Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 36,
16.02.2017.
OP numurs: 
2017/36.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
02.02.2017.
Stājas spēkā: 
01.04.2017.
Attēlotā redakcija:
 21.04.2022. - 31.12.2022.
Grozījumi:
21.02.2019. likums / LV, 45, 05.03.2019. / Stājas spēkā 18.04.2019.
05.12.2019. likums / LV, 253, 17.12.2019. / Stājas spēkā 31.12.2019.
30.04.2020. likums / LV, 84C, 30.04.2020. / Stājas spēkā 01.05.2020.
02.09.2021. likums / LV, 176A, 13.09.2021. / Stājas spēkā 14.09.2021.
24.03.2022. likums / LV, 69, 07.04.2022. / Stājas spēkā 21.04.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likums
I nodaļa. Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
apakšuzņēmējs
 — pretendenta nolīgta persona vai savukārt tās nolīgta persona, kura veic būvdarbus vai
sniedz pakalpojumus iepirkuma līguma izpildei;
2) 
aprites cikls
 — visi secīgi un savstarpēji saistīti posmi, kas ietver pētniecību un attīstību, ražošanu,
pārdošanu un tās nosacījumus, pārvadāšanu, lietošanu, apkopi, kas attiecas uz visu preces vai būves
pastāvēšanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku no izejvielu ieguves vai resursu ražošanas līdz atkritumu
aizvākšanai, būves nojaukšanai un pakalpojuma sniegšanas vai tā izmantošanas izbeigšanai;
3) 
atklāts konkurss
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji ir tiesīgi iesniegt piedāvājumus;
4) 
būvdarbu, piegādes un pakalpojuma līgumi
 — iepirkuma līgumi, kuri finansiālās interesēs rakstveidā
noslēgti starp vienu vai vairākiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un vienu vai vairākiem piegādātājiem
un kuru priekšmets ir:
a) būvdarbu līgumam — šā likuma 
1. pielikumā
 minēto būvdarbu veikšana vai projektēšana un attiecīgo šā
likuma 
1. pielikumā
 minēto būvdarbu veikšana vai būves izveide, vai būves projektēšana un izveide, vai
būves izveide, izmantojot jebkādus līdzekļus atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja prasībām, kurām
ir izšķiroša ietekme uz būves veidu vai projektu. Būve šā likuma izpratnē ir kopējais šā likuma 
1. pielikumā
minēto būvdarbu rezultāts, kas ir pietiekams, lai būve spētu nodrošināt kādu saimniecisku vai tehnisku
funkciju,
b) pakalpojuma līgumam — pakalpojumu sniegšana, kuri nav šā punkta "a" apakšpunktā minētie
pakalpojumi,
c) piegādes līgumam — preces pirkums, nomaksas pirkums, noma vai noma ar izpirkuma tiesībām. Par
piegādes līgumu tiek uzskatīts arī tāds iepirkuma līgums, kura priekšmets ir preču piegāde un kura
1
/
69
nebūtiskā daļa ir preces iebūvēšana vai uzstādīšana;
5) 
centralizēto iepirkumu institūcija
 — sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vai jebkura cita persona, kas ir
pasūtītājs 
Publisko iepirkumu likuma
 izpratnē un atbilst vienai no šādām pazīmēm:
a) iepērk būvdarbus, preces vai pakalpojumus sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām,
b) veic iepirkuma procedūras, lai noslēgtu iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos citu sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēju vajadzībām;
6) 
dinamiskā iepirkumu sistēma
 — bieži lietojamiem un tirgū plaši pieejamiem būvdarbiem, pakalpojumiem
un piegādēm izmantots pilnīgi elektronizēts process, kas ir ierobežots laikā un atklāts visiem piegādātājiem,
kuri atbilst kandidātu atlases prasībām;
6
1
) 
elektroniskais rēķins
 — rēķins, kas izsniegts, nosūtīts un saņemts strukturētā elektroniskā formā, kura
ļauj to automātiski un elektroniski apstrādāt;
7) 
elektroniskā izsole
 — elektronisks process, kurā atkārtoti tiek norādītas lejupejošas cenas vai noteiktu
piedāvājuma daļu jaunās vērtības un kurš ļauj sarindot piedāvājumus, izmantojot automātiskas vērtēšanas
metodes;
8) 
elektroniskie līdzekļi
 — līdzekļi, kas piemēroti elektronisko sakaru tīklā saņemto vai nosūtīto datu
apstrādei (arī digitālajai saspiešanai) un uzglabāšanai, kā arī datu pārraidei elektronisko sakaru tīklos;
9) 
iepirkuma identifikācijas numurs
 — apzīmējums, kurā iekļauts sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
nosaukuma saīsinājums (abreviatūra), attiecīgais gads un iepirkuma kārtas numurs pieaugošā secībā.
Iepirkuma identifikācijas numura beigu daļā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var norādīt arī citu informāciju;
10) 
iepirkuma nomenklatūra (CPV)
 — Eiropas Savienības apstiprināta nomenklatūra, kuru piemēro iepirkuma
procedūrās;
11) 
iepirkuma procedūra
 — procedūra, saskaņā ar kuru sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs atlasa
piegādātājus un piešķir tiem tiesības noslēgt būvdarbu, piegādes vai pakalpojuma līgumus;
12) 
iepirkuma procedūras dokuments
 — jebkurš dokuments, kuru sagatavojis vai uz kuru atsaucas
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, lai aprakstītu vai noteiktu iepirkuma vai iepirkuma procedūras elementus,
tai skaitā paziņojums par līgumu, paziņojums par izmaiņām vai papildu informāciju, tehniskā specifikācija,
aprakstošie dokumenti, iepirkuma līguma projekts, iepirkuma procedūras nolikums un papildu dokumenti;
13) 
inovācijas partnerības procedūra
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt
tiesības piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
uzaicina, un kuru piemēro, lai izveidotu ilgtermiņa inovācijas partnerību jauna, inovatīva produkta, pakalpojuma
vai būvdarbu izstrādei un turpmākai iegādei;
14) 
kandidāts
 — piegādātājs, kurš piedalās slēgtā konkursā, sarunu procedūrā, nepublicējot dalības
uzaicinājumu, sarunu procedūrā, publicējot dalības uzaicinājumu, konkursa dialogā vai inovācijas partnerības
procedūrā līdz piedāvājuma iesniegšanai;
15) 
konkursa dialogs
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt tiesības
piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs uzaicina, un
kuru piemēro, kad nav iespējams iegūt sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja vajadzībām atbilstošu piedāvājumu
atklātā vai slēgtā konkursā, un kuras mērķis ir sarunās ar atlasītajiem kandidātiem noteikt un definēt vislabāk
piemērotos līdzekļus sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja vajadzību apmierināšanai;
16) 
kopējā tehniskā specifikācija
 — saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra
regulas Nr. 
1025/2012
 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes direktīvas 
89/686/EEK
 un 
93/15/EEK
un Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 
94/9/EK
, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK,
2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes lēmumu 
87/95/EEK
 un Eiropas
Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. 
1673/2006/EK
 13. un 14. pantu noteikta tehniskā specifikācija
informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā;
16
1
) 
lielas noslodzes bezemisiju autotransporta līdzeklis
 — tīrs M
3
, N
2
 vai N
3
 kategorijas
2
/
69
elektrotransportlīdzeklis vai autotransporta līdzeklis, kas darbināms ar alternatīvajām degvielām, izņemot tās
degvielas, kas neatbilst zemam netiešās zemes izmantošanas maiņas riskam, bez iekšdedzes motora vai ar
tādu iekšdedzes motoru, kura emisijas ir mazākas nekā grams CO
2
/kWh, kas mērītas saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija regulu (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un
motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām
(Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem regulā
(EK) Nr. 715/2007 un direktīvā 
2007/46/EK
 un par direktīvu 
80/1269/EEK
, 2005/55/EK un 2005/78/EK
atcelšanu un tās īstenošanas pasākumiem, vai kura emisijas ir mazākas nekā grams CO
2
/km, kas mērītas
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa
apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un
komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās
apkopes informācijai (turpmāk — regula Nr. 715/2007) un tās īstenošanas pasākumiem;
17) 
līgumcena
 — kopējā samaksa par iepirkuma līguma izpildi, kurā ietverti visi piemērojamie nodokļi, izņemot
pievienotās vērtības nodokli;
18) 
metu konkurss
 — procedūra, kas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam dod iespēju iegūt metu vai plānu
[galvenokārt pilsētu un jebkuras citas teritorijas plānošanas, arhitektūras, būvniecības vai datu apstrādes (tai
skaitā informācijas sistēmu) jomā], kuru žūrijas komisija atzinusi par labāko;
19) 
pasūtītājs
 — publiska persona vai tās iestāde, biedrība, kuras visi biedri ir pasūtītāji, nodibinājums, kura
visi dibinātāji ir pasūtītāji, kā arī tāda privāto tiesību juridiskā persona, kas atbilst visiem šādiem kritērijiem:
a) ir nodibināta vai darbojas, lai nodrošinātu sabiedrības vajadzības, kurām nav komerciāla vai rūpnieciska
rakstura,
b) ir publiskas personas vai tās institūcijas padotībā vai publiska persona vai tās institūcija, vai cita šajā
punktā minētajiem kritērijiem atbilstoša privāto tiesību juridiskā persona uzrauga šādas privāto tiesību
juridiskās personas pārvaldību, tostarp attiecībā uz šādu privāto tiesību juridisko personu īsteno izšķirošo
ietekmi 
Koncernu likuma
 izpratnē, vai arī šīs privāto tiesību juridiskās personas darbību vairāk par 50
procentiem finansē publiska persona vai tās institūcija, vai cita šajā punktā minētajiem kritērijiem atbilstoša
privāto tiesību juridiskā persona;
20) 
pasūtītāja uzņēmums
 — jebkurš komersants, kas atrodas pasūtītāja tiešā vai netiešā izšķirošā ietekmē
uz līdzdalības vai līguma pamata. Pasūtītājam ir izšķiroša ietekme, ja tam tieši vai netieši pieder lielākā daļa
(vairāk par 50 procentiem) no kapitālsabiedrības parakstītā pamatkapitāla vai ja tas kontrolē balsu vairākumu,
kas saistīts ar emitētajām kapitāla daļām (akcijām), vai tas ir tiesīgs iecelt vairāk nekā pusi no pārraudzības
institūcijas vai izpildinstitūcijas locekļiem;
21) 
pētniecība un izstrāde
 — visas darbības, kas saistītas ar fundamentāliem un rūpnieciskiem pētījumiem
un eksperimentālo izstrādi;
22) 
piedāvājuma nodrošinājums
 — iepirkuma procedūras dokumentos paredzēta naudas summas iemaksa
sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja norādītajā kontā, kredītiestādes vai apdrošināšanas sabiedrības garantija
par noteiktu naudas summu, kuru pretendents kopā ar piedāvājumu iesniedz sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējam kā nodrošinājumu piedāvājuma spēkā esībai;
23) 
piegādātājs
 — fiziskā vai juridiskā persona, pasūtītājs, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vai šādu
personu apvienība jebkurā to kombinācijā, kas attiecīgi piedāvā veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt
pakalpojumus;
24) 
pircēja profils
 — internetā publiski pieejama sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja vietne valsts
elektroniskās informācijas sistēmā piedāvājumu un pieteikumu saņemšanai, kurā sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs ievieto informāciju par turpmākajiem uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, par plānotajiem
iepirkumiem, noslēgtajiem līgumiem, pārtrauktajām procedūrām, kā arī citu normatīvajos aktos noteiktu ar
iepirkumiem saistītu informāciju;
25) 
pretendents
 — piegādātājs, kurš ir iesniedzis piedāvājumu;
26) 
publikāciju vadības sistēma
 — Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē pieejama Iepirkumu
uzraudzības biroja pārziņā esoša valsts informācijas sistēma, kura nodrošina tādas informācijas sagatavošanu
un iesniegšanu Iepirkumu uzraudzības birojam vai publicēšanu tā tīmekļvietnē, kas saskaņā ar normatīvajiem
aktiem sagatavojama un iesniedzama Iepirkumu uzraudzības birojam vai publicējama tā tīmekļvietnē, un kurā
pieejama informācija par tām personām, kam par pārkāpumiem publisko iepirkumu un publiskās un privātās 
3
/
69
pieejama informācija par tām personām, kam par pārkāpumiem publisko iepirkumu un publiskās un privātās
partnerības jomā piemērots administratīvais sods — tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt
amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības
jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu
noslēgšana;
27) 
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
:
a) pasūtītājs vai pasūtītāja uzņēmums, kas veic šā likuma
 II nodaļā
 minētās darbības likuma II nodaļā
minētajās jomās,
b) jebkurš privāto tiesību subjekts, kas veic šā likuma
 II nodaļā
 minētās darbības likuma II nodaļā
minētajās jomās vai jebkurā to kombinācijā, pamatojoties uz īpašām vai izņēmuma tiesībām, ko piešķīrusi
kompetenta iestāde, pamatojoties uz tādiem normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, kuru normas
ierobežo darbību veikšanu minētajās jomās, dodot tikai vienam subjektam vai dažiem subjektiem tiesības
veikt darbības kādā no šīm jomām, un kas ievērojami ietekmē citu subjektu iespējas darboties šajās
jomās. Šā punkta noteikumi nav attiecināmi uz privāto tiesību subjektu, ja tiesības noslēgt līgumu
piešķirtas saskaņā ar normatīvajiem aktiem publisko iepirkumu, enerģētikas vai elektroenerģijas, pasta vai
zemes dzīļu jomā vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra regulu Nr.
1370/2007
 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko
atceļ Padomes regulu (EEK) Nr. 
1191/69
 un Padomes regulu (EEK) Nr. 
1107/70
 vai pamatojoties uz tādu
normatīvo vai administratīvo aktu, kurā ir bijusi nodrošināta atklātība un objektīvi kritēriji līguma
piešķiršanai;
28) 
sarunu procedūra, nepublicējot dalības uzaicinājumu
 — iepirkuma procedūra bez dalības uzaicinājuma
iepriekšējas publicēšanas, kurā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs apspriežas ar paša izraudzītajiem
piegādātājiem un ar vienu vai vairākiem no tiem rīko sarunas par iepirkuma līguma noteikumiem;
29) 
sarunu procedūra, publicējot dalības uzaicinājumu
 — iepirkuma procedūra, kurā sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs apspriežas ar paša izraudzītajiem piegādātājiem un ar vienu vai vairākiem no tiem rīko
sarunas par iepirkuma līguma noteikumiem;
30) 
slēgts konkurss
 — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt tiesības
piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, kurus sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs uzaicina;
31) 
tehniskā atsauce
 — jebkurš Eiropas standartizācijas institūciju dokuments, izņemot oficiālos standartus,
kas izstrādāts saskaņā ar tirgus vajadzībām pielāgotām procedūrām;
31
1
) 
tīrs autotransporta līdzeklis
:
a) M
1
, M
2
 vai N
1
 kategorijas autotransporta līdzeklis, kura maksimālās izpūtēja emisijas ir mazākas nekā
50 CO
2
 g/km atbilstoši pasaulē saskaņotajai vieglo transportlīdzekļu testēšanas procedūrai un piesārņotāju
emisijas reālos braukšanas apstākļos ir mazākas par 80 procentiem no emisiju robežvērtībām, kas
noteiktas regulas Nr. 715/2007 I pielikumā,
b) M
3
, N
2
 vai N
3
 kategorijas elektrotransportlīdzeklis vai autotransporta līdzeklis, kas darbināms ar
alternatīvajām degvielām, izņemot tās degvielas, kas neatbilst zemam netiešās zemes izmantošanas
maiņas riskam atbilstoši normatīvajiem aktiem par biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējas
kritērijiem, to ieviešanas mehānismu un uzraudzības un kontroles kārtību. Tādiem autotransporta
līdzekļiem, kas darbināmi ar šķidrajām biodegvielām, sintētiskām vai parafinizētām degvielām, minētās
degvielas netiek jauktas ar tradicionālajām fosilajām degvielām;
32) 
vispārīgā vienošanās
 — tāda vienošanās starp vienu vai vairākiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem
un vienu vai vairākiem piegādātājiem, kuras mērķis ir noteikt un raksturot attiecīgā laikposmā slēdzamos
līgumus un paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem tie tiks slēgti (īpaši attiecībā uz cenām un, ja
nepieciešams, paredzēto daudzumu);
33) 
zaļais publiskais iepirkums
 — tādu preču, pakalpojumu un būvdarbu iepirkums, kuru ietekme uz vidi to
aprites cikla laikā ir mazāka nekā precēm, pakalpojumiem un būvdarbiem ar tādu pašu lietojuma mērķi, kas
iegādāti, nepiemērojot zaļā publiskā iepirkuma principus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019.
, 
05.12.2019.
, 
02.09.2021.
 un 
24.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā
21.04.2022.
)
4
/
69
2. pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir nodrošināt:
1) iepirkuma procedūras atklātumu;
2) piegādātāju brīvu konkurenci, kā arī vienlīdzīgu un taisnīgu attieksmi pret tiem;
3) sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju un publisku personu līdzekļu efektīvu izmantošanu.
II nodaļa. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbības jomas
3. pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbība gāzes apgādes, siltumapgādes un elektroenerģijas
apgādes jomā
(1) Gāzes apgādes un siltumapgādes jomā šo likumu piemēro publiskās lietošanas gāzes vai siltumenerģijas
ražošanas, transportēšanas vai sadales tīklu nodrošināšanai vai apsaimniekošanai, kā arī gāzes vai siltumenerģijas
piegādei šādiem tīkliem, izņemot gadījumus, kad gāzes vai siltumenerģijas ražošana ir pasūtītāja uzņēmuma vai šā
likuma 
1. panta
 27. punkta "b" apakšpunktā minētā privāto tiesību subjekta šajā pantā vai šā likuma 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7.
pantā
 neminēta darbības veida neatņemamas sekas un pasūtītāja uzņēmums vai šā likuma 
1. panta
 27. punkta "b"
apakšpunktā minētais privāto tiesību subjekts piegādi publiskās lietošanas tīklam veic tikai tādēļ, lai saimnieciski
izmantotu šādā darbībā iegūto gāzi vai siltumenerģiju, turklāt šīs piegādes apjoms naudas izteiksmē nepārsniedz 20
procentus no attiecīgā pasūtītāja uzņēmuma vai šā likuma 
1. panta
 27. punkta "b" apakšpunktā minētā privāto tiesību
subjekta apgrozījuma, ņemot vērā vidējo apgrozījumu iepriekšējos trijos pārskata gados, ieskaitot kārtējo gadu.
(2) Elektroenerģijas apgādes jomā šo likumu piemēro publiskās lietošanas elektroenerģijas ražošanas, pārvades
un sadales tīklu nodrošināšanai un apsaimniekošanai, kā arī elektroenerģijas piegādei šādiem tīkliem, izņemot
gadījumus, kad elektroenerģijas ražošana ir nepieciešama pasūtītāja uzņēmumam vai šā likuma 
1. panta
 27. punkta
"b" apakšpunktā minētajam privāto tiesību subjektam, lai nodrošinātu elektroenerģijas patēriņu šajā pantā vai šā
likuma 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 neminētā darbības veidā, un piegāde publiskās lietošanas tīklam ir atkarīga tikai no
elektroenerģijas pašpatēriņa un nepārsniedz 30 procentus no saražotās elektroenerģijas daudzuma, ņemot vērā vidējo
saražoto elektroenerģijas daudzumu iepriekšējos trijos pārskata gados, ieskaitot kārtējo gadu.
4. pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbība ūdensapgādes jomā
(1) Dzeramā ūdens apgādes jomā šo likumu piemēro publiskās lietošanas dzeramā ūdens iegūšanas,
transportēšanas vai sadales tīklu nodrošināšanai vai apsaimniekošanai vai dzeramā ūdens piegādei šādiem tīkliem,
izņemot gadījumus, kad publiskās institūcijas uzņēmumam vai šā likuma 
1. panta
 27. punkta "b" apakšpunktā
minētajam privāto tiesību subjektam dzeramā ūdens iegūšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu dzeramā ūdens
patēriņu šajā pantā vai šā likuma 
3.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 neminētā darbības veidā, un piegāde publiskās lietošanas
tīklam ir atkarīga tikai no dzeramā ūdens pašpatēriņa un nepārsniedz 30 procentus no iegūtā dzeramā ūdens
daudzuma, ņemot vērā vidējo iegūto dzeramā ūdens daudzumu iepriekšējos trijos pārskata gados, ieskaitot kārtējo
gadu.
(2) Šo likumu piemēro sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kas veic kādu no šā panta pirmajā daļā minētajām
darbībām, arī iepirkumiem, kuri saistīti ar hidrobūvju projektiem, lauksaimniecības zemju apūdeņošanu vai meliorāciju,
ievērojot nosacījumu, ka piegādātā dzeramā ūdens daudzums pārsniedz 20 procentus no kopējās hidrobūves
ierīkošanas, lauksaimniecības zemju apūdeņošanas vai drenāžas rezultātā iegūtā ūdens daudzuma, un iepirkumiem,
kuri saistīti ar notekūdeņu aizvadīšanu vai attīrīšanu.
5. pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbība transporta pakalpojumu jomā
(1) Transporta pakalpojumu jomā šo likumu piemēro publiskās lietošanas dzelzceļa, automatizētu sistēmu,
tramvaju, trolejbusu, autobusu un trošu ceļu transporta tīklu nodrošināšanai vai apsaimniekošanai vai to pakalpojumu
nodrošināšanai.
(2) Šā panta izpratnē transporta tīkls eksistē, ja transporta pakalpojumus sniedz saskaņā ar šos pakalpojumus
regulējošas institūcijas izdotajiem noteikumiem, tai skaitā noteikumiem par apkalpojamiem maršrutiem,
pārvadājamiem apjomiem vai pārvadājumu biežumu.
5
/
69
6. pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbība pasta pakalpojumu jomā
Pasta pakalpojumu jomā šo likumu piemēro universālajam pasta pakalpojumam un citiem pasta pakalpojumiem,
kurus sniedz universālā pasta pakalpojuma sniedzējs.
7. pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbība teritorijas izmantošanas jomā
Teritorijas izmantošanas jomā šo likumu piemēro attiecībā uz noteiktas teritorijas izmantošanu naftas vai gāzes
iegūšanai vai akmeņogļu vai cita kurināmā meklēšanai vai iegūšanai, kā arī uz lidostu vai ostu pārvaldīšanu.
8. pants. Iepirkuma līgumi, kas ietver vairākas iepirkuma priekšmeta daļas
(1) Tiesības noslēgt iepirkuma līgumu, kura priekšmets ir divi vai vairāki iepirkuma veidi (būvdarbi, piegādes vai
pakalpojumi), piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami iepirkuma veidam, kurš raksturo attiecīgā iepirkuma
līguma galveno priekšmetu. Iepirkuma līgumiem, kuru priekšmets daļēji ietver šā likuma 
2. pielikumā
 minētos
pakalpojumus un citus pakalpojumus vai daļēji pakalpojumus un daļēji piegādes, galveno priekšmetu un piemērojamo
iepirkuma procedūru nosaka pēc tā, kuru pakalpojumu vai piegāžu paredzamā līgumcena ir visaugstākā.
(2) Ja iepirkuma līguma priekšmets ir būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi, uz ko attiecas šis likums, un būvdarbi,
piegādes vai pakalpojumi, uz ko neattiecas šis likums, un ja dažādās iepirkuma daļas ir objektīvi atdalāmas,
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs katrai no daļām piemērot tai atbilstošo tiesisko regulējumu vai slēgt
nedalītu iepirkuma līgumu un piemērot šo likumu. Ja iepirkuma līguma daļas nav objektīvi atdalāmas, piemērojamo
tiesisko regulējumu nosaka pēc iepirkuma līguma galvenā priekšmeta.
(3) Ja iepirkuma līguma priekšmets ir būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi, uz ko attiecas šis likums, un tas satur
arī koncesijas līguma elementus un ja iepirkuma daļas ir objektīvi atdalāmas, iepirkuma līguma slēgšanas tiesības var
piešķirt saskaņā ar šo likumu, ja līgumcena iepirkuma daļai, kurai piemērojams šis likums, ir vienāda ar Ministru
kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.
(4) Ja iepirkuma līguma priekšmets ir gan būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi, uz ko attiecas šis likums, gan
būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi, uz ko attiecas aizsardzības un drošības jomas iepirkumu regulējošie normatīvie
akti, un ja dažādās iepirkuma daļas ir objektīvi atdalāmas, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var slēgt nedalītu
iepirkuma līgumu (lēmumu slēgt nedalītu iepirkuma līgumu nedrīkst pieņemt, lai izvairītos no šā likuma vai
aizsardzības un drošības jomas iepirkumu regulējošo normatīvo aktu piemērošanas). Piemērojamo tiesisko
regulējumu nosaka, pamatojoties uz šādām pazīmēm:
1) ja uz daļu no iepirkuma līguma attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību 
346. pants
, iepirkuma
līguma slēgšanas tiesības var piešķirt, nepiemērojot šo likumu, ja nedalīta iepirkuma līguma slēgšanas tiesību
piešķiršanas pamatā ir objektīvi iemesli;
2) ja uz daļu no iepirkuma līguma attiecas 
Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likums
, līguma slēgšanas
tiesības var piešķirt saskaņā ar 
Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumu
, ja nedalīta iepirkuma
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas pamatā ir objektīvi iemesli.
(5) Ja iepirkuma līgums atbilst gan šā panta ceturtās daļas 1. punktam, gan 2. punktam, sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs piemēro šā panta ceturtās daļas 1. punktu.
9. pants. Iepirkuma līgumi, kas ietver darbības vairākās jomās
(1) Ja iepirkuma līgumi paredzēti darbību nodrošināšanai vairākās jomās, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var
izvēlēties piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus iepirkuma līgumus attiecībā uz katru darbības jomu vai piešķirt tiesības
noslēgt nedalītu iepirkuma līgumu. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izvēlas piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus
iepirkuma līgumus, tas katra atsevišķa iepirkuma līguma noslēgšanai piemēro atbilstošu tiesisko regulējumu. Ja
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izvēlas piešķirt tiesības noslēgt nedalītu iepirkuma līgumu neatkarīgi no šā likuma
8. panta
, piemēro šā panta otro un trešo daļu.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nedrīkst piešķirt tiesības slēgt nedalītu iepirkuma līgumu vai slēgt
atsevišķus iepirkuma līgumus vairākās darbības jomās un slēgt katrai jomai atbilstošu atsevišķu iepirkuma līgumu
nolūkā izvairīties no šā likuma, 
Publisko iepirkumu likuma
, 
Publiskās un privātās partnerības likuma
 vai 
Aizsardzības
6
/
69
un drošības jomas iepirkumu likuma
 piemērošanas.
(3) Ja iepirkuma līgums attiecas uz darbībām vairākās jomās, iepirkuma procedūru regulē tās jomas normas, uz
kuru attiecas iepirkuma līguma jomas būtiskākā daļa.
(4) Ja iepirkuma līgums attiecas uz darbībām gan šā likuma piemērošanas jomā, gan uz citām darbībām un
objektīvi nav iespējams noteikt, uz kuru jomu attiecas iepirkuma līguma būtiskākā daļa, piemērojamos noteikumus
nosaka saskaņā ar šīs daļas 
1.
, 
2. 
vai 
3.
 punktu:
1) iepirkuma līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar 
Publisko iepirkumu likuma
 regulējumu, ja uz kādu
no darbībām, kam paredzēts iepirkuma līgums, attiecas šis likums, bet uz citu darbību attiecas 
Publisko
iepirkumu likums
;
2) iepirkuma līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar šā likuma regulējumu, ja uz kādu no darbībām, kam
paredzēts iepirkuma līgums, attiecas šis likums, bet uz citu darbību attiecas 
Publiskās un privātās partnerības
likums
;
3) iepirkuma procedūra veicama saskaņā ar šo likumu, ja uz kādu no darbībām, kam paredzēts iepirkuma
līgums, attiecas šis likums, bet uz citu darbību neattiecas ne šis likums, ne 
Publisko iepirkumu likums
, ne
Publiskās un privātās partnerības likums
.
(5) Ja nedalīta iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas pamatā ir objektīvi iemesli, iepirkuma līguma
slēgšanas tiesības var piešķirt saskaņā ar 
Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumu
, nepiemērojot šā likuma
līgumcenu robežvērtības un izņēmumus, ja iepirkuma līgums attiecas gan uz darbībām, uz kurām attiecas šis likums,
gan uz darbībām, uz kurām attiecas 
Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likums
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
III nodaļa. Likuma piemērošanas izņēmumi
10. pants. Likuma piemērošanas izņēmumi
(1) Šo likumu nepiemēro, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs slēdz līgumu par:
1) būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem un šā sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja mērķis ir iepirkuma
līguma priekšmetu pārdot vai iznomāt trešajām personām, ievērojot nosacījumu, ka sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējam nav īpašu tiesību vai izņēmuma tiesību pārdot vai iznomāt šādu iepirkuma līguma priekšmetu un
ka citi privāto tiesību subjekti ir tiesīgi to pārdot vai iznomāt atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem, kādi
attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pēc Eiropas Komisijas
pieprasījuma informē to par visām produktu vai darbību kategorijām, uz kurām attiecina šo izņēmumu;
2) iepirkuma līguma priekšmetu, kura mērķis nav šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minēto darbību
nodrošināšana vai kura mērķis ir veikt šīs darbības valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, ievērojot
nosacījumu, ka šim mērķim netiek izmantota Eiropas Savienības infrastruktūra vai Eiropas Savienībā
ietilpstoša teritorija, kā arī par metu konkursiem, kurus organizē minētajiem nolūkiem. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma informē to par visām darbībām, uz kurām attiecina šo
izņēmumu;
3) zemes, esošās būves vai cita nekustamā īpašuma pirkšanu vai nomu vai citu tiesību iegūšanu uz šādu
nekustamo īpašumu ar jebkuriem finanšu līdzekļiem;
4) līgumiem par raidlaiku vai raidījumu nodrošināšanu, kuru slēgšanas tiesības piešķir elektroniskajiem
plašsaziņas līdzekļiem;
5) šķīrējtiesu pakalpojumiem un pakalpojumiem, ko sniedz pušu samierināšanai;
6) dokumentu apliecināšanas pakalpojumiem, ko sniedz notāri;
7) juridiskajiem pakalpojumiem, kuru sniedzējus ieceļ tiesas vai kuru sniedzējiem ārējos normatīvajos aktos
uzdots tiesu uzraudzībā veikt noteiktus uzdevumus;
7
/
69
8) juridiskajiem pakalpojumiem, kas saistīti ar valsts varas īstenošanu;
9) finanšu pakalpojumiem, kas saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pirkšanu, pārdošanu
vai nodošanu, un darbībām, ko veic ar Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta un Eiropas stabilizācijas
mehānisma palīdzību;
10) aizņēmumiem — neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu
emisiju, pirkšanu, pārdošanu vai nodošanu;
11) fizisko personu pakalpojumiem saskaņā ar darba līgumiem;
12) sabiedriskā transporta pakalpojumiem pa dzelzceļu vai metro;
13) pakalpojumiem civilās aizsardzības, civilās drošības un katastrofu novēršanas jomā, kurus sniedz
biedrības, nodibinājumi vai apvienības un uz kuriem attiecas kāds no šiem CPV kodiem: 75250000-3,
75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 un 85143000-3,
izņemot ar pacientu transportēšanu saistītus neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus;
14) iepirkuma līguma priekšmetu, kura mērķis ir šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētās darbības
nodrošināšana, ja saskaņā ar šā likuma
 XVI nodaļā
 minēto kārtību atzīts, ka šāda darbība tiek veikta brīvas
konkurences apstākļos;
15) ūdens piegādi, ievērojot nosacījumu, ka sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina vai apsaimnieko
publiskās lietošanas dzeramā ūdens iegūšanas, transportēšanas vai sadales tīklus vai piegādā dzeramo ūdeni
šādiem tīkliem;
16) enerģijas piegādi vai kurināmā piegādi enerģijas ražošanai, ievērojot nosacījumu, ka sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs nodrošina vai apsaimnieko publiskās lietošanas gāzes, siltumenerģijas vai
elektroenerģijas ražošanas, transportēšanas vai sadales tīklus vai piegādā gāzi, siltumenerģiju vai
elektroenerģiju šādiem tīkliem, vai izmanto noteiktu teritoriju naftas, gāzes vai cietā kurināmā meklēšanai vai
iegūšanai;
17) pakalpojumiem, kurus sniedz pasūtītājs, kam saskaņā ar ārējiem normatīvajiem aktiem ir izņēmuma
tiesības sniegt attiecīgo pakalpojumu.
(2) Šo likumu piemēro tikai pakalpojuma līgumiem par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, kuru CPV kods ir
no 73000000-2 līdz 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 un 73430000-5, ja vienlaikus pastāv šādi nosacījumi:
1) labumu no sniegtā pakalpojuma rezultātiem gūs tikai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kas šos rezultātus
izmantos vienīgi savām vajadzībām;
2) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pilnībā samaksās par sniegto pakalpojumu.
(3) Šo likumu nepiemēro, ja līgumu slēdz vai metu konkursu organizē atbilstoši citiem procedūru noteikumiem un
līguma slēgšanas tiesības piešķir:
1) saskaņā ar starptautisku nolīgumu, ko atbilstoši Eiropas Savienības normatīvajiem aktiem noslēgusi
Eiropas Savienības dalībvalsts ar vienu vai vairākām valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis, vai
to daļām par būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem sakarā ar nolīgumu parakstījušo valstu piedalīšanos
kāda kopīga pasākuma īstenošanā vai tā rezultātu izmantošanā. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs par
visiem šādiem nolīgumiem paziņo Eiropas Komisijai;
2) saskaņā ar kādas starptautiskas organizācijas īpašu procedūru;
3) saskaņā ar kādas starptautiskas organizācijas vai starptautiskas finanšu iestādes īpašu procedūru, ja
attiecīgo iepirkumu pilnībā finansē attiecīgā organizācija vai iestāde. Ja attiecīgā organizācija vai iestāde
iepirkumu finansē vismaz 50 procentu apmērā, puses var vienoties par to, kuras iepirkuma procedūras ir
piemērojamas;
4) saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kas saistīts ar karaspēka izvietošanu un attiecas uz Eiropas Savienības
dalībvalsts uzņēmumiem vai tādas valsts uzņēmumiem, kura nav Eiropas Savienības dalībvalsts.
(4) Šo likumu nepiemēro, ja: 
8
/
69
(4) Šo likumu nepiemēro, ja:
1) Ministru kabinets saskaņā ar ārējiem normatīvajiem aktiem informāciju par līgumu vai tā izpildi atzinis par
valsts noslēpumu;
2) tā piemērošana var radīt kaitējumu būtisku valsts drošības interešu aizsardzībai. Par būtisku valsts
drošības interešu aizsardzību katrā konkrētajā gadījumā lemj Ministru kabinets. Šā izņēmuma piemērošanas
pamats nav nedz steidzamība, nedz arī aizsargājama informācija pati par sevi, ja tās aizsardzību var
nodrošināt iepirkuma procedūrās saskaņā ar šo likumu vai 
Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumu
.
(5) Šo likumu nepiemēro būvdarbiem, piegādēm un pakalpojumiem, kas atbilst 
Aizsardzības un drošības jomas
iepirkumu likuma
 
3. pantam
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
11. pants. Pasūtītāju savstarpēji iepirkuma līgumi
(1) Šo likumu nepiemēro tādas personas veiktajiem būvdarbiem, piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, kura
atbilst visām šādām pazīmēm:
1) tā atrodas tādā pasūtītāja kontrolē, kas izpaužas kā tiesības ietekmēt kontrolētās personas darbības
stratēģiskos mērķus un lēmumus, vai tādas personas kontrolē, kuru minētajā veidā kontrolē pasūtītājs;
2) vairāk nekā 80 procentus no tās darbībām veido konkrētu uzdevumu izpilde kontrolējošā pasūtītāja vai citu
minētā pasūtītāja kontrolēto personu interesēs;
3) tajā nav tiešas privātā kapitāla līdzdalības, izņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas atbilstoši
komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas Savienības darbību neietver
tiesības ietekmēt un kontrolēt šīs personas lēmumus un kam nav izšķirošas ietekmes uz to.
(2) Šo likumu nepiemēro, ja šā panta pirmās daļas pazīmēm atbilstoša kontrolētā persona, kas vienlaikus ir arī
pasūtītājs, piešķir iepirkuma līguma slēgšanas tiesības to kontrolējošam pasūtītājam vai citai personai, kura atrodas
kontrolējošā pasūtītāja kontrolē šā panta pirmās daļas 1. punkta izpratnē, ja personā, kurai tiek piešķirtas iepirkuma
līguma slēgšanas tiesības, nav tiešas privātā kapitāla līdzdalības, izņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas
atbilstoši komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas Savienības darbību neietver
tiesības ietekmēt un kontrolēt šīs personas lēmumus un kam nav izšķirošas ietekmes uz to.
(3) Šo likumu nepiemēro tādas personas veiktajiem būvdarbiem, piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, kura
atbilst visām šādām pazīmēm:
1) tā atrodas tādā vairāku pasūtītāju kopīgā kontrolē, kas izpaužas kā tiesības ietekmēt kontrolētās personas
darbības stratēģiskos mērķus un lēmumus;
2) vairāk nekā 80 procentus no tās darbībām veido konkrētu uzdevumu izpilde kopīgi kontrolējošo pasūtītāju
vai citu minēto pasūtītāju kontrolēto personu interesēs;
3) tajā nav tiešas privātā kapitāla līdzdalības, izņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas atbilstoši
komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas Savienības darbību neietver
tiesības ietekmēt un kontrolēt šīs personas lēmumus un kam nav izšķirošas ietekmes uz to.
(4) Šā panta trešās daļas izpratnē persona atrodas vairāku pasūtītāju kopīgā kontrolē, ja:
1) kontrolētās personas pārvaldes institūciju sastāvā ir visu pasūtītāju pārstāvji (daži pārstāvji var pārstāvēt
vairākus vai visus iesaistītos pasūtītājus);
2) visiem pasūtītājiem kopīgi ir tiesības ietekmēt kontrolētās personas darbības stratēģiskos mērķus un
lēmumus;
3) kontrolētā persona darbojas pasūtītāju interesēs.
(5) Šo likumu nepiemēro iepirkuma līgumiem, kas noslēgti starp diviem vai vairākiem pasūtītājiem, ja ir ievēroti
visi šādi nosacījumi:
9
/
69
1) ar iepirkuma līgumu tiek izveidota vai īstenota pasūtītāju sadarbība to kompetencē esošu publisku
pakalpojumu nodrošināšanā;
2) sadarbība tiek īstenota sabiedrības interesēs;
3) iesaistīto pasūtītāju atvērtā tirgū sniegto publisku pakalpojumu, kuru nodrošināšanai īsteno sadarbību, daļa ir
mazāka par 20 procentiem.
(6) Lai noteiktu šā panta pirmās daļas 2. punktā, trešās daļas 2. punktā un piektās daļas 3. punktā minēto darbību
procentuālo apjomu, ņem vērā vidējo finanšu apgrozījumu vai kādu citu ar attiecīgo darbību saistītu rādītāju
(piemēram, kontrolētās personas vai pasūtītāja pakalpojumu, piegāžu un būvdarbu izmaksas) par pēdējiem trim
gadiem pirms iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas. Ja kontrolētā persona vai pasūtītājs ir izveidots vai
uzsācis darbību pēc minētā termiņa vai tā reorganizācijas dēļ dati par finanšu apgrozījumu vai ar tā darbību saistītie
rādītāji nav pieejami vai arī vairs nav aktuāli, darbības procentuālo apjomu var pierādīt, izmantojot komercdarbības
prognozēšanas metodes.
12. pants. Līgumi, kurus slēdz ar saistīto uzņēmumu vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, kas ir kopīgā
uzņēmuma daļa
(1) Šā panta izpratnē par saistīto uzņēmumu uzskata tādu Latvijā reģistrētu komercsabiedrību, kooperatīvo
sabiedrību, Latvijā reģistrētu Eiropas ekonomisko interešu grupu, Eiropas kooperatīvo sabiedrību un Eiropas
komercsabiedrību, kura gada pārskatus konsolidē ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja gada pārskatiem saskaņā ar
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu
.
(2) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nepiemēro 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu
, par
saistīto uzņēmumu uzskata jebkuru uzņēmumu, kurā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ir izšķiroša ietekme vai
kuram ir izšķiroša ietekme sabiedrisko pakalpojumu sniedzējā, vai kapitālsabiedrību, kurā izšķiroša ietekme ir citai
kapitālsabiedrībai, kam vienlaikus ir izšķiroša ietekme sabiedrisko pakalpojumu sniedzējā.
(3) Ja ir ievērota šā panta ceturtā un piektā daļa, neatkarīgi no šā likuma 
11. panta
 šo likumu nepiemēro būvdarbu,
piegādes un pakalpojuma līgumiem, ko sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs slēdz ar saistīto uzņēmumu vai ko
kopīgais uzņēmums, kuru izveidojuši vairāki sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji, lai tas veiktu kādu no šā likuma 
3.
,
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētajām darbībām, slēdz ar kādu no kopīgo uzņēmumu veidojošā sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēja saistīto uzņēmumu.
(4) Šā panta trešo daļu piemēro:
1) būvdarbu līgumiem, ja vismaz 80 procentus no saistītā uzņēmuma vidējā kopējā apgrozījuma par
iepriekšējos trijos gados veiktajiem būvdarbiem veido būvdarbi sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam vai citiem
ar to saistītajiem uzņēmumiem;
2) piegādes līgumiem, ja vairāk nekā 80 procentus no saistītā uzņēmuma vidējā kopējā apgrozījuma par
iepriekšējos trijos gados veiktajām piegādēm veido piegādes sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam vai tiem
uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts;
3) pakalpojuma līgumiem, ja vairāk nekā 80 procentus no saistītā uzņēmuma vidējā kopējā apgrozījuma par
iepriekšējos trijos gados sniegtajiem pakalpojumiem veido pakalpojumi sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem
vai citiem ar to saistītajiem uzņēmumiem.
(5) Ja saistītais uzņēmums dibināts vēlāk un attiecīgi nav nosakāms apgrozījums par iepriekšējiem trim gadiem,
saistītajam uzņēmumam jāpierāda, ka šā panta ceturtajā daļā minētais apgrozījums ir ticams, it īpaši izmantojot
uzņēmējdarbības prognozi.
(6) Ja vairāk nekā viens ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju saistītais uzņēmums veic vienādus vai līdzīgus
būvdarbus vai piegādes vai sniedz vienādus vai līdzīgus pakalpojumus, šā panta ceturtajā daļā minētos procentus
aprēķina, ņemot vērā kopējo apgrozījumu, ko attiecīgi veido šādu saistīto uzņēmumu veiktie būvdarbi, piegādes vai
sniegtie pakalpojumi.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kurš ir dibināts attiecīgās darbības veikšanai vismaz triju gadu periodā un
kura dibināšanas dokumentos paredzēts, ka sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji neizstāsies no kopīgā uzņēmuma
vismaz trīs gadus, šo likumu nepiemēro, ja:
10
/
69
1) kopīgais uzņēmums, ko izveidojuši vairāki sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji, lai tas veiktu kādu no šā
likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētajām darbībām, slēdz līgumu ar kādu no šiem sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējiem;
2) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs slēdz līgumu ar kopīgo uzņēmumu, kura daļa tas ir un kurš izveidots, lai
veiktu kādu no šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētajām darbībām vismaz trīs gadus, ievērojot
nosacījumu, ka katrs sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir kopīgā uzņēmuma daļa vismaz šajā periodā.
(8) Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs par šā panta piemērošanu sniedz
šādas ziņas:
1) attiecīgo uzņēmumu vai kopīgo uzņēmumu nosaukumi;
2) attiecīgo līgumu veidi un vērtības;
3) Eiropas Komisijas pieprasītie pierādījumi, ka sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja un uzņēmuma tiesiskās
attiecības atbilst šā panta prasībām.
IV nodaļa. Iepirkuma procedūru piemērošanas vispārīgie noteikumi
13. pants. Iepirkuma procedūru veidi un to piemērošana
(1) Ir šādas iepirkuma procedūras:
1) atklāts konkurss;
2) slēgts konkurss;
3) sarunu procedūra, publicējot dalības uzaicinājumu;
4) sarunu procedūra, nepublicējot dalības uzaicinājumu;
5) konkursa dialogs;
6) inovācijas partnerības procedūra.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs rīkot metu konkursu, ja paredzamā līgumcena ir vienāda ar
Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka. Metu konkursu rīko kā iepirkuma procedūras
sastāvdaļu, kuras rezultātā tiek piešķirtas pakalpojuma līguma slēgšanas tiesības, vai kā atsevišķu konkursu, kurā
paredzētas godalgas vai maksājumi dalībniekiem. Metu konkursa norises kārtību nosaka Ministru kabinets.
(3) Ministru kabinets nosaka iepirkuma procedūru un metu konkursu norises noteikumus, ciktāl to neregulē šis
likums:
1) iepirkuma procedūru un metu konkursu norises kārtību un piemērošanas noteikumus;
2) pieteikumu, piedāvājumu un metu iesniegšanas minimālos termiņus un to saīsināšanas gadījumus;
3) gadījumus, kad sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam nav pienākuma izmantot elektroniskās informācijas
sistēmas pieteikumu, piedāvājumu, metu vai to sastāvdaļu saņemšanai;
4) iepirkuma procedūru un metu konkursu nolikumu saturu;
5) iepirkuma procedūru un metu konkursu izsludināšanas, pārtraukšanas un izbeigšanas noteikumus;
6) iepirkuma procedūras un metu konkursa rezultātu paziņošanas noteikumus;
7) iepirkuma procedūras un metu konkursa dokumentēšanas noteikumus un iepirkuma procedūras un metu
konkursa ziņojuma saturu; 
11
/
69
8) paziņojumu publicēšanas noteikumus;
9) dinamiskās iepirkumu sistēmas piemērošanas kārtību.
(4) Šā panta pirmajā daļā minētās iepirkuma procedūras piemēro būvdarbu, piegādes vai pakalpojuma līgumiem, ja
to līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, izņemot gadījumu, kad
pakalpojuma līgums tiek slēgts par šā likuma 
2. pielikumā
 minētajiem pakalpojumiem.
(5) Ja līgumu slēdz par šā likuma 
2. pielikumā
 minētajiem pakalpojumiem, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
piemēro šo likumu, ja to paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām
vai lielāka. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs šo pakalpojumu iepirkumam var nepiemērot šajā likumā noteiktās
iepirkuma procedūras, izņemot šā likuma 
17.
, 
19.
, 
23.
, 
24.
, 
25. 
un 
28. pantā
, VI nodaļā, 
34.
, 
35. pantā
, 
36. panta
piektajā daļā, 
37. pantā
, 
42. panta
 pirmajā, otrajā, trešajā un desmitajā daļā, 
43. panta
 pirmajā un otrajā
daļā, 
44.
 pantā, 
45. panta
 pirmajā, trešajā un ceturtajā daļā, 
55.
, 
56.
, 
65. 
un 
66. pantā
 minētās prasības.
(6) Būvdarbu, piegādes un pakalpojuma līgumu slēgšanai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs izvēlēties
atklātu konkursu, slēgtu konkursu vai sarunu procedūru, publicējot dalības uzaicinājumu. Ja sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs veido dinamisko iepirkumu sistēmu, tas piemēro slēgta konkursa noteikumus tiktāl, ciktāl šajā likumā nav
noteikts citādi.
(7) Sarunu procedūru, nepublicējot dalības uzaicinājumu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs piemērot, ja:
1) iepirkuma procedūrā, publicējot dalības uzaicinājumu, nav iesniegti piedāvājumi vai pieteikumi, vai ir
iesniegti iepirkuma līgumam neatbilstoši piedāvājumi, kas bez būtiskiem grozījumiem neatbilst iepirkuma
procedūras dokumentos noteiktajām prasībām, vai ir iesniegti kvalifikācijas prasībām neatbilstošu un no
iepirkuma procedūras izslēdzamu kandidātu pieteikumi un ja netiek būtiski mainīti sākotnējie iepirkuma līguma
izpildes noteikumi;
2) līgums ir paredzēts tikai pētniecībai, izmēģinājumiem vai izstrādei bez nolūka gūt peļņu vai segt pētniecības
vai izstrādes izmaksas, ievērojot nosacījumu, ka šāds līgums neietekmē brīvu konkurenci attiecībā uz
turpmāko līgumu slēgšanu;
3) būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus var nodrošināt tikai konkrēts piegādātājs kādā no šādiem
gadījumiem:
a) iepirkuma mērķis ir radīt vai iegādāties unikālu mākslas darbu vai māksliniecisku izpildījumu,
b) nav konkurences tehnisku iemeslu dēļ,
c) izņēmuma tiesību (tai skaitā intelektuālā īpašuma tiesību) aizsardzība;
4) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam neparedzamu ārkārtas apstākļu rezultātā objektīvi radusies situācija,
kurā steidzamības dēļ nav iespējams piemērot atklātu konkursu, slēgtu konkursu vai sarunu procedūru,
publicējot dalības uzaicinājumu, — ciktāl tas ir nepieciešams, lai novērstu ārkārtas situāciju. Minētie apstākļi,
kas pamato ārkārtas situāciju, nedrīkst būt atkarīgi no sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbības;
5) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam nepieciešamas sākotnējā preču piegādātāja (ražotāja) papildu
piegādes, lai papildinātu vai daļēji nomainītu tā rīcībā jau esošās preces vai iekārtas, jo, izvēloties citu preču
piegādātāju (ražotāju), sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam vajadzētu iepirkt preces, kuras tehniski atšķirtos
no tā rīcībā jau esošajām precēm, un šāda atšķirība radītu nesaderību vai ievērojamas tehniskās grūtības
preču vai iekārtu uzturēšanā un ekspluatācijā;
6) līguma priekšmets ir atkārtota iepriekš noslēgtajā līgumā paredzēto būvdarbu veikšana vai pakalpojumu
sniegšana, kas tiek uzticēta šā līguma izpildītājam, un atkārtoti nepieciešamie būvdarbi vai pakalpojumi atbilst
iepriekš noslēgtā līguma pamatā esošajam projektam. Šis nosacījums attiecas uz gadījumiem, kad sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs sākotnējo būvdarbu vai pakalpojuma līgumu noslēdzis tādas iepirkuma procedūras
rezultātā, par kuru ir publicēts dalības uzaicinājums, dalības uzaicinājumā ir paredzēta atkārtota līgumu
slēgšana un, nosakot paredzamo līgumcenu, ir ņemta vērā arī atkārtoti nepieciešamo būvdarbu vai
pakalpojumu vērtība;
7) līguma priekšmets ir tādu preču piegāde, kuras tiek kotētas un kuras sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
pērk preču biržā;
12
/
69
8) ir iespēja iepirkt preces vai pakalpojumus ar īpaši izdevīgiem noteikumiem no piegādātāja, kurš izbeidz savu
saimniecisko darbību, vai no likvidatora, kurš veica piegādātāja likvidācijas procesu, vai no administratora,
kurš rīko bankrotējuša piegādātāja mantas izpārdošanu saskaņā ar normatīvajiem aktiem;
9) ir iespēja iepirkt preces laikposmā, kas ir īsāks par šajā likumā noteiktajiem pieteikumu un piedāvājumu
iesniegšanas termiņiem, par cenām, kas ir ievērojami zemākas par tirgus cenām;
10) pakalpojuma līgumu slēdz ar metu konkursa uzvarētāju vai kādu no uzvarētājiem, ja metu konkurss rīkots
saskaņā ar šā likuma prasībām. Ja metu konkursā noteikti vairāki uzvarētāji, visus uzvarētājus uzaicina uz
sarunām.
(8) Šā panta septītās daļas 3. punkta "b" un "c" apakšpunktā minētie izņēmumi ir piemērojami tikai tad, ja nav
citas pamatotas alternatīvas vai aizstājēja un ja konkurences trūkums nav radies iepirkumam noteikto prasību dēļ.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
14. pants. Paredzamās līgumcenas noteikšana
(1) Paredzamo līgumcenu nosaka, lai izvēlētos iepirkuma procedūras veidu.
(2) Paredzamo līgumcenu noteic kā sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja plānoto kopējo samaksu par līguma izpildi,
ko piegādātājs var saņemt no sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja un citām personām. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs, plānojot kopējo samaksu, ņem vērā jebkuru izvēles iespēju un jebkurus līguma papildinājumus, visus
saistībā ar līgumu maksājamos nodokļus (izņemot pievienotās vērtības nodokli), kā arī godalgu un maksājumu
vērtību, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs paredz kandidātiem, pretendentiem, konkursa dialoga dalībniekiem,
inovāciju partnerības procedūras partneriem vai metu konkursa dalībniekiem piešķirt godalgas vai veikt maksājumus.
(3) Paredzamo līgumcenu nosaka, pirms iesniedz publicēšanai šā likuma 
33.
 panta pirmajā daļā, 
34.
 panta pirmajā
daļā vai 
36.
 panta ceturtajā daļā minēto paziņojumu vai, ja šāda paziņojuma iesniegšana publicēšanai nav
nepieciešama, pirms iepirkuma vai iepirkuma procedūras uzsākšanas.
(4) Nav atļauts sadalīt daļās būvdarbu projektus, paredzamās piegādes vai pakalpojumus, lai izvairītos no
attiecīgās iepirkuma procedūras piemērošanas. Paredzamās līgumcenas noteikšanai nav atļauts izmantot tādu
metodi, kas vērsta uz likumā noteikto iepirkuma procedūru nepiemērošanu.
(5) Būvdarbu līguma paredzamā līgumcena ir visu būvdarbu vai būves kopējā vērtība, ieskaitot to piegāžu un
pakalpojumu līgumcenu, kuri nepieciešami būvdarbu līguma izpildei un kurus sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
paredzējis attiecīgi veikt vai sniegt būvdarbu izpildītājam. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nepievieno būvdarbu
līguma paredzamajai līgumcenai to piegāžu un pakalpojumu paredzamo līgumcenu, kuri nav nepieciešami konkrētā
būvdarbu līguma izpildei, ja tādējādi var izvairīties no šā likuma prasību piemērošanas attiecīgajiem piegādes vai
pakalpojuma līgumiem.
(6) Ja iespējamo būvdarbu vai pakalpojuma līguma priekšmetu var sadalīt daļās, vienlaikus slēdzot līgumu par
katru daļu, paredzamo līgumcenu nosaka kā visu daļu kopējo summu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs šā likuma
prasības piemēro katrai daļai, ja daļu kopējā summa ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu
robežvērtībām vai lielāka. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs nepiemērot iepirkuma procedūras tām daļām,
kuru paredzamā līgumcena ir mazāka par 1 000 000 
euro
 būvdarbu līgumiem un mazāka par 80 000 
euro
 pakalpojuma
līgumiem, ja kopējā šo daļu paredzamā līgumcena nepārsniedz 20 procentus no visu daļu kopējās paredzamās
līgumcenas.
(7) Ja paredz iepirkt līdzīgas preces, vienlaikus slēdzot vairākus piegādes līgumus tā, ka tie ir iepirkuma līgumi
par daļām, paredzamo līgumcenu nosaka kā visu daļu kopējo summu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs šā likuma
prasības piemēro katrai daļai, ja daļu kopējā summa ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu
robežvērtībām vai lielāka. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs nepiemērot iepirkuma procedūras tām daļām,
kuru paredzamā līgumcena ir mazāka par 80 000 
euro
, ja kopējā šo daļu paredzamā līgumcena nepārsniedz 20
procentus no visu daļu kopējās paredzamās līgumcenas.
(8) Paredzamo līgumcenu piegādes līgumiem, kas paredz nomu, nomu ar izpirkuma tiesībām vai nomaksas
pirkumu, nosaka šādi:
1) līgumiem, kuriem ir noteikts termiņš:
13
/
69
a) ja termiņš ir 12 mēneši vai īsāks, — kā kopējo līgumcenu līguma darbības laikā,
b) ja termiņš ir garāks par 12 mēnešiem, — kā kopējo līgumcenu līguma darbības laikā, ņemot vērā atlikušo
vērtību;
2) beztermiņa līgumiem vai līgumiem, kuriem nevar noteikt termiņu, — kā paredzamo mēneša maksājumu, kas
reizināts ar 48.
(9) Ja tiek slēgti regulāri piegādes vai pakalpojuma līgumi vai noteiktā laikposmā līguma termiņš tiek pagarināts,
paredzamo līgumcenu nosaka:
1) kā kopējo iepriekšējos 12 mēnešos vai iepriekšējā finanšu gadā citu citam sekojošo viena veida līgumu
reālo vērtību, ņemot vērā iespējamās apjomu un vērtības izmaiņas turpmākajos 12 mēnešos;
2) kā kopējo nākamajos 12 mēnešos pēc pirmās piegādes vai nākamajā finanšu gadā (ja tas ir garāks par 12
mēnešiem) citu citam sekojošo viena veida līgumu paredzamo vērtību.
(10) Paredzamo līgumcenu pakalpojumiem nosaka:
1) apdrošināšanas pakalpojumiem — kā maksājamo apdrošināšanas prēmiju un citu atlīdzības veidu kopējo
summu;
2) kredītiestāžu un citiem finanšu pakalpojumiem — kā maksas par pakalpojumiem, komisijas maksas,
maksājamo procentu un citu atlīdzības veidu kopējo summu;
3) pakalpojuma līgumiem, kas ietver konstruēšanu, arhitektūras vai inženierbūvju projektēšanu un modelēšanu,
— kā maksas par pakalpojumiem, komisijas maksas un citu atlīdzības veidu kopējo summu.
(11) Ja pakalpojuma līgumiem nenorāda kopējo līgumcenu, paredzamo līgumcenu nosaka šādi:
1) līgumiem, kuriem noteiktais termiņš ir 48 mēneši vai īsāks, — kā kopējo līgumcenu līguma darbības laikā;
2) beztermiņa līgumiem vai līgumiem, kuru termiņš pārsniedz 48 mēnešus, — kā paredzamo mēneša
maksājumu, kas reizināts ar 48.
(12) Paredzamā līgumcena vispārīgās vienošanās gadījumā un dinamiskajai iepirkumu sistēmai ir visu paredzamo
līgumu kopējā līgumcena vispārīgās vienošanās vai dinamiskās iepirkumu sistēmas darbības laikā.
(13) Paredzamā līgumcena inovācijas partnerības procedūras gadījumā ir visu pētniecības un izstrādes darbību
maksimālā paredzamā vērtība visos procedūras posmos un visu to būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu paredzamā
maksimālā līgumcena, kurus paredzēts izstrādāt procedūras laikā un pēc tam iepirkt.
(14) Ja metu konkursu plāno kā iepirkuma procedūras sastāvdaļu, kuras rezultātā tiek piešķirtas pakalpojuma
līguma slēgšanas tiesības, paredzamo līgumcenu nosaka, ņemot vērā godalgu vai maksājumu kopējo apjomu un
noslēdzamā pakalpojuma līguma paredzamo līgumcenu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
15. pants. Līgumcenu robežvērtības
Šā likuma 
8. panta
 trešajā daļā, 
13. panta
 otrajā, ceturtajā un piektajā daļā, 
14. panta
 sestajā un septītajā daļā, 
65.
panta
 desmitajā daļā, 
66. panta
 piektās daļas 1. punktā, 
72.
 panta otrās daļas 3. punktā, 
78. panta
 pirmās daļas 2., 5.
un 6. punktā minētās līgumcenu robežvērtības nosaka Ministru kabinets, pamatojoties uz Eiropas Savienības
starptautiskajām saistībām attiecībā uz līgumcenu robežvērtībām, kas jāievēro sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam.
Ministru kabinets nosaka minētās līgumcenu robežvērtības vismaz reizi divos gados mēneša laikā pēc tam, kad
Eiropas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir paziņojusi attiecīgās līgumcenu robežvērtības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
16. pants. Privileģētie līgumi
(1) Ja paredzamā iepirkuma līguma priekšmets to pieļauj, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs noteiktām personu
14
/
69
grupām paredzētu pasākumu ietvaros ir tiesīgs rezervēt iespēju piedalīties iepirkuma procedūrās tikai tiem
kandidātiem vai pretendentiem, kuriem vairāk nekā 30 procentu no vidējā nodarbināto darbinieku skaita gadā ir
personas ar invaliditāti.
(2) Piemērojot šā panta pirmo daļu, paziņojumā par līgumu atsaucas uz šo pantu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
17. pants. Vispārīgie nosacījumi attiecībā uz piegādātāju
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nenoraida kandidātu, pretendentu vai metu konkursa dalībnieku, ja tam
atbilstoši Latvijas normatīvajiem aktiem nav noteiktā juridiskā statusa, bet tas ir tiesīgs veikt būvdarbus, piegādāt
preces vai sniegt pakalpojumus atbilstoši tās Eiropas Savienības dalībvalsts normatīvajiem aktiem, kurā tas dibināts.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieprasa no kandidāta, pretendenta vai metu konkursa dalībnieka tikai tādu
informāciju un dokumentus, kas nepieciešami kvalifikācijas un piedāvājumu atbilstības pārbaudei, kā arī piedāvājuma
izvēlei saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(3) 
(Izslēgta ar 
21.02.2019
. likumu)
(4) Ja tiek slēgts būvdarbu vai pakalpojuma līgums vai ja piegādes līgums ietver arī preces iebūvēšanu vai
uzstādīšanu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pieprasīt, lai pretendents piedāvājumā vai kandidāts
pieteikumā par piedalīšanos iepirkuma procedūrā norāda par konkrētā līguma izpildi atbildīgās personas, kā arī to
profesionālo kvalifikāciju.
(5) Piegādātāju apvienības var iesniegt piedāvājumus vai pieteikties par kandidātiem. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs nav tiesīgs izvirzīt prasību par noteiktu šādas apvienības juridisko statusu, lai tā kā pretendents iesniegtu
piedāvājumu vai kā kandidāts — pieteikumu par piedalīšanos iepirkuma procedūrā.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var iepirkuma procedūras dokumentos noteikt, kā piegādātāju apvienībām
jāizpilda prasības attiecībā uz saimniecisko un finansiālo stāvokli vai tehniskām un profesionālām spējām. Šādām
prasībām jābūt samērīgām un balstītām uz objektīviem iemesliem.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var izvirzīt atšķirīgus, samērīgus un objektīvi pamatotus nosacījumus
piegādātāju apvienībām attiecībā uz līguma izpildi. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var prasīt, lai apvienība,
attiecībā uz kuru pieņemts lēmums slēgt iepirkuma līgumu, pēc savas izvēles noformējas atbilstoši noteiktam
juridiskam statusam vai noslēdz sabiedrības līgumu, vienojoties par apvienības dalībnieku atbildības sadalījumu, ja
tas nepieciešams iepirkuma līguma noteikumu sekmīgai izpildei.
(8) Ja piegādātājs, tā darbinieks vai piegādātāja piedāvājumā norādītā persona ir piedalījusies kādā no
iepriekšējiem attiecīgā iepirkuma projekta posmiem vai iepirkuma procedūras dokumentu izstrādāšanā, piegādātājs
nav tiesīgs piedalīties nākamajos tā paša projekta posmos vai attiecīgajā iepirkuma procedūrā, ja minētie apstākļi šim
piegādātājam dod priekšrocības šajā iepirkuma procedūrā, tādējādi ierobežojot konkurenci. Ar iepirkuma projekta
posmiem saprot vairākus secīgi veiktus iepirkumus, kuri nodrošina vienota gala rezultāta sasniegšanu.
(9) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, konstatējis šā panta astotajā daļā minētos apstākļus, pirms iespējamās
kandidāta vai pretendenta noraidīšanas ļauj tam pierādīt, ka nav tādu apstākļu, kas šim kandidātam vai pretendentam
dotu jebkādas priekšrocības attiecīgajā iepirkuma procedūrā, tādējādi kavējot, ierobežojot vai deformējot konkurenci.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
18. pants. Nosacījumi attiecībā uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumu par valsts iepirkumu un
citiem starptautiskajiem līgumiem
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, ciktāl tas ir noteikts Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumā par
valsts iepirkumu un citos starptautiskajos līgumos, kas ir saistoši Eiropas Savienībai, piemēro vismaz tikpat
labvēlīgus nosacījumus minēto līgumslēdzēju būvdarbiem, piegādēm, pakalpojumiem un piegādātājiem kā Eiropas
Savienības būvdarbiem, piegādēm, pakalpojumiem un piegādātājiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
19. pants. Informācijas aizsardzība
15
/
69
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var izvirzīt nosacījumus attiecībā uz tās informācijas aizsardzību, kuru
nodevis piegādātājiem kopā ar tehniskajām specifikācijām, kā arī iepirkuma procedūras laikā.
(2) Paziņojot par iepirkuma līguma slēgšanu un informējot kandidātus un pretendentus, sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs nav tiesīgs atklāt informāciju, kuru tam kā komercnoslēpumu vai konfidenciālu informāciju nodevuši citi
kandidāti un piegādātāji.
20. pants. Centralizēto iepirkumu institūciju un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju kopīgi veiktie
iepirkumi
(1) Centralizēto iepirkumu institūcija var iepirkt preces un pakalpojumus, kā arī veikt iepirkumus un iepirkuma
procedūras iepirkuma līgumu un vispārīgo vienošanos noslēgšanai citu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, tai skaitā
citu valstu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, vajadzībām. Šādā gadījumā centralizēto iepirkumu institūcija piemēro
šajā likumā noteiktās prasības. Centralizēto iepirkumu institūcija var uzturēt elektroniskās informācijas sistēmu
pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai, kā arī sniegt konsultācijas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un
piegādātājiem par šīs sistēmas izmantošanu.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var iepirkt preces un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas vai
saņemt būvdarbus, piegādes un pakalpojumus ar tās starpniecību.
(3) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepērk preces un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas vai
saņem būvdarbus, piegādes un pakalpojumus ar tās starpniecību, uzskatāms, ka tas ir piemērojis šā likuma prasības,
ja centralizēto iepirkumu institūcija, veicot iepirkuma procedūru, ir piemērojusi šā likuma prasības.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var iepirkt preces un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas,
kas atrodas citā Eiropas Savienības dalībvalstī, vai saņemt būvdarbus, piegādes un pakalpojumus ar šādas
institūcijas starpniecību, ja tā, veicot iepirkuma procedūru sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja vajadzībām, piemēro
tādu normatīvo aktu prasības, kuri atbilst attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem aktiem vai Eiropas Savienības tieši
piemērojamiem normatīvajiem aktiem publisko iepirkumu jomā. Šādā gadījumā uzskatāms, ka sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs ir ievērojis šā likuma prasības.
(5) Vairāki sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji no dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm var kopīgi piešķirt
līguma slēgšanas tiesības, noslēgt vispārīgo vienošanos vai izmantot dinamisko iepirkumu sistēmu. Ja šādas
sadarbības noteikumi nav ietverti Eiropas Savienības dalībvalstu noslēgtā starptautiskā līgumā, attiecīgajiem
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem jānoslēdz līgums, kurā paredz pušu tiesības un pienākumus, nosaka saistībām
piemērojamās valsts tiesību normas, iepirkuma procedūras organizēšanas un līguma slēgšanas noteikumus.
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumi norādāmi arī attiecīgā iepirkuma procedūras dokumentos.
(6) Ja vairāki sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji no dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm ir izveidojuši kopīgu
subjektu, tai skaitā Eiropas teritoriālās sadarbības grupas vai citu subjektu, kas izveidots saskaņā ar Eiropas
Savienības tieši piemērojamiem normatīvajiem aktiem, iesaistītie sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji ar kopīgā
subjekta kompetentās institūcijas lēmumu vienojas, vai piemēros tās dalībvalsts iepirkumu noteikumus, kurā
kopīgajam subjektam ir juridiskā adrese vai kurā kopīgais subjekts veic savas darbības.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji var vienoties par atsevišķu iepirkumu kopīgu rīkošanu. Ja kopīgo iepirkumu
rīko visu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vārdā un uzdevumā, kaut arī iepirkumu veic tikai viens no sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējiem, iesaistītie sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji ir kopīgi atbildīgi par šā likuma prasību
ievērošanu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji kopīgi ir atbildīgi tikai par tām iepirkuma daļām, kuras tiek veiktas visu
iesaistīto sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām.
21. pants. Īpaši noteikumi iepirkumiem autotransporta jomā
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, rīkojot M un N kategorijas autotransporta līdzekļu iepirkumus, kas definēti
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija regulas (ES) 
2018/858
 par mehānisko transportlīdzekļu un to
piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību
apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ direktīvu
2007/46/EK
 (turpmāk — regula Nr.  
2018/858
) 4. panta 1. punkta "a" un "b" apakšpunktā, ņem vērā to ekspluatācijas
ietekmi uz enerģētiku un vidi un šajā nolūkā izvērtē vismaz enerģijas patēriņu un oglekļa dioksīda, slāpekļa oksīdu,
metānu nesaturošo ogļūdeņražu un cieto daļiņu emisiju apjomu.
(2) 
(Izslēgta ar 
02.09.2021
. likumu)
16
/
69
(3) 
(Izslēgta ar 
02.09.2021
. likumu)
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, rīkojot autotransporta līdzekļu iepirkumu, nodrošina, ka:
1) katrā iepirkumā, kurā paredzēts iepirkt M
1
, M
2
 vai N
1
 kategorijas autotransporta līdzekļus, tiek iepirkti
vismaz šajā likumā noteiktie procenti tīru autotransporta līdzekļu;
2) katrā iepirkumā, kurā paredzēts iepirkt N
2
 vai N
3
 kategorijas autotransporta līdzekļus, tiek iepirkti vismaz
šajā likumā noteiktie procenti tīru autotransporta līdzekļu;
3) katrā iepirkumā, kurā paredzēts iepirkt I klases vai A klases M
3
 kategorijas autotransporta līdzekļus, tiek
iepirkti vismaz šajā likumā noteiktie procenti tīru autotransporta līdzekļu un vismaz puse no iepirktajiem
tīrajiem I klases un A klases M
3
 kategorijas autotransporta līdzekļiem ir tādi I klases un A klases
M
3
 kategorijas autotransporta līdzekļi, kas atbilst lielas noslodzes bezemisiju autotransporta līdzekļa
definīcijai.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minētās prasības piemēro arī pakalpojumu līgumiem, uz kuriem attiecas CPV kodi
60112000-6, 60130000-8, 60140000-1, 90511000-2, 60160000-7, 60161000-4, 64121100-1 un 64121200-2.
(6) Šā panta prasības nav attiecināmas uz tādu autotransporta līdzekļu iepirkumiem, kuri minēti regulas Nr. 
2018/858
 2. panta 2. punkta "a", "b", "c" un "d" apakšpunktā, 3. punkta "a", "b" un "c" apakšpunktā un I pielikuma
A daļas 5.2., 5.3., 5.4., 5.5. un 5.7. punktā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
 Sk. pārejas noteikumu 12. un
13. punktu)
V nodaļa. Noteikumi par tehniskajām specifikācijām un iepirkuma procedūras
dokumentiem
22. pants. Informēšana par plānotajiem iepirkumiem un iepirkuma procedūrām, apspriešanās ar
piegādātājiem un kandidātu un pretendentu iepriekšēja iesaistīšana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piecu darbdienu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par iepirkuma
procedūras, metu konkursa vai šā likuma 
13. panta
 piektajā daļā minētā iepirkuma nepieciešamību, valsts
elektroniskās informācijas sistēmā publicē un, ja nepieciešams, aktualizē informāciju par plānotajām iepirkuma
procedūrām, metu konkursiem vai šā likuma 
13. panta
 piektajā daļā minētajiem iepirkumiem, norādot vismaz
iepirkuma priekšmetu, paredzamo līguma apjomu un plānoto iepirkuma izsludināšanas laiku. Šo informāciju
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs nepublicēt gadījumos, kas noteikti šā likuma 
13. panta
 septītajā daļā un
34. panta
 trešajā daļā, vai gadījumos, kad priekšlaicīga publicēšana negatīvi ietekmētu sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēja konkurētspēju.
(2) Pirms iepirkuma procedūras sākšanas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var rīkot apspriedi ar piegādātājiem,
lai sagatavotu iepirkumu un informētu piegādātājus par iepirkuma plānu un prasībām. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs paziņo par apspriedi savā tīmekļvietnē, norādot apspriežamos jautājumus, apspriedes norises laiku, vietu
un veidu, kā piegādātāji var pieteikties dalībai apspriedē, prasības attiecībā uz apspriedes dokumentēšanu un šīs
dokumentācijas publicēšanu.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var saņemt konsultācijas no neatkarīgiem ekspertiem, iestādēm vai
piegādātājiem. Minētās konsultācijas var izmantot iepirkuma procedūras plānošanā un rīkošanā, ja tās neierobežo
konkurenci un nepārkāpj diskriminācijas aizlieguma un caurskatāmības principu.
(4) Ja kandidāts, pretendents vai juridiskā persona, kas ir saistīta ar kandidātu vai pretendentu, ir konsultējusi
sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vai ir bijusi citādi iesaistīta iepirkuma procedūras sagatavošanā, sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka attiecīgā kandidāta vai pretendenta dalības dēļ iepirkuma procedūrā netiek
ierobežota konkurence, paziņojot citiem kandidātiem un pretendentiem būtisku informāciju, kas sniegta saistībā ar
kandidāta vai pretendenta iesaistīšanos iepirkuma procedūras sagatavošanā vai kas izriet no šādas iesaistīšanās, un
nosakot atbilstošu termiņu pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
17
/
69
23. pants. Tehniskās specifikācijas
(1) Tehniskās specifikācijas tiek ietvertas iepirkuma procedūras dokumentos. Tehniskās specifikācijas nodrošina
vienādas iespējas visiem pretendentiem un nerada nepamatotus ierobežojumus konkurencei iepirkuma procedūrās.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja prasības var attiekties uz pieprasīto būvdarbu veikšanas, preču ražošanas
vai pakalpojumu sniegšanas īpašu procesu vai metodi vai uz īpašu procesu kādā citā to aprites cikla posmā pat tad,
ja šādi faktori nav tieši saistīti ar būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu būtību, bet ir saistīti ar iepirkuma līguma
priekšmetu un ir samērīgi ar iepirkuma līguma vērtību un mērķiem.
(3) Tehniskās specifikācijas būvdarbu līgumiem ir tehnisko aprakstu apkopojums, kas nosaka sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja prasības attiecībā uz materiāliem, precēm, tehnisko aprīkojumu vai piegādēm un kas raksturo
materiālus, preces, tehnisko aprīkojumu vai piegādes tā, lai tie atbilstu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
paredzētajiem mērķiem. Šie apraksti ietver vides aizsardzības prasības, projektēšanas prasības (arī prasības
attiecībā uz pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti), atbilstības novērtējuma un izpildes prasības,
drošības noteikumus, kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, terminoloģiju, izmērus, simbolus, pārbaudes noteikumus un
metodes, iepakojumu, marķēšanu, ražošanas procesus un metodes visos būvdarbu aprites cikla posmos.
Tehniskajās specifikācijās iekļauj arī noteikumus par darbu izpildes pārbaudēm un darbu pieņemšanu, prasības
attiecībā uz būvdarbu veikšanas metodēm un tehnoloģiju, noteikumus par būvprojektēšanu un tāmēšanu un citus
tehniskos noteikumus, ko sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs paredzējis būvdarbiem vai būvei kopumā, vai
materiāliem un priekšmetiem, ko plānots izmantot būvē. Būvdarbu apjomus nosaka saskaņā ar būvprojektu un ietver
būvdarbu apjomu sarakstā. Būvizmaksu noteikšanas kārtību būvdarbu līgumam nosaka Ministru kabinets.
(4) Tehniskajās specifikācijās piegādes un pakalpojuma līgumiem nosaka attiecībā uz nepieciešamajām piegādēm
un pakalpojumiem izvirzītās prasības. Pakalpojuma līgumiem papildus nosaka pakalpojumu mērķi, izmantojamās
metodes un resursus (ja nepieciešams), kā arī gala rezultātu. Tehniskajās specifikācijās piegādes un pakalpojuma
līgumiem papildus iekļauj tehniskos aprakstus, kas ietver tādas sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja noteiktās prasības
attiecībā uz preci vai pakalpojumu kā kvalitātes līmenis, vides aizsardzības prasības un klimata pārmaiņu
samazināšana, konstrukcijas prasības (arī prasības attiecībā uz pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti),
izpildes prasības, preces lietošanas prasības, drošības noteikumi, izmēri, terminoloģija, simboli, pārbaudes noteikumi
un metodes, prasības attiecībā uz preces nosaukumu, ar kādu tā tiek pārdota, iepakojumu un marķēšanu, lietotāja
instrukcijas, ražošanas procesi un metodes jebkurā preces vai pakalpojuma aprites cikla posmā, kā arī atbilstības
noteikšanas metodes.
(5) Tehniskās specifikācijas sagatavo vienā no šādiem veidiem:
1) nosakot funkcionālās prasības vai darbības rezultātus un iekļaujot arī vides aizsardzības prasības. Prasības
formulē precīzi, lai pretendents varētu konstatēt līguma priekšmetu, bet sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs —
salīdzināt piedāvājumus;
2) atsaucoties uz šā panta trešajā un ceturtajā daļā minētajām tehniskajām specifikācijām un standartiem šādā
secībā: Latvijas nacionālā standarta statusā adaptētie Eiropas standarti, Eiropas tehniskie novērtējumi,
kopējās tehniskās specifikācijas, citi starptautiskie standarti, kā arī citas tehniskās atsauces sistēmas, ko
izveidojušas Eiropas standartizācijas institūcijas, vai, ja minēto standartu nav, — šādā secībā: Latvijas
nacionālie standarti, nacionālie tehniskie apstiprinājumi vai nacionālās tehniskās specifikācijas attiecībā uz
projektēšanu, tāmēšanu un izpildi, kā arī preču izmantošanu. Katrā atsaucē iekļauj vārdus "vai ekvivalents";
3) nosakot funkcionālās prasības vai darbības rezultātus saskaņā ar šīs daļas 
1. punktu
 un atsaucoties uz
specifikācijām saskaņā ar šīs daļas 
2. punktu
, lai nodrošinātu atbilstību funkcionālajām vai darbības prasībām;
4) atsaucoties uz specifikācijām saskaņā ar šīs daļas 
2. punktu
, bet citas prasības nosakot kā funkcionālās
prasības vai darbības prasības saskaņā ar šīs daļas 
1. punktu
.
(6) Ja tas nav izšķiroši līguma priekšmeta pastāvēšanai, tehniskajās specifikācijās nenorāda specifisku izcelsmi,
īpašu procesu, kas raksturo tikai kāda konkrēta piegādātāja preces vai pakalpojumus, zīmolu, patentus vai
specifiskus preču veidus, kas noteiktiem piegādātājiem vai precēm rada priekšrocības vai noraidīšanas iemeslu.
Izņēmuma gadījumā šādu norādi var iekļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un skaidru līguma
priekšmeta aprakstu saskaņā ar šā panta piekto daļu. Šādā gadījumā norādi lieto kopā ar vārdiem "vai ekvivalents".
(7) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs sagatavo tehnisko specifikāciju saskaņā ar šā panta piektās daļas 2.
punktu, tas nenoraida piedāvājumu tāpēc, ka piedāvātā prece vai pakalpojumi neatbilst atsaucē norādītajiem
standartiem vai tehniskajām specifikācijām, ja pretendents, izmantojot jebkādus atbilstošus līdzekļus (tai skaitā šā
likuma 
25. pantā
 minētos pierādījumus), var pierādīt, ka piedāvājums ir ekvivalents un apmierina sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja prasības, kas norādītas tehniskajā specifikācijā.
18
/
69
(8) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vides aizsardzības prasības nosaka kā funkcionālās prasības vai kā
darbības prasības saskaņā ar šā panta ceturtās daļas 1. punktu, tas nenoraida piedāvājumus, kuri atbilst Latvijas
nacionālā standarta statusā adaptētajiem Eiropas standartiem, Eiropas tehniskajiem novērtējumiem, kopējām
tehniskajām specifikācijām, citiem starptautiskajiem standartiem un citām tehniskās atsauces sistēmām, ko
izveidojušas Eiropas standartizācijas institūcijas, ja šie standarti, tehniskās specifikācijas vai atsauces sistēmas
nosaka tās pašas funkcionālās prasības vai darbības prasības, kuras noteicis sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs.
Pretendents, izmantojot jebkādus atbilstošus līdzekļus (tai skaitā šā likuma 
25. pantā
 minētos pierādījumus), var
pierādīt, ka standartam atbilstošie būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi atbilst sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
noteiktajām funkcionālajām vai darbības prasībām.
(9) Iepirkumiem, kuru rezultāti paredzēti lietošanai fiziskajām personām (tai skaitā sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēja personālam), tehniskās specifikācijas sagatavo tā, lai nodrošinātu iepirkuma rezultātu pieejamību personām
ar invaliditāti vai tiktu ņemti vērā universāla dizaina principi, izņemot gadījumus, kad sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējam ir pienācīgs pamatojums šādu prasību neiekļaušanai tehniskajās specifikācijās. Ja ar Eiropas Savienības
tieši piemērojamiem normatīvajiem aktiem ir apstiprinātas obligātas piekļuves prasības, tehniskajās specifikācijās
ietver atsauci uz šādiem standartiem, ciktāl tie nosaka prasības attiecībā uz pieejamības nodrošināšanu personām ar
invaliditāti vai uz universāla dizaina principiem.
(10) Tehniskajās specifikācijās var norādīt arī noteikumus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību nodošanu
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam.
24. pants. Marķējumi
(1) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs plāno iegādāties būvdarbus, preces vai pakalpojumus, kas atbilst
noteiktām vides aizsardzības, sociālajām vai citām īpašām prasībām, tas var tehniskajās specifikācijās, piedāvājuma
izvērtēšanas kritērijos vai līguma izpildes noteikumos prasīt īpašu marķējumu kā pierādījumu būvdarbu, pakalpojumu
vai piegāžu atbilstībai noteiktajām prasībām, ja ir ievēroti visi šādi nosacījumi:
1) marķējuma prasības attiecas tikai uz kritērijiem, kas ir saistīti ar līguma priekšmetu, un ir piemērotas, lai
noteiktu iepirkuma priekšmetā ietvertos būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus raksturojošās pazīmes;
2) marķējuma prasības sagatavotas, pamatojoties uz objektīvi pārbaudāmiem un nediskriminējošiem
kritērijiem;
3) marķējums apstiprināts, izmantojot atklātas un caurskatāmas procedūras, kurās var piedalīties visas
ieinteresētās personas, tai skaitā valsts institūcijas, patērētāji, sociālie partneri, ražotāji, izplatītāji un
nevalstiskās organizācijas;
4) marķējumi ir pieejami visām ieinteresētajām personām;
5) marķējuma prasības nosaka persona, uz kuru piegādātājam, kas piesakās marķējuma saņemšanai, nav
izšķirošas ietekmes.
(2) Ja marķējums atbilst šā panta pirmās daļas 2., 3., 4. un 5. punkta nosacījumiem, bet tajā ietverta informācija
arī par prasībām, kas nav saistītas ar iepirkuma līguma priekšmetu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs neprasa
atbilstību visām marķējuma prasībām, bet atsaucas uz attiecīgā marķējuma detalizēto specifikāciju vai tās daļām,
kuras ir saistītas ar iepirkuma līguma priekšmetu un ir piemērotas tam, lai noteiktu iepirkuma līguma priekšmetu
raksturojošās pazīmes.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs norāda, kuras marķējuma prasības jāievēro, ja netiek prasīta būvdarbu,
piegāžu vai pakalpojumu atbilstība visām marķējuma prasībām. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieņem
līdzvērtīgus marķējumus, kas apstiprina būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu atbilstību sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēja norādītajam marķējumam.
(4) Ja piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ līdz piedāvājuma iesniegšanas dienai nebija iespēju iegūt
sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja norādīto marķējumu vai līdzvērtīgu marķējumu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
pieņem citus atbilstošus pierādījumus (tai skaitā ražotāja tehnisko dokumentāciju), kas pamato būvdarbu, piegāžu vai
pakalpojumu atbilstību sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja norādītā marķējuma prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
25. pants. Testēšanas pārskati, specifikācijas un citi pierādījumi
19
/
69
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var prasīt, lai piegādātājs iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2008. gada 9. jūlija regulā Nr. 
765/2008
, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā
uz produktu tirdzniecību un atceļ regulu (EEK) Nr. 
339/93
 noteiktajā kārtībā akreditētas atbilstības novērtēšanas
institūcijas testēšanas pārskatu vai sertifikātu, lai pierādītu atbilstību tehniskajā specifikācijā noteiktajām prasībām
vai kritērijiem, piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem vai līguma izpildes noteikumiem. Ja sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs pieprasa iesniegt konkrētas atbilstības novērtēšanas institūcijas izdotos sertifikātus, tas pieņem arī citu
līdzvērtīgu atbilstības novērtēšanas institūciju izdotus sertifikātus.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieņem citus atbilstošus pierādījumus (tai skaitā ražotāja tehnisko
dokumentāciju), ja piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ vispār vai līdz piedāvājumu iesniegšanas termiņam
nebija iespējams iegūt šā panta pirmajā daļā minētos sertifikātus vai testēšanas pārskatus un ja tas pierāda, ka
būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi atbilst tehniskajā specifikācijā noteiktajām prasībām vai kritērijiem, piedāvājuma
izvērtēšanas kritērijiem vai līguma izpildes noteikumiem.
26. pants. Piedāvājumu varianti
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var paredzēt iespēju iesniegt piedāvājumu variantus. Sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs paziņojumā par līgumu norāda, vai piedāvājumu variantu iesniegšana ir obligāta vai
pieļaujama. Bez šādas norādes variantu iesniegšana nav atļauta.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma procedūras dokumentos nosaka minimālās prasības variantiem
un specifiskās prasības variantu iesniegšanai, norādot, vai variantus var iesniegt tikai tad, ja ir iesniegts arī
piedāvājums.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izskata tikai tos piedāvājumu variantus, kuri atbilst tā noteiktajām
minimālajām prasībām.
(4) Ja iepirkuma procedūrās paredzēts noslēgt piegādes vai pakalpojuma līgumu un sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs ir atļāvis iesniegt piedāvājumu variantus atbilstoši šā panta otrajai daļai, tas nenoraida piedāvājuma
variantu, pamatojoties tikai uz to, ka piedāvājuma izvēles gadījumā piegādes līguma vietā tiks noslēgts pakalpojuma
līgums vai pakalpojuma līguma vietā — piegādes līgums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
27. pants. Piedāvājuma nodrošinājums un saistību izpildes nodrošinājums
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pieprasīt, lai pretendents iesniedz vai iemaksā piedāvājuma
nodrošinājumu un saistību izpildes nodrošinājumu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma procedūras
dokumentos nosaka piedāvājuma nodrošinājuma un saistību izpildes nodrošinājuma veidus, apmēru un termiņu, kā arī
iesniegšanas un izsniegšanas, iemaksāšanas un izmaksāšanas noteikumus.
(2) Piedāvājuma nodrošinājuma apmēru nosaka samērīgi, ņemot vērā attiecīgā iepirkuma paredzamo līgumcenu
un līguma priekšmetu, bet ne lielāku par diviem procentiem no paredzamās līgumcenas.
(3) Piedāvājuma nodrošinājuma termiņu nosaka samērīgi, ņemot vērā attiecīgā iepirkuma sarežģītību un
paredzamo piedāvājumu izvērtēšanas termiņu, bet piedāvājuma nodrošinājuma termiņš nedrīkst pārsniegt sešus
mēnešus, skaitot no piedāvājumu atvēršanas dienas. Ja objektīvu iemeslu dēļ noteikto termiņu nav iespējams
ievērot, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var lūgt pagarināt piedāvājuma nodrošinājuma termiņu.
(4) Piegādātājs piedāvājuma nodrošinājumu un saistību izpildes nodrošinājumu ir tiesīgs iesniegt kā kredītiestādes
garantiju, apdrošināšanas polisi vai, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs šādu iespēju ir paredzējis iepirkuma
procedūras dokumentos, kā naudas summas iemaksu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja norādītajā kontā.
(5) Piedāvājuma nodrošinājums ir spēkā īsākajā no šādiem termiņiem (izņemot šā panta septītajā daļā minēto
gadījumu):
1) iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajā piedāvājuma nodrošinājuma spēkā esības minimālajā termiņā;
2) ja iepirkuma procedūras dokumentos ir noteikts, ka pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma
slēgšanas tiesības, pirms iepirkuma līguma noslēgšanas iesniedz saistību izpildes nodrošinājumu, — līdz
dienai, kad izraudzītais pretendents iesniedz šādu saistību izpildes nodrošinājumu;
20
/
69
3) līdz iepirkuma līguma noslēgšanai.
(6) Nodrošinājuma devējs izmaksā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
ietur pretendenta iemaksāto piedāvājuma nodrošinājuma summu, ja:
1) pretendents atsauc savu piedāvājumu, kamēr ir spēkā piedāvājuma nodrošinājums;
2) pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
noteiktajā termiņā nav iesniedzis tam iepirkuma procedūras dokumentos un iepirkuma līgumā paredzēto
saistību izpildes nodrošinājumu;
3) pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, neparaksta iepirkuma līgumu vai
vispārīgo vienošanos sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja noteiktajā termiņā.
(7) Ja iepirkuma procedūras dokumentos un iepirkuma līgumā ir noteikts, ka pretendents, kura piedāvājums
izraudzīts saskaņā ar piedāvājuma izvēles kritēriju, iesniedz līguma nodrošinājumu pēc līguma noslēgšanas, attiecībā
uz šo personu piedāvājuma nodrošinājums ir spēkā līdz dienai, kad tā iesniedz šādu līguma nodrošinājumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
28. pants. Zaļais publiskais iepirkums
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, sagatavojot iepirkumu, ņem vērā saskaņā ar šā panta otro daļu noteiktās
prasības. Ja tādas nav noteiktas, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pēc iespējas dod priekšroku tādām tehnisko
specifikāciju prasībām, piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem un iepirkuma līguma izpildes noteikumiem, kas nodrošina
iepirkuma atbilstību zaļā publiskā iepirkuma principiem, ievērojot samērīguma principu un balstoties uz objektīviem
iemesliem.
(2) Ministru kabinets nosaka zaļā publiskā iepirkuma principus, prasības un to piemērošanas kārtību, preču,
pakalpojumu un būvdarbu grupas, kurām piemēro zaļā publiskā iepirkuma prasības, piedāvājuma izvērtēšanas
kritērijus, iepirkuma līguma izpildes noteikumus un kontroles kārtību.
VI nodaļa. Iepirkuma komisija
29. pants. Iepirkuma komisijas izveide
(1) Šā likuma 
13.
 panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5. un 6. punktā minēto iepirkuma procedūru veikšanai un šā
likuma 
13.
 panta piektajā daļā minēto iepirkumu veikšanai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izveido iepirkuma
komisiju. Komisijā iekļauj personas, kurām nav piemērots administratīvais sods par pārkāpumiem publisko iepirkumu
un publiskās un privātās partnerības jomā — tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru
pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma
līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, vai šā soda izpilde ir
beigusies. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pirms iepirkuma komisijas izveidošanas vai jauna locekļa iekļaušanas
iepirkuma komisijā minēto informāciju par personu iegūst publikāciju vadības sistēmā.
(2) Iepirkuma komisiju izveido katram iepirkumam atsevišķi vai uz noteiktu laiku, vai kā pastāvīgi funkcionējošu
institūciju. Izveidojot iepirkuma komisiju, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina, lai šī komisija būtu
kompetenta jomā, par kuru tiks slēgts iepirkuma līgums. Iepirkuma komisija, pildot savus pienākumus, ir tiesīga
pieaicināt ekspertus.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izveido iepirkuma komisiju, kuras sastāvā ir vismaz trīs locekļi. Iepirkuma
komisija savā darbībā ir neatkarīga, un nav pieļaujama tās lēmuma ietekmēšana.
(4) Personas, kuras darbojas iepirkuma komisijā, kas tiek izveidota saskaņā ar šo likumu, nav uzskatāmas par
valsts amatpersonām likuma "
Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā
" izpratnē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pirmās daļas jaunā redakcija
stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas noteikumu 10. punktu)
30. pants. Iepirkuma komisijas darbības pamatprincipi
21
/
69
(1) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja amatpersona vai
darbinieks), iepirkuma komisijas locekļi un eksperti nedrīkst pārstāvēt kandidāta vai pretendenta intereses, kā arī
nedrīkst būt saistīti ar kandidātu vai pretendentu. Šīs daļas izpratnē iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs
(sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja amatpersona vai darbinieks), komisijas loceklis un eksperts ir saistīts ar
kandidātu vai pretendentu, ja viņš ir:
1) juridiskās personas — kandidāta, pretendenta vai apakšuzņēmēja — pašreizējais vai bijušais darbinieks,
amatpersona, dalībnieks, akcionārs, prokūrists vai biedrs un ja šī saistība ar juridisko personu izbeigusies
pēdējo 24 mēnešu laikā;
2) juridiskās personas — kandidāta, pretendenta vai apakšuzņēmēja — akcionāra, kuram pieder vismaz 10
procenti akciju, dalībnieka, prokūrista vai amatpersonas tēvs, māte, vecāmāte, vecaistēvs, bērns, mazbērns,
adoptētais, adoptētājs, brālis, māsa, pusbrālis, pusmāsa, laulātais (turpmāk — radinieks);
3) fiziskās personas — kandidāta, pretendenta vai apakšuzņēmēja — radinieks.
(2) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotāja (sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja amatpersonas vai
darbinieka), iepirkuma komisijas locekļu, ekspertu saistība ar kandidātu vai pretendentu attiecas arī uz gadījumiem,
kad kandidāts vai pretendents ir personu apvienība, kuras dalībnieki ir fiziskās vai juridiskās personas, ar kurām
iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājam (sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja amatpersonai vai darbiniekam),
komisijas loceklim vai ekspertam ir šā panta pirmās daļas 1., 2. vai 3. punktā minētā saistība.
(3) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja amatpersona vai
darbinieks), iepirkuma komisijas locekļi, eksperti vai tehniskās dokumentācijas izstrādātāji paraksta apliecinājumu, ka
nav tādu apstākļu, kuru dēļ varētu uzskatīt, ka viņi ir ieinteresēti konkrēta kandidāta vai pretendenta izvēlē vai darbībā
vai ka viņi ir saistīti ar tiem šā panta pirmās daļas izpratnē.
(4) Iepirkuma komisijas priekšsēdētājs organizē un vada komisijas darbu, nosaka komisijas sēžu vietu, laiku un
kārtību, sasauc un vada komisijas sēdes, kā arī nodrošina šā panta trešajā daļā minēto apliecinājumu parakstīšanu.
(5) Iepirkuma komisija lēmumus pieņem sēdēs. Iepirkuma komisija ir lemttiesīga, ja tās sēdē piedalās vismaz
divas trešdaļas komisijas locekļu, bet ne mazāk kā trīs locekļi. Komisijas locekļu skaitu nosaka, iegūto rezultātu
noapaļojot uz augšu. Iepirkuma komisija pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja iepirkuma komisijas
locekļu balsu skaits sadalās vienādi, izšķirošā ir komisijas priekšsēdētāja balss. Komisijas loceklis nedrīkst atturēties
no lēmuma pieņemšanas.
(6) Katrs iepirkuma komisijas loceklis piedāvājumu vērtē individuāli pēc visiem iepirkuma procedūras dokumentos
norādītajiem vērtēšanas kritērijiem, izņemot gadījumu, kad piedāvājumu salīdzināšanai un novērtēšanai tiek izmantota
tikai cena. Par saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu atzīst to piedāvājumu, kas, apkopojot individuālos
vērtējumus, ieguvis visaugstāko novērtējumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
VII nodaļa. Izsludināšanas un atklātības ievērošanas noteikumi
31. pants. Periodisks informatīvs paziņojums
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var informēt par saviem plānotajiem iepirkumiem, publicējot periodisku
informatīvu paziņojumu.
32. pants. Paziņojums par kvalifikācijas sistēmu
(1) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vēlas izveidot kvalifikācijas sistēmu saskaņā ar šā likuma 
55. pantu
, tas
publicē paziņojumu par kvalifikācijas sistēmu, norādot kvalifikācijas sistēmas mērķi un vietu, kur iegūt informāciju par
kvalifikācijas sistēmas darbības noteikumiem. Paziņojumā par kvalifikācijas sistēmu sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs norāda kvalifikācijas sistēmas spēkā esības laiku.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs publikāciju vadības sistēmā publicē attiecīgo paziņojumu, ja kvalifikācijas
sistēmas darbības termiņā tiek izdarīti šādi grozījumi:
22
/
69
1) ja tiek mainīts kvalifikācijas sistēmas darbības termiņš, — paziņojumu par kvalifikācijas sistēmu;
2) ja kvalifikācijas sistēmas darbība tiek pārtraukta pirms noteiktā termiņa, — paziņojumu par līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanu.
33. pants. Paziņojums par metu konkursu un metu konkursa rezultātiem
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kurš vēlas organizēt metu konkursu, publicē paziņojumu par metu
konkursu.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs 10 darbdienu laikā pēc metu konkursa dalībnieku informēšanas iesniedz
publicēšanai paziņojumu par metu konkursa rezultātiem.
34. pants. Paziņojums par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kurš vēlas organizēt iepirkumu šā likuma 
13.
 panta piektajā daļā noteiktajā
kārtībā, publicē paziņojumu par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
pieteikumu iesniegšanas termiņu noteic ne īsāku par piecām darbdienām no dienas, kad paziņojums par sociālajiem
un citiem īpašiem pakalpojumiem publicēts Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs piedāvājumu iesniegšanas termiņu noteic ne īsāku par piecām darbdienām no dienas, kad paziņojums par
sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem publicēts Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē vai kad
izraudzītajiem kandidātiem nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumu, ja ir paredzēta kandidātu atlase.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs 10 darbdienu laikā pēc publiska pakalpojuma līguma noslēgšanas vai
lēmuma par iepirkuma izbeigšanu vai pārtraukšanu pieņemšanas iesniedz publicēšanai paziņojumu par sociālajiem un
citiem īpašiem pakalpojumiem.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs nepublicēt šā panta pirmajā daļā minēto paziņojumu, ja iepirkums
atbilst kādam no šā likuma 
13.
 panta septītajā daļā minētajiem gadījumiem.
(
21.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
35. pants. Paziņojums par izmaiņām līguma darbības laikā
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kurš izdarījis šā likuma 
66. panta
 trešās daļas 2. un 3. punktā minētos
grozījumus, piecu darbdienu laikā pēc grozījumu spēkā stāšanās dienas publicē paziņojumu par izmaiņām līguma
darbības laikā.
36. pants. Dalības uzaicinājums
(1) Būvdarbu, piegādes un pakalpojuma līguma gadījumā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piegādātājus uzaicina
piedalīties iepirkuma procedūrā, izmantojot kādu no šādiem paziņojumiem:
1) periodisku informatīvu paziņojumu;
2) paziņojumu par kvalifikācijas sistēmu;
3) paziņojumu par līgumu.
(2) Ja iepirkums izsludināts, sniedzot periodisku informatīvu paziņojumu saskaņā ar šā likuma 
31. pantu
, un
iepirkuma līguma slēgšanas tiesības piešķir slēgtā konkursā vai sarunu procedūrā, kandidātus, kas izteikuši savu
ieinteresētību pēc periodiska informatīva paziņojuma publicēšanas, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs aicina
rakstveidā apstiprināt šo ieinteresētību.
(3) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs dalības uzaicinājumu ietver periodiskā informatīvā paziņojumā, tas šajā
paziņojumā atsaucas tieši uz tiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem, kas būs paredzamā iepirkuma līguma
priekšmets, un norāda, ka iepirkuma līgumu slēgs slēgta konkursa vai sarunu procedūras rezultātā bez turpmāka
dalības uzaicinājuma, kā arī lūdz ieinteresētos piegādātājus rakstveidā iesniegt savu pieteikumu. Šādu periodisku
informatīvu paziņojumu publicē saskaņā ar šā likuma 
40. panta
 otro daļu ne vēlāk kā 35 dienas un ne agrāk kā 12
mēnešus pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu slēgtā konkursā vai uzaicinājuma piedalīties sarunu procedūrā,
23
/
69
ievērojot šā likuma 
41. pantā
 minētos piedāvājumu iesniegšanas termiņus.
(4) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piemēro atklātu vai slēgtu konkursu, sarunu procedūru, publicējot
dalības uzaicinājumu, inovācijas partnerības procedūru vai konkursa dialogu vai plāno izveidot dinamisko iepirkumu
sistēmu, tas publicē paziņojumu par līgumu.
(5) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izdara grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos vai iepirkuma
dokumentos šā likuma 
13. panta
 piektās daļas kārtībā vai pagarina noteiktos pieteikumu vai piedāvājumu
iesniegšanas termiņus, tas publicē paziņojumu par izmaiņām vai papildu informāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
37. pants. Kārtība, kādā kandidāti un pretendenti informējami par rezultātiem
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs 10 darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas vienlaikus informē visus
kandidātus par pieņemto lēmumu attiecībā uz kandidātu atlases rezultātiem vai par iekļaušanu dinamiskajā iepirkumu
sistēmā (noraidītajam kandidātam norāda arī tā iesniegtā pieteikuma noraidīšanas iemeslus) vai metu konkursa
dalībniekus par pieņemto lēmumu attiecībā uz metu konkursa rezultātiem. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs informē
visus kandidātus vai metu konkursa dalībniekus par termiņu, kādā persona, ievērojot šā likuma 
72.
 panta otrās daļas
1. vai 2. punktu, var iesniegt Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piecu darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas vienlaikus informē visus
pretendentus par pieņemto lēmumu attiecībā uz iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās slēgšanu. Sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs paziņo izraudzītā pretendenta nosaukumu vai izraudzīto vispārīgās vienošanās dalībnieku
nosaukumus, norādot:
1) noraidītajam pretendentam — tā iesniegtā piedāvājuma noraidīšanas iemeslus, pamatojot lēmumu par
neatbilstību ekvivalencei vai lēmumu par attiecīgā piedāvājuma neatbilstību funkcionālajām vai darbības
prasībām;
2) pretendentam, kurš iesniedzis atbilstošu piedāvājumu, — izraudzītā piedāvājuma raksturojumu un nosacītās
priekšrocības;
3) termiņu, kādā pretendents saskaņā ar šā likuma 
72. panta
 otrās daļas 1. vai 2. punktu ir tiesīgs iesniegt
Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(3) Ja iepirkuma procedūra tiek izbeigta vai pārtraukta vai ja dinamiskā iepirkumu sistēma netiek izveidota,
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piecu darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas vienlaikus informē visus
kandidātus vai pretendentus par visiem iemesliem, kuru dēļ iepirkuma procedūra tiek izbeigta vai pārtraukta vai
dinamiskā iepirkumu sistēma netiek izveidota. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs visus kandidātus vai pretendentus
informē par termiņu, kādā persona saskaņā ar šā likuma 
72. panta
 otrās daļas 1. vai 2. punktu ir tiesīga iesniegt
Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piecu darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas informē piegādātāju par
pieņemto lēmumu attiecībā uz tā iekļaušanu kvalifikācijas sistēmā (noraidītajam piegādātājam norāda arī tā iesniegtā
pieteikuma noraidīšanas iemeslus) un par termiņu, kādā piegādātājs saskaņā ar šā likuma 
72. panta
 otrās daļas 1. vai
2. punktu ir tiesīgs iesniegt Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piecu darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas informē kvalifikācijas
sistēmas dalībnieku par pieņemto lēmumu attiecībā uz tā izslēgšanu no kvalifikācijas sistēmas šā likuma 
55. panta
astotajā daļā minētajā gadījumā, norādot izslēgšanas pamatojumu un termiņu, kādā persona saskaņā ar šā likuma 
72.
panta
 otrās daļas 1. vai 2. punktu ir tiesīga iesniegt Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma
procedūras pārkāpumiem.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs neatklāt šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto informāciju, ja tās
atklāšana ir pretrunā ar normatīvajiem aktiem vai ierobežotu piegādātāju konkurenci, vai kaitētu piegādātāju
pamatotām komerciālajām interesēm, sniedzot pamatotu un objektīvu skaidrojumu par informācijas neatklāšanas
iemesliem.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs informāciju par rezultātiem nosūta pa pastu, faksu vai elektroniski,
izmantojot drošu elektronisko parakstu vai elektroniskajam pastam pievienojot skenētu dokumentu, vai nodod
personīgi. Šā panta izpratnē uzskatāms, ka informācija ir nodota visiem kandidātiem, pretendentiem vai metu
konkursa dalībniekiem vienlaikus, ja tā nosūtīta vai nodota šīm personām vienā dienā.
24
/
69
(8) Informējot par rezultātiem, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs saglabā pierādījumus par informācijas
nosūtīšanas vai nodošanas datumu un veidu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
38. pants. Paziņojumi par līguma slēgšanas tiesību piešķirša
nu
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs 10 darbdienu laikā pēc iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās
noslēgšanas iesniedz publicēšanai paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs paziņojumus par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecībā uz iepirkuma līgumiem, kas tiek noslēgti
vispārīgās vienošanās ietvaros, var apvienot viena ceturkšņa ietvaros un iesniegt publicēšanai 10 darbdienu laikā pēc
katra ceturkšņa beigām.
(2) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieņem lēmumu dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros, tas
paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecībā uz katru iepirkuma līgumu iesniedz publicēšanai 10
darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas. Šo noteikumu var nepiemērot, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
paziņojumus par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu apvieno viena ceturkšņa ietvaros un iesniedz publicēšanai 10
darbdienu laikā pēc katra ceturkšņa beigām.
(3) Daļu informācijas par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu var nepublicēt, ja šādas
informācijas atklāšana kavētu tiesību aktu izpildi vai citādi būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm, vai kaitētu valsts
vai pretendenta komerciālajām interesēm, vai kavētu, ierobežotu vai deformētu konkurenci.
(4) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pētniecības un izstrādes pakalpojuma līguma slēgšanai piemēro sarunu
procedūru, nepublicējot dalības uzaicinājumu, tas ir tiesīgs ierobežot paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību
piešķiršanu publicējamo informāciju attiecībā uz pakalpojumu raksturu un daudzumu ar norādi "pētniecības un
izstrādes pakalpojums". Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs slēdz pētniecības un izstrādes pakalpojuma līgumu
tādas iepirkuma procedūras rezultātā, par kuru ir bijis publicēts dalības uzaicinājums, tas ir tiesīgs ierobežot
informāciju par sniedzamo pakalpojumu veidu un daudzumu, pamatojoties uz komercnoslēpumu. Šādos gadījumos
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina, lai jebkura šajā pantā minētā informācija nav mazāk detalizēta kā
dalības uzaicinājumā.
(5) Lietojot kvalifikācijas sistēmu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina, lai šā panta ceturtajā daļā
minētajā gadījumā paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu minētā informācija nav mazāk detalizēta kā
kvalifikācijas sistēmas kvalificēto pakalpojumu sniedzēju sarakstā minētā pakalpojumu kategorija.
39. pants. Brīvprātīgs paziņojums par iepirkuma rezultātiem
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var iesniegt publicēšanai brīvprātīgu paziņojumu par iepirkuma rezultātiem
šā likuma 
10.
, 
11.
, 
12.
 pantā un 
13.
 panta septītajā daļā minētajos gadījumos.
(2) Brīvprātīgs paziņojums par iepirkuma rezultātiem tiek publicēts tādēļ, lai ieinteresētās personas varētu
apstrīdēt tāda iepirkuma pamatotību, kas sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja kļūdas dēļ veikts, nepiemērojot
atbilstošu iepirkuma procedūru un nepublicējot paziņojumu par līgumu, un vienlaikus lai novērstu šā likuma 
78. pantā
minētās sekas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
40. pants. Paziņojumu publicēšana
(1) Šā likuma 
31.
, 
32.
, 
33.
, 
34. 
un 
35. pantā
, 
36. panta
 ceturtajā un piektajā daļā, 
38. panta
 pirmajā daļā un 
39.
pantā
 minēto paziņojumu saturu un sagatavošanas kārtību nosaka Ministru kabinets. Paziņojuma veidlapas paraugu
nosaka saskaņā ar Eiropas Komisijas 2015. gada 11. novembra regulu Nr. 
2015/1986
, ar ko izveido standarta
veidlapas paziņojumu publicēšanai publisko iepirkumu jomā un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 
842/2011
.
(2) Iepirkumu uzraudzības birojs triju darbdienu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā paziņojuma saņemšanas
pārbauda tā satura atbilstību šā likuma prasībām un nosūta paziņojumu Eiropas Savienības Publikāciju birojam
publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Iepirkumu uzraudzības birojs paziņojumu publicē savā
tīmekļvietnē pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par paziņojuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai 48 stundas pēc tam, kad saņemts Eiropas Savienības Publikāciju biroja apstiprinājums par paziņojuma
saņemšanu.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, paziņojot iepirkuma rezultātus, ir tiesīgs paziņojumā nepublicēt tādu 
25
/
69
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, paziņojot iepirkuma rezultātus, ir tiesīgs paziņojumā nepublicēt tādu
informāciju, kuras publiskošana varētu kavēt normatīvo aktu piemērošanu vai būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm,
vai ierobežotu piegādātāju konkurenci, vai kaitētu piegādātāju pamatotām komerciālajām interesēm (publiskām vai
privātām).
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ir tiesības publicēt paziņojumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
un ievietot tos Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē arī tad, ja šis likums neuzliek pienākumu publicēt šādus
paziņojumus.
41. pants. Pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņi
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, nosakot pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņus, ņem vērā
iespējamā iepirkuma līguma sarežģītības pakāpi un laiku, kāds nepieciešams piedāvājumu sagatavošanai, kā arī
Ministru kabineta noteiktos minimālos pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņus.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nosaka garāku piedāvājumu iesniegšanas termiņu, nekā paredzēts Ministru
kabineta noteikumos par iepirkuma procedūras norises kārtību, ja piedāvājumu var sagatavot tikai pēc sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja norādītās iepirkuma līguma izpildes vietas apmeklēšanas vai pēc iepazīšanās ar sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja norādītajiem iepirkuma procedūras papildu dokumentiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
norādītajā vietā. Piedāvājumu iesniegšanas termiņš nosakāms tāds, lai ieinteresētie piegādātāji vai kandidāti var
iepazīties ar visu informāciju, kas nepieciešama piedāvājuma sagatavošanai.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var izdarīt grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos, izņemot
gadījumu, kad grozītie noteikumi pieļauj atšķirīgu piedāvājumu iesniegšanu vai citu kandidātu vai pretendentu dalību
vai izvēli iepirkuma procedūrā. Ja iepirkuma procedūras dokumentos izdarīti grozījumi, piedāvājumu iesniegšanas
termiņš tiek pagarināts atbilstoši informācijas vai izmaiņu svarīgumam tā, lai ieinteresētie piegādātāji vai kandidāti var
iepazīties ar visu informāciju, kas nepieciešama piedāvājumu sagatavošanai, un tiktu ievēroti Ministru kabineta
noteikumos par iepirkuma procedūras norises kārtību noteiktie minimālie termiņi.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pagarināt noteiktos pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas
termiņus, publicējot paziņojumu par izmaiņām vai papildu informāciju. Minimālais termiņš, par kuru sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pagarināt pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņu, ir septiņas dienas. Šāda
termiņu pagarināšana nav uzskatāma par grozījumiem iepirkuma procedūras dokumentos šā panta trešās daļas
izpratnē.
42. pants. Piekļuve iepirkuma procedūras dokumentiem, to izsniegšana un papildu informācijas sniegšana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs atklāta, slēgta, metu konkursa vai konkursa dialoga procedūrā pēc
ieinteresēto piegādātāju pieprasījuma izsniedz tiem tehniskās specifikācijas, kuras tas regulāri izmanto būvdarbu,
piegādes vai pakalpojuma līgumos, vai tehniskās specifikācijas, kuras tas gatavojas piemērot iepirkuma līgumiem,
par kuriem ir publicēts periodisks informatīvs paziņojums.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs bez maksas nodrošina brīvu un tiešu elektronisko piekļuvi šā panta pirmajā
daļā minētajām tehniskajām specifikācijām un citiem nepieciešamajiem dokumentiem, publicējot tos pircēja profilā.
(3) 
(Izslēgta ar 
21.02.2019
. likumu)
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs nepublicēt pircēja profilā tehnisko specifikāciju vai tās daļu, ja šī
specifikācija atzīta par komercnoslēpumu un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs plāno piemērot iepirkuma procedūrai
šā likuma 
19. pantu
. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nenodrošina brīvu un tiešu elektronisku piekļuvi iepirkuma
procedūras dokumentiem saskaņā ar šā likuma 
19.
 panta pirmo daļu, tas pagarina piedāvājumu iesniegšanas termiņu
par piecām dienām un norāda, kādu konfidenciālu informācijas aizsardzību šie dokumenti prasa un kā ieinteresētie
piegādātāji var iegūt piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem, izņemot ārkārtas gadījumus, ja sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs pamato steidzamību.
(5) Ja tehniskās specifikācijas ir sagatavotas, pamatojoties uz dokumentiem, kas pieejami ieinteresētajiem
piegādātājiem, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs atsaucas uz šiem dokumentiem.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina brīvu un tiešu elektronisku piekļuvi iepirkuma procedūras
dokumentiem un visiem papildus nepieciešamajiem dokumentiem, kā arī iespēju ieinteresētajiem piegādātājiem, sākot
ar attiecīgās iepirkuma procedūras izsludināšanas brīdi, iepazīties uz vietas ar iepirkuma procedūras papildu
dokumentiem, kuriem konfidencialitātes vai komerciālu interešu aizsardzības dēļ nav nodrošināma brīva un tieša
elektroniska piekļuve. Ja ieinteresēts piegādātājs pieprasa izsniegt iepirkuma procedūras dokumentus drukātā veidā,
26
/
69
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs tos izsniedz šim piegādātājam triju darbdienu laikā pēc tam, kad saņemts šo
dokumentu pieprasījums, ievērojot nosacījumu, ka dokumentu pieprasījums iesniegts laikus pirms piedāvājumu
iesniegšanas termiņa beigām. Par iepirkuma procedūras dokumentu izsniegšanu drukātā veidā sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs var pieprasīt samaksu, kas nepārsniedz dokumentu pavairošanas un nosūtīšanas faktiskos
izdevumus.
(7) Ja paziņojumu par kvalifikācijas sistēmu izmanto iepirkuma izsludināšanai, šādu piekļuvi piedāvā pēc iespējas
ātrāk, bet ne vēlāk kā dienā, kad ir nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus vai piedalīties sarunās. Paziņojumā
vai uzaicinājumā norāda tīmekļvietni, kurā var piekļūt iepirkuma procedūras dokumentiem.
(8) Ja piegādātājs vai kandidāts ir laikus pieprasījis papildu informāciju par iepirkuma procedūras dokumentos
iekļautajām prasībām, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs to sniedz piecu darbdienu laikā, bet ne vēlāk kā sešas
dienas pirms pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
steidzamības dēļ ir samazinājis piedāvājumu iesniegšanas termiņu atklātā konkursā vai pieteikumu un piedāvājumu
iesniegšanas termiņu slēgtā konkursā vai sarunu procedūrā, publicējot dalības uzaicinājumu, papildu informāciju
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs sniedz triju darbdienu laikā, bet ne vēlāk kā četras dienas pirms pieteikumu un
piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām.
(9) Papildu informāciju sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nosūta piegādātājam, kas uzdevis jautājumu, un
vienlaikus ievieto šo informāciju pircēja profilā, kurā ir pieejami iepirkuma procedūras dokumenti, norādot arī uzdoto
jautājumu.
(10) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izdarījis grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos, tas ievieto
informāciju par grozījumiem pircēja profilā, kur ir pieejami šie dokumenti, ne vēlāk kā dienu pēc tam, kad paziņojums
par izmaiņām vai papildu informāciju iesniegts Iepirkumu uzraudzības birojam publicēšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
43. pants. Informācijas apmaiņa
(1) Informācijas apmaiņa starp sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju un piegādātājiem notiek pa pastu, faksu vai
elektroniski (saskaņā ar šā panta trešās, ceturtās, sestās un astotās daļas nosacījumiem) atkarībā no sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja izvēles.
(2) Lai apmainītos ar informāciju, kas neattiecas uz iepirkuma procedūras dokumentiem, dalības pieteikumiem,
ieinteresētības apliecinājumiem un piedāvājumiem, var izmantot mutvārdu saziņu. Mutvārdu saziņas saturs
dokumentējams rakstveidā vai audioierakstos, ja tā var ietekmēt piedāvājuma saturu un vērtēšanu.
(3) Lai neapgrūtinātu piegādātājam piekļuvi iepirkuma procedūrām, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izvēlas
informācijas apmaiņas līdzekļus, kas ir vispārpieejami. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izvēlas tādu šajā likumā
minēto dokumentu nosūtīšanas veidu, kas adresātam nodrošina pēc iespējas ātru informācijas saņemšanu. Ja
informācijas apmaiņā tiek izmantoti elektroniskie līdzekļi, izvēlas tādus, kuri ir publiski pieejami un savietojami ar
vispārlietotām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, tādējādi novēršot iespēju diskriminēt piegādātājus uz šā
pamata.
(4) Informācijas apmaiņu un uzglabāšanu veic tā, lai visi piedāvājumos un pieteikumos iekļautie dati būtu
aizsargāti un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs varētu pārbaudīt piedāvājumu un pieteikumu saturu tikai pēc to
iesniegšanas termiņa beigām.
(5) Laikā no piedāvājumu vai pieteikumu iesniegšanas dienas līdz to atvēršanas brīdim sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs nesniedz informāciju par citu piedāvājumu vai pieteikumu esību. Piedāvājumu un pieteikumu vērtēšanas
laikā līdz rezultātu paziņošanai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nesniedz informāciju par vērtēšanas procesu.
(6) Attiecībā uz elektroniskajām iekārtām, kuras izmanto piedāvājumu un pieteikumu saņemšanai un nosūtīšanai,
piemēro šā likuma 
44. pantu
.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, ja nepieciešams, var prasīt, lai piedāvājumu iesniegšanai tiktu izmantotas
speciālas iekārtas un tehnoloģijas, kas nav vispārpieejamas, ja tas piedāvā šādas alternatīvas piekļuves iespējas:
1) neierobežotā un pilnā apmērā bez maksas izmantot tiešu elektronisku piekļuvi speciālajām iekārtām un
tehnoloģijām, sākot no dienas, kad publicēts paziņojums par līgumu. Paziņojumā par līgumu norāda
tīmekļvietnes adresi, kur var piekļūt attiecīgajām iekārtām un tehnoloģijām;
27
/
69
2) nodrošina, lai pretendenti, kuriem nav piekļuves attiecīgajām iekārtām un tehnoloģijām vai kuriem nav
iespējams tās iegūt attiecīgajos termiņos (ņemot vērā to, ka piekļuves trūkumā nav vainojams attiecīgais
pretendents), varētu piekļūt iepirkumam, izmantojot pagaidu piekļuves tiesības, kas bez maksas ir pieejamas
tiešsaistē;
3) atbalsta alternatīvu datu kanālu piedāvājumu elektroniskai iesniegšanai.
(8) Iesniedzot piedāvājumu vai pieteikumu elektroniski, kandidāts vai piegādātājs ir tiesīgs ar vienu drošu
elektronisko parakstu parakstīt visus dokumentus kā vienu kopumu. Ja piedāvājumu vai pieteikumu var iesniegt
elektroniski, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nav tiesīgs pieprasīt, lai papildus elektroniskajam piedāvājumam vai
pieteikumam kandidāts vai piegādātājs iesniedz arī rakstveida piedāvājumu vai pieteikumu.
44. pants. Prasības elektroniskai pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkumos paredz elektronisku pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanu,
izņemot Ministru kabineta noteiktos gadījumus, kad sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam nav pienākuma pieteikumu
un piedāvājumu vai to sastāvdaļu saņemšanai izmantot elektroniskās informācijas sistēmas. Pieteikumu un
piedāvājumu saņemšanai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izvēlas bez maksas izmantojamās elektroniskās
informācijas sistēmas, kas paredzētas piedāvājumu un pieteikumu elektroniskai saņemšanai.
(2) Ja piedāvājumus un pieteikumus, kā arī plānus un projektus iepirkuma procedūrās saņem, izmantojot
elektroniskās informācijas sistēmas, ievēro šādus noteikumus:
1) visiem ieinteresētajiem piegādātājiem ir pieejama informācija par specifikācijām, kas attiecas uz
piedāvājumu un pieteikumu elektronisku iesniegšanu, kodēšanu un laika reģistrāciju;
2) tiek izmantots sistēmā iestrādāts paraksta rīks, kas nodrošina elektroniskā dokumenta parakstītāja
identitātes apstiprināšanu, vai elektroniskais paraksts, kas atbilst normatīvajiem aktiem par elektronisko
dokumentu un elektroniskā paraksta statusu;
3) var precīzi noteikt datumu un laiku, kad iesniegti piedāvājumi un pieteikumi, kā arī plāni un projekti;
4) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina, lai neviens nevarētu piekļūt iesniegtajai informācijai pirms
noteiktā termiņa beigām;
5) tikai pilnvarotām personām ir iespēja noteikt vai mainīt saņemto dokumentu atvēršanas laiku;
6) dažādos iepirkuma procedūras posmos piekļuve iesniegtajiem dokumentiem vai to daļai ir iespējama pēc
pilnvarotu personu vienlaikus veiktām darbībām;
7) iesniegtajiem dokumentiem var piekļūt tikai noteiktā datumā pēc pilnvarotu personu vienlaikus veiktām
darbībām;
8) piekļuve iesniegtajiem un atvērtajiem dokumentiem saglabājas tikai tām pilnvarotām personām, kurām šāda
piekļuve ir atļauta;
9) ir iespējams atklāt to, ka ir pārkāpts šīs daļas 
4.
, 
5.
, 
6.
, 
7. 
vai 
8. punktā
 minētais aizliegums.
(3) Ministru kabinets nosaka prasības un standartus sistēmām, kas tiek izmantotas piedāvājumu un pieteikumu
iesniegšanai.
45. pants. Iepirkuma procedūras dokumentēšana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina katra iepirkuma procedūras posma dokumentēšanu, kā arī
dokumentē iepirkuma procedūru, kas noris, izmantojot elektroniskos līdzekļus.
(2) Iepirkuma procedūras ziņojums (turpmāk — ziņojums) ir pārskats, kas atspoguļo iepirkuma procedūras norisi.
Ziņojumu par katru iepirkuma procedūru, ievērojot Ministru kabineta noteikto kārtību un saturu, sagatavo un publicē
pircēja profilā pēc tam, kad pieņemts lēmums par iepirkuma procedūras rezultātiem.
(3) Protokoli, kas atspoguļo iepirkuma procedūras atsevišķo posmu norisi, ziņojums un iepirkuma procedūras 
28
/
69
(3) Protokoli, kas atspoguļo iepirkuma procedūras atsevišķo posmu norisi, ziņojums un iepirkuma procedūras
dokumenti (izņemot piedāvājumus un pieteikumus) ir vispārpieejama informācija.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina šā panta trešajā daļā minēto dokumentu izsniegšanu triju
darbdienu laikā pēc attiecīga pieprasījuma saņemšanas dienas. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs neizsniedz
protokolus (izņemot piedāvājumu atvēršanas sanāksmes protokolu), kamēr pieteikumi vai piedāvājumi tiek vērtēti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
46. pants. Iepirkuma procedūras dokumentu glabāšana
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs visus iepirkuma procedūras dokumentu oriģinālus, kā arī pieteikumu un
piedāvājumu oriģinālus glabā ne mazāk kā trīs gadus pēc tam, kad pieņemts lēmums attiecībā uz iepirkuma
procedūru.
VIII nodaļa. Kandidātu un pretendentu atlase un piedāvājuma izvēle
47. pants. Kandidātu un pretendentu atlases, piedāvājumu atbilstības pārbaudes un izvēles vispārējie
noteikumi
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs atlasa kandidātus un pretendentus saskaņā ar šā likuma 
50.
, 
51.
, 
52.
, 
53.
un 
54. pantā
 noteiktajām kvalifikācijas prasībām, pārbauda piedāvājumu atbilstību iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām un izvēlas piedāvājumu vai piedāvājumus saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas
kritērijiem.
(2) Prasību apjomu, kā arī pieprasīto konkrētā iepirkuma līguma izpildei nepieciešamo minimālo spēju līmeni
nosaka samērīgi iepirkuma līguma priekšmetam. Šādas minimālā atbilstības līmeņa prasības iekļauj dalības
uzaicinājumā, kā arī iepirkuma procedūras dokumentos.
(3) Ja tiek piemērots slēgts konkurss, konkursa dialogs, inovācijas partnerība vai sarunu procedūra, publicējot
dalības uzaicinājumu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs iepriekš paredzēt, cik kandidātu tas uzaicinās
iesniegt piedāvājumu vai piedalīties sarunās, ja vien ir pieejams pietiekams atbilstošu kandidātu skaits. Dalības
uzaicinājumā, kā arī iepirkuma procedūras dokumentos sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs norāda objektīvus un
nediskriminējošus kritērijus vai noteikumus, kurus tas nolēmis piemērot, kā arī minimālo un, ja nepieciešams,
maksimālo kandidātu skaitu, kādu paredzēts uzaicināt.
(4) Ja tiek piemērota šā panta trešā daļa, izvēlas pietiekami lielu kandidātu skaitu, lai nodrošinātu konkurenci.
(5) Ja tiek piemērota šā panta trešā un ceturtā daļa, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs uzaicina noteiktu
kandidātu skaitu, kas nedrīkst būt mazāks par dalības uzaicinājumā paredzēto. Ja to kandidātu skaits, kuri atbilst
kvalifikācijas prasībām, ir mazāks par paredzēto, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs samazināt
uzaicinājumā noteikto kandidātu skaitu, nodrošinot atbilstošu konkurenci.
(6) Izziņas un citus dokumentus, kurus šajā likumā noteiktajos gadījumos izsniedz Latvijas kompetentās
institūcijas, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieņem un atzīst, ja tie izdoti ne agrāk kā vienu mēnesi pirms
iesniegšanas dienas, bet ārvalstu kompetento institūciju izsniegtās izziņas un citus dokumentus sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs pieņem un atzīst, ja tie izdoti ne agrāk kā sešus mēnešus pirms iesniegšanas dienas, ja
izziņas vai dokumenta izdevējs nav norādījis īsāku tā derīguma termiņu.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pārbaudīt nepieciešamo informāciju kompetentā institūcijā,
publiski pieejamās datubāzēs vai citos publiski pieejamos avotos. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir ieguvis
informāciju šādā veidā, bet tā neatbilst faktiskajai situācijai, attiecīgais kandidāts vai pretendents ir tiesīgs iesniegt
izziņu vai citu dokumentu par konkrēto faktu.
(8) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam rodas šaubas par iesniegtās dokumenta kopijas autentiskumu, tas
pieprasa, lai kandidāts vai pretendents uzrāda dokumenta oriģinālu vai iesniedz apliecinātu dokumenta kopiju.
(9) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka pieteikumā vai piedāvājumā ietvertā vai kandidāta vai
pretendenta iesniegtā informācija vai dokuments ir neskaidrs vai nepilnīgs, tas pieprasa, lai kandidāts vai pretendents,
vai kompetenta institūcija izskaidro vai papildina minēto informāciju vai dokumentu vai iesniedz trūkstošo dokumentu,
nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem kandidātiem un pretendentiem. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
termiņu nepieciešamās informācijas vai dokumenta iesniegšanai nosaka samērīgi ar laiku, kas nepieciešams šādas 
29
/
69
informācijas vai dokumenta sagatavošanai un iesniegšanai.
(10) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar šā panta devīto daļu ir pieprasījis izskaidrot vai papildināt
pieteikumā vai piedāvājumā ietverto vai kandidāta vai pretendenta iesniegto informāciju, bet kandidāts vai pretendents
to nav izdarījis atbilstoši sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja noteiktajām prasībām, sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs pieteikumu vai piedāvājumu vērtē pēc savā rīcībā esošās informācijas.
(11) Piedāvājumu vērtēšanas gaitā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pieprasīt, lai tiek izskaidrota
tehniskajā un finanšu piedāvājumā iekļautā informācija, kā arī iesniegti piedāvāto preču paraugi, ja tie nepieciešami
preču atbilstības novērtēšanai un pretendents ar tam pieejamiem dokumentiem nevar sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējam pierādīt preču atbilstību. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nepieprasa iesniegt tādu preču paraugus,
kuras pielāgojamas vai izgatavojamas iepirkuma līguma izpildes laikā atbilstoši tā prasībām, ja šādi paraugi
piegādātājam nav pieejami pirms iepirkuma līguma noslēgšanas, kā arī preču paraugus, kuru iesniegšana
piegādātājam rada nesamērīgus izdevumus.
(12) Piedāvājumu vērtēšanas laikā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pārbauda, vai piedāvājumā nav aritmētisku
kļūdu. Ja šādas kļūdas konstatē, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs tās izlabo. Par kļūdu labojumu un laboto
piedāvājuma summu sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs paziņo pretendentam, kura pieļautās kļūdas labotas. Vērtējot
finanšu piedāvājumu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ņem vērā labojumus.
(13) Piedāvājumu vērtēšanas laikā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pieprasīt, lai kandidāts vai
pretendents iesniedz apliecinājumu par neatkarīgi izstrādātu piedāvājumu.
48. pants. Kandidātu un pretendentu izslēgšanas noteikumi
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā šādos
gadījumos:
1) kandidāts, pretendents vai persona, kura ir kandidāta vai pretendenta valdes vai padomes loceklis,
pārstāvēttiesīgā persona vai prokūrists, vai persona, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu
darbībās, kas saistītas ar filiāli, ar tādu prokurora priekšrakstu par sodu vai tiesas spriedumu, kas stājies
spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīta par vainīgu vai tai ir piemērots piespiedu
ietekmēšanas līdzeklis par jebkuru no šādiem noziedzīgiem nodarījumiem:
a) noziedzīgas organizācijas izveidošana, vadīšana, iesaistīšanās tajā vai tās sastāvā ietilpstošā
organizētā grupā vai citā noziedzīgā formējumā vai piedalīšanās šādas organizācijas izdarītajos
noziedzīgajos nodarījumos,
b) kukuļņemšana, kukuļdošana, kukuļa piesavināšanās, starpniecība kukuļošanā, neatļauta piedalīšanās
mantiskos darījumos, neatļauta labumu pieņemšana, komerciāla uzpirkšana, labuma prettiesiska
pieprasīšana, pieņemšana vai došana, tirgošanās ar ietekmi,
c) krāpšana, piesavināšanās vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana,
d) terorisms, terorisma finansēšana, teroristu grupas izveide vai organizēšana, ceļošana terorisma nolūkā,
terorisma attaisnošana, aicinājums uz terorismu, terorisma draudi vai personas vervēšana vai apmācīšana
terora aktu veikšanai,
e) cilvēku tirdzniecība,
f) izvairīšanās no nodokļu vai tiem pielīdzināto maksājumu nomaksas;
2) ir konstatēts, ka kandidātam pieteikumu un pretendentam piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā
vai dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, Latvijā vai
valstī, kurā tas reģistrēts vai kurā atrodas tā pastāvīgā dzīvesvieta, ir nodokļu parādi (tai skaitā valsts sociālās
apdrošināšanas obligāto iemaksu parādi), kas kopsummā kādā no valstīm pārsniedz 150 
euro
. Attiecībā uz
Latvijā reģistrētiem un pastāvīgi dzīvojošiem kandidātiem vai pretendentiem sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs ņem vērā informāciju, kas ievietota Ministru kabineta noteiktajā informācijas sistēmā Valsts
ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku datubāzes un Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas
sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā;
3) ir pasludināts kandidāta vai pretendenta maksātnespējas process, apturēta kandidāta vai pretendenta
30
/
69
saimnieciskā darbība vai kandidāts vai pretendents tiek likvidēts;
4) iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja amatpersona vai
darbinieks), iepirkuma komisijas loceklis vai eksperts ir saistīts ar kandidātu vai pretendentu šā likuma 
30.
panta
 pirmās vai otrās daļas izpratnē vai ir ieinteresēts kāda kandidāta vai pretendenta izvēlē, un sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējam nav iespējams novērst šo situāciju ar kandidātu vai pretendentu mazāk
ierobežojošiem pasākumiem;
5) kandidātam vai pretendentam ir konkurenci ierobežojošas priekšrocības iepirkuma procedūrā, jo tas ir bijis
iesaistīts vai ar to saistīta juridiskā persona ir bijusi iesaistīta iepirkuma procedūras sagatavošanā saskaņā ar
šā likuma 
22. panta
 trešo daļu, un to nevar novērst ar mazāk ierobežojošiem pasākumiem, un kandidāts vai
pretendents nevar pierādīt, ka tā vai ar to saistītas juridiskās personas dalība iepirkuma procedūras
sagatavošanā neierobežo konkurenci;
6) kandidāts vai pretendents ar tādu kompetentās institūcijas lēmumu vai tiesas spriedumu, kas stājies spēkā
un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīts par vainīgu konkurences tiesību pārkāpumā, kas izpaužas
kā horizontālā karteļa vienošanās, izņemot gadījumu, kad attiecīgā institūcija, konstatējot konkurences tiesību
pārkāpumu, par sadarbību iecietības programmas ietvaros kandidātu vai pretendentu ir atbrīvojusi no naudas
soda vai samazinājusi naudas sodu;
7) kandidāts vai pretendents ar kompetentās institūcijas lēmumu, prokurora priekšrakstu par sodu vai tiesas
spriedumu, kas stājies spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīts par vainīgu un sodīts par
pārkāpumu, kas izpaužas kā:
a) vienas vai vairāku personu nodarbināšana, ja tām nav nepieciešamās darba atļaujas vai tās nav tiesīgas
uzturēties Eiropas Savienības dalībvalstī,
b) personas nodarbināšana bez rakstveidā noslēgta darba līguma, normatīvajos aktos noteiktajā termiņā
neiesniedzot par šo personu informatīvo deklarāciju par darbiniekiem, kas iesniedzama par personām,
kuras uzsāk darbu;
8) kandidāts vai pretendents ir sniedzis nepatiesu informāciju, lai apliecinātu atbilstību šajā pantā minētajiem
noteikumiem vai saskaņā ar šo likumu noteiktajām kandidātu un pretendentu kvalifikācijas prasībām, vai nav
sniedzis prasīto informāciju;
9) uz personālsabiedrības biedru (ja kandidāts vai pretendents ir personālsabiedrība) ir attiecināmi šīs daļas 
1.
,
2.
, 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6.
, 
7. 
vai 
8. punktā
 minētie nosacījumi;
10) uz pretendenta norādīto apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir
vismaz 10 procenti no kopējās būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes līguma vērtības, ir attiecināmi šīs daļas 
2.
,
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6.
, 
7. 
vai 
8. punktā
 minētie nosacījumi;
11) uz kandidāta vai pretendenta norādīto personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents balstās, lai
apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām
prasībām, ir attiecināmi šīs daļas 
1.
, 
2.
, 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6.
, 
7. 
vai 
8. punktā
 minētie nosacījumi.
(2) Ja tas ir norādīts paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos, sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs izslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā šādos gadījumos:
1) kandidāts vai pretendents (kā līgumslēdzēja puse vai līgumslēdzējas puses dalībnieks vai biedrs, ja
līgumslēdzēja puse ir bijusi piegādātāju apvienība vai personālsabiedrība), tā dalībnieks vai biedrs (ja kandidāts
vai pretendents ir piegādātāju apvienība vai personālsabiedrība) nav pildījis ar šo sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēju noslēgto iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos vai koncesijas līgumu, un tādēļ sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs vai publiskais partneris ir izmantojis iepirkuma līgumā, vispārīgās vienošanās
noteikumos vai koncesijas līgumā paredzētās tiesības vienpusēji atkāpties no līguma, vispārīgās vienošanās
vai koncesijas līguma;
2) kandidāts vai pretendents ir izdarījis smagu profesionālās darbības pārkāpumu, kas liek apšaubīt tā
godīgumu, vai nav pildījis ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, pasūtītāju vai publisko partneri noslēgto
iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos vai koncesijas līgumu, un šis fakts ir atzīts ar tādu kompetentas
institūcijas lēmumu, tiesas spriedumu vai prokurora priekšrakstu par sodu, kas stājies spēkā un kļuvis
neapstrīdams un nepārsūdzams;
3) uz personālsabiedrības biedru (ja kandidāts vai pretendents ir personālsabiedrība) ir attiecināmi šīs daļas 
2. 
31
/
69
3) uz personālsabiedrības biedru (ja kandidāts vai pretendents ir personālsabiedrība) ir attiecināmi šīs daļas 
2.
punktā
 minētie nosacījumi;
4) uz pretendenta norādīto apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir
vismaz 10 procenti no kopējās būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes līguma vērtības, ir attiecināmi šīs daļas 
1.
vai 
2. punktā
 minētie nosacījumi;
5) uz kandidāta vai pretendenta norādīto personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents balstās, lai
apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām
prasībām, ir attiecināmi šīs daļas 
1. 
vai 
2. punktā
 minētie nosacījumi.
(3) Ministru kabinets nosaka šā panta otrās daļas 2. punktā minētos profesionālās darbības pārkāpumus, par
kuriem paredzēta izslēgšana no iepirkuma procedūras.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs neizslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā, ja:
1) no dienas, kad kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams tiesas spriedums, prokurora priekšraksts par sodu vai
citas kompetentas institūcijas pieņemtais lēmums saistībā ar šā panta pirmās daļas 1. punktā un 7. punkta "a"
apakšpunktā minētajiem pārkāpumiem, līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai ir pagājuši trīs
gadi;
2) no dienas, kad kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams tiesas spriedums vai citas kompetentās institūcijas
pieņemtais lēmums saistībā ar šā panta pirmās daļas 6. punktā, 7. punkta "b" apakšpunktā un otrās daļas 2.
punktā minētajiem pārkāpumiem, līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai ir pagājuši 12 mēneši.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs neizslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā, ja no
dienas, kad sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vienpusēji atkāpies no šā panta otrās daļas 1. punktā minētā
būvdarbu, piegādes vai pakalpojuma līguma, vispārīgās vienošanās par piegādi, pakalpojumiem vai būvdarbiem vai
pakalpojumu vai būvdarbu koncesijas līguma, līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai ir pagājuši 12
mēneši. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs to norādījis paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras
dokumentos, tas ir tiesīgs neizslēgt kandidātu vai pretendentu no turpmākās dalības iepirkuma procedūrā saskaņā ar
šā panta otrās daļas 1. punktu, tā vietā paredzot papildu saistību izpildes nodrošinājumu vai tādus iepirkuma līguma
izpildes noteikumus, kas kandidātam vai pretendentam padara ekonomiski neizdevīgu iepirkuma līguma vai
vispārīgās vienošanās būtisku noteikumu neievērošanu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, pieņemot lēmumu par
kandidāta vai pretendenta izslēgšanu no turpmākās dalības iepirkuma procedūrā saskaņā ar šā panta otrās daļas 1.
punktu, ņem vērā, cik būtisks ir pārkāpums, kas pieļauts tā iepirkuma līguma, vispārīgās vienošanās vai koncesijas
līguma izpildē, no kura sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vienpusēji atkāpies, kā arī slēdzamā iepirkuma līguma vai
vispārīgās vienošanās neizpildes risku.
(6) Ja kandidāta, pretendenta vai šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minētās personas maksātnespējas
procesā, kas uzsākts atbilstoši likumam "
Par uzņēmumu un uzņēmējsabiedrību maksātnespēju
" vai 
Maksātnespējas
likumam
, kas bija spēkā līdz 2010. gada 31. oktobrim, tiek piemērota sanācija vai izlīgums (mierizlīgums),
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, izvērtējot iespējamos ekonomiskos riskus un ņemot vērā iepirkuma līguma
priekšmetu, var lemt par šā panta pirmās daļas 4. punkta nepiemērošanu.
(7) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka Ministru kabineta noteiktajā informācijas sistēmā saskaņā
ar Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku datubāzes vai Nekustamā īpašuma nodokļa
administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā ievietoto informāciju kandidātam, pretendentam vai šā
panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minētajai personai pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā
dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ir nodokļu
parādi (tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādi), kas kopsummā pārsniedz 150 
euro
,
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nosaka termiņu — 10 dienas pēc informācijas izsniegšanas vai nosūtīšanas
dienas — apliecinājuma iesniegšanai par to, ka kandidātam pieteikumu un pretendentam piedāvājumu iesniegšanas
termiņa pēdējā dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu,
nebija nodokļu parādu (tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu), kas kopsummā pārsniedz
150 
euro
. Ja noteiktajā termiņā apliecinājums nav iesniegts, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs kandidātu vai
pretendentu izslēdz no dalības iepirkumā. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka Ministru kabineta
noteiktajā informācijas sistēmā saskaņā ar Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku datubāzes vai
Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā ievietoto informāciju
kandidātam, pretendentam vai šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minētajai personai pieteikumu vai
piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanu, nav nodokļu parādu (tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu
parādu), kas kopsummā pārsniedz 150 
euro
, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs apliecinājumu nepieprasa.
(8) Kandidāts vai pretendents, lai apliecinātu, ka tam, kā arī šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minētajai
32
/
69
personai nebija nodokļu parādu (tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu), kas kopsummā
Latvijā pārsniedz 150 
euro
, šā panta septītajā daļā minētajā termiņā iesniedz:
1) attiecīgās personas vai tās pārstāvja apliecinātu izdruku no Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās
deklarēšanas sistēmas vai Valsts ieņēmumu dienesta izziņu par to, ka šai personai nebija attiecīgo nodokļu
parādu (tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu);
2) pašvaldības izdotu izziņu par to, ka attiecīgajai personai nebija nekustamā īpašuma nodokļa parādu;
3) Valsts ieņēmumu dienesta vai pašvaldības kompetentās institūcijas izdota lēmuma kopiju par nodokļu
samaksas termiņa pagarināšanu vai atlikšanu vai citus objektīvus pierādījumus par nodokļu parādu neesību.
(9) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieprasa, lai kandidāts vai pretendents nomaina apakšuzņēmēju, kura
veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 10 procenti no kopējās būvdarbu līguma, piegādes
līguma vai pakalpojuma līguma vērtības, ja tas atbilst šā panta pirmās daļas 2., 3., 4., 5., 6. vai 7. punktā vai otrās
daļas 1. un 2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam, un personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents
balstās, lai apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām, ja tas atbilst šā panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6. vai 7. punktā vai otrās daļas 1. un 2.
punktā minētajam izslēgšanas gadījumam. Ja kandidāts vai pretendents 10 darbdienu laikā pēc pieprasījuma
izsniegšanas vai nosūtīšanas dienas neiesniedz dokumentus par jaunu paziņojumā par līgumu vai iepirkuma
procedūras dokumentos noteiktajām prasībām atbilstošu apakšuzņēmēju vai personu, uz kuras iespējām kandidāts
vai pretendents balstās, lai apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras
dokumentos noteiktajām prasībām, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izslēdz pretendentu un kandidātu no dalības
iepirkuma procedūrā.
(10) Lai pārbaudītu, vai uz Latvijā reģistrēta kandidāta vai pretendenta valdes vai padomes locekli,
pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu darbībās,
kas saistītas ar filiāli, un kura ir reģistrēta vai pastāvīgi dzīvo ārvalstī, vai uz ārvalstī reģistrētu vai pastāvīgi
dzīvojošu kandidātu vai pretendentu, vai uz šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minēto personu, kas
reģistrēta vai pastāvīgi dzīvo ārvalstī, nav attiecināmi šā panta pirmajā daļā un otrās daļas 2. punktā noteiktie
izslēgšanas nosacījumi, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, izņemot šā panta vienpadsmitajā daļā minēto gadījumu,
pieprasa, lai kandidāts vai pretendents iesniedz attiecīgās kompetentās institūcijas izziņu, kas apliecina, ka uz Latvijā
reģistrēta kandidāta vai pretendenta valdes vai padomes locekli, pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, vai personu,
kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu darbībās, kas saistītas ar filiāli, un kura ir reģistrēta vai
pastāvīgi dzīvo ārvalstī, vai uz kandidātu vai pretendentu, vai uz šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minēto
personu neattiecas šā panta pirmajā daļā un otrās daļas 2. punktā minētie gadījumi. Ja par valdes vai padomes
locekli, pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu
darbībās, kas saistītas ar filiāli, atbilstoši kandidāta, pretendenta vai šā panta pirmās daļas 9. un 11. punktā minētās
personas reģistrācijas valsts normatīvajiem aktiem nevar būt persona, uz kuru ir attiecināmi šā panta pirmajā daļā
noteiktie izslēgšanas nosacījumi, kandidāts vai pretendents ir tiesīgs izziņas vietā iesniegt attiecīgu skaidrojumu.
Termiņu skaidrojuma vai izziņas iesniegšanai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nosaka ne īsāku par 10 darbdienām
pēc pieprasījuma izsniegšanas vai nosūtīšanas dienas. Ja attiecīgais kandidāts vai pretendents noteiktajā termiņā
neiesniedz minēto skaidrojumu vai izziņu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs to izslēdz no dalības iepirkuma
procedūrā. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs no skaidrojuma negūst pārliecību, ka uz attiecīgajām personām nav
attiecināmi šā panta pirmajā daļā noteiktie izslēgšanas nosacījumi, tas ir tiesīgs pieprasīt, lai par šīm personām tiek
iesniegtas kompetento institūciju izziņas.
(11) Šā panta desmito daļu nepiemēro tām šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11. punktā minētajām personām,
kuras ir reģistrētas Latvijā vai pastāvīgi dzīvo Latvijā un ir norādītas kandidāta vai pretendenta iesniegtajā pieteikumā
vai piedāvājumā. Šādā gadījumā pārbaudi veic saskaņā ar šā panta trīspadsmito daļu.
(12) Ja tādi dokumenti, ar kuriem ārvalstī reģistrēts vai pastāvīgi dzīvojošs kandidāts vai pretendents var
apliecināt, ka uz to neattiecas šā panta pirmajā daļā vai otrās daļas 2. punktā noteiktie gadījumi, netiek izdoti vai ar
šiem dokumentiem nepietiek, lai apliecinātu, ka uz šo kandidātu vai pretendentu neattiecas šā panta pirmajā daļā vai
otrās daļas 2. punktā noteiktie gadījumi, minētos dokumentus var aizstāt ar zvērestu vai, ja zvēresta došanu
attiecīgās valsts normatīvie akti neparedz, — ar paša kandidāta, pretendenta vai citas šā panta pirmajā daļā minētās
personas apliecinājumu kompetentai izpildvaras vai tiesu varas iestādei, zvērinātam notāram vai kompetentai
attiecīgās nozares organizācijai tās reģistrācijas (pastāvīgās dzīvesvietas) valstī.
(13) Lai pārbaudītu, vai kandidāts vai pretendents nav izslēdzams no dalības iepirkuma procedūrā šā panta pirmās
daļas 1., 6. un 7. punktā un otrās daļas 2. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu vai pārkāpumu dēļ, par kuriem
attiecīgā šā panta pirmajā daļā minētā persona ir sodīta vai tai ir piemērots piespiedu ietekmēšanas līdzeklis Latvijā,
kā arī šā panta pirmās daļas 2. un 3. punktā minēto faktu dēļ, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kā arī piegādātājs
par sevi, izmantojot Ministru kabineta noteikto informācijas sistēmu attiecībā uz Latvijā reģistrētu vai pastāvīgi
dzīvojošu personu, Ministru kabineta noteiktajā kārtībā iegūst informāciju:
33
/
69
1) par šā panta pirmās daļas 1., 6. un 7. punktā un otrās daļas 2. punktā minētajiem pārkāpumiem un
noziedzīgajiem nodarījumiem — no Iekšlietu ministrijas Informācijas centra (Sodu reģistra). Sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs minēto informāciju no Iekšlietu ministrijas Informācijas centra (Sodu reģistra) ir tiesīgs
saņemt, neprasot kandidāta, pretendenta un citu šā panta pirmajā daļā minēto personu piekrišanu;
2) par šā panta pirmās daļas 2. punktā minētajiem faktiem — no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas
pašvaldībām. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs minēto informāciju no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas
pašvaldībām ir tiesīgs saņemt, neprasot kandidāta, pretendenta un citu šā panta pirmajā daļā minēto personu
piekrišanu;
3) par šā panta pirmās daļas 1. punktā minēto personu (personu, kura ir kandidāta vai pretendenta valdes vai
padomes loceklis, pārstāvēttiesīgā persona, prokūrists, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai
pretendentu ar filiāli saistītās darbībās) un par šā panta pirmās daļas 3. punktā minētajiem faktiem — no
Uzņēmumu reģistra.
(14) Ministru kabinets nosaka:
1) informācijas sistēmu, kurā veicama šā panta trešajā daļā minētā pārbaude, kā arī šīs sistēmas uzturēšanas
un izmantošanas kārtību;
2) šā panta trīspadsmitās daļas 1. punktā minētās pārbaudāmās informācijas apstrādes mērķi un apjomu, kā
arī tos normatīvos aktus un to pantus, kuri atbilst šā panta pirmajā un otrajā daļā minētajiem kandidātu un
pretendentu izslēgšanas gadījumiem un par kuros paredzētajiem pārkāpumiem un noziedzīgajiem
nodarījumiem veicama šā panta trīspadsmitās daļas 1. punktā minētā pārbaude;
3) kārtību, kādā šīs daļas 
1. punktā
 minētā informācijas sistēma saņem un apstrādā informāciju no šā panta
desmitajā daļā minēto iestāžu uzturētajām informācijas sistēmām.
(15) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pārbaudi par šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto kandidātu un
pretendentu izslēgšanas gadījumiem veic:
1) atklātā konkursā — attiecībā uz katru pretendentu, kuram atbilstoši citām paziņojumā par līgumu un
iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām un izraudzītajiem piedāvājuma izvērtēšanas
kritērijiem būtu piešķiramas līguma slēgšanas tiesības;
2) slēgtā konkursā, konkursa dialogā, inovāciju partnerības procedūrā un sarunu procedūrā, publicējot dalības
uzaicinājumu, — attiecībā uz katru kandidātu, kas atbilst citām paziņojumā par līgumu un kandidātu atlases
nolikumā noteiktajām prasībām un būtu uzaicināms iesniegt piedāvājumu. Ja sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs piemēro kandidātu skaita samazināšanu, tas pārbaudi veic pirms kandidātu skaita samazināšanas.
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pārbaudi par šā panta pirmās daļas 2. un 10. punktā minētā kandidātu un
pretendentu izslēgšanas gadījuma esību veic attiecībā uz katru pretendentu, kuram atbilstoši citām paziņojumā
par līgumu un iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām un izraudzītajam piedāvājuma
izvērtēšanas kritērijam būtu piešķiramas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības;
3) sarunu procedūrā, nepublicējot dalības uzaicinājumu, — attiecībā uz katru pretendentu, kuram būtu
piešķiramas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības;
4) sarunu procedūrā, nepublicējot dalības uzaicinājumu, šā likuma 
13. panta
 septītās daļas 1. punktā minētajā
gadījumā, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs uzaicina piedalīties sarunās tikai visus tos pretendentus, kuri
iepriekš izsludinātajā attiecīgajā iepirkuma procedūrā nav izslēgti saskaņā ar šajā pantā minētajiem
noteikumiem un atbilst izvirzītajām kvalifikācijas prasībām, ja tā tiek piemērota pēc atklāta konkursa
izbeigšanas, — attiecībā uz katru pretendentu, kas iesniedzis piedāvājumu atklātā konkursā un ir uzaicināts uz
sarunu procedūru, nepublicējot dalības uzaicinājumu. Šo pārbaudi veic pirms sarunu uzsākšanas.
(16) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pārbaudi par šā panta pirmās daļas 2. punktā minētā pretendentu
izslēgšanas gadījuma esību veic arī attiecībā uz katru pretendentu, kuram būtu piešķiramas iepirkuma līguma
slēgšanas tiesības, pirms tam, kad ir pieņemts lēmums par iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.
(17) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar šā likuma 
13. panta
 septītās daļas 8. punktu piemēro
sarunu procedūru, nepublicējot dalības uzaicinājumu, tas nepiemēro šā panta pirmās daļas 3. punktu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
34
/
69
49. pants. Uzticamības nodrošināšanai iesniegto pierādījumu vērtēšana
(1) Ja kandidāts vai personālsabiedrības biedrs (ja kandidāts ir personālsabiedrība) atbilst šā likuma 
48. panta
pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 7. punktā vai otrās daļas 1. un 2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam,
kandidāts kopā ar pieteikumu iesniedz skaidrojumu un pierādījumus par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu vai noslēgtu
vienošanos par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu, sadarbošanos ar izmeklēšanas iestādēm un veiktajiem
tehniskajiem, organizatoriskajiem vai personālvadības pasākumiem, lai pierādītu savu uzticamību un novērstu tādu
pašu un līdzīgu gadījumu atkārtošanos nākotnē.
(2) Ja pretendents vai personālsabiedrības biedrs (ja pretendents ir personālsabiedrība) atbilst šā likuma 
48. panta
pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 7. punktā vai otrās daļas 1. un 2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam,
pretendents norāda to piedāvājumā un, ja tiek atzīts par tādu, kuram būtu piešķiramas līguma slēgšanas tiesības,
iesniedz skaidrojumu un pierādījumus par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu vai noslēgto vienošanos par nodarītā
kaitējuma atlīdzināšanu, sadarbošanos ar izmeklēšanas iestādēm un veiktajiem tehniskajiem, organizatoriskajiem vai
personālvadības pasākumiem, lai pierādītu savu uzticamību un novērstu tādu pašu un līdzīgu gadījumu atkārtošanos
nākotnē.
(3) Ja kandidāts vai pretendents neiesniedz skaidrojumu un pierādījumus, pasūtītājs izslēdz kandidātu vai
pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā kā atbilstošu šā likuma 
48. panta
 pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 7.
punktā vai otrās daļas 1. un 2. punktā minētajam izslēgšanas gadījumam.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izvērtē kandidāta, pretendenta vai personālsabiedrības biedra (ja kandidāts
vai pretendents ir personālsabiedrība) veiktos pasākumus un to pierādījumus, ņemot vērā noziedzīga nodarījuma vai
pārkāpuma smagumu un konkrētos apstākļus. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var prasīt attiecīgā noziedzīgā
nodarījuma vai pārkāpuma jomā kompetentajai institūcijai atzinumu par kandidāta vai pretendenta veikto pasākumu
pietiekamību uzticamības atjaunošanai un tādu pašu un līdzīgu gadījumu novēršanai nākotnē. Atzinumu nepieprasa,
ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ir pieejams vai arī kandidāts vai pretendents ir iesniedzis attiecīgā noziedzīgā
nodarījuma vai pārkāpuma jomā kompetentās institūcijas atzinumu par konkrētā kandidāta vai pretendenta veikto
pasākumu pietiekamību uzticamības atjaunošanai un tādu pašu un līdzīgu gadījumu novēršanai nākotnē.
(5) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs veiktos pasākumus uzskata par pietiekamiem uzticamības atjaunošanai
un tādu pašu un līdzīgu gadījumu novēršanai nākotnē, tas pieņem lēmumu neizslēgt attiecīgo kandidātu vai
pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā. Ja veiktie pasākumi ir nepietiekami, pasūtītājs pieņem lēmumu izslēgt
kandidātu vai pretendentu no turpmākās dalības iepirkuma procedūrā.
50. pants. Atbilstība profesionālās darbības veikšanai
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pieprasīt pierādījumus tam, ka attiecīgais piegādātājs ir reģistrēts,
licencēts vai sertificēts atbilstoši reģistrācijas vai pastāvīgās dzīvesvietas valsts normatīvo aktu prasībām.
(2) Pakalpojuma līguma gadījumā, ciktāl piegādātājiem jābūt pilnvarotiem vai jābūt kādas organizācijas biedriem,
lai tie reģistrācijas vai pastāvīgās dzīvesvietas valstī varētu sniegt konkrēto pakalpojumu, sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs ir tiesīgs prasīt pierādījumus par šādu pilnvarojumu vai dalību.
(3) 
(Izslēgta ar 
30.04.2020
. likumu)
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nenosaka prasības attiecībā uz minimālo laiku kopš piegādātāja
reģistrēšanas, licencēšanas vai pilnvarošanas, vai kļūšanas par kādas īpašas organizācijas biedru.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
51. pants. Saimnieciskais un finansiālais stāvoklis
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var noteikt prasības attiecībā uz piegādātāja saimnieciskajām un
finansiālajām spējām, kas nepieciešamas iepirkuma līguma izpildei. Šādas prasības var attiekties uz:
1) piegādātāja gada minimālo finanšu apgrozījumu, tai skaitā konkrētā iepirkuma līguma priekšmeta jomā;
2) piegādātāja finanšu rādītājiem;
3) profesionālā riska apdrošināšanu.
35
/
69
(2) Gada minimālo finanšu apgrozījumu var noteikt ne lielāku par divām paredzamo līgumcenu vērtībām, izņemot
gadījumu, kad līguma izpilde ir saistīta ar īpašiem riskiem attiecīgo būvdarbu, pakalpojumu vai piegāžu rakstura dēļ.
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pamatojumu izņēmuma piemērošanai norāda iepirkuma procedūras dokumentos.
(3) Ja iepirkuma līguma priekšmets tiek dalīts daļās, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piegādātāja gada
minimālo finanšu apgrozījumu var noteikt par daļu grupām, ja iepirkuma līguma slēgšanas tiesības tiktu piešķirtas
vairākās vienlaikus izpildāmās daļās.
(4) Ja vispārīgās vienošanās ietvaros paredzēta piedāvājumu atkārtota izvērtēšana, piegādātāja gada minimālo
finanšu apgrozījumu nosaka, pamatojoties uz to iepirkuma līgumu paredzamo maksimālo līgumcenu, kuru izpilde
paredzēta vienlaikus, vai, ja iepirkuma līgumu paredzamā maksimālā līgumcena nav zināma, — pamatojoties uz
vispārīgās vienošanās paredzamo līgumcenu.
(5) Dinamiskās iepirkuma sistēmas gadījumā piegādātāja minimālo gada apgrozījumu nosaka, pamatojoties uz
sistēmas ietvaros piešķiramo iepirkuma līgumu paredzamo maksimālo līgumcenu.
(6) Piegādātājs sava saimnieciskā un finansiālā stāvokļa atbilstību izvirzītajām prasībām galvenokārt var
apliecināt, iesniedzot šādus dokumentus:
1) kredītiestādes apliecinājumus vai, ja nepieciešams, attiecīgas profesionālā riska apdrošināšanas
sabiedrības pierādījumus;
2) finanšu pārskatu vai izrakstu no finanšu pārskata, ja finanšu pārskats ir publiski pieejams saskaņā ar
piegādātāja reģistrācijas valsts normatīvajiem aktiem;
3) apliecinājumu par savu kopējo neto apgrozījumu vai, ja nepieciešams, apgrozījumu, kas attiecas uz
konkrētā iepirkuma jomu, bet ne vairāk kā par trim iepriekšējiem pārskata gadiem, ciktāl informācija par šo
apgrozījumu ir pieejama, ņemot vērā piegādātāja dibināšanas vai darbības uzsākšanas laiku.
(7) Nosakot prasības attiecībā uz piegādātāja finanšu rādītājiem, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma
procedūras dokumentos skaidri norāda objektīvas un nediskriminējošas metodes un kritērijus, ko izmantos finanšu
rādītāju noteikšanai.
(8) Piegādātājs var balstīties uz citu personu saimnieciskajām un finansiālajām iespējām, ja tas ir nepieciešams
konkrētā iepirkuma līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību tiesiskā rakstura. Šādā gadījumā piegādātājs
pierāda sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam, ka viņa rīcībā būs nepieciešamie resursi, iesniedzot, piemēram, šo
personu apliecinājumu vai vienošanos par sadarbību konkrētā iepirkuma līguma izpildē. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs var prasīt, lai piegādātājs un persona, uz kuras saimnieciskajām un finansiālajām iespējām tas balstās, ir
solidāri atbildīgi par iepirkuma līguma izpildi.
(9) Paziņojumā par līgumu vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu, kā arī iepirkuma procedūras dokumentos
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nosaka dokumentus, kurus piegādātājs vai kandidāts iesniedz, lai apliecinātu
atbilstību sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja noteiktajām prasībām. Ja pamatotu iemeslu dēļ piegādātājs vai
kandidāts nespēj iesniegt sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja pieprasītos dokumentus, tas ir tiesīgs apliecināt savu
saimniecisko vai finansiālo stāvokli ar jebkuriem citiem dokumentiem, kurus sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
uzskata par piemērotiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019.
 un 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
52. pants. Tehniskās un profesionālās spējas
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var noteikt prasības attiecībā uz piegādātāja tehniskajām un
profesionālajām spējām, kas nepieciešamas iepirkuma līguma izpildei. Šādas prasības var attiekties uz iepirkuma
līguma izpildē iesaistīto personālu, piegādātāja pieredzi un tehniskajiem resursiem.
(2) Iepirkuma procedūrās par piegādēm, kurās paredzēta izvietošana vai uzstādīšana, pakalpojumi vai būvdarbi,
piegādātāja profesionālās spējas sniegt pakalpojumu, nodrošināt uzstādīšanu vai veikt būvdarbus var novērtēt, ņemot
vērā tā prasmes, efektivitāti, pieredzi un uzticamību.
(3) Piegādātāja tehniskās un profesionālās spējas atbilstoši būvdarbu, piegādes vai pakalpojuma raksturam,
kvantitātei, svarīguma pakāpei un lietojumam var apliecināt ar:
1) informāciju par veiktajiem būvdarbiem, pievienojot izziņas un atsauksmes par svarīgāko darbu izpildi ne
36
/
69
vairāk kā piecos iepriekšējos gados, izņemot gadījumu, kad konkurences veicināšanai sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs ir noteicis garāku pieredzes apliecināšanas termiņu;
2) informāciju par būtiskākajām veiktajām piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem ne vairāk kā trijos
iepriekšējos gados, norādot summas, laiku un saņēmējus (publiskas vai privātas personas) un pievienojot
pircēju atsauksmes vai piegādātāja apliecinājumus. Ja tas ir nepieciešams konkurences veicināšanai,
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var noteikt garāku pieredzes apliecināšanas termiņu;
3) ziņām par tehnisko personālu vai institūcijām, kas atbild par kvalitātes kontroli, bet, ja tiks veikti būvdarbi,
— par tehnisko personālu vai institūcijām, kuras iesaistīs būvdarbu veikšanā;
4) aprakstu par tehniskajām iekārtām un līdzekļiem, ko piegādātājs lieto kvalitātes nodrošināšanai, kā arī par
piegādātāja mācību un pētniecības iekārtām;
5) informāciju par piegādes ķēdes vadības un maršruta kontroles sistēmām, kuras piegādātājs izmantos
iepirkuma līguma izpildē;
6) pārbaudi, ko veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vai tā vārdā preču piegādātāja vai pakalpojumu
sniedzēja valsts kompetenta institūcija, ja piegādājamām precēm vai sniedzamajiem pakalpojumiem ir
sarežģīts raksturs vai šīs preces vai pakalpojumi ir paredzēti īpašam mērķim. Minētā pārbaude attiecas uz
preču piegādātāja ražošanas iespējām vai pakalpojumu sniedzēja tehniskajām iespējām un, ja nepieciešams,
uz kvalitātes kontroles nodrošināšanas pasākumiem, kurus tas veiks;
7) būvdarbu veicēja vai pakalpojumu sniedzēja vadošā personāla izglītību vai profesionālo kvalifikāciju
apliecinošiem dokumentiem, ja vadošā personāla izglītība vai profesionālā kvalifikācija netiek vērtēta kā viens
no kritērijiem saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma izvēlei;
8) aprakstu par piegādātāja plānotajiem pasākumiem vides aizsardzības prasību nodrošināšanai iepirkuma
līguma izpildes laikā;
9) informāciju par būvdarbu veicēja un pakalpojumu sniedzēja vidējo nodarbināto skaitu gadā un vadošā
personāla skaitu pēdējo triju gadu laikā;
10) informāciju par instrumentiem, iekārtām un tehnisko aprīkojumu, kas būvdarbu veicējam un pakalpojumu
sniedzējam pieejams iepirkuma līguma izpildei;
11) norādi uz iepirkuma līguma daļu, ko piegādātājs paredzējis nodot apakšuzņēmējiem;
12) attiecībā uz piegādājamām precēm:
a) paraugiem, aprakstiem vai fotogrāfijām, kuru autentiskumu apliecina, ja sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs to pieprasa,
b) kvalitātes kontroles institūcijas (kuras kompetence ir atzīta) sertifikātu, kas apliecina preces atbilstību
noteiktām tehniskajām specifikācijām vai standartiem.
(4) Ja tas ir nepieciešams konkrētā iepirkuma līguma izpildei, piegādātājs var balstīties uz citu uzņēmēju iespējām
neatkarīgi no savstarpējo attiecību tiesiskā rakstura. Šādā gadījumā piegādātājs pierāda sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējam, ka tā rīcībā būs nepieciešamie resursi, iesniedzot šo uzņēmēju apliecinājumu vai vienošanos par
nepieciešamo resursu nodošanu piegādātāja rīcībā. Piegādātājs, lai apliecinātu profesionālo pieredzi vai sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja prasībām atbilstoša personāla pieejamību, var balstīties uz citu personu iespējām tikai tad, ja
šīs personas veiks būvdarbus vai sniegs pakalpojumus, kuru izpildei attiecīgās spējas ir nepieciešamas.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var prasīt, lai noteiktus īpaši svarīgus uzdevumus pildītu pretendents vai
personu apvienības dalībnieks, ja tiek slēgts būvdarbu līgums vai pakalpojuma līgums vai piegādes līgums ietver arī
preces iebūvēšanu vai uzstādīšanu.
(6) Paziņojumā par līgumu vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu, kā arī iepirkuma procedūras dokumentos
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nosaka dokumentus, kurus piegādātājs vai kandidāts iesniedz, lai apliecinātu
atbilstību sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019.
 un 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
37
/
69
53. pants. Kvalitātes vadības standarti
(1) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieprasa neatkarīgas institūcijas sertifikātu par piegādātāja atbilstību
noteiktiem kvalitātes nodrošināšanas standartiem (tai skaitā par piekļuves nodrošināšanu personām ar invaliditāti), tas
atsaucas uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, ko atbilstoši Eiropas standartiem apstiprinājušas normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs atzīst citas Eiropas Savienības
dalībvalsts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas izdotu sertifikātu. Ja piegādātājam no tā
neatkarīgu iemeslu dēļ nebija iespējams šādu sertifikātu iegūt līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai,
piegādātājs iesniedz citus pierādījumus par līdzvērtīgu kvalitātes nodrošināšanas pasākumu veikšanu un pierāda, ka
piedāvātie kvalitātes nodrošināšanas pasākumi atbilst sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja prasībām.
(2) 
(Izslēgta ar 
30.04.2020
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
54. pants. Vides vadības standarti
(1) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieprasa, lai būtu pārbaudīta piegādātāja vides vadības sistēma vai
atbilstība vides vadības standartiem, tas atsaucas uz vides pārvaldības un audita sistēmu (EMAS) vai uz citām
sistēmām, kuras atzītas saskaņā ar 2009. gada 25. novembra Eiropas Parlamenta un Padomes regulas (EK) Nr.
1221/2009
 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS), kā arī par regulas
(EK) Nr. 
761/2001
 un Komisijas lēmumu 
2001/681/EK
 un 
2006/193/EK
 atcelšanu 49. pantu vai uz citiem vides
vadības standartiem, kas atbilst Eiropas vai starptautiskajiem vides vadības sistēmas standartiem, kurus ir
izstrādājušas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs atzīst
citas Eiropas Savienības dalībvalsts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas izdotu sertifikātu.
Ja piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ nebija iespējams šādu sertifikātu iegūt līdz pieteikuma vai piedāvājuma
iesniegšanas dienai, piegādātājs iesniedz citus pierādījumus par līdzvērtīgiem pasākumiem, kas būtu jānodrošina
saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja prasīto vides vadības sistēmu vai standartu.
(2) 
(Izslēgta ar 
30.04.2020
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
55. pants. Kvalifikācijas sistēmas
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kas publicē paziņojumu par kvalifikācijas sistēmu, ir tiesīgs izveidot un
uzturēt piegādātāju kvalifikācijas sistēmu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kurš izveidojis un uztur kvalifikācijas
sistēmu, nodrošina, lai piegādātāji visā sistēmas uzturēšanas laikā varētu pieprasīt to iekļaušanu sistēmā.
(2) Kvalifikācijas sistēmai var būt vairāki kvalifikācijas posmi. Sistēmu piemēro, pamatojoties uz sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja noteiktiem objektīviem kvalifikācijas vērtēšanas kritērijiem un nosacījumiem attiecībā uz
piegādātāja saimniecisko un finansiālo stāvokli, tehniskajām un profesionālajām spējām, kā arī ietver noteikumus par
ierakstīšanu sistēmā, kvalifikācijas periodiskas atjaunināšanas nosacījumus un sistēmas darbības ilgumu. Nosakot
šos kritērijus un nosacījumus, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ņem vērā šā likuma 
47. panta
 otro un trešo daļu,
48.
, 
50.
, 
51.
, 
52.
, 
53. 
un 
54. pantu
. Ja kritēriji un nosacījumi ietver tehniskās specifikācijas, piemēro šā likuma
23.
, 
24. 
un 
25. pantu
.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izsniedz kvalifikācijas kritērijus un nosacījumus pēc piegādātāja
pieprasījuma. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs uzskata, ka kāda cita sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
kvalifikācijas sistēma atbilst tā prasībām, šis sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs paziņo ieinteresētajiem
piegādātājiem attiecīgā sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja nosaukumu.
(4) Ja nepieciešams, noteiktos kritērijus un nosacījumus var papildināt vai mainīt. Par kritēriju un nosacījumu
grozījumiem paziņo visiem ieinteresētajiem piegādātājiem.
(5) Ja kvalifikācijas kritēriji un nosacījumi izvirza prasības attiecībā uz piegādātāja saimniecisko un finansiālo
stāvokli, tehniskajām un profesionālajām spējām, piegādātājs ir tiesīgs balstīties uz citu piegādātāju iespējām
neatkarīgi no savstarpējo attiecību tiesiskā rakstura. Šādā gadījumā piegādātājs, kas iesniedzis pieteikumu, to, ka
visā kvalifikācijas sistēmas darbības laikā tā rīcībā būs nepieciešamie resursi, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam
pierāda, iesniedzot attiecīgo piegādātāju apliecinājumu vai vienošanos par sadarbību.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kurš izveido kvalifikācijas sistēmu, izvērtē pieteikuma iesniedzēja
kvalifikācijas atbilstību sešu mēnešu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas un informē par pieņemto lēmumu, ievērojot
šā likuma 
37. panta
 pirmo daļu. Ja lēmuma pieņemšanai nepieciešams laiks, kas pārsniedz četrus mēnešus pēc
38
/
69
pieteikuma iesniegšanas, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs divu mēnešu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas paziņo
pieteikuma iesniedzējam iemeslus, kuru dēļ lēmuma pieņemšanai nepieciešams ilgāks laiks, kā arī termiņu, līdz
kuram tiks pieņemts attiecīgais lēmums.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs uztur kvalificētu piegādātāju sarakstus. Piegādātāji var būt sadalīti pa
kategorijām atbilstoši tam iepirkuma līguma veidam, attiecībā uz kuru kvalifikācija ir derīga.
(8) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, kurš uztur kvalifikācijas sistēmu, izslēdz piegādātāju no šīs sistēmas, ja
piegādātājs neatbilst kvalifikācijas kritērijiem un noteikumiem, kas paredzēti, veidojot sistēmu. Kvalifikācijas sistēmas
dalībnieku izslēdz no sistēmas ne agrāk kā nākamajā dienā pēc tam, kad šā likuma 
37. panta
 piektajā daļā minētā
informācija nosūtīta šim dalībniekam un pagājis šā likuma 
72. panta
 otrās daļas 1. vai 2. punktā un sestajā daļā
minētais termiņš, ja Iepirkumu uzraudzības birojam šā likuma 
72. pantā
 noteiktajā kārtībā nav iesniegts iesniegums
par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(9) Ja paziņojums par kvalifikācijas sistēmu publicēts kā dalības uzaicinājums, lai izraudzītos kandidātus konkrētu
iepirkuma līgumu slēgšanai, par kuriem publicējams dalības uzaicinājums, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
izraugās piegādātājus saskaņā ar izvirzītajiem kvalifikācijas kritērijiem un nosacījumiem, kā arī saskaņā ar kandidātu
vērtēšanas metodiku, ja tiek piemērota šā likuma 
47. panta
 trešā daļa, un iekļauj tos kvalifikācijas sistēmā.
(10) Ja paziņojums par kvalifikācijas sistēmu publicēts kā dalības uzaicinājums, iepirkuma līguma slēgšanas
tiesības piešķir, izmantojot slēgtu konkursu un sarunu procedūras, kurās visus pretendentus un dalībniekus atlasa no
kandidātiem, kas jau ir kvalificējušies.
(11) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pieprasīt samaksu, kas nepārsniedz faktiskos izdevumus par
kvalificēšanās pieprasījumiem vai par tādas kvalifikācijas atjaunināšanu vai saglabāšanu, kura jau ir iegūta saskaņā
ar kvalifikācijas sistēmu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
56. pants. Eiropas vienotais iepirkuma procedūras dokuments
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieņem Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu kā sākotnējo
pierādījumu atbilstībai paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām kandidātu un
pretendentu atlases prasībām. Piegādātājs iesniedz atsevišķu Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu par
katru personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents balstās, lai apliecinātu, ka tas atbilst paziņojumā par
līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām kandidātu un pretendentu atlases prasībām, un par tā
norādīto apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 10 procenti no
iepirkuma līguma vērtības. Piegādātāju apvienība iesniedz atsevišķu Eiropas vienoto iepirkuma procedūras
dokumentu par katru tās dalībnieku.
(2) Piegādātājs var sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam iesniegt Eiropas vienoto iepirkuma procedūras
dokumentu, kas ir bijis iesniegts citā iepirkuma procedūrā, ja piegādātājs apliecina, ka dokumentā iekļautā informācija
ir pareiza.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs jebkurā iepirkuma procedūras stadijā ir tiesīgs prasīt, lai kandidāts un
pretendents iesniedz visus vai daļu no dokumentiem, kas apliecina atbilstību paziņojumā par līgumu vai iepirkuma
procedūras dokumentos noteiktajām kandidātu un pretendentu atlases prasībām. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
nepieprasa tādus dokumentus un informāciju, kas ir tā rīcībā vai ir pieejama publiskās datubāzēs.
(4) Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta piemērošanas kārtību iepirkuma procedūrās nosaka Ministru
kabinets. Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta veidlapu paraugus nosaka saskaņā ar Eiropas Komisijas
2016. gada 5. janvāra Īstenošanas regulu Nr. 2016/7, ar ko nosaka standarta veidlapu Eiropas vienotajam iepirkuma
procedūras dokumentam.
57. pants. Piedāvājuma izvērtēšanas kritēriji
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piešķir iepirkuma līguma slēgšanas tiesības saimnieciski visizdevīgākajam
piedāvājumam.
(2) Saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu nosaka:
1) izmantojot izmaksu efektivitātes pieeju (piemēram, vērtējot aprites cikla izmaksas vai iepirkuma mērķa
sasniegšanai būtisku būvdarbus, piegādi vai pakalpojumus raksturojošo rādītāju un cenas attiecību); 
39
/
69
2) ņemot vērā cenu vai izmaksu efektivitāti un ar iepirkuma līguma priekšmetu saistītus kvalitātes kritērijus,
piemēram:
a) kvalitāti, tai skaitā tehniskās priekšrocības, estētiskās un funkcionālās īpašības, pieejamību, atbilstību
universālajam dizainam, sociālās un vides aizsardzības prasības, inovatīvos raksturlielumus un
pārdošanas nosacījumus,
b) iepirkuma līguma izpildes vadības struktūru un iesaistītā personāla kvalifikāciju un pieredzi, ja iepirkuma
līguma izpildes kvalitāti var būtiski ietekmēt iesaistītā personāla kvalifikācija un pieredze,
c) pēcpārdošanas pakalpojumus un tehnisko palīdzību, piegādes noteikumus (piemēram, piegādes datumu,
piegādes procesu un piegādes periodu vai piegādes pabeigšanas periodu).
(3) Kvalitātes kritēriji ir saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu, ja tie attiecas uz jebkuru būvdarbu, piegādes vai
pakalpojuma aprites cikla posmu, kā arī uz faktoriem, kas saistīti ar būvdarbu veikšanas, preču ražošanas vai
pārdošanas vai pakalpojumu sniegšanas procesu vai kādu citu procesu aprites cikla posmā, pat ja šādi faktori nav
tieši saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu (piemēram, vides aizsardzības prasību vai sociālo kritēriju ievērošanu
pakalpojumu sniegšanas, produkta ražošanas vai būvdarbu veikšanas laikā).
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piedāvājumu salīdzināšanai un novērtēšanai ir tiesīgs izmantot tikai cenu,
ja iepirkums tiek veikts šā likuma 
13.
 panta piektajā daļā noteiktajā kārtībā vai sagatavotā tehniskā specifikācija ir
detalizēta un citiem kritērijiem nav būtiskas nozīmes piedāvājuma izvēlē.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nosaka konkurenci neierobežojošus un objektīvi salīdzināmus vai
izvērtējamus piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma procedūras dokumentos norāda visus piedāvājuma izvērtēšanas
kritērijus to nozīmīguma secībā, kritēriju vērtības un, ja attiecināms, vērtību diapazonus, kā arī piedāvājuma izvēles
algoritmu saskaņā ar šiem kritērijiem un aprakstu, kā tiks vērtēts katrs no norādītajiem kritērijiem.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma procedūras dokumentos norāda izšķirošo piedāvājuma izvēles
kritēriju, atbilstoši kuram izvēlēsies piedāvājumu, ja pirms tam, kad tika pieņemts lēmums par iepirkuma līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanu, konstatēs, ka vismaz divu piedāvājumu novērtējums ir vienāds. Sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējam ir tiesības par izšķirošo piedāvājuma izvēles kritēriju noteikt tādu kritēriju, kas raksturo
piegādātāja atbilstību sociālās aizsardzības prasībām, tai skaitā to, ka sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izvēlas
piedāvājumu, kuru iesniedzis piegādātājs, kas ir nacionāla līmeņa darba devēju organizācijas biedrs un noslēdzis
koplīgumu ar arodbiedrību, kura ir nacionāla līmeņa arodbiedrības biedre (ja piedāvājumu iesniegusi
personālsabiedrība vai personu apvienība, koplīgumam jābūt noslēgtam ar katru personālsabiedrības biedru un katru
personu apvienības dalībnieku).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
58. pants. Aprites cikla izmaksas
(1) Aprites cikla izmaksas ietver pilnībā vai daļēji šādas produkta, pakalpojuma vai būvdarbu aprites cikla
izmaksas:
1) izmaksas, kas rodas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam vai citiem lietotājiem, piemēram:
a) ar iegādi saistītās izmaksas,
b) lietošanas izmaksas (piemēram, elektroenerģijas un citu resursu patēriņš),
c) apkopes izmaksas,
d) aprites cikla beigu izmaksas (piemēram, savākšanas un reģenerācijas izmaksas);
2) produkta, pakalpojuma vai būvdarbu aprites ciklā radušās un ar ietekmi uz vidi saistītās izmaksas
(piemēram, siltumnīcefekta gāzu un citu piesārņotāju emisiju izmaksas, uz klimata pārmaiņu mazināšanu un
pielāgošanos klimata pārmaiņām vērstu pasākumu izmaksas), ja tās var izteikt naudas izteiksmē un pārbaudīt.
40
/
69
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma procedūras dokumentos norāda aprites cikla izmaksu aprēķina
metodiku un aprēķina veikšanai nepieciešamos datus, ko iesniegs pretendenti.
(3) Ar ietekmi uz vidi saistīto izmaksu aprēķināšanas metodika atbilst šādiem nosacījumiem:
1) tās pamatā ir objektīvi pārbaudāmi un nediskriminējoši kritēriji;
2) tā ir pieejama visām ieinteresētajām personām;
3) aprēķiniem nepieciešamie dati ir piegādātāju (tai skaitā to piegādātāju, kuri reģistrēti valstī, kas nav Eiropas
Savienības dalībvalsts) rīcībā vai viegli iegūstami.
59. pants. Nepamatoti lēts piedāvājums
(1) Ja piedāvājums konkrētam būvdarbu, piegādes vai pakalpojuma līgumam šķiet nepamatoti lēts, sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs pieprasa skaidrojumu par piedāvāto cenu vai izmaksām.
(2) Skaidrojums īpaši var attiekties uz:
1) ražošanas procesa, būvdarbu veikšanas metodes vai sniedzamo pakalpojumu izmaksām;
2) izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem un īpaši izdevīgiem būvdarbu veikšanas, preču piegādes vai
pakalpojumu sniegšanas apstākļiem, kas ir pieejami pretendentam;
3) piedāvāto būvdarbu, preču vai pakalpojumu īpašībām un oriģinalitāti;
4) vides, sociālo un darba tiesību un darba aizsardzības jomas normatīvajos aktos un darba koplīgumos
noteikto pienākumu ievērošanu;
5) saistībām pret apakšuzņēmējiem;
6) pretendenta saņemto komercdarbības atbalstu.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, konsultējoties ar pretendentu, izvērtē tā sniegtos skaidrojumus.
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ir tiesības prasīt, lai pretendents iesniedz izdrukas no Valsts ieņēmumu
dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmas par pretendenta un tā piedāvājumā norādīto apakšuzņēmēju darbinieku
vidējām stundas tarifa likmēm profesiju grupās, ja Valsts ieņēmumu dienests šādus datus apkopo.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs noraida piedāvājumu kā nepamatoti lētu, ja sniegtie skaidrojumi nepamato
pretendenta piedāvāto zemo cenas vai izmaksu līmeni vai ja cenā vai izmaksās nav iekļautas izmaksas, kas
saistītas ar vides, sociālo un darba tiesību un darba aizsardzības jomas normatīvajos aktos un darba koplīgumos
noteikto pienākumu ievērošanu.
(5) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka piedāvājums ir nepamatoti lēts tāpēc, ka pretendents
saņēmis komercdarbības atbalstu, piedāvājumu pēc konsultācijām ar pretendentu var noraidīt, tikai pamatojoties uz
to, ka pretendents nevar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja noteiktā saprātīgā termiņā pierādīt, ka saņemtais
komercdarbības atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 
107. pantam
. Ja
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs noraida piedāvājumu šā iemesla dēļ, tas informē Eiropas Komisiju un Iepirkumu
uzraudzības biroju par piedāvājuma noraidīšanu un noraidīšanas iemeslu.
60. pants. Piedāvājumi, kuros ietvertas trešo valstu izcelsmes preces
(1) Šo pantu piemēro piedāvājumiem, kuros ietvertas tādu trešo valstu izcelsmes preces, ar kurām Eiropas
Savienība nav noslēgusi divpusējus vai daudzpusējus līgumus par Eiropas Savienības uzņēmumu salīdzināmu un
efektīvu piekļuvi šo valstu tirgum. Šis pants neietekmē Eiropas Savienības un Latvijas starptautiskās saistības pret
trešajām valstīm.
(2) Var noraidīt jebkuru piedāvājumu piegādes līguma slēgšanai, ja valstu, kas nav Eiropas Savienības
dalībvalstis, izcelsmes produktu īpatsvars, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9.
oktobra regulu Nr. 
952/2013
, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, ir lielāks par 50 procentiem no piedāvājumā
iekļauto produktu kopvērtības. Šā panta izpratnē programmatūras telekomunikāciju tīkla iekārtām uzskatāmas par 
41
/
69
iekļauto produktu kopvērtības. Šā panta izpratnē programmatūras telekomunikāciju tīkla iekārtām uzskatāmas par
precēm.
(3) Ņemot vērā šā panta otro daļu, ja divi vai vairāki piedāvājumi, tos vērtējot atbilstoši šā likuma 
57. panta
prasībām, ir līdzvērtīgi, priekšroka dodama piedāvājumiem, kuri nav noraidāmi saskaņā ar šā panta otro daļu. Šā
panta izpratnē cenas uzskata par līdzvērtīgām, ja tās neatšķiras vairāk par trim procentiem. Piedāvājumam netiek
dotas priekšrocības attiecībā pret citu piedāvājumu, ja tas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam uzliek par pienākumu
iegādāties iekārtas, kuru tehniskais raksturojums būtiski atšķiras no sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja rīcībā esošo
iekārtu raksturojuma, tādējādi radot iekārtu nesavienojamību, tehniskas problēmas iekārtu ekspluatācijā un
uzturēšanā, kā arī nesamērīgas izmaksas.
IX nodaļa. Vispārīgās vienošanās un dinamiskās iepirkumu sistēmas,
elektroniskās izsoles un elektronisko katalogu piemērošana
61. pants. Vispārīgā vienošanās
(1) Lai noslēgtu vispārīgo vienošanos, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ievēro šajā likumā noteiktās iepirkuma
procedūras visās stadijās līdz pat līgumu noslēgšanai vispārīgās vienošanās ietvaros. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs nosaka vispārīgās vienošanās dalībniekus, ņemot vērā noteiktos piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus.
(2) Vispārīgās vienošanās ietvaros līgumus slēdz saskaņā ar šā panta piekto, sesto un septīto daļu. Šī procedūra
attiecas vienīgi uz tiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un piegādātājiem, kuri kā dalībnieki noteikti vispārīgās
vienošanās noteikumos tās noslēgšanas dienā. Par vispārīgās vienošanās dalībniekiem nosaka vienīgi tos
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus, kuri norādīti paziņojumā par līgumu, uzaicinājumā iesniegt pieteikumu vai
iepirkuma procedūras dokumentos.
(3) Slēdzot iepirkuma līgumus vispārīgās vienošanās ietvaros, puses neizdara būtiskus grozījumus vispārīgās
vienošanās noteikumos, it īpaši šā panta piektajā daļā minētajos gadījumos.
(4) Vispārīgo vienošanos slēdz uz laiku līdz četriem gadiem, izņemot gadījumus, kad objektīvu iemeslu dēļ (it
īpaši, ja to prasa līguma priekšmets) nepieciešams ilgāks termiņš. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nedrīkst
izmantot vispārīgo vienošanos, lai kavētu, ierobežotu vai deformētu konkurenci.
(5) Ja vispārīgo vienošanos slēdz ar vienu piegādātāju, šīs vienošanās ietvaros līgumus slēdz saskaņā ar
vispārīgās vienošanās noteikumiem. Lai noslēgtu šos iepirkuma līgumus, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var
konsultēties ar piegādātāju rakstveidā un lūgt, lai tas papildina savu piedāvājumu, ciktāl tas nepieciešams.
(6) Ja vispārīgā vienošanās ir noslēgta ar vairākiem piegādātājiem, konkrētos līgumus vispārīgās vienošanās
ietvaros slēdz vienā no šādiem veidiem:
1) piemērojot vispārīgās vienošanās noteikumus un atkārtoti neizvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās
vienošanās noteikumos ir paredzēti visi objektīvi nepieciešamie attiecīgo būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu
nodrošināšanas un piegādātāja izvēles noteikumi;
2) piemērojot vispārīgās vienošanās noteikumus (arī attiecībā uz vispārīgās vienošanās daļām) un atkārtoti
neizvērtējot vai izvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās vienošanās noteikumos ir paredzēti visi nepieciešamie
attiecīgo būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu nodrošināšanas noteikumi un paredzēti tiešas līguma slēgšanas
un piedāvājumu atkārtotas izvērtēšanas gadījumi un noteikumi;
3) izvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās vienošanās noteikumos nav paredzēti visi nepieciešamie attiecīgo
būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu nodrošināšanas noteikumi.
(7) Ja vispārīgās vienošanās noteikumos nav paredzēti visi nepieciešamie nosacījumi un piedāvājumi jāizvērtē
atkārtoti, šos noteikumus papildina, pamatojoties uz tiem pašiem (ja nepieciešams, sīkāk regulētiem) noteikumiem
vai arī citiem noteikumiem atbilstoši vispārīgās vienošanās specifikācijām saskaņā ar šādu procedūru:
1) lai noslēgtu konkrēto līgumu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs rakstveidā konsultējas ar piegādātājiem,
kas spēj izpildīt attiecīgo līgumu;
2) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nosaka termiņu, kas ir pietiekams attiecīgā piedāvājuma iesniegšanai,
ņemot vērā tādus faktorus kā līguma priekšmeta sarežģītība un piedāvājumu sagatavošanai nepieciešamais
42
/
69
laiks;
3) pretendenti piedāvājumus iesniedz rakstveidā, un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs tos neatver līdz
iesniegšanai noteiktā termiņa beigām;
4) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs konkrēto līgumu slēdz ar to pretendentu, kurš ir iesniedzis atbilstošāko
piedāvājumu, pamatojoties uz piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem, kas noteikti iepirkuma procedūras
dokumentos vispārīgās vienošanās noslēgšanai.
62. pants. Dinamiskā iepirkumu sistēma
Iepirkumiem dinamiskajā iepirkumu sistēmā piemēro slēgtu konkursu. Dinamiskās iepirkumu sistēmas
piemērošanas noteikumus un kārtību nosaka Ministru kabinets.
63. pants. Elektronisko izsoļu piemērošana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs atklāta un slēgta konkursa un sarunu procedūras, publicējot dalības
uzaicinājumu, gadījumā var nolemt pirms piedāvājuma izvēles piemērot elektronisko izsoli, ja iepirkuma procedūras
dokumentus (it īpaši tehniskās specifikācijas) var sagatavot ļoti precīzi. Elektronisko izsoli var rīkot arī pirms
piedāvājuma izvēles vispārīgās vienošanās ietvaros saskaņā ar šā likuma 
61. panta
 sestās daļas 2. un 3. punktu, kā
arī pirms piedāvājuma izvēles dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros.
(2) Elektroniskās izsoles objekts var būt:
1) cena vai cena un iepirkuma procedūras dokumentos norādītās piedāvājuma elementu jaunās vērtības, ja
piedāvājuma izvērtēšanas kritērijs ir cenas vai izmaksu efektivitātes un ar iepirkuma līguma priekšmetu
saistītu kvalitātes kritēriju attiecība vai zemākās izmaksas, piemērojot izmaksu efektivitātes pieeju;
2) cena, ja piedāvājuma izvērtēšanas kritērijs ir tikai cena.
(2
1
) Būvdarbu vai pakalpojuma līgumi, kuru priekšmets ir intelektuāls darbs (piemēram, projektēšana), nav
elektronisko izsoļu objekts.
(3) Ja pieņemts lēmums par elektroniskās izsoles rīkošanu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs to norāda
paziņojumā par līgumu vai uzaicinājumā apstiprināt ieinteresētību.
(4) Ja tiek rīkota elektroniskā izsole, iepirkuma procedūras dokumentos papildus citām ziņām norāda arī:
1) elektroniskās izsoles objektu raksturlielumus, ja tie ir mērāmi un to vērtību var izteikt skaitļos vai procentos;
2) jebkuras robežvērtības (kuras var iesniegt un mainīt), ņemot vērā iepirkuma līguma priekšmeta tehniskās
specifikācijas;
3) informāciju, kas tiks nodota pretendentiem izsoles laikā, un, ja iespējams, laiku, kad šī informācija būs
pieejama;
4) nepieciešamo informāciju, kas attiecas uz elektroniskās izsoles organizēšanu;
5) noteikumus, kuri pretendentiem jāievēro elektroniskajā izsolē, it īpaši attiecībā uz minimālajiem izsoles
soļiem, kādi tiks pieprasīti, ja tas būs nepieciešams;
6) nepieciešamo informāciju par izmantojamām elektroniskajām iekārtām, pieslēguma noteikumiem un
tehniskajām specifikācijām.
(5) Pirms elektroniskās izsoles uzsākšanas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs veic pilnu sākotnējo piedāvājumu
novērtēšanu saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vienlaikus uzaicina visus pretendentus, kuri iesnieguši atbilstošus
piedāvājumus, elektroniski iesniegt jaunas cenas vai cenas un vērtības. Uzaicinājums ietver visu nepieciešamo
informāciju par individuālo pieslēgumu izsolē izmantotajai elektroniskajai iekārtai, tajā ir noteikts datums un laiks, kurā
43
/
69
tiks uzsākta elektroniskā izsole. Elektroniskā izsole var notikt vairākos secīgos posmos. To neuzsāk agrāk par divām
darbdienām pēc tam, kad izsūtīts uzaicinājums piedalīties šajā izsolē.
(7) Uzaicinājumam pievieno piedāvājumu vērtēšanas apkopojumu un uzaicinājumā ietver elektroniskajā izsolē
izmantojamo matemātisko formulu vai algoritmu, kas atspoguļo visu kritēriju nosacītās vērtības un kas, ņemot vērā
sākotnēji paredzēto kritēriju īpatsvaru, noteiks vietu pārdalīšanu, izmantojot jaunās iesniegtās vērtības un cenas vai
tikai cenas. Minētajā formulā, izņemot gadījumu, kad saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums tiek noteikts,
pamatojoties tikai uz cenu, ietver visu saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma noteikšanai paredzēto vērtēšanas
kritēriju svērumu saskaņā ar paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos minēto. Ja kritērijiem
piešķirtās skaitliskās vērtības tiek norādītas noteiktā diapazonā, tās jāizsaka līdz konkrētai vērtībai. Ja ir pieļauti
piedāvājumu varianti, katram variantam nosaka savu formulu.
(8) Jebkurā elektroniskās izsoles posmā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pastāvīgi sniedz visiem
pretendentiem ziņas, kas ļauj tiem jebkurā brīdī droši noteikt savu relatīvo vietu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
var sniegt arī ziņas par citām piedāvātajām cenām vai vērtībām, ja tas paredzēts iepirkuma procedūras dokumentos.
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var jebkurā laikā paziņot arī izsoles dalībnieku skaitu konkrētajā izsoles posmā,
bet nav tiesīgs izpaust dalībnieku identitāti.
(9) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs elektronisko izsoli beidz (ievērojot vienu vai vairākus nosacījumus):
1) iepriekš noteiktā datumā un laikā;
2) pēc pēdējā solījuma saņemšanas, ja pagājis uzaicinājumā uz izsoli noteiktais laiks un jauns solījums šajā
laikā nav izteikts;
3) ja visi iepriekš noteiktie izsoles posmi ir pabeigti.
(10) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vēlas izbeigt izsoli, ievērojot gan šā panta devītās daļas 2. punkta, gan
3. punkta noteikumus, uzaicinājumā uz izsoli norāda katra izsoles posma laiku.
(11) Kad elektroniskā izsole ir pabeigta, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, izmantojot šīs izsoles rezultātus,
izvēlas piedāvājumu saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
64. pants. Elektronisko katalogu piemērošana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var prasīt, lai piedāvājums tiek iesniegts elektroniskā kataloga formā vai
piedāvājumā tiek iekļauts elektroniskais katalogs, ja paredzēts, ka piedāvājumi tiks iesniegti, tikai izmantojot
elektroniskos līdzekļus. Ja piedāvājumi tiek pieņemti vai pieprasīti elektroniskā kataloga formā, sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs to norāda paziņojumā par līgumu vai uzaicinājumā apstiprināt ieinteresētību, ja iepirkuma
izsludināšanai izmanto iepriekšēju informatīvo paziņojumu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma procedūras
dokumentos norāda visu elektronisko dokumentu saņemšanai nepieciešamo informāciju saskaņā ar šā likuma 
42.
pantu
, tai skaitā elektroniskajam katalogam nepieciešamo formu, izmantojamo elektronisko aprīkojumu, pieslēguma
tehnisko kārtību un specifikācijas.
(2) Kandidāts vai pretendents izveido elektronisko katalogu saskaņā ar iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām. Piedāvājumiem elektroniskā kataloga formā var pievienot citus dokumentus, kas papildina
piedāvājumu.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var paredzēt, ka piedāvājumu atkārtota izvērtēšana notiks, pamatojoties uz
atjauninātiem katalogiem, ja vispārīgā vienošanās ir noslēgta ar vairākiem piegādātājiem un piedāvājumi bija iesniegti
elektronisko katalogu formā, un izmantot vienu no šādām procedūrām:
1) uzaicināt pretendentus atkārtoti iesniegt elektroniskos katalogus, kas pielāgoti konkrētā iepirkuma līguma
prasībām;
2) informēt pretendentus, ka no iesniegtajiem elektroniskajiem katalogiem tiks izveidoti konkrētā iepirkuma
līguma prasībām pielāgoti piedāvājumi atbilstoši iepirkuma procedūras dokumentos vispārīgās vienošanās
noslēgšanai paredzētajai piedāvājumu izveides metodikai, norādīt datumu un laiku, kad piedāvājumu izveide
notiks, kā arī informēt pretendentus par tiesībām izteikt iebildumus pret šādu piedāvājumu izveidi un nosacīt
samērīgu laiku iebildumu izteikšanai.
44
/
69
(4) Ja pretendents iebilst pret šā panta trešās daļas 2. punktā minētās procedūras izmantošanu, sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs izmanto šā panta trešās daļas 1. punktā minēto procedūru.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs informē pretendentu par izveidoto piedāvājumu un tā saturu un nosaka
samērīgu laiku iebildumu izteikšanai vai piedāvājuma apstiprināšanai.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var paredzēt, ka dinamiskajā iepirkumu sistēmā piedāvājumus attiecībā uz
konkrētu iepirkuma līgumu iesniedz elektroniskā kataloga formā. Ja dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros izmanto
šā panta trešās daļas 2. punktā minēto procedūru, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieteikumam par dalību
dinamiskajā iepirkumu sistēmā pievieno iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām atbilstošu
elektronisko katalogu, kuru kandidāti aizpilda pēc tam, kad sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir paziņojis par šā
panta trešās daļas 2. punktā minētās procedūras izmantošanu.
X nodaļa. Iepirkuma līguma un vispārīgās vienošanās noteikumi
65. pants. Iepirkuma līgums
(1) Iepirkuma līgums nosaka tiesiskās attiecības starp sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vai sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējiem un piegādātāju vai piegādātājiem. Iepirkuma līgums var noteikt tiesiskās attiecības starp
sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un piegādātāju vai piegādātājiem un
apakšuzņēmējiem.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, sagatavojot iepirkuma līgumu, ņem vērā normatīvo aktu prasības attiecībā
uz iepirkuma līguma priekšmetā iekļautajiem būvdarbiem, piegādēm un pakalpojumiem un iepirkuma līgumā norāda:
1) sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja nosaukumu;
2) piegādātāja nosaukumu;
3) iepirkuma līguma priekšmetu, tā apjomu, kvalitātes prasības un citu nepieciešamo informāciju;
4) līgumcenu un tās samaksas kārtību, kā arī, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs paredzējis, maksājumu
kārtību apakšuzņēmējiem šā likuma 
68. pantā
 minētajā kārtībā;
5) iepirkuma līguma izpildes termiņu, vietu un nosacījumus;
6) līgumslēdzēju pušu samērīgu atbildību par radītajiem zaudējumiem un iepirkuma līguma neizpildīšanu;
7) kārtību piedāvājumā norādīto apakšuzņēmēju un personāla nomaiņai un jaunu apakšuzņēmēju un personāla
piesaistei atbilstoši šā likuma 
67. pantam
;
8) iepirkuma līguma grozīšanas kārtību un kārtību, kādā pieļaujama atkāpšanās no iepirkuma līguma;
8
1
) nosacījumu, ka tad, ja piegādātājs vai, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir paredzējis tiešos
maksājumus apakšuzņēmējiem saskaņā ar šā likuma 
68.
 panta piekto daļu, apakšuzņēmējs iesniedz
elektronisko rēķinu, tas atbilst normatīvajiem aktiem par piemērojamo elektroniskā rēķina standartu un tā
pamatelementu izmantošanas specifikāciju un aprites kārtību. Iepirkuma līgumā atbilstoši normatīvajiem
aktiem par piemērojamo elektroniskā rēķina standartu un tā pamatelementu izmantošanas specifikāciju un
aprites kārtību var paredzēt papildu pamatelementus, kas obligāti norādāmi elektroniskajā rēķinā;
9) citus noteikumus.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs paredzēt speciālus iepirkuma līguma izpildes noteikumus
galvenokārt saistībā ar ekonomiskiem un sociāliem apstākļiem, inovācijām vai vides aizsardzības prasībām, ievērojot
nosacījumu, ka šie noteikumi nav pretrunā ar nacionālajiem normatīvajiem aktiem vai Eiropas Savienības tieši
piemērojamiem normatīvajiem aktiem un ir norādīti tehniskajās specifikācijās vai paziņojumā par līgumu, vai
iepirkuma procedūras dokumentos un ir saistīti ar attiecīgā iepirkuma līguma priekšmetu. Sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs iepirkuma līguma sagatavošanā var izmantot nozaru ekspertu vai organizāciju izstrādātas vadlīnijas
iepirkumu veikšanai un līgumu slēgšanai, kā arī standartlīgumus. Slēdzot iepirkuma līgumu, tiek nodrošināta
samērīga līgumslēdzēju pušu tiesību un tiesisko interešu ievērošana.
45
/
69
(4) Iepirkuma līgumu slēdz uz laiku, ne ilgāku par pieciem gadiem. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs
noslēgt iepirkuma līgumu uz ilgāku laiku, ja pastāv kāds no šādiem nosacījumiem:
1) tas ir paredzēts citā likumā;
2) tas ir būtiski nepieciešams iepirkuma līguma izpildes nodrošināšanai ar iepirkuma līguma priekšmetu tieši
saistītu tehnisku vai ekonomisku apstākļu dēļ. Šajā gadījumā pirms iepirkuma uzsākšanas sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējam, kas ir tiešās pārvaldes iestāde, nepieciešams saņemt Ministru kabineta atļauju, bet
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam, kas ir pastarpinātās pārvaldes iestāde, — attiecīgās atvasinātas
publiskās personas orgāna atļauju.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minētajos gadījumos sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs paziņojumā par līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanu vai paziņojumā par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem norāda pamatojumu
tādu apstākļu esībai, kuri dod tiesības iepirkuma līgumu noslēgt uz ilgāku laiku.
(6) Iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos slēdz ne agrāk kā nākamajā darbdienā pēc nogaidīšanas termiņa
beigām, ja Iepirkumu uzraudzības birojam nav šā likuma 
72. pantā
 noteiktajā kārtībā iesniegts iesniegums par
iepirkuma procedūras pārkāpumiem.
(7) Šā panta sestajā daļā minētais nogaidīšanas termiņš ir:
1) 10 dienas pēc dienas, kad šā likuma 
37. panta
 otrajā daļā minētā informācija visiem pretendentiem nosūtīta
elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu
dokumentu, vai nodota personiski, un papildus viena darbdiena;
2) 15 dienas pēc šā likuma 
37. panta
 otrajā daļā minētās informācijas nosūtīšanas dienas, ja kaut vienam
pretendentam tā nosūtīta pa pastu, un papildus viena darbdiena.
(8) Ja šā panta septītās daļas 1. punktā minētā desmitā diena un 2. punktā minētā piecpadsmitā diena ir
sestdiena, svētdiena vai likumā noteikta svētku diena, nogaidīšanas termiņš pagarināms par vienu darbdienu.
(9) Iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var slēgt, neievērojot šā panta sesto daļu, ja:
1) vienīgajam pretendentam ir piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības un nav kandidātu, kas būtu
tiesīgi iesniegt iesniegumu šā likuma 
72. pantā
 noteiktajā kārtībā;
2) tiek rīkots šā likuma 
2. pielikumā
 minēto sociālo un citu īpašu pakalpojumu iepirkums sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējam neparedzamu ārkārtas apstākļu dēļ;
3) tiek piemērota sarunu procedūra, nepublicējot dalības uzaicinājumu;
4) iepirkuma līgumu slēdz vispārīgās vienošanās ietvaros saskaņā ar šā likuma 
61. 
vai 
64. pantu
;
5) iepirkuma līgumu slēdz dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros saskaņā ar šā likuma 
62. pantu
.
(10) Ne vēlāk kā 10 darbdienu laikā pēc dienas, kad stājies spēkā iepirkuma līgums vai tā grozījumi, sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs savā pircēja profilā ievieto attiecīgi iepirkuma līguma tekstu, vispārīgās vienošanās tekstu, uz
vispārīgās vienošanās pamata noslēgta iepirkuma līguma tekstu, ja līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta
noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, vai iepirkuma līguma grozījumu tekstu un šā likuma 
66. panta
 otrajā
un trešajā daļā minēto iepirkuma līguma grozījumu pamatojumu, atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajai kārtībai
ievērojot komercnoslēpuma aizsardzības prasības. Iepirkuma līguma un tā grozījumu teksts ir pieejams pircēja profilā
visā iepirkuma līguma darbības laikā, bet ne mazāk kā 36 mēnešus pēc iepirkuma līguma spēkā stāšanās dienas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
 Sk. pārejas noteikumu 9.
punktu)
66. pants. Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozīšana
(1) Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami, ja tie nemaina līguma vai vispārīgās
vienošanās vispārējo raksturu (veidu un iepirkuma procedūras dokumentos noteikto mērķi) un atbilst vienam no
šādiem nosacījumiem:
46
/
69
1) grozījumi ir nebūtiski;
2) grozījumi ir būtiski un tiek izdarīti tikai šā panta trešajā daļā minētajos gadījumos;
3) grozījumi tiek izdarīti šā panta piektajā daļā minētajā gadījumā neatkarīgi no tā, vai tie ir būtiski vai
nebūtiski.
(2) Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir būtiski jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) grozītie iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noteikumi, ja tie būtu bijuši paredzēti iepirkuma
procedūras dokumentos, pieļautu atšķirīgu piedāvājumu iesniegšanu vai citu kandidātu vai pretendentu dalību
vai izvēli iepirkuma procedūrā;
2) ekonomiskais līdzsvars (piemēram, risku sadalījums un tos kompensējošie līdzekļi), ko paredz iepirkuma
līgums vai vispārīgā vienošanās, tiek mainīts iepirkuma procedūrā izraudzītā pretendenta interesēs;
3) iepirkuma līguma priekšmetā ietver būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus, ko neparedz sākotnēji noslēgtais
iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās;
4) iepirkuma procedūrā izraudzīto pretendentu (līgumslēdzēju pusi) aizstāj ar citu piegādātāju.
(3) Būtiski iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) iepirkuma procedūras dokumenti un iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās skaidri un nepārprotami
paredz grozījumu iespēju, nosacījumus, kad grozījumi ir pieļaujami, grozījumu apjomu un būtību. Šādi
noteikumi par grozījumiem var attiekties uz līgumcenas pārskatīšanu, izvēles iespēju izmantošanu, kā arī uz
citiem iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās izpildes aspektiem;
2) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam sākotnējā iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās izpildei ir
nepieciešami papildu būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi, kas nebija iekļauti sākotnējā iepirkumā, un
piegādātāja maiņa radītu būtisku izmaksu pieaugumu, un to nevar veikt tādu ekonomisku vai tehnisku iemeslu
dēļ kā aizvietojamība vai savietojamība ar jau sākotnējā iepirkumā iegādāto aprīkojumu, pakalpojumiem vai
iekārtām vai arī piegādātāja maiņa radītu ievērojamas grūtības;
3) iepirkuma līguma grozījumi ir nepieciešami tādu iemeslu dēļ, kurus sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
nevarēja paredzēt;
4) iepirkuma procedūrā izraudzīto pretendentu (līgumslēdzēju pusi) aizstāj ar citu piegādātāju atbilstoši
komerctiesību jomas normatīvajiem aktiem par komersantu reorganizāciju un uzņēmuma pāreju, un šis
piegādātājs atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām kvalifikācijas
prasībām, un uz to neattiecas šā likuma 
48. panta
 pirmajā daļā minētie izslēgšanas noteikumi, kā arī tie šā
likuma 
48. panta
 otrajā daļā minētie izslēgšanas noteikumi, kurus sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs sākotnēji
iekļāvis paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos.
(4) Līgumcenas pieaugums, ko nosaka kā visu secīgi izdarīto grozījumu naudas vērtību summu, nevar pārsniegt
50 procentus no sākotnējās iepirkuma līguma līgumcenas attiecībā uz katru gadījumu, kas minēts šā panta trešās
daļas 2. un 3. punktā.
(5) Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami, ja līguma vai vispārīgās vienošanās
grozījumu vērtība, ko nosaka kā visu secīgi izdarīto grozījumu naudas vērtību summu (neņemot vērā to grozījumu
vērtību, kuri izdarīti saskaņā ar šā panta trešās daļas 1., 2. un 3. punktu), vienlaikus ir mazāka par:
1) Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām;
2) 10 procentiem no sākotnējās līguma vai vispārīgās vienošanās līgumcenas piegādes līguma un pakalpojuma
līguma gadījumā un 15 procentiem no sākotnējās iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās līgumcenas
būvdarbu līguma gadījumā.
(6) Ja iepirkuma līgumā ir paredzēta līgumcenas indeksācija, šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētā sākotnējā
iepirkuma līguma līgumcena ir līgumcena, kas indeksēta.
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar šā likuma 
35. pantu
 publicē paziņojumu par izmaiņām līguma
47
/
69
darbības laikā.
(8) Iepirkuma līguma un vispārīgās vienošanās grozījumiem, kas neatbilst šā panta pirmajā daļā minētajiem
nosacījumiem, piemēro šajā likumā noteiktās iepirkuma procedūras.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019.
 un 
24.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
21.04.2022.
)
67. pants. Iepirkuma līguma izpildē iesaistītā personāla un apakšuzņēmēju nomaiņa un jauna personāla un
apakšuzņēmēju piesaiste
(1) Iepirkuma procedūrā izraudzītais pretendents (iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās puse) nav tiesīgs
bez saskaņošanas ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju veikt piedāvājumā norādītā personāla un apakšuzņēmēju
nomaiņu un iesaistīt papildu apakšuzņēmējus iepirkuma līguma izpildē. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var prasīt
personāla un apakšuzņēmēja viedokli par nomaiņas iemesliem. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma līgumā
vai vispārīgās vienošanās noteikumos var paredzēt, ka iepirkuma procedūrā izraudzītajam pretendentam (iepirkuma
līguma vai vispārīgās vienošanās pusei) ir pienākums saskaņot ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju papildu
personāla iesaistīšanu iepirkuma līguma izpildē.
(2) Piedāvājumā norādītā personāla nomaiņa pieļaujama tikai iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās
noteikumos norādītajā kārtībā un gadījumos. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nepiekrīt piedāvājumā norādītā
personāla nomaiņai iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās noteikumos paredzētajos gadījumos, kā arī
gadījumos, kad piedāvātais personāls neatbilst iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām personālam
izvirzītajām prasībām vai tam nav vismaz tāda pati kvalifikācija un pieredze kā personālam, kas tika vērtēts, nosakot
saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nepiekrīt piedāvājumā norādītā apakšuzņēmēja nomaiņai, ja pastāv kāds
no šādiem nosacījumiem:
1) piedāvātais apakšuzņēmējs neatbilst iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām apakšuzņēmējiem
izvirzītajām prasībām;
2) tiek nomainīts apakšuzņēmējs, uz kura iespējām iepirkuma procedūrā izraudzītais pretendents balstījies, lai
apliecinātu savas kvalifikācijas atbilstību paziņojumā par līgumu un iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktajām prasībām, un piedāvātajam apakšuzņēmējam nav vismaz tāda pati kvalifikācija, uz kādu iepirkuma
procedūrā izraudzītais pretendents atsaucies, apliecinot savu atbilstību iepirkuma procedūrā noteiktajām
prasībām, vai tas atbilst šā likuma 
48. panta
 pirmajā daļā, paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras
dokumentos minētajiem pretendentu izslēgšanas nosacījumiem;
3) piedāvātais apakšuzņēmējs, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 10
procenti no kopējās iepirkuma līguma vērtības, atbilst šā likuma 
48. panta
 pirmajā vai otrajā daļā, paziņojumā
par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos minētajiem pretendentu izslēgšanas nosacījumiem;
4) apakšuzņēmēja maiņas rezultātā tiktu veikti tādi grozījumi pretendenta piedāvājumā, kas, ja sākotnēji būtu
tajā iekļauti, ietekmētu piedāvājuma izvēli atbilstoši iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajiem
piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nepiekrīt jauna apakšuzņēmēja piesaistei gadījumā, kad šādas izmaiņas, ja
tās tiktu izdarītas sākotnējā piedāvājumā, būtu ietekmējušas piedāvājuma izvēli atbilstoši iepirkuma procedūras
dokumentos noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piekrīt piedāvājumā norādītā apakšuzņēmēja nomaiņai, ja uz jauno
apakšuzņēmēju nav attiecināmi šā panta trešās daļas nosacījumi, šādos gadījumos:
1) piedāvājumā norādītais apakšuzņēmējs ir rakstveidā paziņojis par atteikšanos piedalīties iepirkuma līguma
izpildē;
2) piedāvājumā norādītais apakšuzņēmējs atbilst šā likuma 
48. panta
 pirmajā daļā minētajiem pretendentu
izslēgšanas nosacījumiem.
(6) Pārbaudot jaunā apakšuzņēmēja atbilstību, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs piemēro šā likuma 
48. pantu
.
Šā likuma 
48. panta
 ceturtajā daļā minētos termiņus skaita no dienas, kad lūgums par apakšuzņēmēja nomaiņu
iesniegts sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam.
48
/
69
(7) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieņem lēmumu atļaut vai atteikt iepirkuma procedūrā izraudzītā
pretendenta (iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās puses) personāla vai apakšuzņēmēju nomaiņu vai jaunu
apakšuzņēmēju iesaistīšanu iepirkuma līguma izpildē iespējami īsā laikā, bet ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc
tam, kad ir saņēmis visu informāciju un dokumentus, kas nepieciešami lēmuma pieņemšanai saskaņā ar šo pantu.
68. pants. Apakšuzņēmēji
(1) Lai pārliecinātos, ka piegādātājs spēs izpildīt iepirkuma līgumu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs
pieprasīt, lai pretendents savā piedāvājumā norāda tās iepirkuma līguma daļas, kuras nodos izpildei
apakšuzņēmējiem, kā arī visus paredzamos apakšuzņēmējus.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieprasa, lai pretendents savā piedāvājumā norāda visus tos
apakšuzņēmējus, kuru veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir 10 procenti no kopējās iepirkuma
līguma vērtības vai lielāka, un katram šādam apakšuzņēmējam izpildei nododamo iepirkuma līguma daļu.
(3) Apakšuzņēmēja veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu kopējo vērtību nosaka, ņemot vērā
apakšuzņēmēja un visu attiecīgā iepirkuma ietvaros tā saistīto uzņēmumu veicamo būvdarbu vai sniedzamo
pakalpojumu vērtību. Šā panta izpratnē par saistīto uzņēmumu uzskata kapitālsabiedrību, kurā saskaņā ar 
Koncernu
likumu
 apakšuzņēmējam ir izšķiroša ietekme vai kurai ir izšķiroša ietekme apakšuzņēmējā, vai kapitālsabiedrību,
kurā izšķiroša ietekme ir citai kapitālsabiedrībai, kam vienlaikus ir izšķiroša ietekme attiecīgajā apakšuzņēmējā.
(4) Pakalpojuma līguma (ja pakalpojumi tiek sniegti sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja objektā) un būvdarbu
līguma gadījumā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieprasa, lai pēc iepirkuma līguma slēgšanas tiesību
piešķiršanas, bet ne vēlāk kā uzsākot iepirkuma līguma izpildi, pretendents iesniedz būvdarbos vai pakalpojumu
sniegšanā iesaistīto apakšuzņēmēju (ja tādus ir plānots iesaistīt) sarakstu, kurā norādīts apakšuzņēmēja nosaukums,
kontaktinformācija un tā pārstāvēttiesīgā persona, ciktāl minētā informācija ir zināma. Sarakstā norāda arī piegādātāja
apakšuzņēmēju apakšuzņēmējus. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieprasa, lai iepirkuma līguma izpildes laikā
piegādātājs paziņo tam par jebkurām minētās informācijas izmaiņām, kā arī papildina sarakstu ar informāciju par
apakšuzņēmēju, kas tiek vēlāk iesaistīts būvdarbu veikšanā vai pakalpojumu sniegšanā.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iepirkuma procedūras dokumentos var paredzēt, ka būvdarbu līguma
gadījumā pēc apakšuzņēmēja pieprasījuma maksājumus par apakšuzņēmēja veiktajiem būvdarbiem, piegādēm vai
sniegtajiem pakalpojumiem piegādātājam, kurus tas ir pieņēmis un kuru apmaksas termiņš tiek kavēts, ja sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs nav izmaksājis visu piegādātājam pienākošos līgumcenu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
uz apakšuzņēmēja iesniegtā rēķina pamata pārskaita tieši apakšuzņēmējam un par attiecīgo summu samazina
nākamo maksājumu piegādātājam. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pirms apakšuzņēmēja rēķina apmaksas
informē piegādātāju par šādu pieprasījumu un ļauj tam izteikt viedokli par pieprasījuma pamatotību. Kārtību, kādā
notiek maksājumu veikšana un informācijas apmaiņa ar piegādātāju un tā apakšuzņēmējiem, sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs paredz iepirkuma līgumā.
(6) Šā panta pirmajā un piektajā daļā noteiktā kārtība neietekmē jautājumus, kas saistīti ar piegādātāja atbildību
par iepirkuma līguma izpildi.
69. pants. Iepirkuma līguma pirmstermiņa izbeigšana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, nosūtot piegādātājam rakstveida paziņojumu, ir tiesīgs pirms termiņa
vienpusēji atkāpties no iepirkuma līguma iepirkuma līgumā paredzētajos gadījumos un šādos gadījumos:
1) iepirkuma līgumā ir izdarīti būtiski grozījumi, kas nav pieļaujami saskaņā ar šā likuma 
66. panta
 pirmo daļu;
2) iepirkuma līgums nav noslēgts atbilstoši iepirkuma procedūras dokumentos paredzētajiem noteikumiem vai
ir mainīti būtiski iepirkuma procedūras dokumentos iekļautā iepirkuma līguma projekta noteikumi;
3) iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas brīdī piegādātājs atbilda kādam no šā likuma 
48. panta
pirmajā daļā minētajiem izslēgšanas gadījumiem un bija izslēdzams no iepirkuma procedūras;
4) iepirkuma līguma slēgšanas tiesības piegādātājam nevajadzēja piešķirt Līgumā par Eiropas Savienību,
Līgumā par Eiropas Savienības darbību un šajā likumā noteikto pienākumu būtiska pārkāpuma dēļ, kuru
Līguma par Eiropas Savienības darbību 
258. pantā
 noteiktajā procedūrā konstatējusi Eiropas Savienības
Tiesa.
(2) Ja iepirkuma līgumu izbeidz pirms termiņa šā panta pirmajā daļā minētajos gadījumos, sabiedrisko
49
/
69
pakalpojumu sniedzējs veic samaksu par piegādātāja faktiski veiktajiem būvdarbiem un piegādēm un sniegtajiem
pakalpojumiem. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs un piegādātājs vienojas par samaksas apmēru un izmaksas
kārtību.
XI nodaļa. Iepirkumu uzraudzības birojs
70. pants. Iepirkumu uzraudzības biroja juridiskais statuss
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs veic šā likuma un no tā izrietošo normatīvo aktu ievērošanas uzraudzību.
(2) Iepirkumu uzraudzības biroja juridisko statusu un funkcijas nosaka 
Publisko iepirkumu likums
.
71. pants. Iesniegumu izskatīšanas komisija
Iesniegumu izskatīšanas komisijas (turpmāk arī — komisija) izveidošanas un darbības kārtību nosaka 
Publisko
iepirkumu likums
.
XII nodaļa. Kārtība, kādā izskatāmi iesniegumi par iepirkuma procedūras
pārkāpumiem
72. pants. Tiesības iesniegt iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem
(1) Persona, kas ir vai ir bijusi ieinteresēta iegūt tiesības noslēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos vai
pretendē uz uzvaru un kas saistībā ar konkrēto iepirkuma procedūru, uz kuru attiecas šis likums, uzskata, ka ir
aizskartas tās tiesības vai ir iespējams šo tiesību aizskārums, ko rada varbūtējs Eiropas Savienības normatīvo aktu
vai citu normatīvo aktu pārkāpums, ir tiesīga iesniegt Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par kandidātu vai
pretendentu atlases noteikumiem, tehniskajām specifikācijām un citām prasībām, kas attiecas uz konkrēto iepirkuma
procedūru, vai par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja vai iepirkuma komisijas darbību iepirkuma procedūras norises
laikā. Šīs nodaļas izpratnē par iepirkuma procedūru uzskatāma arī šā likuma 
13. panta
 piektajā daļā minētā iepirkuma
veikšanas kārtība un metu konkurss.
(2) Iesniegumu par šā panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem (izņemot šā panta trešajā daļā minētos
gadījumus) Iepirkumu uzraudzības birojam var iesniegt līdz iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanas
dienai šādos termiņos:
1) 10 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 
37. pantā
 minētā informācija nosūtīta attiecīgajai personai
elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu
dokumentu, vai pa faksu vai nodota personiski;
2) 15 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 
37. pantā
 minētā informācija nosūtīta attiecīgajai personai pa
pastu;
3) 10 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 
39. panta
 pirmajā daļā minētais paziņojums publicēts Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(3) Iesniegumu attiecībā uz iepirkuma procedūras dokumentos iekļautajām prasībām var iesniegt šādos termiņos:
1) ne vēlāk kā septiņas dienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz
prasībām, kas iekļautas atklāta konkursa nolikumā un paziņojumā par līgumu;
2) ne vēlāk kā četras darbdienas pirms tam, kad beidzas pieteikumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz
prasībām, kas iekļautas slēgta konkursa kandidātu atlases nolikumā un paziņojumā par līgumu, konkursa
dialoga dokumentos un paziņojumā par līgumu vai sarunu procedūras, publicējot dalības uzaicinājumu,
dokumentos un paziņojumā par līgumu, vai inovācijas partnerības procedūras dokumentos un paziņojumā par
līgumu;
50
/
69
3) ne vēlāk kā četras darbdienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz
prasībām, kas iekļautas slēgta konkursa, konkursa dialoga, sarunu procedūrā, publicējot dalības uzaicinājumu,
vai inovācijas partnerības procedūras uzaicinājumā;
4) ne vēlāk kā septiņas dienas pirms tam, kad beidzas metu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz prasībām,
kas iekļautas metu konkursa nolikumā un paziņojumā par metu konkursu;
5) ne vēlāk kā divas darbdienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz
iepirkuma dokumentos iekļautajām prasībām šā likuma 
13. panta
 piektajā daļā minētā iepirkuma gadījumā.
(4) Iesniegumu Iepirkumu uzraudzības birojam var iesniegt, nododot personiski vai nosūtot pa pastu, faksu vai
elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu dokumentu.
Iesniegums uzskatāms par iesniegtu Iepirkumu uzraudzības birojam šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktajā termiņā,
ja tas Iepirkumu uzraudzības birojā saņemts:
1) ne vēlāk kā termiņa pēdējā dienā, ja nosūtīts pa faksu vai elektroniski, izmantojot drošu elektronisko
parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu dokumentu;
2) ne vēlāk kā termiņa pēdējā dienā Iepirkumu uzraudzības biroja darba laikā, ja nosūtīts pa pastu vai nodots
personiski.
(5) Iesniegums iesniedzams rakstveidā, un tajā ietveramas šādas ziņas:
1) iesnieguma iesniedzēja nosaukums un adrese;
2) tā sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja nosaukums un adrese, par kuru iesniegts iesniegums;
3) iepirkuma procedūras nosaukums un iepirkuma identifikācijas numurs;
4) fakti, par kuriem iesniegts iesniegums, norādot pārkāpumu;
5) iesnieguma juridiskais pamatojums;
6) iesnieguma iesniedzēja prasība.
(6) Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pēc tam, kad saņemts iesniegums par iepirkuma
procedūras pārkāpumiem, ievieto ziņas par to savā tīmekļvietnē, norādot iesnieguma iesniedzēju, sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēju un iepirkuma procedūru, kuras likumību apstrīd iesnieguma iesniedzējs, kā arī informē
sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju par administratīvās lietas ierosināšanu, nosūtot paziņojumu par saņemto
iesniegumu un iesnieguma kopiju uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja norādīto faksa numuru vai elektroniskā pasta
adresi. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs neslēdz iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, kamēr nav saņemts
komisijas lēmums par iesnieguma izskatīšanas rezultātiem vai administratīvās lietas izbeigšanu.
(7) Ja ir iesniegts iesniegums attiecībā uz prasībām, kas noteiktas atklāta konkursa nolikumā, paziņojumā par
līgumu vai slēgta konkursa uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs rīkojas atbilstoši
Ministru kabineta noteikumiem par iepirkuma procedūras norises kārtību, kas noteikta attiecīgajām iepirkuma
procedūrām.
(8) Ja tiek iesniegts iesniegums par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbību attiecībā uz iepirkuma procedūras
likumību un iesniegumu par to pašu iepirkuma procedūru jau ir iesniedzis cits iesniedzējs, bet tas vēl nav izskatīts,
šos iesniegumus var apvienot un izskatīt vienlaikus.
(9) Iesnieguma iesniedzējs ir tiesīgs rakstveidā atsaukt savu iesniegumu jebkurā brīdī, kamēr komisija nav
pieņēmusi lēmumu par šo iesniegumu.
73. pants. Iesnieguma atstāšana bez izskatīšanas
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs ir tiesīgs iesniegumu atstāt bez izskatīšanas šādos gadījumos:
1) iesniegums neatbilst šā likuma 
72. panta
 pirmajā, otrajā, trešajā vai piektajā daļā minētajām prasībām;
51
/
69
2) attiecībā uz iepirkuma procedūru par to pašu priekšmetu un uz tā paša pamata jau bijis iesniegts un
izskatīts iesniegums;
3) iesniegumā ietvertās ziņas ir acīmredzami nepietiekamas iesniedzēja prasības apmierināšanai, vai
iesniegums ir acīmredzami noraidāms pēc būtības;
4) šā likuma 
74. panta
 ceturtajā daļā minētajā gadījumā.
(2) Lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Lēmuma pārsūdzēšana neaptur
tā darbību.
74. pants. Depozīts
(1) Iesniedzot iesniegumu šā likuma 
72. pantā
 noteiktajā kārtībā, maksājams vai iesniedzams depozīts.
(2) Iesniedzējs ir tiesīgs depozītu iemaksāt kā naudas summu vai iesniegt kā kredītiestādes garantiju vai
apdrošināšanas polisi.
(3) Depozīts ir 0,5 procenti no paredzamās līgumcenas, bet ne vairāk kā 15 000 
euro
 būvdarbu līguma gadījumā
un 840 
euro
 pakalpojuma līguma un piegādes līguma gadījumā. Ja paredzamo līgumcenu nav iespējams noteikt vai tā
nav norādīta iepirkuma procedūras dokumentos, būvdarbu līguma gadījumā depozīts ir 3400 
euro
, pakalpojuma
līguma un piegādes līguma gadījumā — 840 
euro
.
(4) Pēc iesnieguma saņemšanas Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pārbauda depozīta
maksājuma saņemšanas vai iesniegšanas faktu. Ja depozīta maksājums nav saņemts vai iesniegts, Iepirkumu
uzraudzības birojs ir tiesīgs iesniegumu atstāt bez izskatīšanas.
(5) Iepirkumu uzraudzības birojs atmaksā depozīta maksājumu vai atmaksā depozītu iesniedzējam piecu
darbdienu laikā pēc:
1) iesnieguma atsaukšanas dienas, ja iesniedzējs ir atsaucis iesniegumu līdz tā izskatīšanai komisijā,
pamatojoties uz to, ka sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir novērsis iesniegumā minētos pārkāpumus;
2) tiesas sprieduma noraksta saņemšanas, ja ar spēkā stājušos spriedumu tiesa iemaksāto depozīta
maksājumu uzdod atmaksāt iesniedzējam;
3) tam, kad paziņots lēmums par iesnieguma atstāšanu bez izskatīšanas;
4) tam, kad stājies spēkā lēmums aizliegt sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam slēgt iepirkuma līgumu vai
vispārīgo vienošanos vai atcelt sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja lēmumu par iepirkuma procedūras
izbeigšanu.
(6) Šis pants nav piemērojams, ja iesniegumā apstrīdēta iepirkuma procedūras pārtraukšanas likumība vai
iepirkuma procedūras dokumentos noteiktās prasības.
(7) Ministru kabinets nosaka depozīta samaksas vai iesniegšanas un atmaksāšanas vai atdošanas kārtību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
75. pants. Iesnieguma izskatīšana
(1) Komisija izskata iesniegumu mēneša laikā pēc tā saņemšanas Iepirkumu uzraudzības birojā. Ja objektīvu
iemeslu dēļ šo termiņu nav iespējams ievērot, komisija to var pagarināt, paziņojot par to iesnieguma iesniedzējam,
pretendentam, kura piedāvājums izraudzīts saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem (turpmāk —
dalībnieki), un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam.
(2) Izskatot iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem, komisija ar savu lēmumu var:
1) atļaut slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos un atstāt spēkā iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktās prasības vai iepirkuma komisijas lēmumu, ja iesniegums ir nepamatots vai pamatots, taču komisijas
konstatētie pārkāpumi nevar ietekmēt lēmumu par iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu;
52
/
69
2) aizliegt slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nav ievērojis
šā likuma 
37. pantā
 noteiktās prasības;
3) aizliegt slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos un atcelt iepirkuma procedūras dokumentos
noteiktās prasības vai iepirkuma komisijas lēmumu pilnībā vai kādā tā daļā, ja iesniegums ir pamatots un
komisijas konstatētie pārkāpumi var ietekmēt lēmumu par iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu;
4) atstāt spēkā iepirkuma komisijas lēmumu par iepirkuma procedūras izbeigšanu vai pārtraukšanu, ja
iesniegums ir nepamatots;
5) atcelt iepirkuma komisijas lēmumu par iepirkuma procedūras izbeigšanu vai pārtraukšanu, ja iesniegums ir
pamatots.
(3) Šā panta otrās daļas 2., 3. un 5. punktā minētajos gadījumos komisija var lemt par pasākumiem konstatēto
pārkāpumu novēršanai. Komisija var uzdot sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam pārtraukt iepirkuma procedūru tikai
tādā gadījumā, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja pieļautos iepirkuma procedūras pārkāpumus citādi nav
iespējams novērst.
(4) Ja iesnieguma izskatīšanas laikā komisija konstatē, ka iesniegums atstājams bez izskatīšanas, tā var pieņemt
lēmumu par administratīvās lietas izbeigšanu. Ja iesniedzējs atsauc iesniegumu, attiecīgais administratīvais process
uzskatāms par izbeigtu.
(5) Iepirkumu uzraudzības birojs uzaicina uz iesnieguma izskatīšanas sēdi dalībniekus, publicējot uzaicinājumu
savā tīmekļvietnē vismaz trīs darbdienas iepriekš. Uzaicinājums uzskatāms par paziņotu nākamajā darbdienā pēc tā
publicēšanas Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē. Ja dalībnieki Iepirkumu uzraudzības birojam ir paziņojuši
elektroniskā pasta adresi, uz kuru nosūtīt uzaicinājumu, Iepirkumu uzraudzības birojs informāciju par iesnieguma
izskatīšanas sēdi nosūta dalībniekiem arī pa elektronisko pastu ne vēlāk kā dienā, kad uzaicinājums publicēts
Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē.
(6) Komisija uzklausa visu klātesošo dalībnieku viedokli. Pēc dalībnieku uzklausīšanas tā turpina darbu bez
dalībnieku klātbūtnes.
(7) Komisija izvērtē iesniegumu, pamatojoties uz tā iesniedzēja un dalībnieku minētajiem faktiem, sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja paskaidrojumiem un eksperta viedokli vai atzinumu. Ja dalībnieki nav ieradušies uz
iesnieguma izskatīšanas sēdi, komisija izskata iesniegumu, pamatojoties uz tai pieejamiem faktiem. Komisija pieņem
lēmumu un triju darbdienu laikā pēc tā pieņemšanas sagatavo un ievieto to Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē
un nosūta sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam un iesnieguma iesniedzējam, ja tie ir norādījuši elektroniskā pasta
adresi. Lēmums uzskatāms par paziņotu nākamajā darbdienā pēc tā publicēšanas Iepirkumu uzraudzības biroja
tīmekļvietnē.
(8) Komisijas lēmumā norāda šādu informāciju:
1) komisijas izveidošanas pamatojumu;
2) komisijas locekļus un ekspertu, kas piedalījušies komisijas sēdē;
3) iesnieguma iesniedzēja, sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja un citu dalībnieku pārstāvjus, kas piedalījušies
komisijas sēdē;
4) tās iepirkuma procedūras identifikācijas numuru, par kuru iesniegts iesniegums;
5) faktus, par kuriem iesniegts iesniegums, un iesnieguma iesniedzēja prasību;
6) svarīgākos iesnieguma iesniedzēja un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja argumentus;
7) lēmuma pamatojumu;
8) piemērotās tiesību normas;
9) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam uzlikto pienākumu un termiņu, kādā tas izpildāms, ja komisija lemj par
pasākumiem konstatēto pārkāpumu novēršanai;
53
/
69
10) aizliegumu vai atļauju sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam slēgt iepirkuma līgumu;
11) kur un kādā termiņā šo lēmumu var pārsūdzēt.
(9) Ja komisija ir lēmusi par pasākumiem konstatēto pārkāpumu novēršanai, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs
novērš pārkāpumus, pieņem lēmumu, paziņo par grozījumiem iepirkuma procedūras dokumentos un iesniedz to
grozījumus, kā arī paziņo par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Lēmumu publicē šā likuma 
40. pantā
 noteiktajā
kārtībā, kā arī nosūta Iepirkumu uzraudzības birojam visu informāciju par lēmuma pieņemšanu un komisijas
konstatēto pārkāpumu novēršanu. Iepirkuma līgumu šajā gadījumā slēdz, ievērojot šā likuma 
65. panta
 piekto daļu.
76. pants. Komisijas lēmuma pārsūdzēšana
(1) Komisijas lēmumu var pārsūdzēt Administratīvajā rajona tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā. Lietu izskata tiesa triju tiesnešu sastāvā.
(2) Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Administratīvo lietu
departamentā.
(3) Komisijas lēmuma pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
XIII nodaļa. Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās atzīšana par spēkā
neesošu, to noteikumu grozīšana vai atcelšana, iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās termiņa saīsināšana
77. pants. Pieteikuma iesniegšana un lietas izskatīšana par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās
atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās termiņa saīsināšanu
(1) Pieteikumu par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu
grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņa saīsināšanu var iesniegt šā likuma
72. panta
 pirmajā daļā minētās personas šā likuma 
78. panta
 pirmajā daļā minētajos gadījumos.
(2) Pieteikums iesniedzams Administratīvajai rajona tiesai, un tā lietu izskata triju tiesnešu sastāvā. Pieteikuma
un lietas izskatīšanai piemēro 
Administratīvā procesa likuma
 normas, tai skaitā normas par publisko tiesību līguma
izskatīšanu tiesā, ciktāl šajā likumā nav noteikts citādi.
(3) Pieteikumu attiecībā uz šā likuma 
78. panta
 pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem var iesniegt šādos termiņos:
1) sešu mēnešu laikā pēc iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanas dienas (izņemot šīs daļas
2. punkta
 "a" un "b" apakšpunktā minētos gadījumus);
2) 30 dienu laikā pēc dienas, kad:
a) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts tāds paziņojums par līguma slēgšanas tiesību
piešķiršanu, kurā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir ietvēris pamatojumu lēmumam piešķirt tiesības
slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, nepublicējot paziņojumu par līgumu,
b) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs informējis attiecīgo pretendentu par iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās noslēgšanu, norādot tam šā likuma 
37. panta
 otrās daļas 1. vai 2. punktā minēto informāciju,
vai attiecīgo kandidātu par līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, norādot tā iesniegtā pieteikuma
noraidīšanas iemeslus. Minētais attiecināms arī uz šā likuma 
78. panta
 pirmās daļas 5. un 6. punktā
noteiktajiem gadījumiem.
(4) Vienlaikus ar pieteikuma iesniegšanu vai lietas izskatīšanas laikā pieteicējs 
Administratīvā procesa likumā
noteiktajos gadījumos un kārtībā var lūgt, lai tiek piemērots pagaidu noregulējums.
(5) Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Administratīvo lietu
departamentā.
54
/
69
(6) Ja pieteikuma par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu
grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņa saīsināšanu pamatā ir gadījums, kas
nav minēts šā likuma 
78. pantā
, prasība iesniedzama vispārējās jurisdikcijas tiesā 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā
kārtībā.
78. pants. Gadījumi, kad iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var atzīt par spēkā neesošu, grozīt vai
atcelt to noteikumus vai saīsināt iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu
(1) Tiesa iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var atzīt par spēkā neesošu, grozīt vai atcelt to noteikumus
vai saīsināt iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu jebkurā no šādiem gadījumiem:
1) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, nepiemērojot šā likuma 
13. panta
 pirmajā daļā minētās
iepirkuma procedūras, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam tās bija jāpiemēro;
2) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, nepamatoti piešķirot tiesības slēgt iepirkuma līgumu
vai vispārīgo vienošanos bez paziņojuma par līgumu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
3) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, neievērojot šā likuma 
65. panta
 sestajā daļā noteikto
termiņu;
4) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, pārkāpjot šā likuma 
72. panta
 sestajā daļā minēto
aizliegumu slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos;
5) iepirkuma līgums noslēgts, neievērojot šā likuma 
61. pantā
 minētās prasības, ja konkrētā iepirkuma līguma
līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka;
6) iepirkuma līgums noslēgts, neievērojot Ministru kabineta noteikumos, kas regulē dinamiskās iepirkuma
sistēmas izveidi un darbību, minēto kārtību, ja konkrētā iepirkuma līguma līgumcena ir vienāda ar Ministru
kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.
(2) Šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minētajos gadījumos iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos
neatzīst par spēkā neesošu, negroza vai neatceļ to noteikumus, nesaīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās termiņu, lai arī ir pieļauti likuma pārkāpumi, ja pastāv visi šādi nosacījumi:
1) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir publicējis šā likuma 
39. panta
 pirmajā daļā minēto paziņojumu;
2) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās tika noslēgta ne agrāk kā pēc 10 dienām un papildus vienas
darbdienas pēc dienas, kad šā likuma 
39. panta
 pirmajā daļā minētais paziņojums publicēts Iepirkumu
uzraudzības biroja tīmekļvietnē;
3) ir ievērots šā likuma 
72. panta
 sestajā daļā minētais aizliegums slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo
vienošanos.
(3) Šā panta pirmās daļas 5. vai 6. punktā minētajos gadījumos iepirkuma līgumu neatzīst par spēkā neesošu,
negroza vai neatceļ tā noteikumus, nesaīsina tā termiņu, lai arī ir pieļauti likuma pārkāpumi, ja pastāv visi šādi
nosacījumi:
1) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir informējis pretendentus saskaņā ar šā likuma 
37. pantu
;
2) konkrētais iepirkuma līgums noslēgts, ievērojot šā likuma 
65. panta
 sestajā daļā minēto termiņu;
3) ir ievērots šā likuma 
72. panta
 sestajā daļā minētais aizliegums slēgt iepirkuma līgumu.
79. pants. Tiesas spriedums par iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos
(1) Ja tiesa konstatē, ka iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, pārkāpjot šā likuma normas, un
secina, ka pieteikums ir apmierināms, tā, ievērojot šā likuma noteikumus, pati izvēlas vienu no šādiem sprieduma
veidiem:
1) atzīst iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos par spēkā neesošu no noslēgšanas brīža;
55
/
69
2) groza vai atceļ iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noteikumus. Pieņemot šo spriedumu, tiesa arī
saīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu;
3) saīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu.
(2) Tiesa, izvēloties vienu no šā panta pirmajā daļā minētajiem sprieduma veidiem, nav saistīta ar pieteikuma
iesniedzēja norādīto pieteikuma priekšmetu un prasījuma robežvērtībām.
(3) Tiesa, izvēloties šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minēto sprieduma veidu, izvērtē, kurš sprieduma veids
konkrētajā gadījumā ir pietiekami samērīgs, iedarbīgs un preventīvs, lai nodrošinātu, ka turpmāk sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs nepieļauj šā likuma pārkāpumus. Šā panta pirmās daļas 3. punktā minēto spriedumu tiesa
pieņem tikai šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētajos gadījumos.
(4) Tiesa nepieņem šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minēto spriedumu, ja sabiedrības interesēs ir būtiski
saglabāt iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās radītās sekas. Finansiālās sekas (piemēram, izmaksas izpildes
kavējuma, izpildītāja maiņas, sankciju vai citu juridisko saistību dēļ) pašas par sevi vien nav uzskatāmas par
pietiekamu pamatu šā panta pirmās daļas 1. vai 2. punktā minētā sprieduma nepieņemšanai.
(5) Ja iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, neievērojot šā likuma 
65. panta
 sestajā daļā minēto
termiņu vai pārkāpjot šā likuma 
72. panta
 sestajā daļā minēto aizliegumu slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo
vienošanos, un tiek konstatēts, ka iepirkuma procedūra līdz lēmuma pieņemšanai par uzvarētāja noteikšanu ir veikta
saskaņā ar šā likuma prasībām vai minētais lēmums nav ietekmējis tā pretendenta izredzes iegūt iepirkuma līguma
slēgšanas tiesības, kurš iesniedzis pieteikumu, tiesa pieņem šā panta pirmās daļas 2. vai 3. punktā minēto
spriedumu.
(6) Pieņemot kādu no šā panta pirmās daļas 1. un 2. punktā minētajiem spriedumiem, tiesa lemj par to iepirkuma
līgumu spēkā esību, kuri noslēgti, pamatojoties uz attiecīgo vispārīgo vienošanos.
(7) Tiesa sprieduma norakstu nosūta Iepirkumu uzraudzības birojam un Finanšu ministrijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
XIV nodaļa. Zaudējumu atlīdzināšana
80. pants. Zaudējumu atlīdzināšana
(1) Zaudējumus, kas nodarīti administratīvā procesa ietvaros, atlīdzina saskaņā ar administratīvo procesu un
valsts pārvaldes iestāžu nodarīto zaudējumu atlīdzināšanas kārtību regulējošiem normatīvajiem aktiem.
(2) Ja atlīdzinājums tiek prasīts vienlaikus ar šā likuma 
77. pantā
 minēto prasījumu, tiesa to izlemj, izskatot
attiecīgo pieteikumu un pieņemot kādu no šā likuma 
79. panta
 pirmajā daļā minētajiem spriedumiem. Šādu zaudējumu
esības un atlīdzinājuma apmēra pierādīšanas pienākums gulstas uz pieteicēju. Pēc sprieduma spēkā stāšanās
dienas šādu zaudējumu atlīdzināšanu var prasīt civiltiesiskā kārtībā.
(3) Iesniedzot iesniegumu Iepirkumu uzraudzības birojam saskaņā ar šā likuma 
72. pantu
, zaudējumu
atlīdzināšana netiek lūgta. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja nodarīto zaudējumu atlīdzināšanu var lūgt vienlaikus ar
pieteikuma iesniegšanu tiesā vai vēršoties pie sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja valsts pārvaldes iestāžu nodarīto
zaudējumu atlīdzināšanu regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
XV nodaļa. Statistikas pārskats un administratīvā sadarbība
81. pants. Sertifikātu tiešsaistes reģistrs
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji var izmantot sertifikātu tiešsaistes reģistru (e-Certis), lai iegūtu informāciju par
sertifikātiem un citiem dokumentiem, ko kompetentas institūcijas izsniedz Eiropas Savienības dalībvalstī reģistrētiem
(pastāvīgi dzīvojošiem) piegādātājiem.
56
/
69
82. pants. Administratīvā sadarbība informācijas apmaiņas nodrošināšanai
Šā likuma mērķa sasniegšanai Latvijas atbildīgās iestādes sadarbojas un konsultējas ar citu Eiropas Savienības
dalībvalstu atbildīgajām iestādēm, lai iegūtu un noskaidrotu nepieciešamo informāciju par Eiropas Savienības
dalībvalstu izsniegtajiem dokumentiem un to saturu.
83. pants. Statistikas pārskati
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs katru gadu līdz 1. martam iesniedz Iepirkumu uzraudzības birojam
statistikas pārskatus Ministru kabineta noteiktajā kārtībā. Ministru kabinets nosaka statistikas pārskatu saturu.
(2) Statistikas pārskatā iekļauj arī citu informāciju, ja to paredz Pasaules Tirdzniecības organizācijas nolīgums par
valsts iepirkumu, kā arī tad, ja to pieprasa Eiropas Komisija.
XVI nodaļa. Kārtība, kādā konkrēta darbība tiek atzīta par veiktu brīvas
konkurences apstākļos
84. pants. Konkrētas darbības atzīšana par veiktu brīvas konkurences apstākļos
(1) Lai piemērotu šā likuma 
10. panta
 pirmās daļas 14. punktu, jautājumu par to, vai kāda no šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
,
6. 
vai 
7. pantā
 minētajām darbībām Latvijā tiek veikta brīvas konkurences apstākļos, izlemj, pamatojoties uz
kritērijiem, kurus nosaka Ministru kabinets un kuri atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem par
konkurenci.
(2) Šā likuma 
10. panta
 pirmās daļas 14. punkta izpratnē šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētās darbības
uzskata par veiktām brīvas konkurences apstākļos, ja attiecībā uz gāzes vai siltumenerģijas pārvadi vai sadali,
elektroenerģijas ražošanu, pārvadi vai sadali, dzeramā ūdens sagatavošanu, pārvadi vai sadali, attiecībā uz
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas dzelzceļa transporta pakalpojumu jomā, pilsētas dzelzceļa,
tramvaju, trolejbusu vai autobusu pakalpojumu jomā, pasta pakalpojumu jomā, lidostu pakalpojumu jomā, jūras ostu
vai iekšējo ostu vai citu termināļu pakalpojumu jomā un attiecībā uz naftas vai gāzes iegūšanu un akmeņogļu vai cita
veida cietā kurināmā izpēti un ieguvi tiek piemērotas attiecīgās nozares normatīvo aktu prasības.
(3) Ja, pamatojoties uz šā panta otro daļu, nevar pieņemt, ka attiecīgais tirgus ir brīvi pieejams, konkrētā tirgus
brīva pieejamība ir pierādāma faktiski un juridiski.
(4) Šā likuma 
10. panta
 pirmās daļas 14. punkts ir piemērojams, ja pastāv viens no šādiem nosacījumiem:
1) ja tiek piemērotas šā panta otrajā daļā minētās attiecīgās nozares normatīvo aktu prasības, lai konstatētu,
ka šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētās darbības uzskata par veiktām brīvas konkurences apstākļos,
Eiropas Komisija tās noteiktajā termiņā, kas nav īsāks par 90 darbdienām pēc dienas, kad tā saņēmusi šā
likuma 
85. panta
 pirmās daļas 1. vai 2. punktā minēto prasību (izņemot gadījumu, kad noteikts termiņa
pagarinājums), ir pieņēmusi lēmumu, ar kuru atzīst, ka konkrēta šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētā
darbība Latvijā tiek veikta brīvas konkurences apstākļos;
2) ja netiek piemērotas šā panta otrajā daļā minētās attiecīgās nozares normatīvo aktu prasības, lai
konstatētu, ka šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētās darbības uzskata par veiktām brīvas konkurences
apstākļos, Eiropas Komisija tās noteiktajā termiņā, kas nav īsāks par 130 darbdienām pēc dienas, kad tā
saņēmusi šā likuma 
85. panta
 pirmās daļas 1. vai 2. punktā minēto prasību (izņemot gadījumu, kad noteikts
termiņa pagarinājums), ir pieņēmusi lēmumu, ar kuru atzīst, ka konkrēta šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
minētā darbība Latvijā tiek veikta brīvas konkurences apstākļos;
3) Eiropas Komisija šīs daļas 
1. 
vai 
2. punktā
 minētajā termiņā nav pieņēmusi lēmumu.
(5) Nozares atbildīgā ministrija vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ar Eiropas Komisijas piekrišanu var būtiski
grozīt savu prasību, it īpaši attiecībā uz darbībām vai konkrētiem ģeogrāfiskiem apgabaliem. Ja nozares atbildīgā
ministrija vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs būtiski groza savu prasību, prasība tiek uzskatīta par iesniegtu no
jauna un izskatāma šā panta ceturtajā daļā minētajos termiņos, ja vien nozares atbildīgā ministrija vai sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs nav vienojies ar Eiropas Komisiju par īsāku tās izskatīšanas termiņu.
57
/
69
(6) Ja attiecīgās nozares atbildīgā ministrija vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieprasījumam nepievieno par
attiecīgās šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētās darbības uzraudzību kompetentās iestādes viedokli, tas ir
pamats šā panta ceturtās daļas 1. un 2. punktā minēto termiņu pagarinājumam par 15 darbdienām.
(7) Šā panta ceturtās daļas 1. un 2. punktā un sestajā daļā minētie termiņi sākas nākamajā darbdienā pēc dienas,
kad Eiropas Komisija ir saņēmusi visu nepieciešamo informāciju. Ja pieprasītā informācija ir nepilnīga, termiņu
skaitījums sākas nākamajā darbdienā pēc pilnīgas informācijas iesniegšanas. Šā panta ceturtās daļas 1. un 2. punktā
minētos termiņus var pagarināt, ja nozares atbildīgā ministrija vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs par to ir
vienojies ar Eiropas Komisiju.
(8) Nozares atbildīgā ministrija, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs un kompetentās iestādes sniedz viedokli,
papildina vai precizē iesniegto informāciju pēc Eiropas Komisijas lūguma tās noteiktajā termiņā. Laikā neiesniegtu vai
nepilnīgu atbilžu sniegšana ir pamats apturēt šā panta ceturtās daļas 1. un 2. punktā un sestajā daļā minēto termiņa
skaitījumu no informācijas pieprasījumā noteiktā termiņa beigām līdz pilnīgas un pareizas informācijas saņemšanai
Eiropas Komisijā.
85. pants. Prasības iesniegšana Eiropas Komisijai
(1) Lai piemērotu šā likuma 
10. panta
 pirmās daļas 14. punktu:
1) nozares atbildīgā ministrija ir tiesīga pieņemt lēmumu par to, ka konkrēta šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
minētā darbība Latvijā tiek veikta brīvas konkurences apstākļos. Par pieņemto lēmumu attiecīgā ministrija
paziņo Eiropas Komisijai, prasot izvērtēt un atzīt, ka konkrēta šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētā
darbība Latvijā tiek veikta brīvas konkurences apstākļos;
2) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs iesniegt Eiropas Komisijai prasību, lai tā atzīst, ka konkrēta šā
likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētā darbība Latvijā tiek veikta brīvas konkurences apstākļos.
(2) Kritērijus, pēc kādiem nozares atbildīgā ministrija vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izvērtē, vai konkrēta
šā likuma 
3.
, 
4.
, 
5.
, 
6. 
vai 
7. pantā
 minētā darbība Latvijā tiek veikta brīvas konkurences apstākļos, kā arī šā panta
pirmajā daļā minēto prasību saturu un kārtību, kādā tās tiek iesniegtas Eiropas Komisijai, nosaka Ministru kabinets.
(3) Ja prasības izskatīšanas laikā tiek iesniegta jauna prasība par to pašu priekšmetu, tā tiek izskatīta vienlaikus
ar iepriekš iesniegto prasību vienas procedūras ietvaros.
86. pants. Sadarbība ar Eiropas Komisiju
Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs Eiropas Komisijai iesniedzis prasību, kurai nav pievienots par konkrētās
darbības uzraudzību kompetentās iestādes viedoklis, nozares atbildīgā ministrija pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma
sniedz tai nepieciešamo informāciju, pievienojot, ja iespējams, par konkrētās darbības uzraudzību kompetentās
iestādes viedokli.
XVII nodaļa. Citi noteikumi
87. pants. Kārtība, kādā izpildāms lēmums par aizliegumu ieņemt valsts amatpersonas amatus
(Izslēgts no 
01.07.2020.
 ar 
05.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Sk. pārejas noteikumu 10. punktu)
88. pants. Būvdarbu līgumu nomenklatūras piemērošana
Ja šā likuma 
1. pielikumā
 minētās iepirkuma nomenklatūras CPV dati atšķiras no NACE nomenklatūras, kas
noteikta Komisijas 2001. gada 19. decembra regulā (EK) Nr. 
29/2002
, ar ko groza Padomes regulu (EEK) Nr. 
3037/90
par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā, piemēro attiecīgo CPV nomenklatūru.
89. pants. Elektroniskie rēķini
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs pieņem elektronisko rēķinu, kas atbilst normatīvajiem aktiem par piemērojamo
elektroniskā rēķina standartu un tā pamatelementu izmantošanas specifikāciju un aprites kārtību un, ja tas paredzēts
58
/
69
iepirkuma līgumā, ietver papildu pamatelementus atbilstoši minētajiem normatīvajiem aktiem. Ministru kabinets
nosaka piemērojamo elektroniskā rēķina standartu un tā pamatelementu izmantošanas specifikāciju un aprites
kārtību.
(
21.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
 Sk. pārejas noteikumu 9. punktu)
XVIII nodaļa. Administratīvie pārkāpumi sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju
iepirkumu jomā un kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
(Nodaļa 
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 10. punktu)
90. pants. Līguma prettiesiska noslēgšana
(1) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu vai cita tāda darījuma veikšanu, kas atbilst
iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās būtībai, ja nav piemērota šajā likumā noteiktā iepirkuma procedūra vai
cita šajā likumā noteiktā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kārtība, kas bija jāpiemēro, piemēro naudas sodu no
trīsdesmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja piemērota šim likumam neatbilstoši izraudzīta
iepirkuma procedūra vai cita šajā likumā noteiktā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kārtība, piemēro naudas sodu
no trīsdesmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda vienībām.
(3) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja nav publicēts šajā likumā noteiktais
paziņojums Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja tas bija jāpublicē
abās tīmekļvietnēs, uzsākot iepirkumu, piemēro naudas sodu no trīsdesmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda
vienībām.
(4) Par šā panta pirmajā, otrajā vai trešajā daļā minētajām darbībām, ja noslēgtā iepirkuma līguma vai vispārīgās
vienošanās, vai cita veiktā darījuma līgumcena ir 145 000 
euro
 vai lielāka, piemēro naudas sodu no septiņdesmit līdz
četrsimt naudas soda vienībām un tiesību izmantošanas aizliegumu — aizliegumu uz laiku no viena līdz diviem
gadiem ieņemt amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās
partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu
noslēgšana.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 10. punktu)
91. pants. Interešu konflikta novēršanas noteikumu neievērošana
(1) Par to, ka nav nodrošināta šajā likumā noteiktā apliecinājuma parakstīšana par tādu apstākļu neesību, kuru dēļ
varētu uzskatīt, ka iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs, iepirkuma komisijas locekļi vai eksperti ir
ieinteresēti konkrēta kandidāta vai pretendenta izvēlē vai darbībā vai ir saistīti ar konkrētu kandidātu vai pretendentu,
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par to, ka nav ievērots šajā likumā noteiktais aizliegums sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja amatpersonām un
darbiniekiem, kas sagatavo iepirkuma procedūras dokumentus, iepirkuma komisijas locekļiem un ekspertiem
pārstāvēt kandidāta vai pretendenta intereses, kā arī par to, ka nav ievērots aizliegums būt saistītiem ar kandidātu vai
pretendentu, piemēro naudas sodu no četrpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 10. punktu)
92. pants. Kandidātu un pretendentu izslēgšanas noteikumu, atlases prasību un tehnisko specifikāciju
prasību neievērošana
(1) Par šajā likumā noteikto kandidātu un pretendentu izslēgšanas noteikumu neievērošanu, ja kandidāts vai
pretendents nepamatoti izslēgts vai nepamatoti nav izslēgts no dalības iepirkumā un tas ir ietekmējis lēmumu par
kandidātu atlases rezultātiem vai lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, piemēro naudas sodu no
četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(2) Par iepirkuma procedūras dokumentos noteikto kandidātu un pretendentu atlases prasību vai tehnisko
59
/
69
specifikāciju prasību neievērošanu, ja kandidāta pieteikums vai pretendenta piedāvājums nepamatoti noraidīts vai
nepamatoti atzīts par atbilstošu iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām un tas ir ietekmējis lēmumu
par kandidātu atlases rezultātiem vai lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, piemēro naudas sodu no
četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 10. punktu)
93. pants. Iepirkuma līguma un vispārīgās vienošanās noslēgšanas un grozīšanas noteikumu neievērošana
(1) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja nav ievērots šajā likumā noteiktais
nogaidīšanas termiņš, bet tas bija jāievēro, piemēro naudas sodu no trīsdesmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda
vienībām.
(2) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja nav ievērots šajā likumā noteiktais aizliegums
slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos pēc tam, kad Iepirkumu uzraudzības birojā saņemts iesniegums par
iepirkuma procedūras pārkāpumiem, vai nav ievērots Iepirkumu uzraudzības biroja iesniegumu izskatīšanas komisijas
noteiktais aizliegums slēgt attiecīgo iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, piemēro naudas sodu no trīsdesmit
līdz divsimt četrdesmit naudas soda vienībām.
(3) Par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, ja tajā nav iekļauti iepirkuma procedūras
dokumentos paredzētie noteikumi vai ir iekļauti atšķirīgi noteikumi un ja šāda iespēja nav paredzēta iepirkuma
procedūras dokumentos atbilstoši šā likuma prasībām vai nav ievēroti citi šajā likumā noteiktie iepirkuma līguma un
vispārīgās vienošanās grozīšanas noteikumi, piemēro naudas sodu no trīsdesmit līdz divsimt četrdesmit naudas soda
vienībām.
(4) Par grozījumu izdarīšanu iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās tekstā, ja nav ievēroti šajā likumā
noteiktie iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozīšanas noteikumi, piemēro naudas sodu no trīsdesmit līdz
divsimt četrdesmit naudas soda vienībām.
(5) Par šā panta pirmajā, otrajā, trešajā vai ceturtajā daļā minētajām darbībām, ja noslēgtā iepirkuma līguma vai
vispārīgās vienošanās līgumcena vai grozījumu kopējā līgumcena ir 145 000 
euro
 vai lielāka, piemēro naudas sodu no
septiņdesmit līdz četrsimt naudas soda vienībām un tiesību izmantošanas aizliegumu — aizliegumu uz laiku no viena
līdz diviem gadiem ieņemt amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un
privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas
līgumu noslēgšana.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 10. punktu)
94. pants. Dokumentu un informācijas nenodrošināšana
(1) Par šajā likumā un uz tā pamata izdotajos normatīvajos aktos ietverto noteikumu neievērošanu pieteikumu,
piedāvājumu vai metu sagatavošanas vai kvalifikācijas sistēmas izveides vai uzturēšanas laikā attiecībā uz
iepirkuma procedūras dokumentu pieejamības nodrošināšanu, iepirkuma procedūras dokumentu izsniegšanu vai
papildu informācijas sniegšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda
vienībām.
(2) Par to, ka nav ievērota kārtība, kādā kandidāti, pretendenti un metu konkursa dalībnieki informējami par
iepirkuma rezultātiem vai piegādātāji informējami par to iekļaušanu kvalifikācijas sistēmā vai izslēgšanu no tās,
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(3) Par iepirkuma komisijas protokolu izsniegšanas prasību neievērošanu, kā arī par iepirkuma procedūras vai
metu konkursa ziņojuma sagatavošanas, publicēšanas vai izsniegšanas prasību neievērošanu piemēro brīdinājumu
vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(4) Par iepirkuma līguma, vispārīgās vienošanās vai to grozījumu nepublicēšanu piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(5) Par statistikas pārskata neiesniegšanu šajā likumā noteiktajā termiņā vai nepilnīga pārskata iesniegšanu
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu no četrpadsmit līdz septiņdesmit naudas soda vienībām.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 10. punktu)
60
/
69
95. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
90.
, 
91.
, 
92.
, 
93. 
un 
94.
 pantā minētajiem pārkāpumiem veic
Iepirkumu uzraudzības birojs.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 10. punktu)
96. pants. Kārtība, kādā izpildāms lēmums par tiesību izmantošanas aizliegumu ieņemt amatus
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pēc tam, kad lēmums administratīvā pārkāpuma lietā
paziņots personai, kurai piemērots tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru pienākumos
ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu,
vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, par pieņemto lēmumu informē
visas tās Iepirkumu uzraudzības birojam zināmās institūcijas, kurās šī persona ieņem šādu amatu, kā arī šo
institūciju augstākas institūcijas (izņemot gadījumu, kad augstākas institūcijas nav vai augstāka institūcija ir Ministru
kabinets) vai kapitāla daļu īpašniekus vai turētājus, ja attiecīgā institūcija ir kapitālsabiedrība.
(2) Iepirkumu uzraudzības birojs triju darbdienu laikā pēc tam, kad saņemtas ziņas par to, ka lēmums
administratīvā pārkāpuma lietā, kurā piemērots tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru
pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma
līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, ir stājies spēkā,
nosūta attiecīgo informāciju šā panta pirmajā daļā minētajām institūcijām, kā arī publikāciju vadības sistēmā publicē
pie administratīvās atbildības sauktās personas vārdu, uzvārdu, personas kodu un soda izpildes termiņu. Minētā
informācija publikāciju vadības sistēmā ir pieejama tajā reģistrētajiem lietotājiem likumā noteikto pienākumu izpildei
līdz dienai, kad soda izpilde beidzas.
(3) Institūcijai, kurā persona, kurai piemērots tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru
pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma
līgumu, vispārīgo vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, ieņem šādus amatus,
ir pienākums nodrošināt, ka pēc tam, kad lēmums administratīvā pārkāpuma lietā ir stājies spēkā, attiecīgā persona
šādu amatu neieņem, lēmumus nepieņem un līgumus neslēdz.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. pārejas
noteikumu 10. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likums (Latvijas
Vēstnesis, 2010, 140. nr.; 2013, 188., 191. nr.; 2015, 107. nr.; 2016, 57., 95. nr.).
2. Ja pārejas noteikumu 3. punktā nav noteikts citādi, iepirkums vai iepirkuma procedūra ir izsludināta vai lēmums
par iepirkuma vai iepirkuma procedūras uzsākšanu, ja iepirkums vai iepirkuma procedūra nav jāizsludina, ir pieņemts
pirms šā likuma spēkā stāšanās dienas, tad iepirkums vai iepirkuma procedūra pabeidzama, tai skaitā apstrīdama vai
pārsūdzama, saskaņā ar tā likuma noteikumiem, kas bija spēkā attiecīgā iepirkuma vai iepirkuma procedūras
izsludināšanas vai lēmuma par tās uzsākšanu pieņemšanas dienā, izņemot noteikumus, kas iekļauti šā likuma 
33.
panta
 otrajā daļā, 
34. panta
 otrajā daļā, 
36. panta
 piektajā daļā, 
38. pantā
 un 
39. panta
 pirmajā daļā. Noslēgtās
vispārīgās vienošanās administrējamas saskaņā ar tā likuma noteikumiem, kas bija spēkā attiecīgā iepirkuma vai
iepirkuma procedūras izsludināšanas dienā un kā rezultātā tika noslēgta vispārīgā vienošanās.
3. Šā likuma 
48. panta
 pirmās daļas 6. punkta un 7. punkta "b" apakšpunkta noteikumus attiecina arī uz tām
iepirkuma procedūrām un iepirkumiem (ja bijis paredzēts piemērot attiecīgos šā likuma 
48. panta
 noteikumus), kuri
izsludināti līdz 2017. gada 31. martam, ja vien kandidāts vai pretendents nav izslēgts no dalības iepirkuma procedūrā
vai iepirkumā līdz 2017. gada 31. martam. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma, kurš bija spēkā līdz
2017. gada 31. martam, 42. panta pirmās daļas 2. un 3. punktu neattiecina uz iepirkuma procedūrām vai iepirkumiem,
kas izsludināti līdz 2017. gada 31. martam, ja vien kandidāts vai pretendents nav izslēgts no dalības iepirkuma
procedūrā līdz 2017. gada 31. martam.
4. Šā likuma 
44. panta
 pirmo daļu piemēro:
61
/
69
1) attiecībā uz centralizētu iepirkumu institūciju veiktajām iepirkuma procedūrām, kuru paredzamā līgumcena ir
vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, — no 2017. gada 18. aprīļa;
2) attiecībā uz iepirkuma procedūrām, kuru paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām
līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, — no 2017. gada 1. oktobra.
5. Iepirkumu uzraudzības birojs publikāciju vadības sistēmā publicē šā likuma 
87. panta
 trešajā daļā minēto
informāciju par visiem lēmumiem administratīvo pārkāpumu lietās publisko iepirkumu un publiskās un privātās
partnerības jomā, kurās piemērots aizliegums ieņemt valsts amatpersonas amatus, kuri ir stājušies spēkā un kuru
izpilde nav beigusies.
6. Ja administratīvā pārkāpuma lietā publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā pieņemtais
lēmums, kurā piemērots aizliegums ieņemt valsts amatpersonas amatus, ir paziņots personai, kas saukta pie
administratīvās atbildības, pirms šā likuma stāšanās spēkā un tas vēl nav stājies spēkā, šā likuma 
87. panta
 pirmajā
daļā minēto pienākumu attiecībā uz šo lēmumu Iepirkumu uzraudzības birojs izpilda līdz 2017. gada 10. aprīlim.
7. Statistikas pārskatus par 2016. gadu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji iesniedz, piemērojot Ministru kabineta
2016. gada 1. marta noteikumus Nr. 121 "
Noteikumi par oficiālās statistikas veidlapu paraugiem iepirkumu jomā un
veidlapu iesniegšanas un aizpildīšanas kārtību
".
8. 
(Izslēgts ar 
30.04.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2020.
)
9. Šā likuma 
65.
 panta otrās daļas 8.
1
 punktu un 
89.
 pantu piemēro to iepirkuma līgumu apmaksai, kuriem
iepirkums vai iepirkuma procedūra izsludināta vai lēmums par iepirkuma vai iepirkuma procedūras uzsākšanu, ja
iepirkums vai iepirkuma procedūra nav jāizsludina, pieņemts, sākot ar 2020. gada 18. aprīli.
(
21.02.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.04.2019.
)
10. Šā likuma grozījums, kas paredz aizstāt 
1.
 panta 26. punktā vārdus "aizliegums ieņemt valsts amatpersonas
amatu" ar vārdiem "tiesību izmantošanas aizliegums — aizliegums ieņemt amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu
pieņemšana publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo
vienošanos, partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana", grozījums par 
29.
 panta pirmās daļas
izteikšanu jaunā redakcijā, grozījums par 
87.
 panta izslēgšanu un XVIII nodaļa stājas spēkā vienlaikus ar
Administratīvās atbildības likumu.
(
05.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2019.
)
11. Ar 2026. gada 1. janvāri par tīru autotransporta līdzekli atbilstoši šā likuma 
1.
 panta 31.
1
 punkta
"a" apakšpunktam tiek uzskatīts tāds M
1
, M
2
 vai N
1
 kategorijas autotransporta līdzeklis, kura izpūtēja emisijas ir
nulle CO
2
 g/km.
(
02.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
12. Šā likuma 
21.
 panta ceturtajā daļā noteiktais tīro autotransporta līdzekļu procentuālais īpatsvars katrā
autotransporta līdzekļu iepirkumā ir:
1) no attiecīgās normas spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. decembrim — 22 procenti M
1
, M
2
 vai
N
1
 kategorijas autotransporta līdzekļiem;
2) no 2026. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — 22 procenti M
1
, M
2
 vai N
1
 kategorijas
autotransporta līdzekļiem;
3) no attiecīgās normas spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. decembrim — 8 procenti N
2
 vai
N
3
 kategorijas autotransporta līdzekļiem;
4) no 2026. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — 9 procenti N
2
 vai N
3
 kategorijas autotransporta
62
/
69
Likums stājas spēkā 2017. gada 1. aprīlī.
Likums Saeimā pieņemts 2017. gada 2. februārī.
Valsts prezidents R.Vējonis
Rīgā 2017. gada 16. februārī
līdzekļiem;
5) no attiecīgās normas spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. decembrim — 35 procenti I klases un
A klases M
3
 kategorijas autotransporta līdzekļiem;
6) no 2026. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — 50 procenti I klases un A klases M
3
 kategorijas
autotransporta līdzekļiem;
7) no 2031. gada 1. janvāra katram piecu gadu laikposmam piemērojams šā punkta 2., 4. un 6. apakšpunktā
noteiktais tīro autotransporta līdzekļu procentuālais īpatsvars.
(
02.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
13. Šā likuma 
21.
 panta ceturtajā, piektajā un sestajā daļā minētās prasības piemērojamas iepirkuma procedūrām,
kuras izsludinātas, vai, ja iepirkuma procedūra nav izsludināma, lēmums par iepirkuma procedūras uzsākšanu
pieņemts, sākot ar dienu, kad stājās spēkā šīs tiesību normas.
(
02.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2019.
 un 
02.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
14.09.2021.
)
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1992. gada 25. februāra direktīvas 
92/13/EEK
, ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par
to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas
ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra direktīvas 
2007/66/EK
, ar ko Padomes direktīvas
89/665/EEK
 un 
92/13/EEK
 groza attiecībā uz pārskatīšanas procedūru efektivitātes uzlabošanu valsts līgumu
piešķiršanas jomā;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa direktīvas 
2009/33/EK
 par tīru autotransporta līdzekļu
izmantošanas veicināšanu mazemisiju mobilitātes atbalstam;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra direktīvas 
2014/25/ES
 par iepirkumu, ko īsteno subjekti,
kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ direktīvu
2004/17/EK
;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa direktīvas 
2014/55/ES
 par elektroniskajiem rēķiniem
publiskā iepirkuma procedūrās;
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija direktīvas 
2019/1161
, ar ko groza direktīvu 
2009/33/EK
 par
"tīro" un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu.
63
/
69
Būvdarbu līgumu nomenklatūra
Eiropas Savienības ekonomisko aktivitāšu klasifikācija (NACE)
CPV kods
F IEDAĻA
BŪVNIECĪBA
Daļa
Grupa
Klase
Darbības veids
Piezīmes
45
 
 
Būvniecība
Šajā daļā ietilpst:
jaunu ēku būvniecība un būvdarbi,
restaurācija un remontdarbi
45000000
 
45.1
 
Būvlaukuma
sagatavošana
 
45100000
 
 
45.11
Būvju demontāža un
nojaukšana; grunts
pārvietošana
Šajā klasē ietilpst:
1) būvju un citu konstrukciju demontāža,
2) būvlaukuma attīrīšana,
3) grunts noņemšana: norakšanas,
būvlaukuma līmeņošanas un iezīmēšanas
darbi, tranšeju rakšana, akmeņu
novākšana, spridzināšana un citi darbi,
4) derīgo izrakteņu ieguves vietas
sagatavošana: liekās slodzes noņemšana
un citi sagatavošanas darbi minerālu nogulu
un karjeru vietās.
Šajā klasē ietilpst arī:
1) būvlaukuma drenāža,
2) lauksaimniecības vai meža zemes
drenāža
45110000
 
 
45.12
Izmēģinājuma urbšana
un urbumu izveidošana
Šajā klasē ietilpst: izmēģinājuma urbšana,
izmēģinājuma urbumu veidošana un grunts
paraugu ņemšana celtniecības,
ģeofiziskiem, ģeoloģiskiem vai līdzīgiem
mērķiem.
Šajā klasē neietilpst:
1) naftas vai gāzes ieguves urbumu
veidošana,
sk. 11.20,
2) ūdens ieguves urbumu veidošana,
sk. 45.25,
3) šahtu izciršana,
sk. 45.25,
4) naftas un gāzes lauku izpēte, ģeofiziskā,
ģeoloģiskā un seismiskā apsekošana,
sk. 74.20
45120000
 
45.2
 
Pabeigti visi vai
atsevišķu kārtu
būvdarbi;
inženiertehniskie darbi
 
45200000
 
 
45.21
Vispārīgie ēku
būvniecības darbi un
inženiertehniskie darbi
Šajā klasē ietilpst:
1) visu tipu ēku būvniecība,
inženiertehnisko būvju būvniecība,
2) tilti, ieskaitot autoceļu estakādes,
viadukti, tuneļi un apakšzemes pārejas,
3) maģistrālie cauruļvadi, komunikāciju un
elektropadeves līnijas,
4) pilsētas cauruļvadi, pilsētas
komunikāciju un elektropadeves līnijas,
5) citi saistītie darbi pilsētās,
6) saliekamo konstrukciju montāža un
uzstādīšana būvlaukumā.
Šajā klasē neietilpst:
1) ar naftas un gāzes ieguvi saistīti
pakalpojumi,
sk. 11.20,
2) tādu pilnīgi saliekamu būvju montāža, ko
veido pašražotas konstrukcijas, kuras nav
45210000
Izņemot:
45213316
45220000
45231000
45232000
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma
1. pielikums
64
/
69
ražotas no betona,
sk. 20., 26. un 28. daļu,
3) stadionu, peldbaseinu, vingrošanas zāļu,
tenisa kortu, golfa laukumu un citu sporta
laukumu būvdarbi, izņemot ēku būvdarbus,
sk. 45.23,
4) ēku ierīkošanas darbi,
sk. 45.3,
5) ēku apdares darbi,
sk. 45.4,
6) arhitektūras un inženierzinību darbības,
sk. 74.20,
7) būvniecības projektu vadīšana,
sk. 74.20
 
 
45.22
Jumta seguma un
konstrukciju montāža
Šajā klasē ietilpst:
1) jumtu montāža,
2) jumta seguma uzlikšana,
3) hidroizolācija
45261000
 
 
45.23
Lielceļu, autoceļu,
lidlauku un sporta
objektu būvniecība
Šajā klasē ietilpst:
1) lielceļu, ielu, autoceļu un citu satiksmes
un kājāmgājēju ceļu būvniecība,
2) dzelzceļu būvniecība,
3) lidlauka skrejceļu būvniecība,
4) stadionu, peldbaseinu, vingrošanas zāļu,
tenisa kortu, golfa laukumu un citu sporta
laukumu būvdarbi, izņemot ēku būvdarbus,
5) ceļu un autostāvvietu marķēšana.
Šajā klasē neietilpst iepriekšēja grunts
pārvietošana,
sk. 45.11
45212212
un DA03
45230000
Izņemot:
45231000
45232000
45234115
 
 
45.24
Hidrotehnisko būvju
būvniecība
Šajā klasē ietilpst:
1) ūdensceļu, ostu un upju nostiprinājumu,
piestātņu, slūžu u. c. būvniecība,
2) dambju un aizsprostu būvniecība,
3) bagarēšana,
4) zemūdens darbi
45240000
 
 
45.25
Citi būvdarbi, kuru
veikšanai
nepieciešamas
speciālas iemaņas
Šajā klasē ietilpst:
1) viena veida būvdarbi, kuri ir kopīgi
dažādiem būvju veidiem un kuru veikšanai
nepieciešamas speciālas iemaņas vai
iekārtas,
2) pamatu likšanas darbi, ieskaitot pāļu
dzīšanu,
3) ūdens ieguves aku urbšana un būvdarbi,
šahtu rakšana,
4) rūpnieciski ražotu tērauda elementu
montāža,
5) tērauda locīšana,
6) mūrēšanas un akmeņu likšanas darbi,
7) sastatņu un darba platformu montāža un
demontāža, ieskaitot sastatņu un darba
platformu nomu,
8) skursteņu un rūpniecisko kurtuvju
būvniecība.
Šajā klasē neietilpst sastatņu noma bez
montāžas un demontāžas,
sk. 71.32
45250000
45262000
 
45.3
 
Ēku ierīkošanas darbi
 
45300000
 
 
45.31
Elektrības vadu
instalēšana un montāža
Šajā klasē ietilpst šādu ietaišu ierīkošana
ēkās vai citās būvēs:
1) elektrības vadu sistēmas un iekārtas,
2) telekomunikāciju sistēmas,
3) elektriskās apkures sistēmas,
4) pastāvīgas antenas,
5) ugunsdzēsības signalizācija,
6) apsardzes signalizācijas sistēmas,
7) lifti un eskalatori,
8) zibensnovedēji u. c.
45213316
45310000
Izņemot:
45316000
 
 
45.32
Izolācijas darbi
Šajā klasē ietilpst siltumizolācijas, skaņas
45320000
65
/
69
vai vibrācijas izolācijas ierīkošana ēkās vai
citās būvēs.
Šajā klasē neietilpst hidroizolācija,
sk. 45.22
 
 
45.33
Sanitārtehniskie darbi
Šajā klasē ietilpst šādu ietaišu ierīkošana
ēkās vai citās būvēs:
1) sanitārtehnika un sanitārās iekārtas,
2) gāzes iekārtas,
3) apkures,
vēdināšanas, dzesēšanas vai gaisa
kondicionēšanas iekārtas un cauruļvadi,
4) ūdens izsmidzināšanas sistēmas.
Šajā klasē neietilpst elektriskās apkures
sistēmu uzstādīšana,
sk. 45.31
45330000
 
 
45.34
Pārējās būves un
ierīces
Šajā klasē ietilpst:
1) gaismas un signalizācijas sistēmu
ierīkošana uz autoceļiem, dzelzceļiem,
lidostās un ostās,
2) citur neminēta aprīkojuma un palīgierīču
ierīkošana ēkās vai citās būvēs
45234115
45316000
45340000
 
45.4
 
Būvobjekta apdare
 
45400000
 
 
45.41
Apmetēju darbi
Šajā klasē ietilpst ēku vai citu būvju iekšējo
vai ārējo virsmu apmešana, ieskaitot
apmetumu ar plākšņu vai lokšņu
materiāliem
45410000
 
 
45.42
Namdaru darbi
Šajā klasē ietilpst:
1) no koka vai cita materiāla rūpnieciski
izgatavotu durvju, logu, durvju un logu
rāmju, iebūvējamo virtuves iekārtu, kāpņu,
veikala iekārtu un citu iekārtu iebūvēšana,
2) iekštelpu apdare (griesti, sienu koka
apdare, bīdāmās šķērssienas u. c.).
Šajā klasē neietilpst parketa un cita veida
koka grīdu ierīkošana,
sk. 45.43
45420000
 
 
45.43
Grīdu un sienu klājumu
ierīkošana
Šajā klasē ietilpst šādu materiālu ieklāšana,
noklāšana, iekāršana vai montāža ēkās vai
citās būvēs:
1) sienu vai grīdas keramikas, betona vai
akmens flīzes,
2) parkets un cita veida koka grīda, paklāji
un grīdas segumi no linoleja (ieskaitot
grīdas segumus no gumijas vai plastikāta),
3) sienu un grīdas segumi no "teraco"
betona, marmora, granīta vai slānekļa,
4) tapetes
45430000
 
 
45.44
Krāsošana un
stiklošana
Šajā klasē ietilpst:
1) iekštelpu un ārējo virsmu krāsošana,
2) tehniskā aprīkojuma krāsošana,
3) montāža (stikls, spoguļi u. c.).
Šajā klasē neietilpst logu likšana,
sk. 45.42
45440000
 
 
45.45
Citi būvobjekta apdares
darbi
Šajā klasē ietilpst:
1) privātu peldbaseinu montāža,
2) ēku virsmas tīrīšana ar ūdens tvaiku,
smilšu strūklu un tamlīdzīgā veidā,
3) citur neminēti apdares un nobeiguma
darbi.
Šajā klasē neietilpst ēku un citu būvju
iekštelpu tīrīšana,
sk. 74.70
45212212
un DA04
45450000
 
45.5
 
Būvkonstrukciju
montāžas vai
demontāžas iekārtu (ar
vadītāju) noma
 
45500000
 
 
45.50
Būvkonstrukciju
montāžas vai
Šajā klasē neietilpst būvkonstrukciju
montāžas vai demontāžas iekārtu (bez
45500000
66
/
69
demontāžas iekārtu (ar
vadītāju) noma
vadītāja) noma,
sk. 71.32
67
/
69
Sociālie un citi īpaši pakalpojumi
 
Nr.
p.k.
Apraksts
CPV kods
1.
Veselības, sociālie un
saistītie pakalpojumi
75200000-8, 75231200-6, 75231240-8, 79611000-0, 79622000-0 (mājsaimniecību
personāla nodrošināšanas pakalpojumi), 79624000-4 (aprūpes personāla
nodrošināšanas pakalpojumi), 79625000-1 (medicīniskā personāla
nodrošināšanas pakalpojumi), no 85000000-9 līdz 85323000-9, 98133100-5,
98133000-4, 98200000-5, 98500000-8 (privātas mājsaimniecības ar nodarbinātām
personām), no 98513000-2 līdz 98514000-9 (darbaspēka pakalpojumi
mājsaimniecībām, aģentūru personāla pakalpojumi mājsaimniecībām, kalpotāju
pakalpojumi mājsaimniecībām, pagaidu personāls mājsaimniecībām, mājas
palīdzības pakalpojumi un mājas apkopes pakalpojumi)
2.
Administratīvie, sociālie,
izglītības, veselības
aprūpes un kultūras
pakalpojumi
85321000-5, 85322000-2, 75000000-6 (pārvaldes, aizsardzības un sociālā
nodrošinājuma pakalpojumi), 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1, no
79995000-5 līdz 79995200-7, no 80000000-4 (izglītības un mācību pakalpojumi)
līdz 80660000-8, no 92000000-1 līdz 92700000-8, 79950000-8 (izstāžu, gadatirgu
un kongresu organizēšanas pakalpojumi), 79951000-5 (semināru organizēšanas
pakalpojumi), 79952000-2 (pasākumu organizēšanas pakalpojumi), 79952100-3
(kultūras pasākumu organizēšanas pakalpojumi), 79953000-9 (festivālu
organizēšanas pakalpojumi), 79954000-6 (sarīkojumu organizēšanas
pakalpojumi), 79955000-3 (modes skašu organizēšanas pakalpojumi), 79956000-
0 (gadatirgu un izstāžu organizēšanas pakalpojumi)
3.
Obligātās sociālās
nodrošināšanas
pakalpojumi
75300000-9
4.
Pabalstu pakalpojumi
75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0,
75320000-5, 75330000-8, 75340000-1
5.
Citi kopienas, sociālie un
personālie pakalpojumi,
tostarp arodbiedrību,
politisko organizāciju,
jauniešu biedrību sniegtie
pakalpojumi, un citi biedru
organizāciju pakalpojumi
98000000-3, 98120000-0, 98132000-7, 98133110-8 un 98130000-3
6.
Reliģiskie pakalpojumi
98131000-0
7.
Viesnīcu un restorānu
pakalpojumi
No 55100000-1 līdz 55410000-7, no 55521000-8 līdz 55521200-0 (55521000-8
ēdināšanas pakalpojumi privātajām mājsaimniecībām, 55521100-9 ēdienu
piegādes pakalpojumi veciem un slimiem cilvēkiem, 55521200-0 ēdienu piegādes
pakalpojumi), 55520000-1 (ēdināšanas pakalpojumi), 55522000-5 (ēdināšanas
pakalpojumi transporta uzņēmumiem), 55523000-2 (ēdināšanas pakalpojumi
citiem uzņēmumiem vai citām iestādēm), 55524000-9 (skolas ēdināšanas
pakalpojumi), 55510000-8 (ēdnīcu pakalpojumi), 55511000-5 (ēdnīcu un citu
slēgta veida kafetēriju pakalpojumi), 55512000-2 (ēdnīcu vadības pakalpojumi),
55523100-3 (skolas ēdināšanas nodrošināšanas pakalpojumi)
8.
Juridiskie pakalpojumi
No 79100000-5 līdz 79140000-7, 75231100-5
9.
Citi administratīvie
pakalpojumi un valdības
pakalpojumi
No 75100000-7 līdz 75120000-3, 75123000-4, no 75125000-8 līdz 75131000-3
10.
Pakalpojumu sniegšana
sabiedrībai
No 75200000-8 līdz 75231000-4
11.
Ar cietumiem saistīti
pakalpojumi, sabiedriskās
drošības un glābšanas
pakalpojumi, ja tie nav
izslēdzami saskaņā ar šā
likuma 
10. panta
 pirmās
daļas 13. punktu
No 75231210-9 līdz 75231230-5, no 75240000-0 līdz 75252000-7, 794300000-7,
98113100-9
12.
Izmeklēšanas un
No 79700000-1 līdz 79721000-4 (izmeklēšanas un apsardzes pakalpojumi,
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma
2. pielikums
68
/
69
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
apsardzes pakalpojumi
apsardzes pakalpojumi, signalizācijas uzraudzības pakalpojumi, apsargu
pakalpojumi, novērošanas pakalpojumi, izsekošanas sistēmas pakalpojumi,
bēgļu izsekošanas pakalpojumi, patrulēšanas pakalpojumi, identifikācijas kartes
piegādes pakalpojumi, izmeklēšanas pakalpojumi un detektīvu aģentūras
pakalpojumi), 79722000-1 (grafoloģijas pakalpojumi), 79723000-8 (atkritumu
analīzes pakalpojumi)
13.
Starptautiskie pakalpojumi
98900000-2 (ārpusteritoriālo organizāciju un institūciju sniegtie pakalpojumi),
98910000-5 (starptautiskām organizācijām un struktūrām raksturīgi pakalpojumi)
14.
Pasta pakalpojumi
64000000-6 (pasta un telekomunikāciju pakalpojumi), 64100000-7 (pasta un
kurjeru pakalpojumi), 64110000-0 (pasta pakalpojumi), 64111000-7 (pasta
pakalpojumi, kas saistīti ar avīzēm un periodiskajiem izdevumiem), 64112000-4
(pasta pakalpojumi, kas saistīti ar vēstulēm), 64113000-1 (pasta pakalpojumi,
kas saistīti ar pakām), 64114000-8 (pasta iestādes pakalpojumi), 64115000-5
(pastkastīšu noma), 64116000-2 (pasta pakalpojumi sūtījumiem pēc
pieprasījuma), 64122000-7 (biroja iekšējā pasta un kurjera pakalpojumi)
15.
Dažādi pakalpojumi
50116510-9 (riepu vulkanizēšanas pakalpojumi), 71550000-8 (kalēja pakalpojumi)
69
/
69