par iepirkuma procedūras izbeigšanu.
(6) Šis pants nav piemērojams, ja iesniegumā apstrīdēta iepirkuma procedūras pārtraukšanas likumība vai
iepirkuma procedūras dokumentos noteiktās prasības.
(7) Ministru kabinets nosaka depozīta samaksas vai iesniegšanas un atmaksāšanas vai atdošanas kārtību.
71. pants. Iesnieguma izskatīšana
(1) Komisija izskata iesniegumu mēneša laikā pēc tā saņemšanas Iepirkumu uzraudzības birojā. Ja objektīvu
iemeslu dēļ šo termiņu nav iespējams ievērot, komisija to var pagarināt, paziņojot par to iesnieguma iesniedzējam,
pretendentam, kura piedāvājums izraudzīts saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem, (turpmāk —
dalībnieki) un pasūtītājam.
(2) Izskatot iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem, komisija ar savu lēmumu var:
1) atļaut slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos un atstāt spēkā iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktās prasības vai iepirkuma komisijas lēmumu, ja iesniegums ir nepamatots vai pamatots, taču komisijas
konstatētie pārkāpumi nevar ietekmēt lēmumu par iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu;
2) aizliegt slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, ja pasūtītājs nav ievērojis šā likuma 
37. panta
prasības;
3) aizliegt slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos un atcelt iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktās prasības vai iepirkuma komisijas lēmumu pilnībā vai kādā tā daļā, ja iesniegums ir pamatots un
54
/
71
komisijas konstatētie pārkāpumi var ietekmēt lēmumu par iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu;
4) atstāt spēkā pasūtītāja vai iepirkuma komisijas lēmumu par iepirkuma procedūras izbeigšanu vai
pārtraukšanu, ja iesniegums ir nepamatots;
5) atcelt iepirkuma komisijas lēmumu par iepirkuma procedūras izbeigšanu vai pārtraukšanu, ja iesniegums ir
pamatots.
(3) Šā panta otrās daļas 2., 3. un 5. punktā minētajos gadījumos komisija var lemt par pasākumiem konstatēto
pārkāpumu novēršanai. Komisija var uzdot pasūtītājam pārtraukt iepirkuma procedūru tikai tādā gadījumā, ja
pasūtītāja pieļautos iepirkuma procedūras pārkāpumus citādi nav iespējams novērst.
(4) Ja iesnieguma izskatīšanas laikā komisija konstatē, ka iesniegums atstājams bez izskatīšanas, tā var pieņemt
lēmumu par administratīvās lietas izbeigšanu. Ja iesniedzējs atsauc iesniegumu, attiecīgais administratīvais process
uzskatāms par izbeigtu.
(5) Iepirkumu uzraudzības birojs uzaicina uz iesnieguma izskatīšanas sēdi dalībniekus, publicējot uzaicinājumu
savā tīmekļvietnē vismaz trīs darbdienas iepriekš. Uzaicinājums uzskatāms par paziņotu nākamajā darbdienā pēc tā
publicēšanas Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē. Ja dalībnieki Iepirkumu uzraudzības birojam ir paziņojuši
elektroniskā pasta adresi, uz kuru nosūtīt uzaicinājumu, Iepirkumu uzraudzības birojs informāciju par iesnieguma
izskatīšanas sēdi nosūta dalībniekiem arī pa elektronisko pastu ne vēlāk kā dienā, kad uzaicinājums publicēts
Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē.
(6) Komisija uzklausa visu klātesošo dalībnieku viedokli. Pēc dalībnieku uzklausīšanas tā turpina darbu bez
dalībnieku klātbūtnes.
(7) Komisija izvērtē iesniegumu, pamatojoties uz tā iesniedzēja un dalībnieku minētajiem faktiem, pasūtītāja
paskaidrojumiem un eksperta viedokli vai atzinumu. Ja dalībnieki nav ieradušies uz iesnieguma izskatīšanas sēdi,
komisija izskata iesniegumu, pamatojoties uz tai pieejamiem faktiem. Komisija pieņem lēmumu un triju darbdienu
laikā pēc tā pieņemšanas sagatavo un ievieto to Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē. Lēmums uzskatāms par
paziņotu nākamajā darbdienā pēc tā publicēšanas Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē.
(8) Komisijas lēmumā norāda šādu informāciju:
1) komisijas izveidošanas pamatojumu;
2) komisijas locekļus un ekspertu, kas piedalījušies komisijas sēdē;
3) iesnieguma iesniedzēja, pasūtītāja un citu dalībnieku pārstāvjus, kas piedalījušies komisijas sēdē;
4) tās iepirkuma procedūras identifikācijas numuru, par kuru iesniegts iesniegums;
5) faktus, par kuriem iesniegts iesniegums, un iesnieguma iesniedzēja prasību;
6) svarīgākos iesnieguma iesniedzēja un pasūtītāja argumentus;
7) lēmuma pamatojumu;
8) piemērotās tiesību normas;
9) pasūtītājam uzlikto pienākumu un termiņu, kādā tas izpildāms, ja komisija lemj par pasākumiem konstatēto
pārkāpumu novēršanai;
10) aizliegumu vai atļauju pasūtītājam slēgt iepirkuma līgumu;
11) kur un kādā termiņā šo lēmumu var pārsūdzēt.
(9) Ja komisija ir lēmusi par pasākumiem konstatēto pārkāpumu novēršanai, pasūtītājs novērš pārkāpumus,
pieņem lēmumu un paziņo par grozījumiem iepirkuma procedūras dokumentos, un iesniedz to grozījumus vai paziņo
par iepirkuma procedūras rezultātiem. Lēmumu publicē šā likuma 
34. pantā
 noteiktajā kārtībā, kā arī nosūta Iepirkumu
uzraudzības birojam visu informāciju par lēmuma pieņemšanu un komisijas konstatēto pārkāpumu novēršanu.
Iepirkuma līgumu šajā gadījumā slēdz, ievērojot šā likuma 
60. panta
 sestās daļas noteikumus.
55
/
71
72. pants. Komisijas lēmuma pārsūdzēšana
(1) Komisijas lēmumu var pārsūdzēt Administratīvajā rajona tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā. Lietu izskata tiesa triju tiesnešu sastāvā.
(2) Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Administratīvo lietu
departamentā.
(3) Komisijas lēmuma pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
X nodaļa
Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās atzīšana par spēkā neesošu, to
noteikumu grozīšana vai atcelšana vai iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās termiņa saīsināšana
73. pants. Pieteikuma iesniegšana un lietas izskatīšana par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās
atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās termiņa saīsināšanu
(1) Pieteikumu par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu
grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņa saīsināšanu var iesniegt šā likuma
68. panta
 pirmajā daļā minētās personas šā likuma 
74. panta
 pirmajā daļā minētajos gadījumos.
(2) Pieteikums iesniedzams Administratīvajai rajona tiesai, kura lietu izskata triju tiesnešu sastāvā. Pieteikuma un
lietas izskatīšanai piemēro 
Administratīvā procesa likuma
 normas, tai skaitā normas par publisko tiesību līguma
izskatīšanu tiesā, ciktāl šajā likumā nav noteikts citādi.
(3) Pieteikumu attiecībā uz šā likuma 
74. panta
 pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem var iesniegt šādos termiņos:
1) sešu mēnešu laikā pēc iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanas dienas, izņemot šīs daļas
2. punkta
 "a" un "b" apakšpunktā minētos gadījumus;
2) 30 dienu laikā pēc dienas, kad:
a) Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē vai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja iepirkuma
līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, publicēts tāds
paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, kurā pasūtītājs ir ietvēris pamatojumu lēmumam
piešķirt tiesības slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, nepublicējot paziņojumu par līgumu,
b) pasūtītājs informējis attiecīgo pretendentu par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu,
norādot tam šā likuma 
37. panta
 otrās daļas 1. vai 2. punktā minēto informāciju, vai attiecīgo kandidātu par
iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, norādot tā iesniegtā pieteikuma noraidīšanas
iemeslus. Minētais attiecināms arī uz šā likuma 
74. panta
 pirmās daļas 5. un 6. punktā paredzētajiem
gadījumiem.
(4) Vienlaikus ar pieteikuma iesniegšanu vai lietas izskatīšanas laikā pieteicējs 
Administratīvā procesa likumā
noteiktajos gadījumos un kārtībā var lūgt, lai tiek piemērots pagaidu noregulējums.
(5) Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Administratīvo lietu
departamentā.
(6) Ja pieteikuma par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu
grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņa saīsināšanu pamatā ir gadījums, kas
nav minēts šā likuma 
74. pantā
, prasība iesniedzama vispārējās jurisdikcijas tiesā 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā
kārtībā.
74. pants. Gadījumi, kad iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var atzīt par spēkā neesošu, grozīt vai
56
/
71
atcelt to noteikumus vai saīsināt iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu
(1) Tiesa iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var atzīt par spēkā neesošu, grozīt vai atcelt to noteikumus
vai saīsināt iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, nepiemērojot šā likuma 
8. panta
 pirmajā daļā noteiktās
iepirkuma procedūras vai šā likuma 
10. pantā
 minēto iepirkuma veikšanas kārtību, ja pasūtītājam tā bija
jāpiemēro;
2) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, nepamatoti piešķirot tiesības slēgt iepirkuma līgumu
vai vispārīgo vienošanos bez paziņojuma par līgumu publicēšanas Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē
vai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja iepirkuma līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām
līgumcenu robežvērtībām vai lielāka;
3) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, neievērojot šā likuma 
60. panta
 sestajā daļā noteikto
termiņu;
4) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, pārkāpjot šā likuma 
68. panta
 sestajā daļā noteikto
aizliegumu slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos;
5) iepirkuma līgums noslēgts, neievērojot šā likuma 
56. panta
 sestās daļas prasības, ja konkrētā iepirkuma
līguma līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka;
6) iepirkuma līgums noslēgts, neievērojot Ministru kabineta noteikumos, kas regulē dinamiskās iepirkumu
sistēmas izveidi un darbību, noteikto kārtību, ja konkrētā iepirkuma līguma līgumcena ir vienāda ar Ministru
kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.
(2) Šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minētajos gadījumos iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos
neatzīst par spēkā neesošu, negroza vai neatceļ to noteikumus, nesaīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās termiņu, lai arī ir pieļauti likuma pārkāpumi, ja vienlaikus pastāv šādi nosacījumi:
1) pasūtītājs ir publicējis šā likuma 
30. panta
 pirmajā daļā minēto paziņojumu;
2) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās tika noslēgta ne agrāk kā pēc 10 dienām un papildus vienas
darbdienas pēc dienas, kad šā likuma 
30.
 panta pirmajā daļā minētais paziņojums publicēts Iepirkumu
uzraudzības biroja tīmekļvietnē vai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja iepirkuma līgumcena ir vienāda
ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka;
3) ir ievērots šā likuma 
68. panta
 sestajā daļā noteiktais aizliegums slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo
vienošanos.
(3) Šā panta pirmās daļas 5. vai 6. punktā minētajos gadījumos iepirkuma līgumu neatzīst par spēkā neesošu,
negroza vai neatceļ tā noteikumus, nesaīsina tā termiņu, lai arī ir pieļauti likuma pārkāpumi, ja vienlaikus pastāv šādi
nosacījumi:
1) pasūtītājs ir informējis pretendentus saskaņā ar šā likuma 
37. pantu
;
2) konkrētais iepirkuma līgums noslēgts, ievērojot šā likuma 
60. panta
 sestajā daļā noteikto termiņu;
3) ir ievērots šā likuma 
68. panta
 sestajā daļā noteiktais aizliegums slēgt iepirkuma līgumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
75. pants. Tiesas spriedums par iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos
(1) Ja tiesa konstatē, ka iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, pārkāpjot šā likuma normas, un
secina, ka pieteikums ir apmierināms, tā, ievērojot šā likuma nosacījumus, pati izvēlas vienu no šādiem sprieduma
veidiem:
1) atzīst iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos par spēkā neesošu no noslēgšanas brīža;
2) groza vai atceļ iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noteikumus. Pieņemot šo spriedumu, tiesa
57
/
71
papildus saīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu;
3) saīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu.
(2) Tiesa, izvēloties vienu no šā panta pirmajā daļā minētajiem sprieduma veidiem, nav saistīta ar pieteikuma
iesniedzēja norādīto pieteikuma priekšmetu un prasījuma robežām.
(3) Tiesa, izvēloties šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minēto sprieduma veidu, izvērtē, kurš sprieduma veids
konkrētajā gadījumā ir pietiekami samērīgs, iedarbīgs un preventīvs, lai nodrošinātu, ka turpmāk pasūtītājs nepieļauj
šā likuma pārkāpumus. Šā panta pirmās daļas 3. punktā minēto spriedumu tiesa pieņem tikai šā panta ceturtajā un
piektajā daļā minētajos gadījumos.
(4) Tiesa nepieņem šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minēto spriedumu, ja sabiedrības interesēs ir būtiski
saglabāt iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās radītās sekas. Finansiālās sekas (piemēram, izmaksas izpildes
kavējuma, izpildītāja maiņas, sankciju vai citu juridisko saistību dēļ) pašas par sevi vien nav uzskatāmas par
pietiekamu pamatu šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minētā sprieduma nepieņemšanai.
(5) Ja iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, neievērojot šā likuma 
60.
 panta sestajā daļā noteikto
termiņu vai pārkāpjot šā likuma 
68. panta
 sestajā daļā noteikto aizliegumu slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo
vienošanos, un tiek konstatēts, ka iepirkuma procedūra līdz lēmuma pieņemšanai par uzvarētāja noteikšanu ir veikta
saskaņā ar šā likuma prasībām vai minētais lēmums nav ietekmējis tā pretendenta izredzes iegūt iepirkuma līguma
slēgšanas tiesības, kurš iesniedzis pieteikumu, tiesa pieņem šā panta pirmās daļas 2. vai 3. punktā minēto
spriedumu.
(6) Pieņemot kādu no šā panta pirmās daļas 1. un 2. punktā minētajiem spriedumiem, tiesa lemj par to iepirkuma
līgumu spēkā esību, kuri noslēgti, pamatojoties uz attiecīgo vispārīgo vienošanos.
(7) Tiesa sprieduma norakstu nosūta Iepirkumu uzraudzības birojam un Finanšu ministrijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
XI nodaļa
Zaudējumu atlīdzināšana
76. pants. Zaudējumu atlīdzināšana
(1) Zaudējumus, kas nodarīti administratīvā procesa ietvaros, atlīdzina saskaņā ar administratīvo procesu un
valsts pārvaldes iestāžu nodarīto zaudējumu atlīdzināšanas kārtību regulējošiem normatīvajiem aktiem. Lietas par
zaudējumu atlīdzināšanu tiesvedības kārtībā izskata Administratīvā rajona tiesa triju tiesnešu sastāvā.
(2) Ja atlīdzinājums tiek prasīts vienlaikus ar šā likuma 
73. pantā
 paredzēto prasījumu, tiesa to izlemj, izskatot
attiecīgo pieteikumu un pieņemot kādu no šā likuma 
75. panta
 pirmajā daļā minētajiem spriedumiem. Šādu zaudējumu
esības un atlīdzinājuma apmēra pierādīšanas pienākums gulstas uz pieteicēju. Pēc sprieduma spēkā stāšanās
dienas šādu zaudējumu atlīdzināšanu var prasīt civiltiesiskā kārtībā.
(3) Iesniedzot iesniegumu Iepirkumu uzraudzības birojam saskaņā ar šā likuma 
68. pantu
, zaudējumu
atlīdzināšana netiek lūgta. Pasūtītāja nodarīto zaudējumu atlīdzināšanu var lūgt vienlaikus ar pieteikuma iesniegšanu
tiesā vai vēršoties pie pasūtītāja valsts pārvaldes iestāžu nodarīto zaudējumu atlīdzināšanu regulējošos normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā.
XII nodaļa
Statistikas pārskati un administratīvā sadarbība
77. pants. Statistikas pārskati
Pasūtītājs katru gadu līdz 1. aprīlim iesniedz Iepirkumu uzraudzības birojam statistikas pārskatus Ministru
kabineta noteiktajā kārtībā. Ministru kabinets nosaka statistikas pārskatu saturu.
58
/
71
78. pants. Sertifikātu tiešsaistes reģistrs
Pasūtītāji var izmantot sertifikātu tiešsaistes reģistru (e-Certis), lai iegūtu informāciju par Eiropas Savienības
dalībvalstī reģistrētiem (pastāvīgi dzīvojošiem) piegādātājiem kompetento institūciju izsniedzamiem sertifikātiem un
citiem dokumentiem.
79. pants. Administratīvā sadarbība informācijas apmaiņas nodrošināšanai
Šā likuma mērķa sasniegšanai Latvijas atbildīgās iestādes sadarbojas un konsultējas ar citu Eiropas Savienības
dalībvalstu atbildīgajām iestādēm, lai iegūtu un noskaidrotu nepieciešamo informāciju par Eiropas Savienības
dalībvalstu izsniegtajiem dokumentiem un to saturu.
XIII nodaļa
Citi noteikumi
80. pants. Lēmuma par aizliegumu ieņemt valsts amatpersonas amatus izpildes kārtība
(Izslēgts no 
01.07.2020.
 ar 
05.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Sk. pārejas noteikumu 15. punktu)
81. pants. Būvdarbu līgumu nomenklatūras piemērošana
Ja šā likuma 
1. pielikumā
 minētās iepirkuma nomenklatūras CPV dati atšķiras no NACE nomenklatūras, kas
noteikta Komisijas 2001. gada 19. decembra regulā (EK) Nr. 
29/2002
, ar ko groza Padomes regulu (EEK) Nr. 
3037/90
par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā, piemēro attiecīgo CPV nomenklatūru.
82. pants. To zemu nodokļu vai beznodokļu valstu vai teritoriju saraksts, kuras nav uzskatāmas par ārzonu
Iepirkumu uzraudzības birojs apkopo un savā tīmekļvietnē publicē to zemu nodokļu vai beznodokļu valstu vai
teritoriju sarakstu, kuras nav uzskatāmas par ārzonu šā likuma 
1.
 panta 3.
1
 punkta izpratnē.
(
26.04.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
83. pants. Elektroniskie rēķini
Pasūtītājs pieņem elektronisko rēķinu, kas atbilst normatīvajiem aktiem par piemērojamo elektroniskā rēķina
standartu un tā pamatelementu izmantošanas specifikāciju un aprites kārtību un, ja tas paredzēts iepirkuma līgumā,
ietver papildu pamatelementus atbilstoši minētajiem normatīvajiem aktiem. Ministru kabinets nosaka piemērojamo
elektroniskā rēķina standartu un tā pamatelementu izmantošanas specifikāciju un aprites kārtību.
(
21.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
 Sk. pārejas noteikumu 14. punktu)
XIV nodaļa
Administratīvie pārkāpumi publisko iepirkumu jomā un kompetence
administratīvo pārkāpumu procesā
(Nodaļa 
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 15. punktu)
84. pants. Līguma prettiesiska noslēgšana
(1) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu vai cita tāda darījuma veikšanu, kas atbilst
iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās būtībai, ja nav piemērota šajā likumā noteiktā iepirkuma procedūra vai
cita šajā likumā noteiktā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kārtība, kas bija jāpiemēro, piemēro naudas sodu no
četrpadsmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja piemērota šim likumam neatbilstoši izraudzīta
59
/
71
iepirkuma procedūra vai cita šajā likumā noteiktā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kārtība, piemēro naudas sodu
no četrpadsmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda vienībām.
(3) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja nav publicēts šajā likumā noteiktais
paziņojums Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja tas bija jāpublicē
abās tīmekļvietnēs, uzsākot iepirkumu, piemēro naudas sodu no četrpadsmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda
vienībām.
(4) Par šā panta pirmajā, otrajā vai trešajā daļā minētajām darbībām, ja noslēgtā iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās, vai cita veiktā darījuma līgumcena ir 145 000 
euro
 vai lielāka, piemēro naudas sodu no septiņdesmit līdz
četrsimt naudas soda vienībām un tiesību izmantošanas aizliegumu — aizliegumu uz laiku no viena līdz diviem
gadiem ieņemt amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās
partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu
noslēgšana.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 15. punktu)
85. pants. Interešu konflikta novēršanas noteikumu neievērošana
(1) Par to, ka nav nodrošināta šajā likumā noteiktā apliecinājuma parakstīšana par tādu apstākļu neesību, kuru dēļ
varētu uzskatīt, ka iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs, iepirkuma komisijas locekļi vai eksperti ir
ieinteresēti konkrēta kandidāta vai pretendenta izvēlē vai darbībā vai ir saistīti ar konkrētu kandidātu vai pretendentu,
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par to, ka nav ievērots šajā likumā noteiktais aizliegums pasūtītāja amatpersonām un darbiniekiem, kas
sagatavo iepirkuma procedūras dokumentus, iepirkuma komisijas locekļiem un ekspertiem pārstāvēt kandidāta vai
pretendenta intereses, kā arī par to, ka nav ievērots aizliegums būt saistītiem ar kandidātu vai pretendentu, piemēro
naudas sodu no četrpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 15. punktu)
86. pants. Kandidātu un pretendentu izslēgšanas noteikumu, atlases prasību un tehnisko specifikāciju
prasību neievērošana
(1) Par šajā likumā noteikto kandidātu un pretendentu izslēgšanas noteikumu neievērošanu, ja kandidāts vai
pretendents nepamatoti izslēgts vai nepamatoti nav izslēgts no dalības iepirkumā un tas ir ietekmējis lēmumu par
kandidātu atlases rezultātiem vai lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, piemēro naudas sodu no
četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par iepirkuma procedūras dokumentos noteikto kandidātu un pretendentu atlases prasību vai tehnisko
specifikāciju prasību neievērošanu, ja kandidāta pieteikums vai pretendenta piedāvājums nepamatoti noraidīts vai
nepamatoti atzīts par atbilstošu iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām un tas ir ietekmējis lēmumu
par kandidātu atlases rezultātiem vai lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, piemēro naudas sodu no
četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 15. punktu)
87. pants. Iepirkuma līguma un vispārīgās vienošanās noslēgšanas un grozīšanas noteikumu neievērošana
(1) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja nav ievērots šajā likumā noteiktais
nogaidīšanas termiņš, bet tas bija jāievēro, piemēro naudas sodu no četrpadsmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda
vienībām.
(2) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja nav ievērots šajā likumā noteiktais aizliegums
slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos pēc tam, kad Iepirkumu uzraudzības birojā saņemts iesniegums par
iepirkuma procedūras pārkāpumiem, vai nav ievērots Iepirkumu uzraudzības biroja iesniegumu izskatīšanas komisijas
noteiktais aizliegums slēgt attiecīgo iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, piemēro naudas sodu no četrpadsmit
līdz divsimt četrdesmit naudas soda vienībām.
(3) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja tajā nav iekļauti iepirkuma procedūras
dokumentos paredzētie noteikumi vai ir iekļauti atšķirīgi noteikumi un ja šāda iespēja nav paredzēta iepirkuma
60
/
71
procedūras dokumentos atbilstoši šā likuma prasībām vai nav ievēroti citi šajā likumā noteiktie iepirkuma līguma un
vispārīgās vienošanās grozīšanas noteikumi, piemēro naudas sodu no četrpadsmit līdz divsimt četrdesmit naudas
soda vienībām.
(4) Par grozījumu izdarīšanu iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās tekstā, ja nav ievēroti šajā likumā
noteiktie iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozīšanas noteikumi, piemēro naudas sodu no četrpadsmit līdz
divsimt četrdesmit naudas soda vienībām.
(5) Par šā panta pirmajā, otrajā, trešajā vai ceturtajā daļā minētajām darbībām, ja noslēgtā iepirkuma līguma vai
vispārīgās vienošanās līgumcena vai grozījumu kopējā līgumcena ir 145 000 
euro
 vai lielāka, piemēro naudas sodu no
septiņdesmit līdz četrsimt naudas soda vienībām un tiesību izmantošanas aizliegumu — aizliegumu uz laiku no viena
līdz diviem gadiem ieņemt amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un
privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas
līgumu noslēgšana.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 15. punktu)
88. pants. Dokumentu un informācijas nenodrošināšana
(1) Par šajā likumā un uz tā pamata izdotajos normatīvajos aktos ietverto noteikumu neievērošanu pieteikumu,
piedāvājumu vai metu sagatavošanas laikā attiecībā uz iepirkuma procedūras dokumentu pieejamības nodrošināšanu,
iepirkuma procedūras dokumentu izsniegšanu vai papildu informācijas sniegšanu piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par to, ka nav ievērota kārtība, kādā kandidāti, pretendenti un metu konkursa dalībnieki informējami par
iepirkuma rezultātiem, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(3) Par iepirkuma komisijas protokolu izsniegšanas prasību neievērošanu, kā arī par lēmuma vai iepirkuma
procedūras, vai metu konkursa ziņojuma sagatavošanas, publicēšanas vai izsniegšanas prasību neievērošanu
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(4) Par iepirkuma līguma, vispārīgās vienošanās vai to grozījumu nepublicēšanu piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(5) Par statistikas pārskata neiesniegšanu šajā likumā noteiktajā termiņā vai nepilnīga pārskata iesniegšanu
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 15. punktu)
89. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
84.
, 
85.
, 
86.
, 
87. 
un 
88. pantā
 minētajiem pārkāpumiem veic
Iepirkumu uzraudzības birojs.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 15. punktu)
90. pants. Kārtība, kādā izpildāms lēmums par tiesību izmantošanas aizliegumu ieņemt amatus
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pēc tam, kad lēmums administratīvā pārkāpuma lietā
paziņots personai, kurai piemērots tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru pienākumos
ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu,
vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, par pieņemto lēmumu informē
visas tās Iepirkumu uzraudzības birojam zināmās institūcijas, kurās šī persona ieņem šādu amatu, kā arī šo
institūciju augstākas institūcijas (izņemot gadījumu, kad augstākas institūcijas nav vai augstāka institūcija ir Ministru
kabinets) vai kapitāla daļu īpašniekus vai turētājus, ja attiecīgā institūcija ir kapitālsabiedrība.
(2) Iepirkumu uzraudzības birojs triju darbdienu laikā pēc tam, kad saņemtas ziņas par to, ka lēmums
administratīvā pārkāpuma lietā, kurā piemērots tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru
pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma
līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, ir stājies spēkā,
nosūta attiecīgo informāciju šā panta pirmajā daļā minētajām institūcijām, kā arī publikāciju vadības sistēmā publicē 
61
/
71
pie administratīvās atbildības sauktās personas vārdu, uzvārdu, personas kodu un soda izpildes termiņu. Minētā
informācija publikāciju vadības sistēmā ir pieejama tajā reģistrētajiem lietotājiem likumā noteikto pienākumu izpildei
līdz dienai, kad soda izpilde beidzas.
(3) Institūcijai, kurā persona, kurai piemērots tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru
pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma
līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, ieņem šādus amatus,
ir pienākums nodrošināt, ka pēc tam, kad lēmums administratīvā pārkāpuma lietā ir stājies spēkā, attiecīgā persona
šādus amatus neieņem, lēmumus nepieņem un līgumus neslēdz.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 15. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē Publisko iepirkumu likums (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru
Kabineta Ziņotājs, 2006, 10. nr.; 2007, 6. nr.; 2009, 17. nr.; Latvijas Vēstnesis, 2010, 91. nr.; 2012, 24., 109. nr.;
2013, 129., 183., 194. nr.; 2014, 175., 204. nr.; 2015, 107., 242. nr.; 2016, 52., 95. nr.).
2. Ja iepirkums vai iepirkuma procedūra ir izsludināta vai lēmums par iepirkuma vai iepirkuma procedūras
uzsākšanu, ja iepirkums vai iepirkuma procedūra nav jāizsludina, ir pieņemts pirms šā likuma spēkā stāšanās dienas,
tad iepirkums vai iepirkuma procedūra pabeidzama, tai skaitā apstrīdama vai pārsūdzama, saskaņā ar tā likuma
noteikumiem, kas bija spēkā attiecīgā iepirkuma vai iepirkuma procedūras izsludināšanas vai lēmuma par tās
uzsākšanu pieņemšanas dienā, izņemot noteikumus, kas iekļauti šā likuma 
28. panta
 otrajā daļā, 
29. pantā
, 
30. panta
pirmajā daļā un 
31. panta
 otrajā daļā. Noslēgtās vispārīgās vienošanās administrējamas saskaņā ar tā likuma
noteikumiem, kas bija spēkā attiecīgā iepirkuma vai iepirkuma procedūras izsludināšanas dienā un kā rezultātā tika
noslēgta vispārīgā vienošanās.
3. Šā likuma 
39. panta
 pirmo daļu piemēro:
1) attiecībā uz centralizēto iepirkumu institūciju veiktajām iepirkuma procedūrām, kuru paredzamā līgumcena ir
vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, no 2017. gada 18. aprīļa;
2) attiecībā uz iepirkuma procedūrām, kuru paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām
līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, no 2017. gada 1. oktobra;
3) attiecībā uz iepirkuma procedūrām, kuru paredzamā līgumcena ir mazāka par Ministru kabineta noteiktajām
līgumcenu robežvērtībām, no 2018. gada 1. aprīļa;
4) attiecībā uz šā likuma 
9. 
un 
10. pantā
 minētajiem iepirkumiem no 2019. gada 1. janvāra, ciktāl šā punkta 5.
un 6. apakšpunktā nav noteikts citādi;
5) attiecībā uz šā likuma 
9. 
un 
10.
 pantā minētajiem iepirkumiem, kurus veic atvasinātās publiskās personas
un to iestādes, no 2019. gada 1. oktobra;
6) attiecībā uz šā likuma 
9. 
un 
10.
 pantā minētajiem iepirkumiem, kurus veic privāto tiesību juridiskās
personas, no 2020. gada 1. jūlija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.10.2018.
)
4. 
(Izslēgts ar 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
5. Šā likuma 
18. panta
 pirmo daļu piemēro no 2017. gada 1. jūnija.
6. Iepirkumu uzraudzības birojs publikāciju vadības sistēmā publicē šā likuma 
80. panta
 trešajā daļā minēto
informāciju par visiem lēmumiem administratīvo pārkāpumu lietās publisko iepirkumu un publiskās un privātās
partnerības jomā, kurās piemērots aizliegums ieņemt valsts amatpersonas amatus, kuri ir stājušies spēkā un kuru
izpilde nav beigusies.
62
/
71
7. Ja lēmums administratīvā pārkāpuma lietā publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā, kurā
piemērots aizliegums ieņemt valsts amatpersonas amatus, ir paziņots personai, kas saukta pie administratīvās
atbildības, pirms šā likuma stāšanās spēkā un tas vēl nav stājies spēkā, šā likuma 
80. panta
 pirmajā daļā minēto
pienākumu attiecībā uz šo lēmumu Iepirkumu uzraudzības birojs izpilda līdz 2017. gada 10. martam.
8. Statistikas pārskatus par 2016. gadu pasūtītāji iesniedz, piemērojot Ministru kabineta 2016. gada 1. marta
noteikumus Nr. 121 "
Noteikumi par oficiālās statistikas veidlapu paraugiem iepirkumu jomā un veidlapu iesniegšanas
un aizpildīšanas kārtību
".
9. Grozījums šā likuma 
1.
 panta 23. punktā stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.
(
26.04.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
10. Šā likuma 
9.
 panta astotās daļas 5. punktā un 
42.
 panta pirmās daļas 12., 13. un 14. punktā minētos
kandidātu vai pretendentu izslēgšanas nosacījumus neattiecina uz tiem iepirkumiem vai tām iepirkuma procedūrām,
kuras uzsāktas vai izsludinātas pirms šo normu spēkā stāšanās dienas.
(
26.04.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2018.
)
11. Šā likuma grozījums par 
42.
 panta pirmās daļas 1. punkta "d" apakšpunkta izteikšanu jaunā redakcijā stājas
spēkā 2019. gada 1. janvārī.
(
20.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.10.2018.
)
12. Šā likuma 
9. panta
 divdesmitās daļas otrajā teikumā un 
10. panta
 pirmās daļas otrajā teikumā minētās
prasības iepirkumiem attiecībā uz apsardzes pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kods 79710000-4, neattiecina
uz šiem iepirkumiem, ja tie uzsākti vai izsludināti pirms attiecīgo normu spēkā stāšanās dienas.
(
14.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.03.2019.
)
13. Šā likuma grozījumi par 
60. panta
 desmitās daļas izteikšanu jaunā redakcijā neattiecas uz iepirkuma
līgumiem, vispārīgo vienošanos vai to grozījumiem, kas noslēgti pirms šīs normas spēkā stāšanās dienas, un tie
pircēja profilā uzglabājami saskaņā ar 
60. panta
 noteikumiem, kuri bija spēkā pirms tā desmitās daļas jaunās
redakcijas spēkā stāšanās dienas. Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi, kas tiek veikti pēc dienas,
kad stājusies spēkā 60. panta desmitās daļas jaunā redakcija, kā arī iepirkuma līgums, kas noslēgts uz tādas
vispārīgās vienošanās pamata, kura noslēgta pirms minēto grozījumu spēkā stāšanās dienas, pircēja profilā
ievietojami kopā ar konkrētā iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās pamattekstu.
(
14.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.03.2019.
)
14. Šā likuma 
60.
 panta otrās daļas 8.
1
 punktu un 
83.
 pantu tiešās pārvaldes iestādes piemēro to iepirkuma
līgumu apmaksai, kuriem iepirkums vai iepirkuma procedūra izsludināta vai lēmums par iepirkuma vai iepirkuma
procedūras uzsākšanu, ja iepirkums vai iepirkuma procedūra nav jāizsludina, pieņemts, sākot ar 2019. gada 18. aprīli,
pārējie pasūtītāji — sākot ar 2020. gada 18. aprīli.
(
21.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
15. Šā likuma grozījums, kas paredz aizstāt 
1. panta
 25. punktā vārdus "aizliegums ieņemt valsts amatpersonas
amatu" ar vārdiem "tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu
pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo
vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana", grozījums par 
24. panta
 pirmās daļas
izteikšanu jaunā redakcijā, grozījums par 
80. panta
 izslēgšanu un XIV nodaļa stājas spēkā vienlaikus ar
Administratīvās atbildības likumu.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
)
16. Ar 2026. gada 1. janvāri par tīru autotransporta līdzekli atbilstoši šā likuma 
1. panta
 32.
1
 punkta "a"
apakšpunktam tiek uzskatīts tāds M
1
, M
2
 vai N
1
 kategorijas autotransporta līdzeklis, kura izpūtēja emisijas ir nulle
CO
2
 g/km.
(
02.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
63
/
71
17. Šā likuma 
54. panta
 ceturtajā daļā noteiktais tīro autotransporta līdzekļu procentuālais īpatsvars katrā
autotransporta līdzekļu iepirkumā ir:
1) no attiecīgās normas spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. decembrim — 22 procenti M
1
, M
2
 vai N
1
kategorijas autotransporta līdzekļiem;
2) no 2026. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — 22 procenti M
1
, M
2
 vai N
1
 kategorijas
autotransporta līdzekļiem;
3) no attiecīgās normas spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. decembrim — 8 procenti N
2
 vai N
3
kategorijas autotransporta līdzekļiem;
4) no 2026. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — 9 procenti N
2
 vai N
3
 kategorijas autotransporta
līdzekļiem;
5) no attiecīgās normas spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. decembrim — 35 procenti I klases un A
klases M
3
 kategorijas autotransporta līdzekļiem;
6) no 2026. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — 50 procenti I klases un A klases M
3
 kategorijas
autotransporta līdzekļiem;
7) no 2031. gada 1. janvāra katram piecu gadu laikposmam piemērojams šā punkta 2., 4. un 6. apakšpunktā
noteiktais tīro autotransporta līdzekļu procentuālais īpatsvars.
(
02.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
18. Šā likuma 
54. panta
 ceturtajā, piektajā, sestajā un septītajā daļā minētās prasības piemērojamas iepirkumiem
vai iepirkuma procedūrām, kuras izsludinātas, vai, ja iepirkums vai iepirkuma procedūra nav izsludināma, lēmums par
iepirkuma vai iepirkuma procedūras uzsākšanu pieņemts, sākot ar dienu, kad stājās spēkā šīs tiesību normas.
(
02.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019.
 un 
02.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1989. gada 21. decembra direktīvas 
89/665/EK
 par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu,
kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra direktīvas 
2007/66/EK
, ar ko Padomes direktīvas
89/665/EEK
 un 
92/13/EEK
 groza attiecībā uz pārskatīšanas procedūru efektivitātes uzlabošanu valsts līgumu
piešķiršanas jomā;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa direktīvas 
2009/33/EK
 par tīru autotransporta līdzekļu
izmantošanas veicināšanu mazemisiju mobilitātes atbalstam;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija direktīvas 
2009/52/EK
, ar ko nosaka minimālos standartus
sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas
nelikumīgi;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra direktīvas 
2012/27/ES
 par energoefektivitāti, ar ko groza
direktīvas 
2009/125/EK
 un 
2010/30/ES
 un atceļ direktīvas 
2004/8/EK
 un 
2006/32/EK
;
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra direktīvas 
2014/24/ES
 par publisko iepirkumu un ar ko
atceļ direktīvu 
2004/18/EK
;
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa direktīvas 
2014/55/ES
 par elektroniskajiem rēķiniem
publiskā iepirkuma procedūrās;
64
/
71
Likums stājas spēkā 2017. gada 1. martā.
Likums Saeimā pieņemts 2016. gada 15. decembrī.
Valsts prezidents R.Vējonis
Rīgā 2016. gada 29. decembrī
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija direktīvas 
2019/1161
, ar ko groza direktīvu 
2009/33/EK
 par
"tīro" un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu.
65
/
71
Eiropas Savienības ekonomisko aktivitāšu klasifikācija (NACE)
CPV kods
F IEDAĻA
BŪVNIECĪBA
Daļa
Grupa
Klase
Darbības veids
Piezīmes
45
 
 
Būvniecība
Šajā daļā ietilpst:
jaunu ēku būvniecība un būvdarbi,
restaurācija un remontdarbi
45000000
 
45.1
 
Būvlaukuma sagatavošana
 
45100000
 
 
45.11
Būvju demontāža un
nojaukšana; grunts
pārvietošana
Šajā klasē ietilpst:
1) būvju un citu konstrukciju
demontāža,
2) būvlaukuma attīrīšana,
3) grunts noņemšana — norakšanas,
būvlaukuma līmeņošanas un
iezīmēšanas darbi, tranšeju rakšana,
akmeņu novākšana, spridzināšana
utt.,
4) derīgo izrakteņu ieguves vietas
sagatavošana — liekās slodzes
noņemšana un citi sagatavošanas
darbi minerālu nogulu un karjeru
vietās.
Šajā klasē ietilpst arī:
1) būvlaukuma drenāža,
2) lauksaimniecības un meža zemes
drenāža
45110000
 
 
45.12
Izmēģinājuma urbšana un
urbumu izveidošana
Šajā klasē ietilpst:
izmēģinājuma urbšana, izmēģinājuma
urbumu veidošana un grunts paraugu
ņemšana celtniecības, ģeofiziskiem,
ģeoloģiskiem vai līdzīgiem mērķiem.
Šajā klasē neietilpst:
1) naftas un gāzes ieguves urbumu
veidošana,
sk. 11.20,
2) ūdens ieguves urbumu veidošana,
sk. 45.25,
3) šahtu izciršana, sk. 45.25,
4) naftas un gāzes lauku izpēte,
ģeofiziskā, ģeoloģiskā un seismiskā
apsekošana,
sk. 74.20
45120000
 
45.2
 
Pabeigti visi vai atsevišķu
kārtu būvdarbi;
inženiertehniskie darbi
 
45200000
 
 
45.21
Vispārīgie ēku būvniecības
darbi un inženiertehniskie
darbi
Šajā klasē ietilpst:
1) visu tipu ēku būvniecība,
inženiertehnisko būvju būvniecība,
2) tilti, ieskaitot autoceļu estakādes,
viadukti, tuneļi un apakšzemes
pārejas,
3) maģistrālie cauruļvadi,
komunikāciju un elektropadeves
līnijas,
4) pilsētas cauruļvadi, pilsētas
komunikāciju un elektropadeves
45210000
Izņemot:
45213316
45220000
45231000
45232000
Publisko iepirkumu likuma
1. pielikums
Būvdarbu līgumu nomenklatūra
66
/
71
līnijas,
5) citi saistītie darbi pilsētās,
6) saliekamo konstrukciju montāža un
uzstādīšana būvlaukumā.
Šajā klasē neietilpst:
1) ar naftas un gāzes ieguvi saistīti
pakalpojumi,
sk. 11.20,
2) tādu pilnīgi saliekamu būvju
montāža, ko veido pašražotas
konstrukcijas, kuras nav ražotas no
betona,
sk. 
20.
, 
26. 
un 
28. daļu
,
3) stadionu, peldbaseinu, vingrošanas
zāļu, tenisa kortu, golfa laukumu un
citu sporta laukumu būvdarbi, izņemot
ēku būvdarbus,
sk. 45.23,
4) ēku ierīkošanas darbi,
sk. 45.3,
5) ēku apdares darbi,
sk. 45.4,
6) arhitektūras un inženierzinību
darbības,
sk. 74.20,
7) būvniecības projektu vadīšana,
sk. 74.20
 
 
45.22
Jumta seguma un
konstrukciju montāža
Šajā klasē ietilpst:
1) jumtu montāža,
2) jumta seguma uzlikšana,
3) hidroizolācija
45261000
 
 
45.23
Lielceļu,
autoceļu, lidlauku un sporta
objektu būvniecība
Šajā klasē ietilpst:
1) lielceļu, ielu, autoceļu un citu
satiksmes un kājāmgājēju ceļu
būvniecība,
2) dzelzceļu būvniecība,
3) lidlauka skrejceļu būvniecība,
4) stadionu, peldbaseinu, vingrošanas
zāļu, tenisa kortu, golfa laukumu un
citu sporta laukumu būvdarbi, izņemot
ēku būvdarbus,
5) ceļu un autostāvvietu marķēšana.
Šajā klasē neietilpst:
iepriekšēja grunts pārvietošana,
sk. 45.11
45212212 un
DA03
45230000
Izņemot:
45231000
45232000
45234115
 
 
45.24
Hidrotehnisko būvju
būvniecība
Šajā klasē ietilpst:
1) ūdensceļu, ostu un upju
nostiprinājumu, piestātņu, slūžu u. c.
būvniecība,
2) dambju un aizsprostu būvniecība,
3) bagarēšana,
4) zemūdens darbi
45240000
 
 
45.25
Citi būvdarbi, kuru
veikšanai nepieciešamas
speciālas iemaņas
Šajā klasē ietilpst:
1) viena veida būvdarbi, kuri ir kopīgi
dažādiem būvju veidiem un kuru
veikšanai nepieciešamas speciālas
iemaņas vai iekārtas,
2) pamatu likšanas darbi, ieskaitot
pāļu dzīšanu,
3) ūdens ieguves aku urbšana un
būvdarbi, šahtu rakšana,
4) rūpnieciski ražotu tērauda elementu
montāža,
5) tērauda locīšana,
6) mūrēšanas un akmeņu likšanas
darbi,
45250000
45262000
67
/
71
7) sastatņu un darba platformu
montāža un demontāža, ieskaitot
sastatņu un darba platformu nomu,
8) skursteņu un rūpniecisko kurtuvju
būvniecība.
Šajā klasē neietilpst:
sastatņu noma bez montāžas un
demontāžas,
sk. 71.32
 
45.3
 
Ēku ierīkošanas darbi
 
45300000
 
 
45.31
Elektrības vadu
instalēšana un montāža
Šajā klasē ietilpst
šādu ietaišu ierīkošana ēkās vai citās
būvēs:
1) elektrības vadu sistēmas un
iekārtas,
2) telekomunikāciju sistēmas,
3) elektriskās apkures sistēmas,
4) pastāvīgas antenas,
5) ugunsdzēsības signalizācija,
6) apsardzes signalizācijas sistēmas,
7) lifti un eskalatori,
8) zibensnovedēji
u. c.
45213316
45310000
Izņemot:
45316000
 
 
45.32
Izolācijas darbi
Šajā klasē ietilpst:
siltumizolācijas, skaņas vai vibrācijas
izolācijas ierīkošana ēkās vai citās
būvēs.
Šajā klasē neietilpst:
hidroizolācija,
sk. 45.22
45320000
 
 
45.33
Sanitārtehniskie darbi
Šajā klasē ietilpst šādu iekārtu
uzstādīšana ēkās vai citās būvēs:
1) sanitārtehnika un sanitārās
iekārtas,
2) gāzes iekārtas,
3) apkures, vēdināšanas, dzesēšanas
vai gaisa kondicionēšanas iekārtas un
cauruļvadi,
4) ūdens izsmidzināšanas sistēmas.
Šajā klasē neietilpst:
elektriskās apkures sistēmu
uzstādīšana,
sk. 45.31
45330000
 
 
45.34
Pārējās būves un ierīces
Šajā klasē ietilpst:
1) gaismas un signalizācijas sistēmu
ierīkošana uz autoceļiem,
dzelzceļiem, lidostās un ostās,
2) citur neminēta aprīkojuma un
palīgierīču ierīkošana ēkās vai citās
būvēs
45234115
45316000
45340000
 
45.4
 
Būvobjekta apdare
 
45400000
 
 
45.41
Apmetēju darbi
Šajā klasē ietilpst:
ēku vai citu būvju iekšējo vai ārējo
virsmu apmešana, ieskaitot
apmetumu ar plākšņu vai lokšņu
materiāliem
45410000
 
 
45.42
Namdaru darbi
Šajā klasē ietilpst:
1) no koka vai cita materiāla
rūpnieciski izgatavotu durvju, logu,
durvju un logu rāmju, iebūvējamo
virtuves iekārtu, kāpņu, veikala
iekārtu un citu iekārtu iebūvēšana,
2) iekštelpu apdare (griesti, sienu
koka apdare, bīdāmās šķērssienas
u. c.).
45420000
68
/
71
Šajā klasē neietilpst:
parketa un cita veida koka grīdu
ierīkošana,
sk. 45.43
 
 
45.43
Grīdu un sienu klājumu
ierīkošana
Šajā klasē ietilpst šādu materiālu
ieklāšana, noklāšana, iekāršana vai
montāža ēkās vai citās būvēs:
1) sienu vai grīdas keramikas, betona
vai akmens flīzes,
2) parkets un cita veida koka grīda,
paklāji un grīdas segumi no linoleja,
3) grīdas segumi no gumijas vai
plastikāta,
4) sienu un grīdas segumi no "teraco"
betona, marmora, granīta vai
slānekļa,
5) tapetes
45430000
 
 
45.44
Krāsošana un stiklošana
Šajā klasē ietilpst:
1) iekštelpu un ārējo virsmu
krāsošana,
2) tehniskā aprīkojuma krāsošana,
3) montāža (stikls, spoguļi u. c.).
Šajā klasē neietilpst:
logu likšana,
sk. 45.42
45440000
 
 
45.45
Citi būvobjekta apdares
darbi
Šajā klasē ietilpst:
1) privātu peldbaseinu montāža,
2) ēku virsmas tīrīšana ar ūdens
tvaiku, smilšu strūklu un tamlīdzīgā
veidā,
3) citur neminēti apdares un
nobeiguma darbi.
Šajā klasē neietilpst:
ēku un citu būvju iekštelpu tīrīšana,
sk. 74.70
45212212 un
DA04
45450000
 
45.5
 
Būvkonstrukciju montāžas
vai demontāžas iekārtu (ar
vadītāju) noma
 
45500000
 
 
45.50
Būvkonstrukciju montāžas
vai demontāžas iekārtu (ar
vadītāju) noma
Šajā klasē neietilpst:
būvkonstrukciju montāžas vai
demontāžas iekārtu
(bez vadītāja) noma, sk. 71.32
45500000
69
/
71
Nr.
p. k.
Apraksts
CPV kods
1.
Veselības, sociālie un saistītie
pakalpojumi
75200000-8, 75231200-6, 75231240-8, 79611000-0, 79622000-0
(mājsaimniecību personāla nodrošināšanas pakalpojumi),
79624000-4 (aprūpes personāla nodrošināšanas pakalpojumi),
79625000-1 (medicīniskā personāla nodrošināšanas pakalpojumi),
no 85000000-9 līdz 85323000-9, 98133100-5, 98133000-4,
98200000-5, 98500000-8 (privātas mājsaimniecības ar
nodarbinātām personām), no 98513000-2 līdz 98514000-9
(darbaspēka pakalpojumi mājsaimniecībām, aģentūru personāla
pakalpojumi mājsaimniecībām, kalpotāju pakalpojumi
mājsaimniecībām, pagaidu personāls mājsaimniecībām, mājas
palīdzības pakalpojumi un mājas apkopes pakalpojumi)
2.
Administratīvie, sociālie, izglītības,
veselības aprūpes un kultūras
pakalpojumi
85321000-5, 85322000-2, 75000000-6 (pārvaldes, aizsardzības un
sociālā nodrošinājuma pakalpojumi),
75121000-0, 75122000-7, 75124000-1, no 79995000-5 līdz
79995200-7, no 80000000-4 (izglītības un mācību pakalpojumi) līdz
80660000-8, no 92000000-1 līdz 92700000-8,
79950000-8 (izstāžu, gadatirgu un kongresu organizēšanas
pakalpojumi), 79951000-5 (semināru organizēšanas pakalpojumi),
79952000-2 (pasākumu organizēšanas pakalpojumi), 79952100-3
(kultūras pasākumu organizēšanas pakalpojumi), 79953000-9
(festivālu organizēšanas pakalpojumi), 79954000-6 (sarīkojumu
organizēšanas pakalpojumi), 79955000-3 (modes skašu
organizēšanas pakalpojumi), 79956000-0 (gadatirgu un izstāžu
organizēšanas pakalpojumi)
3.
Obligātās sociālās nodrošināšanas
pakalpojumi
75300000-9
4.
Pabalstu pakalpojumi
75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4,
75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1
5.
Citi kopienas, sociālie un personālie
pakalpojumi, tostarp arodbiedrību,
politisko organizāciju, jauniešu biedrību
sniegtie pakalpojumi, un citi biedru
organizāciju pakalpojumi
98000000-3, 98120000-0, 98132000-7, 98133110-8, 98130000-3
6.
Reliģiskie pakalpojumi
98131000-0
7.
Viesnīcu un restorānu pakalpojumi
No 55100000-1 līdz 55410000-7, no 55521000-8 līdz 55521200-0,
55521000-8 (ēdināšanas pakalpojumi privātajām mājsaimniecībām),
55521100-9 (ēdienu piegādes pakalpojumi veciem un slimiem
cilvēkiem), 55521200-0 (ēdienu piegādes pakalpojumi), 55520000-1
(ēdināšanas pakalpojumi), 55522000-5 (ēdināšanas pakalpojumi
transporta uzņēmumiem), 55523000-2 (ēdināšanas pakalpojumi
citiem uzņēmumiem vai citām iestādēm), 55524000-9 (skolas
ēdināšanas pakalpojumi); 55510000-8 (ēdnīcu pakalpojumi),
55511000-5 (ēdnīcu un citu slēgta veida kafetēriju pakalpojumi),
55512000-2 (ēdnīcu vadības pakalpojumi), 55523100-3 (skolas
ēdināšanas nodrošināšanas pakalpojumi)
8.
Juridiskie pakalpojumi
No 79100000-5 līdz 79140000-7, 75231100-5
9.
Citi administratīvie pakalpojumi un
valdības pakalpojumi
No 75100000-7 līdz 75120000-3, 75123000-4, no 75125000-8 līdz
75131000-3
10.
Pakalpojumu sniegšana sabiedrībai
No 75200000-8 līdz 75231000-4
11.
Ar cietumiem saistīti pakalpojumi,
sabiedriskās drošības un glābšanas
pakalpojumi, ja tie nav izslēgti saskaņā
ar šā likuma 
3.
 panta pirmās daļas
No 75231210-9 līdz 75231230-5, no 75240000-0 līdz 75252000-7,
794300000-7, 98113100-9
Publisko iepirkumu likuma
2. pielikums
Sociālie un citi īpaši pakalpojumi
70
/
71
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
10. punktu
12.
Izmeklēšanas un apsardzes
pakalpojumi
No 79700000-1 līdz 79721000-4 (izmeklēšanas un apsardzes
pakalpojumi, apsardzes pakalpojumi, signalizācijas uzraudzības
pakalpojumi, apsargu pakalpojumi, novērošanas pakalpojumi,
izsekošanas sistēmas pakalpojumi, bēgļu izsekošanas
pakalpojumi, patrulēšanas pakalpojumi, identifikācijas kartes
piegādes pakalpojumi, izmeklēšanas pakalpojumi un detektīvu
aģentūras pakalpojumi), 79722000-1 (grafoloģijas pakalpojumi),
79723000-8 (atkritumu analīzes pakalpojumi)
13.
Starptautiskie pakalpojumi
98900000-2 (ārpusteritoriālo organizāciju un institūciju sniegtie
pakalpojumi), 98910000-5 (starptautiskām organizācijām un
struktūrām raksturīgi pakalpojumi)
14.
Pasta pakalpojumi
64000000-6 (pasta un telekomunikāciju pakalpojumi), 64100000-7
(pasta un kurjeru pakalpojumi), 64110000-0 (pasta pakalpojumi),
64111000-7 (pasta pakalpojumi, kas saistīti ar avīzēm un
periodiskajiem izdevumiem), 64112000-4 (pasta pakalpojumi, kas
saistīti ar vēstulēm), 64113000-1 (pasta pakalpojumi, kas saistīti ar
pakām), 64114000-8 (pasta iestādes pakalpojumi), 64115000-5
(pastkastīšu noma), 64116000-2 (pasta pakalpojumi sūtījumiem
pēc pieprasījuma),
64122000-7 (biroja iekšējā pasta un kurjera pakalpojumi)
15.
Dažādi pakalpojumi
50116510-9 (riepu vulkanizēšanas pakalpojumi), 71550000-8 (kalēja
pakalpojumi)
71
/
71