Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 65,
25.04.2006.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 9, 11.05.2006.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
06.04.2006.
Stājas spēkā: 
01.01.2007.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2022. - ...
Grozījumi:
15.05.2008. likums / LV, 82, 28.05.2008.; Ziņotājs, 13, 10.07.2008. / Stājas spēkā 11.06.2008.
12.12.2008. likums / LV, 200, 23.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 01.01.2009.
12.06.2009. likums / LV, 96, 19.06.2009.; Ziņotājs, 14, 23.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
01.12.2009. likums / LV, 193, 09.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
Satversmes tiesas 25.11.2010. spriedums / LV, 189, 30.11.2010. / Stājas spēkā 30.11.2010.
16.06.2011. likums / LV, 103, 06.07.2011. / Stājas spēkā 07.07.2011.
25.09.2014. likums / LV, 199, 08.10.2014. / Stājas spēkā 01.01.2015.
07.01.2021. likums / LV, 16, 25.01.2021. / Stājas spēkā 08.02.2021.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Tiesībsarga likums
I nodaļa. Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir veicināt cilvēktiesību aizsardzību un sekmēt, lai valsts vara tiktu īstenota tiesiski, lietderīgi un
atbilstoši labas pārvaldības principam.
2.pants. Likuma darbība
(1) Šis likums nosaka tiesībsarga tiesisko statusu, funkcijas un uzdevumus, kā arī kārtību, kādā tiesībsargs pilda
likumā noteiktās funkcijas un uzdevumus.
(2) Šis likums neatbrīvo iestādi no pienākuma ievērot privātpersonu tiesības. Iestāde šā likuma izpratnē ir
publiskas personas orgāns, iestāde vai amatpersona, kā arī persona, kas īsteno valsts pārvaldes uzdevumus.
(3) Šajā likumā noteiktais nemazina citos normatīvajos aktos paredzētās privātpersonu tiesības.
II nodaļa. Tiesībsargs
3.pants. Tiesībsargs
(1) Tiesībsargs ir šajā likumā noteiktajā kārtībā apstiprināta amatpersona, kura pilda likumā noteiktās funkcijas un
uzdevumus.
(2) Tiesībsargam ir savs zīmogs ar lielo valsts ģerboni.
1
/
9
(3) Tiesībsargam ir valsts budžeta konts Valsts kasē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.09.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
4.pants. Tiesībsarga neatkarība un neaizskaramība
(1) Tiesībsargs savā darbībā ir neatkarīgs un pakļaujas vienīgi likumam. Nevienam nav tiesību ietekmēt
tiesībsargu viņa funkciju un uzdevumu pildīšanā.
(2) Tiesībsarga amats nav savienojams ar piederību pie politiskajām partijām.
(3) 
(Izslēgta ar 
07.01.2021
. likumu)
(4) Tiesībsarga kriminālprocesuālo imunitāti nosaka Kriminālprocesa likums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2008.
 un 
07.01.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
08.02.2021.
)
5.pants. Tiesībsarga apstiprināšana amatā
(1) Tiesībsargu ne mazāk kā pēc 10 Saeimas deputātu ierosinājuma amatā apstiprina Saeima. Iesniegumam par
tiesībsarga amata kandidātu pievienojami šādi izvirzītā tiesībsarga amata kandidāta parakstīti dokumenti: piekrišana
kandidēt uz tiesībsarga amatu un priekšlikumi par cilvēktiesību un labas pārvaldības jomā nepieciešamiem
risinājumiem. Izvirzītie tiesībsarga amata kandidāti pirms Saeimas sēdes, kurā tiesībsargs tiks apstiprināts amatā,
uzklausāmi Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā.
(2) 
(Izslēgta ar 
07.01.2021
. likumu)
(3) Iesniegums par tiesībsarga amata kandidātu iesniedzams Saeimas Prezidijam rakstveidā ne agrāk kā 50
dienas un ne vēlāk kā 40 dienas pirms esošā tiesībsarga pilnvaru termiņa beigām.
(4) Kārtējai tiesībsarga apstiprināšanai amatā Saeimas Prezidijs sasauc Saeimas sēdi ne agrāk kā 20 dienas un
ne vēlāk kā 10 dienas pirms esošā tiesībsarga pilnvaru termiņa beigām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.09.2014.
 un 
07.01.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
08.02.2021.
)
6.pants. Tiesībsarga zvērests (svinīgais solījums)
Stājoties amatā, tiesībsargs dod zvērestu (svinīgo solījumu) Saeimas sēdē:
"Es, ............, uzņemoties tiesībsarga pienākumus, apzinos man uzticēto atbildību un zvēru (svinīgi solu) būt
godīgs un taisnīgs, aizstāvot personu tiesības un brīvības saskaņā ar 
Latvijas Republikas Satversmi
, likumiem un
starptautiskiem līgumiem."
7. pants. Tiesībsarga amata kandidāts un tiesībsarga pilnvaru termiņš
(1) Par tiesībsarga amata kandidātu var izvirzīt personu:
1) kura ir Latvijas pilsonis un kurai nav dubultpilsonības;
2) kura ir sasniegusi 30 gadu vecumu;
3) kura ir ieguvusi augstāko izglītību — vismaz maģistra grādu — vai atbilstoši Latvijas normatīvajiem aktiem
pielīdzinātu izglītību;
4) kura prot latviešu valodu un vismaz divas svešvalodas;
5) kurai ir zināšanas un praktiskā darba pieredze cilvēktiesību vai tiesību aizsardzības jomā;
6) kura atbilstoši likuma prasībām ir tiesīga saņemt speciālo atļauju pieejai valsts noslēpumam.
2
/
9
(2) Tiesībsarga pilnvaru termiņš ir pieci gadi no dienas, kad viņš atbilstoši šā likuma 
6.
 pantam devis zvērestu
(svinīgo solījumu).
(3) Viena un tā pati persona var būt par tiesībsargu ne vairāk kā divus termiņus pēc kārtas.
(
07.01.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.02.2021.
 Trešā daļa stājas spēkā 
01.01.2022.
 Sk. pārejas
noteikumu 9. punktu)
8.pants. Tiesībsarga pilnvaru apturēšana
Ja Saeima ir piekritusi kriminālvajāšanas uzsākšanai pret tiesībsargu, viņa pilnvaras tiek apturētas līdz brīdim,
kad stājas spēkā attaisnojošs tiesas spriedums attiecīgajā krimināllietā vai kriminālvajāšana pret tiesībsargu tiek
izbeigta.
9.pants. Tiesībsarga pilnvaru izbeigšanās
(1) Tiesībsarga pilnvaras izbeidzas:
1) sakarā ar tiesībsarga atbrīvošanu no amata;
2) sakarā ar tiesībsarga pilnvaru termiņa izbeigšanos;
3) ja viņš notiesāts par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu un spriedums stājies likumīgā spēkā;
4) sakarā ar tiesībsarga nāvi.
(2) Ja par tiesībsargu apstiprināta persona, kas brīdī, kad tā tika apstiprināta tiesībsarga amatā, saskaņā ar likumu
"Par tiesu varu" jau bija apstiprināta par tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma, tai šā panta pirmās daļas
2.punktā minētajā gadījumā un šā likuma 
10.panta
 pirmās daļas 1.punktā minētajā gadījumā ir tiesības atgriezties
iepriekšējā tiesneša amatā.
(3) Ja par tiesībsargu apstiprināta persona, kas brīdī, kad tā tika apstiprināta tiesībsarga amatā, saskaņā ar likumu
"Par tiesu varu" jau bija iecelta par tiesnesi uz noteiktu pilnvaru termiņu vai atbilstoši Satversmes tiesas likumam
apstiprināta par Satversmes tiesas tiesnesi, tai šā panta pirmās daļas 2.punktā minētajā gadījumā un šā likuma
10.panta
 pirmās daļas 1.punktā minētajā gadījumā tiek piedāvāta izvirzīšana tiesneša, bet ne Satversmes tiesas
tiesneša amatam.
(4) Ja par tiesībsargu apstiprināta persona, kas brīdī, kad tā tika apstiprināta tiesībsarga amatā, jau bija
apstiprināta par Satversmes tiesas tiesnesi, kuram atbilstoši Satversmes tiesas likumam ir tiesības atgriezties
iepriekšējā tiesneša amatā, tai šā panta pirmās daļas 2.punktā minētajā gadījumā un šā likuma 
10.panta
 pirmās daļas
1.punktā minētajā gadījumā ir tiesības atgriezties attiecīgajā iepriekšējā tiesneša amatā.
(5) Ja par tiesībsargu apstiprināta persona, kas brīdī, kad tā tika apstiprināta tiesībsarga amatā, pildīja valsts
civildienestu, militāro dienestu vai bija amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi, tai šā panta pirmās daļas 2.punktā
minētajā gadījumā un šā likuma 
10.panta
 pirmās daļas 1.punktā minētajā gadījumā tiek nodrošinātas tiesības ieņemt
līdzvērtīgu amatu.
(6) Šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā minētās tiesības netiek nodrošinātas, ja persona pēc
tiesībsarga pilnvaru izbeigšanās neatbilst normatīvo aktu prasībām, kas jāizpilda, lai ieņemtu attiecīgo amatu.
(
15.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
10.pants. Tiesībsarga atbrīvošana no amata
(1) Saeima atbrīvo tiesībsargu no amata, ja viņš:
1) atstāj amatu pēc paša vēlēšanās, rakstveidā par to paziņojot Saeimai;
2) nespēj pildīt amata pienākumus veselības stāvokļa dēļ;
3) ir pieļāvis apkaunojošu nodarījumu, kas nav savienojams ar tiesībsarga statusu;
3
/
9
4) bez attaisnojoša iemesla nepilda savus pienākumus;
5) ir ievēlēts vai iecelts citā amatā.
(2) Šā panta pirmās daļas 2., 3. vai 4. punktā minētajā gadījumā jautājumu par tiesībsarga atbrīvošanu no amata
var ierosināt ne mazāk kā viena trešdaļa Saeimas deputātu. Šā panta pirmās daļas 1. vai 5. punktā minētajā
gadījumā tiesībsargs nekavējoties iesniedz atbilstošu paziņojumu Saeimas Prezidijam.
(3) 
(Izslēgta ar 
07.01.2021
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
07.01.2021
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 15.05.2008., 25.09.2014. un 
07.01.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
08.02.2021.
)
11.pants. Tiesībsarga funkcijas
Tiesībsargam ir šādas funkcijas:
1) veicināt privātpersonas cilvēktiesību aizsardzību;
2) sekmēt vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu un jebkāda veida diskriminācijas novēršanu;
3) izvērtēt un veicināt labas pārvaldības principa ievērošanu valsts pārvaldē;
4) jautājumos, kas saistīti ar cilvēktiesību un labas pārvaldības principa ievērošanu, atklāt trūkumus tiesību
aktos un to piemērošanā, kā arī veicināt šo trūkumu novēršanu;
5) sekmēt sabiedrības informētību un izpratni par cilvēktiesībām, par šo tiesību aizsardzības mehānismiem un
par tiesībsarga darbu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
12.pants. Tiesībsarga uzdevumi
Pildot šajā likumā noteiktās funkcijas, tiesībsargs:
1) pieņem un izskata privātpersonu iesniegumus;
2) ierosina pārbaudes lietu apstākļu noskaidrošanai;
3) pieprasa, lai iestādes savas kompetences ietvaros un likumā paredzētajos termiņos noskaidro
nepieciešamos lietas apstākļus un par tiem informē tiesībsargu;
4) izskatot pārbaudes lietu sniedz iestādei ieteikumus un atzinumus par tās darbības tiesiskumu, lietderību un
labas pārvaldības principa ievērošanu;
5) šajā likumā noteiktajā kārtībā risina strīdus starp privātpersonām un iestādēm, kā arī ar cilvēktiesībām
saistītus strīdus starp privātpersonām;
6) veicina izlīgumu starp strīda pusēm;
7) risinot strīdus cilvēktiesību jautājumos, sniedz privātpersonām atzinumus un ieteikumus cilvēktiesību
pārkāpumu novēršanai;
8) sniedz Saeimai, Ministru kabinetam, pašvaldībām vai citām iestādēm ieteikumus attiecībā uz tiesību aktu
izdošanu vai grozīšanu;
9) sniedz personām konsultācijas cilvēktiesību jautājumos;
10) veic pētījumus un analizē situāciju cilvēktiesību jomā, kā arī sniedz atzinumus par aktuāliem cilvēktiesību
4
/
9
jautājumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
13.pants. Tiesībsarga tiesības
Pildot šajā likumā noteiktās funkcijas un uzdevumus, tiesībsargam ir tiesības:
1) pieprasīt un saņemt bez maksas no iestādes pārbaudes lietā nepieciešamos dokumentus (administratīvos
aktus, procesuālos lēmumus, vēstules), paskaidrojumus un citu informāciju;
2) apmeklēt iestādes, lai iegūtu pārbaudes lietā nepieciešamo informāciju;
3) jebkurā laikā bez speciālas atļaujas apmeklēt slēgta tipa iestādes, brīvi pārvietoties iestādes teritorijā,
apmeklēt visas telpas un vienatnē satikties ar personām, kuras tiek turētas slēgta tipa iestādēs;
4) uzklausīt bērna viedokli bez viņa vecāku, aizbildņu, izglītības vai aprūpes un audzināšanas iestādes
darbinieka klātbūtnes, ja bērns to vēlas;
5) pieprasīt no jebkuras privātpersonas dokumentus, paskaidrojumus un citu informāciju par jautājumiem, kam
ir būtiska nozīme pārbaudes lietā;
6) ierosināt pārbaudes lietu pēc savas iniciatīvas;
7) pieprasīt un saņemt speciālistu atzinumu pārbaudes lietā;
8) iesniegt pieteikumu par lietas ierosināšanu Satversmes tiesā, ja iestāde, kas izdevusi apstrīdamo aktu, nav
tiesībsarga norādītajā termiņā novērsusi konstatētos trūkumus;
9) pabeidzot pārbaudes lietu un konstatējot pārkāpumu, aizstāvēt privātpersonas tiesības un intereses
administratīvajā tiesā, ja tas nepieciešams sabiedrības interesēs;
10) pabeidzot pārbaudes lietu un konstatējot pārkāpumu, vērsties tiesā tajās civillietās, kurās prasības būtība
saistīta ar atšķirīgas attieksmes aizlieguma pārkāpumu;
11) pamatojoties uz viņa rīcībā esošajiem materiāliem, vērsties pie citām kompetentām institūcijām, lai izlemtu
jautājumu par lietas ierosināšanu;
12) piedalīties ar padomdevēja tiesībām Ministru kabineta sēdēs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
14.pants. Konsultatīvās padomes un darba grupas
(1) Tiesībsargs var izveidot konsultatīvās padomes, kā arī darba grupas atsevišķu projektu izstrādei vai jautājumu
sagatavošanai.
(2) Konsultatīvo padomju sastāvu un nolikumus un darba grupu sastāvu apstiprina tiesībsargs.
15.pants. Tiesībsarga ziņojumi
(1) Tiesībsargs reizi gadā sniedz Saeimai un Valsts prezidentam rakstveida ziņojumu par Tiesībsarga biroja darbu.
(2) Tiesībsargam ir tiesības sniegt Saeimai, tās komisijām, Valsts prezidentam, Ministru kabinetam, valsts
pārvaldes iestādēm un starptautiskajām organizācijām ziņojumus par atsevišķiem jautājumiem.
16.pants. Tiesībsarga vietnieks
(1) Tiesībsargs ieceļ amatā tiesībsarga vietnieku.
5
/
9
(2) Tiesībsarga prombūtnes laikā viņa funkcijas un uzdevumus pilda tiesībsarga vietnieks, kam šajā laikā ir tādas
pašas pilnvaras kā tiesībsargam.
(3) Tiesībsarga vietnieks pilda tiesībsarga pienākumus, funkcijas un uzdevumus šā likuma 
8. 
un 
9.pantā
paredzētajos gadījumos līdz brīdim, kad Saeima apstiprina amatā tiesībsargu vai kriminālvajāšana pret tiesībsargu
tiek izbeigta, vai stājas spēkā tiesībsargu attaisnojošs spriedums.
17.pants. Tiesībsarga atlīdzība
Tiesībsarga atlīdzību nosaka atbilstoši Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības
likumam.
(
01.12.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
III nodaļa. Tiesībsarga birojs
18.pants. Tiesībsarga birojs
(1) Tiesībsarga darbības nodrošināšanai tiek izveidots Tiesībsarga birojs.
(2) Tiesībsarga biroja struktūru un iekšējās darbības noteikumus reglamentē biroja nolikums, kuru apstiprina
tiesībsargs.
19.pants. Tiesībsarga biroja finansēšana
(1) Tiesībsarga biroju finansē no valsts budžeta.
(2) 
(Izslēgta ar 
16.06.2011
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
07.07.2011.
)
20.pants. Tiesībsarga biroja darbinieku atlīdzība
(1) Tiesībsarga biroja darbinieku darba attiecības regulē 
Darba likums
.
(2) Tiesībsarga biroja darbinieku atlīdzību nosaka atbilstoši Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un
darbinieku atlīdzības likumam.
(
01.12.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
21.pants. Tiesībsarga biroja darbinieku tiesības
Tiesībsarga biroja darbiniekiem, veicot darba pienākumus, atbilstoši savai kompetencei ir šā likuma 
13.panta
 1.,
2., 3., 4., 5. un 7.punktā minētās tiesības.
22.pants. Tiesībsarga biroja darbinieku ierobežojumi un pienākumi
Ierobežojumus un pienākumus Tiesībsarga biroja darbiniekiem nosaka likums "Par interešu konflikta novēršanu
valsts amatpersonu darbībā".
IV nodaļa. Iesniegumu un pārbaudes lietu izskatīšanas kārtība
23.pants. Tiesības vērsties Tiesībsarga birojā
6
/
9
(1) Ikvienai privātpersonai ir tiesības vērsties Tiesībsarga birojā ar iesniegumu.
(2) Iesniegumus izskata normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā, ciktāl šajā likumā nav noteikts citādi.
(3) Iesniedzēju nedrīkst sodīt vai citādi tieši vai netieši radīt viņam nelabvēlīgas sekas par iesnieguma
iesniegšanu Tiesībsarga birojam vai par sadarbību ar Tiesībsarga biroju.
(4) Tiesībsarga birojam adresētie iesniegumi, kurus nosūta personas, kas atrodas militārajā dienestā,
ārpusģimenes aprūpes un audzināšanas iestādēs vai slēgta tipa iestādēs, un Tiesībsarga biroja atbildes uz tiem
netiek pakļautas normatīvajos aktos noteiktajai pārbaudei un nekavējoties tiek nodotas adresātam.
(5) Par šā panta ceturtajā daļā minētā iesnieguma sav
laicīgu neiesniegšanu Tiesībsarga birojam vai to satura
pārbaudīšanu un izpau
šanu atbildīgās personas saucamas pie likumā noteiktās atbildības.
(6) Tiesībsarga birojs neizpauž ziņas par iesniedzēju vai citu personu, ja tas nepieciešams šo personu tiesību
aizstāvībai, izņemot gadījumu, kad attiecīgās ziņas pieprasa kriminālprocesa virzītājs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
24.pants. Pārbaudes lietas ierosināšanas un izskatīšanas kārtība
(1) Izskatījis personas iesniegumu vai arī pēc savas iniciatīvas tiesībsargs lemj par pārbaudes lietas ierosināšanu.
(2) Izskatījis personas iesniegumu, tiesībsargs ierosina pārbaudes lietu, ja tas atbilst tiesībsarga funkcijām un
uzdevumiem un personas norādīto jautājumu ir iespējams risināt.
(3) Pārbaudes lietas ierosināšana neaptur normatīvā akta, tiesas nolēmuma, administratīva vai cita individuāla
tiesību akta darbību, kā arī likumā noteikto procesuālo termiņu tecējumu.
(4) Pārbaudes lietu izskata triju mēnešu laikā. Ja lieta ir sarežģīta vai arī citu objektīvu iemeslu dēļ šo termiņu nav
iespējams ievērot, tiesībsargs to var pagarināt uz laiku, ne ilgāku par diviem gadiem no pārbaudes lietas
ierosināšanas dienas, par to paziņojot iesniedzējam un norādot termiņa pagarināšanas iemeslus.
(5) Izskatot pārbaudes lietu, noklausās pušu un citu personu paskaidrojumus, pieprasa speciālistu atzinumus, kā
arī veic citas likumā noteiktās darbības, kas nepieciešamas pārbaudes lietas izskatīšanai.
(6) Izskatot pārbaudes lietu, tiek veicināts izlīgums starp strīda pusēm.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
25.pants. Pārbaudes lietas pabeigšana vai izbeigšana
(1) Pārbaudes lietu pabeidz ar lietā iesaistīto personu izlīgumu vai tiesībsarga atzinumu.
(2) Ja puses nevar vienoties par izlīgumu, tiesībsargs sniedz atzinumu, kurā dod vērtējumu pārbaudes lietā
konstatētajam.
(3) Tiesībsarga atzinumā var ietvert ieteikumu konstatētā pārkāpuma novēršanai, kā arī, ja tas nepieciešams,
citus ieteikumus.
(4) Atzinumam ir rekomendējošs raksturs.
(5) Ja pārbaudes lietu nav iespējams vai nav nepieciešams turpināt, tiesībsargs lemj par tās izbeigšanu.
(6) Pārbaudes lietas materiāli ir ierobežotas pieejamības informācija un pieejami saskaņā ar Informācijas
atklātības likumu.
26.pants. Pārbaudes lietu reglaments
Pārbaudes lietu ierosināšanas, izskatīšanas un pabeigšanas kārtību nosaka reglaments, kuru apstiprina
tiesībsargs.
7
/
9
27.pants. Informācijas pieprasīšanas kārtība un atbildība par informācijas nesniegšanu un nepatiesas
informācijas sniegšanu
(1) Pieprasot šā likuma 
13.panta
 1. un 5.punktā minēto informāciju, tiesībsargs nosaka šīs informācijas apjomu un
norāda saprātīgu tās sniegšanas termiņu.
(2) Pēc iestādes vai privātpersonas lūguma šā panta pirmajā daļā minētās informācijas apjoms var tikt grozīts vai
precizēts un informācijas sniegšanas termiņš var tikt pagarināts, ja tas nepieciešams.
(3) Tiesībsarga noteiktais informācijas apjoms un sniegšanas termiņš nav apstrīdams un pārsūdzams.
(4) Par šā panta pirmajā daļā minētās informācijas nesniegšanu noteiktajā apjomā un termiņā, kā arī par
nepatiesas informācijas sniegšanu personas saucamas pie likumā paredzētās atbildības.
(5) Izskatot jautājumu par administratīvā soda uzlikšanu par šā panta pirmajā daļā minētās informācijas
nesniegšanu noteiktajā apjomā vai termiņā, izvērtējama pieprasītās informācijas apjoma un sniegšanas termiņa
pamatotība.
(
15.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē 
Likums par Valsts cilvēktiesību biroju
 (Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 1997, 1.nr.; 2005, 18.nr.; 2006, 2.nr.).
2. Tiesībsarga birojs ir Valsts cilvēktiesību biroja tiesību un saistību pārņēmējs.
3. Valsts cilvēktiesību biroja direktors pilda tiesībsarga funkcijas līdz tiesībsarga apstiprināšanai amatā.
4. Iesniegumus, kuri iesniegti Valsts cilvēktiesību birojam līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai un pēc kuriem
uzsāktas pārbaudes, pabeidz izskatīt saskaņā ar tiem normatīvajiem aktiem, kas bija spēkā to iesniegšanas dienā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
5. 
(Izslēgts ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
6. Tiesībsarga pilnvaru termiņš, kas apstiprināts pirms dienas, kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 
7.panta
pirmajā daļā, ir četri gadi no dienas, kad tiesībsargs atbilstoši šā likuma 
6.pantam
 devis zvērestu (svinīgo solījumu).
(
15.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2008.
)
7. Saskaņā ar šo likumu noteikto atlīdzību (amatalga, atalgojums, pabalsti u.c.) 2009.gadā nosaka atbilstoši
likumam “Par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzību 2009.gadā”.
(
12.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
8. 
(Izslēgts ar 
07.01.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
08.02.2021.
)
9. Šā likuma 
7.
 panta trešā daļa stājas spēkā 2022. gada 1. janvārī.
(
07.01.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.02.2021.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
8
/
9
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums stājas spēkā 2007.gada 1.janvārī.
Likums Saeimā pieņemts 2006.gada 6.aprīlī
Valsts prezidentes vietā
Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre
Rīgā 2006.gada 25.aprīlī
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1976.gada 9.februāra direktīvas 
76/207/EEK
 par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu
attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba
apstākļiem;
2) Padomes 2000.gada 29.jūnija direktīvas 
2000/43/EK
, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām
neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības;
3) Padomes 2000.gada 27.novembra direktīvas 
2000/78/EK
, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret
nodarbinātību un profesiju;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002.gada 23.septembra direktīvas 
2002/73/EK
, ar kuru groza Padomes direktīvu
76/207/EEK
 par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz
darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem;
5) Padomes 2004.gada 13.decembra direktīvas 
2004/113/EK
, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu
attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu
sniegšanu.
9
/
9