Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 116,
16.06.2015.
OP numurs: 
2015/116.7
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
294
Pieņemts: 
09.06.2015.
Stājas spēkā: 
17.06.2015.
Attēlotā redakcija:
 24.09.2022. - ...
Grozījumi:
Ministru kabineta 19.10.2021. noteikumi 
Nr.696 / LV, 207, 26.10.2021. / Stājas spēkā 01.11.2021.
Ministru kabineta 20.09.2022. noteikumi 
Nr.578 / LV, 185, 23.09.2022. / Stājas spēkā 24.09.2022.
Ministru kabineta noteikumi Nr.294
Rīgā 2015.gada 9.jūnijā (prot. Nr.28 20.§)
Izdoti saskaņā ar 
Būvniecības likuma
5.panta
 pirmās daļas 3.punktu
Ministru prezidente Laimdota Straujuma
Noteikumi par Latvijas būvnormatīvu LBN 261-15 "Ēku iekšējā
elektroinstalācija"
1. Noteikumi apstiprina Latvijas būvnormatīvu LBN 261-15 "Ēku iekšējā elektroinstalācija".
2. Ekonomikas ministrija sadarbībā ar attiecīgo standartu tehnisko komiteju iesaka nacionālajai standartizācijas
institūcijai saistībā ar šiem noteikumiem izstrādājamo, adaptējamo un piemērojamo standartu sarakstu.
3. Nacionālā standartizācijas institūcija tīmekļa vietnē www.lvs.lv publicē to Latvijas nacionālo standartu sarakstu,
kurus piemēro Latvijas būvnormatīva LBN 261-15 "Ēku iekšējā elektroinstalācija" izpildei.
4. Būvniecības ieceres dokumentācija, kas normatīvajos aktos būvniecības jomā noteiktajā kārtībā saskaņota
(akceptēta) vai iesniegta saskaņošanai institūcijā, kas pilda būvvaldes funkcijas, nav jāpārstrādā, ja mainās
tehniskais regulējums.
(MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 696 redakcijā)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(MK 
20.09.2022.
 noteikumu Nr. 578 redakcijā)
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvas 
2010/31/ES
 par ēku energoefektivitāti
(pārstrādāta versija);
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvas 
2018/884
, ar ko groza Direktīvu 
2010/31/ES
 par
ēku energoefektivitāti un Direktīvu 
2012/27/ES
 par energoefektivitāti.
1
/
23
Ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola
2
/
23
Apstiprināts ar
Ministru kabineta
2015.gada 9.jūnija
noteikumiem Nr.294
Latvijas būvnormatīvs LBN 261-15 "Ēku iekšējā elektroinstalācija"
I. Vispārīgie jautājumi
1. Būvnormatīvs nosaka prasības elektroietaišu (līdz 1 kV) projektēšanai un ierīkošanai, lai nodrošinātu cilvēku un
vides aizsardzību pret elektriskās strāvas, zibens strāvas un zibens izlādes izraisītas pārsprieguma strāvas
triecieniem, ugunsgrēku, sprādzieniem (eksplozijām), apdegumiem un elektriski darbināmu mašīnu negaidītu
mehānisku kustību, kā arī lai nodrošinātu elektroietaišu funkcionēšanu atbilstoši paredzētajam mērķim. Būvnormatīvs
neietver detalizētas tehniskās prasības, kas mainās tehnikas attīstības radīto modifikāciju dēļ.
2. Būvnormatīvā lietotie termini:
2.1. 
normāls darba režīms
 – darba apstākļi, kādiem paredzēta attiecīgā iekārta vai ietaise;
2.2. 
nenormāls darba režīms
 – darba apstākļi, kas atšķiras no tiem, kādiem paredzēta attiecīgā iekārta vai
ietaise (piemēram, vides apstākļi, spriegums, mehāniskās vai elektriskās slodzes);
2.3. 
zibensaizsardzības sistēma
 – vienota sistēma, kas paredzēta ēkas, tās atsevišķo daļu, elektroietaišu un
citu tajā esošu objektu aizsardzībai pret zibensizlādes tiešu iedarbi un kas ietver ārējo un iekšējo
zibensaizsardzību, kā arī pārspriegumaizsardzības ierīces.
3. Būvnormatīvs attiecas uz:
3.1. maiņstrāvas ķēdēm ar nominālo spriegumu līdz 1000 V (ieskaitot) vai līdzstrāvas ķēdēm ar nominālo
spriegumu līdz 1500 V (ieskaitot);
3.2. aparātu iekšējai elektroinstalācijai nepiederošām ķēdēm, kuru spriegums ir lielāks par 1000 V un kas ir
daļa no ietaisēm, kuru barošanas maiņspriegums nepārsniedz 1000 V;
3.3. elektroinstalāciju, kas neietilpst ierīču sastāvā;
3.4. ugunsaizsardzības sistēmu elektroinstalāciju;
3.5. ārpus ēkām ierīkojamām tieši ar ēku saistītām elektroietaisēm;
3.6. fiksētām elektronisko sakaru, signalizācijas un vadības ķēdēm, izņemot aparātu iekšējo elektroinstalāciju;
3.7. ēku zibensaizsardzību un pārspriegumaizsardzību.
4. Būvnormatīvs neattiecas uz:
4.1. dzelzceļa transporta un elektriskā transporta iekārtām (ieskaitot ritošo sastāvu un signāliekārtas);
4.2. automašīnu (ieskaitot elektromobiļus), kuģu un lidaparātu elektroiekārtām;
4.3. ietaisēm raktuvēs, kā arī pārvietojamās un stacionārās jūras platformās;
4.4. radiointerferences slāpēšanas iekārtām (izņemot iekārtas, kas saistītas ar ietaišu drošību);
3
/
23
4.5. elektriskajiem ganiem (žogiem).
5. Ēku iekšējo elektroinstalāciju projektē saskaņā ar šo būvnormatīvu un citiem normatīvajiem aktiem būvniecības
jomā.
6. Ēku iekšējās elektroinstalācijas projektēšanā piemēro standartus, kuru sarakstu tīmekļa vietnē www.lvs.lv ir
publicējusi Nacionālā standartizācijas institūcija.
II. Pamatprasības
7. Elektroietaises projektē, ierīko un pārbauda atbilstošs būvspeciālists, ja citos normatīvajos aktos nav noteikts
citādi.
8. Elektroietaises projektē un ierīko tā, lai panāktu to drošu lietošanu un nepieļautu aizdegšanās, eksplozijas,
cilvēku un mājdzīvnieku veselībai un dzīvībai bīstama strāvas trieciena, apdeguma vai cita veida risku.
8.
1
 Dzīvojamās ēkas būvniecības ieceres dokumentācijā paredz ēkas pieslēgšanu elektriskajiem tīkliem, telpu un
ārējo ieeju apgaismošanu, sadzīves elektrotehnisko iekārtu un citu nepieciešamo elektroietaišu pieslēgšanas iespēju
atbilstoši elektrotehnisko normatīvu prasībām.
(MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 696 redakcijā)
9. Projektējot elektroietaises, ņem vērā informāciju par pieejamo elektroapgādi:
9.1. strāvas veidu;
9.2. strāvas vadītāju veidu un skaitu, barojošā elektrotīkla sistēmas veidu;
9.3. elektroapgādē lietotajiem aizsardzības pasākumiem, zemēšanas sistēmu;
9.4. elektroapgādes uzņēmuma īpašajām prasībām;
9.5. spriegumu un sprieguma novirzēm (šī būvnormatīva 
1. pielikuma
 1. un 2. tabula);
9.6. frekvenci un frekvences novirzēm;
9.7. maksimālo pieļaujamo strāvas stiprumu;
9.8. paredzamo īsslēguma strāvu;
9.9. iespējamā elektroapgādes pārtraukuma ilgumu.
10. Elektroapgaismei, elektroapgādei, vadībai, signalizācijai, elektroniskajiem sakariem un citām vajadzībām
nepieciešamo elektrisko ķēžu skaitu un veidu nosaka, ņemot vērā:
10.1. elektrisko slodžu izvietojumu;
10.2. dažādās ķēdēs sagaidāmās slodzes;
10.3. slodzes mainību diennaktī un gadā;
10.4. apkārtējās vides apstākļus;
10.5. prasības vadībai, signalizācijai, elektroniskajiem sakariem un informācijas tehnoloģijām; 
4
/
23
10.6. dažādus īpašus nosacījumus.
11. Projektējot avārijas elektroapgādi, apzina:
11.1. no avārijas elektroapgādes avota barojamās ķēdes;
11.2. apgādes avotu (veids, raksturojums);
11.3. nosacījumus, kas jāievēro, lai nepieļautu kļūdainu sprieguma padevi dažādiem avotiem pieslēgtām
ķēdēm.
12. Elektroiekārtas ierīko tā, lai:
12.1. būtu pietiekami daudz vietas elektroiekārtas sākotnējai ierīkošanai un vēlākai atsevišķu elementu
nomainīšanai;
12.2. būtu brīva pieeja elektroiekārtām ekspluatācijas, pārbaužu, inspicēšanas, apkalpošanas un remonta
laikā. Minimālos attālumus ekspluatācijas un apkalpošanas ejās nosaka atbilstoši šī būvnormatīva 
2.
pielikumam
.
13. Elektroiekārtai jābūt piemērotai barojošā tīkla maksimālajam stabilajam spriegumam (maiņsprieguma
efektīvajai vērtībai) un paredzamajiem pārspriegumiem.
14. Elektroiekārtai jānodrošina lielākās ilgstoši iespējamās strāvas plūšana iekārtā normālā darba režīmā, kā arī –
noteiktu laiku – strāvas plūšana iekārtā nenormālā darba režīmā (piemēram, aizsardzības ierīču darbības laikā).
15. Ja elektroiekārtas raksturlielumi ir atkarīgi no frekvences, elektroiekārtas nominālajai frekvencei jāatbilst
frekvencei, kāda iespējama ķēdē.
16. Elektroiekārtas jaudas raksturlielumiem jānodrošina tai paredzēto uzdevumu izpilde normālā darba režīmā,
ņemot vērā noslodzes koeficientu.
17. Elektroiekārtas ugunsaizsardzības līmenim jābūt tādam, lai tā izturētu paredzamās mehāniskās un elektriskās
slodzes, kā arī vides apstākļus, kas raksturīgi iekārtas uzstādīšanas vietai (šī būvnormatīva 
3. pielikums
).
18. Elektroiekārtu, kas pēc izpildījuma neatbilst uzstādīšanas vietas vides apstākļiem, drīkst ierīkot un lietot tikai
tad, ja izmanto atbilstošu aizsardzību, kas nodrošina elektroiekārtas normālu ekspluatāciju saskaņā ar tās
ierīkošanas un ekspluatācijas tehniskajiem noteikumiem.
19. Elektroiekārta normālā darba režīmā (ieskaitot komutācijas darbības) nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt citas
elektroiekārtas vai pasliktināt elektroapgādi.
20. Strāvas vadītāja šķērsgriezuma laukumu izvēlas, ņemot vērā:
20.1. strāvas vadītājam pieļaujamo maksimālo temperatūru (šī būvnormatīva 
4. pielikuma
 1. tabula);
20.2. pieļaujamo sprieguma kritumu;
20.3. sagaidāmās elektromehāniskās slodzes un citas mehāniskās slodzes, kādām strāvas vadītājs var tikt
pakļauts, ja rodas īsslēgums;
20.4. maksimālo pilno pretestību, kas nepieciešama, lai nodrošinātu zemesslēgumaizsardzības un
5
/
23
īsslēgumaizsardzības pareizu darbību.
21. Minimālos strāvas vadītāju šķērsgriezuma laukumus nosaka atbilstoši šī būvnormatīva 
4. pielikuma
 2. tabulai.
Zemētāju šķērsgriezuma laukumus un minimālos aizsargvadītāju šķērsgriezuma laukumus nosaka atbilstoši šī
būvnormatīva 
4. pielikuma
 3. un 4. tabulai.
22. Lai nodrošinātu sistēmas ekonomiskāku režīmu, var piemērot lielākus šķērsgriezuma laukumus, nekā
nepieciešams drošībai.
23. Elektroinstalācijas veids un ierīkošanas metodes ir atkarīgas no:
23.1. ierīkošanas vietas (piemēram, telpu, ēku, zonu) ugunsbīstamības un sprādzienbīstamības;
23.2. ierīkošanai paredzēto sienu vai citu ēkas daļu raksturojuma;
23.3. cilvēku un mājdzīvnieku piekļūšanas iespējas elektroinstalācijai;
23.4. sprieguma;
23.5. sagaidāmajām elektromehāniskajām slodzēm, ja rodas īsslēgums;
23.6. citām spriedzēm (piemēram, mehāniskām, termiskām, ar atklātu liesmu saistītām spriedzēm), kurām
elektroinstalācija var tikt pakļauta tās ierīkošanas vai ekspluatācijas laikā.
24. Telpu klasifikāciju un raksturojumu, izvēloties elektroinstalācijas veidu un ierīkošanas metodes, nosaka
atbilstoši šī būvnormatīva 
3. pielikumam
.
25. Aizsardzības ierīču raksturlielumus izvēlas, pamatojoties uz tām paredzēto uzdevumu, kas var būt
aizsardzība pret:
25.1. pārstrāvu (pārslodzes vai īsslēguma strāva);
25.2. zemesslēguma strāvu vai pārspriegumu;
25.3. sprieguma pazeminājumu vai pazušanu;
25.4. zibens strāvu un pārspriegumu.
26. Aizsardzības ierīcēm jāiedarbojas, kad tiek sasniegtas noteiktas strāvas, sprieguma un laika vērtības, kas
atbilst attiecīgajiem ķēžu raksturojumiem un bīstamības pakāpēm.
27. Atbilstoši piemērojamiem standartiem īpašas prasības elektroietaisēm attiecināmas šādās vietās:
27.1. telpās ar vannu vai dušu;
27.2. peldbaseinos un citos baseinos;
27.3. vietās, kur atrodas saunu sildierīces;
27.4. būvobjektos;
27.5. lauksaimniecības un dārzkopības platībās;
27.6. šaurās vietās ar strāvvadošu norobežojumu;
6
/
23
27.7. dzīvojamos treileros un to stāvlaukumos;
27.8. atrakciju parkos, izstādēs, skatēs un stendos;
27.9. āra apgaismes ierīcēs;
27.10. griestu un grīdu apsildes sistēmās;
27.11. ugunsbīstamās un sprādzienbīstamās telpās, ēkās un zonās.
28. Vietās, kur nepieciešama tūlītēja elektroapgādes pārtraukšana, lai nepieļautu cilvēku vai īpašuma
apdraudējumu, ierīko viegli pamanāmu, efektīvi un ātri iedarbināmu izslēgšanas ierīci.
29. Apkalpošanai, pārbaudēm, bojājuma noteikšanai vai remontam paredzamas izslēgšanas ierīces, kas nodrošina
iespēju izslēgt elektroietaisi, attiecīgo ķēdi vai atsevišķus aparātu elementus.
30. Elektroietaisi ierīko tā, lai starp dažādām ēkas elektroietaisēm un neelektriskām ietaisēm nerastos savstarpēji
nelabvēlīga ietekme, ņemot vērā to elektromagnētisko saderību.
III. Elektroietaišu ierīkošana
31. Ikvienai atsevišķai elektroiekārtai, ko izmanto elektroietaisēs, jāatbilst attiecīgo piemērojamo standartu
prasībām. Ja atsevišķai iekārtai nav noteikti piemērojamie standarti, šo iekārtu izvēlas, vienojoties pasūtītājam un
uzstādītājam.
32. Elektroiekārtas atbilstoši tajās izmantotajai aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecienu klasificē saskaņā ar
šī būvnormatīva 
5. pielikumu
.
33. Elektroietaišu ierīkošanā izmanto piemērotus materiālus.
34. Ierīkojot elektroiekārtas, jāpanāk drošs kontakts (elektriskās ķēdes elementu elektrisks savienojums ar
pietiekami mazu un stabilu pārejas pretestību) savienojumos starp strāvas vadītājiem, kā arī starp strāvas vadītājiem
un elektroiekārtām.
35. Ierīkojot elektroietaises, nedrīkst pasliktināt elektroiekārtu parametrus un tām paredzētos dzesēšanas
apstākļus.
36. Cilvēkus un mājdzīvniekus no tieša kontakta ar spriegumaktīvām ietaises daļām aizsargā, izmantojot vienu no
šādām metodēm:
36.1. nepieļauj strāvas plūšanu caur cilvēka vai mājdzīvnieka ķermeni;
36.2. ierobežo strāvas plūšanu caur cilvēka vai mājdzīvnieka ķermeni līdz vērtībai, kas ir mazāka par
pieļaujamo elektriskās strāvas trieciena vērtību.
37. Cilvēkus un mājdzīvniekus aizsargā pret nelaimes gadījumiem, kas rodas netiešā kontaktā (ar ietaises daļām,
kas vada strāvu un parastos apstākļos nav spriegumaktīvas, bet var kļūt spriegumaktīvas izolācijas bojājuma,
īsslēguma vai cita negadījuma dēļ), izmantojot vienu no šādām metodēm:
37.1. neļauj bojājuma strāvai plūst caur cilvēka vai mājdzīvnieka ķermeni;
37.2. ierobežo bojājuma strāvu, kas plūst caur ķermeni, līdz vērtībai, kas ir mazāka par pieļaujamo elektriskās
7
/
23
strāvas trieciena vērtību (potenciālu izlīdzināšanas metode);
37.3. attiecīgajos piemērojamos standartos noteiktajā laikā automātiski pārtrauc elektroapgādi, ja ir radies
bojājums, kas var izraisīt strāvas plūšanu caur ķermeni, kurš ir kontaktā ar atklātām strāvvadošām daļām, ja
šīs strāvas vērtība ir vienāda ar pieļaujamo elektriskās strāvas trieciena vērtību vai lielāka par to.
38. Elektroietaisi ierīko tā, lai novērstu degtspējīgu materiālu aizdegšanās risku augstas temperatūras vai
elektriskā loka dēļ, kā arī ugunsgrēka un sprādzienu izcelšanos sprādzienbīstamās zonās un apdegumu risku
cilvēkiem un mājdzīvniekiem. Visas elektroiekārtas, kuras var radīt augstu temperatūru vai elektrisko loku, aizsargā
vai novieto drošā attālumā, lai novērstu ugunsnedrošu materiālu aizdegšanās iespēju. Ja elektroiekārtas atklāto daļu
temperatūra var radīt traumas cilvēkiem, tad šīs daļas aizsargā vai novieto drošā attālumā, lai novērstu nejaušu
saskari ar tām.
39. Rokassniedziena attālumā pieejamo elektroiekārtas daļu temperatūras robežas normālā darba režīmā nedrīkst
pārsniegt šī būvnormatīva 
6. pielikuma
 1. tabulā minētos lielumus.
40. Cilvēkus un vidi aizsargā pret nelaimes gadījumiem, kas rodas no augstas temperatūras vai
elektromehāniskas slodzes, ko izraisa pārstrāva spriegumaktīvos vadītājos, izmantojot vienu no šādām metodēm:
40.1. automātiski atslēdz pārstrāvu, pirms tā sasniedz bīstamu vērtību, ņemot vērā pārstrāvas plūšanas
ilgumu;
40.2. ierobežo maksimālo pārstrāvu līdz drošai strāvas vērtībai un plūšanas ilgumam.
41. Elektroiekārtas daļām, kas vada strāvu un parastos apstākļos nav spriegumaktīvas, bet pa kurām iespējama
bojājuma strāvas (īpaši zemesslēguma strāvas un noplūdes strāvas) plūšana, jāspēj vadīt šo strāvu, nesasniedzot
bīstami augstu temperatūru.
III
1
. Prasības elektromobilitātei
(Nodaļa MK 
19.10.2021.
 noteikumu Nr. 696 redakcijā)
41.
1
 Jaunas nedzīvojamas ēkas būvniecībā ar vairāk nekā desmit autostāvvietām būvprojektā vismaz vienai no
šīm autostāvvietām paredz elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu un vismaz katrai piektajai stāvvietai –
nepieciešamo elektrības kabeļu kanālu infrastruktūru.
(MK 
20.09.2022.
 noteikumu Nr. 578 redakcijā)
41.
2
 Nedzīvojamas ēkas atjaunošanā vai pārbūvē ar vairāk nekā desmit autostāvvietām būvprojektā vismaz vienai
no šīm autostāvvietām paredz elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu un vismaz katrai piektajai stāvvietai –
nepieciešamo elektrības kabeļu kanālu infrastruktūru.
(MK 
20.09.2022.
 noteikumu Nr. 578 redakcijā)
41.
3
 Jaunas dzīvojamas ēkas būvniecībā ar vairāk nekā desmit autostāvvietām būvprojektā katrai stāvvietai
paredz nepieciešamo elektrības kabeļu kanālu infrastruktūru.
(MK 
20.09.2022.
 noteikumu Nr. 578 redakcijā)
41.
4
 Dzīvojamas ēkas atjaunošanā vai pārbūvē ar vairāk nekā desmit autostāvvietām būvprojektā katrai stāvvietai
paredz nepieciešamo elektrības kabeļu kanālu infrastruktūru.
(MK 
20.09.2022.
 noteikumu Nr. 578 redakcijā)
41.
5
 Šā būvnormatīva 
41.
1
 un 
41.
3
 punktu
 piemēro, ja papildus iestājas vismaz viens no šādiem gadījumiem:
8
/
23
41.
5
 1. automašīnu stāvvietas atrodas ēkas iekšienē;
41.
5
 2. automašīnu stāvvietas atrodas fiziski blakus ēkai.
(MK 
20.09.2022.
 noteikumu Nr. 578 redakcijā)
41.
6
 Šā būvnormatīva 
41.
2
 un 
41.
4
 punktu
 piemēro, ja papildus iestājas vismaz viens no šādiem gadījumiem:
41.
6
 1. atjaunošana vai pārbūve skar vismaz 25 % no ēkas būves elementu kopējās laukuma virsmas,
automašīnu stāvvietas atrodas ēkas iekšienē un atjaunošana vai pārbūve ietver automašīnu stāvvietas vai
ēkas elektroinstalāciju;
41.
6
 2. atjaunošana vai pārbūve skar vismaz 25 % no ēkas būves elementu kopējās laukuma virsmas,
automašīnu stāvvietas atrodas fiziski blakus ēkai un atjaunošana vai pārbūve ietver automašīnu stāvvietas vai
automašīnu stāvvietu elektroinstalāciju.
(MK 
20.09.2022.
 noteikumu Nr. 578 redakcijā)
IV. Zibensaizsardzības ierīkošana
42. Zibensaizsardzības sistēmu paredz, lai novērstu zibens iedarbības radītu elektrisko un elektronisko iekārtu
pārspriegumu, kā arī tā radītos riskus ēkas daļām un cilvēku dzīvībai. Zibensaizsardzības sistēmu projektē un ierīko,
nodrošinot šajā būvnormatīvā noteikto ēkas zibensaizsardzības līmeni vai atbilstoši piemērojamiem standartiem.
43. Zibensaizsardzības sistēmu iedala klasēs, raksturojot varbūtību, ar kādu zibensstrāvas parametru kopuma
iespējamās vērtības dabā novērojamām zibensizlādēm nepārsniedz šo parametru maksimālās un minimālās aplēses
vērtības. Noteiktas četras zibensaizsardzības sistēmas klases, kas nodrošina ēkas zibensaizsardzības līmeni šādā
apmērā:
43.1. I klase – 98 %;
43.2. II klase – 95 %;
43.3. III klase – 90 %;
43.4. IV klase – 80 %.
44. Zibensaizsardzību obligāti paredz trešās grupas ēkās. Pārējos gadījumos zibensaizsardzības ierīkošanas
nepieciešamību nosaka, ņemot vērā ēkas raksturlielumus un riska kritērijus, kas noteikti piemērojamā standartā LVS
EN 62305-2:2012 "Zibensaizsardzība. 
2. daļa
: Riska pārvaldība (IEC 62305-2:2010, modificēts)".
45. I klases zibensaizsardzības sistēmu paredz:
45.1. gaisa satiksmes vadības ēkās;
45.2. viegli uzliesmojošu šķidrumu (uzliesmošanas temperatūra mazāka par 55 
o
C) noliktavās un ražošanas
ēkās;
45.3. amonija nitrāta un citu sprāgstvielu noliktavās, kā arī citās ēkās ar sprādzienbīstamu vidi;
45.4. elevatoros un citās ēkās beramo vielu uzglabāšanai – telpās, kurās ugunsslodze lielāka par 1200 MJ/m
2
;
45.5. rūpniecības ražošanas ēkās, kurās ugunsslodze lielāka par 1200 MJ/m
2
;
45.6. ķīmiskās rūpniecības un naftas ķīmiskās pārstrādes uzņēmumu sprādzienbīstamās zonās;
9
/
23
45.7. ēkās ar degošas gāzes iekārtām, kuras paredzētas ēkas apkures nodrošināšanai, uzstādot iekārtas šo
ēku sprādzienbīstamās zonās;
45.8. radioaktīvo un bīstamo atkritumu glabātavās.
46. Vismaz II klases zibensaizsardzības sistēmu paredz:
46.1. slimnīcās;
46.2. dzemdību namos;
46.3. ūdens atrakciju parkiem un atklātajiem baseiniem;
46.4. informācijas tehnoloģiju, dispečeru un citos vadības centros (tai skaitā hidrotehniskajos dispečervadības
centros);
46.5. degvielas uzpildes staciju ēkās, izņemot klientu apkalpošanas ēkas;
46.6. degošu šķidrumu (uzliesmošanas temperatūra lielāka par 55 
o
C) noliktavās;
46.7. ķīmiskās rūpniecības un naftas ķīmiskās pārstrādes uzņēmumu ēkās un to zonās, kas nav noteiktas šī
būvnormatīva 
45. punktā
;
46.8. vēja ģeneratoriem;
46.9. telesignalizācijas torņiem, tālsakaru torņiem;
46.10. biogāzes ražošanas uzņēmumos.
47. Vismaz III klases zibensaizsardzības sistēmu paredz:
47.1. dzīvojamās ēkās;
47.2. izmitināšanai paredzētajās ēkās;
47.3. ēkās, kas tiek izmantotas visu diennakti un kurās uzturas aprūpējami vai izolējami lietotāji, un kuras nav
minētas šī būvnormatīva 
46. punktā
;
47.4. publisko pasākumu ēkās;
47.5. skolās un pirmsskolas izglītības iestādēs;
47.6. lidostu pasažieru termināļos;
47.7. slēgto baseinu ēkās;
47.8. konstrukciju ēkās no elastīga apvalka;
47.9. pieminekļu aizsardzībai pakļautās ēkās ar vēsturisku nozīmi vai kultūras priekšmetu glabāšanai
paredzētās ēkās;
47.10. ēkās, kas parasti tiek izmantotas dienā un kurās pastāvīgi uzturas lietotāji, kas pārzina telpas, un kuras
nav minētas šī būvnormatīva 
46. punktā
;
47.11. rūpniecības ražošanas ēkās, kurās pastāvīgi uzturas lietotāji, kas pārzina telpas, un kuras nav minētas
šī būvnormatīva 
45. 
un 
46. punktā
;
47.12. divu un vairāk nekā divu stāvu garāžu virszemes autostāvvietās, tai skaitā iebūvētās.
10
/
23
Ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola
48. Zibensaizsardzības sistēmu var neierīkot ēkās, kuras pilnībā atrodas citas ēkas zibensaizsardzības zonā, kas
noteikta atbilstoši piemērojamiem standartiem.
49. Divām vai vairākām ēkām, kuras ir savstarpēji saistītas (būvtehniski un funkcionāli), prasības attiecībā uz
zibensaizsardzības līmeni ir vienotas, un zibensaizsardzības līmenis tām jānodrošina atbilstoši ēkai, kurai noteikta
augstāka zibensaizsardzības sistēmas klase.
50. Ēkā, kura atbilst vairākiem šajā būvnormatīvā minētajiem ēkas izmantošanas mērķiem, zibensaizsardzības
līmenis jānodrošina atbilstoši mērķim, kuram noteikta augstāka zibensaizsardzības sistēmas klase.
V. Elektroietaišu ierīkošanas darbu pieņemšana
51. Elektroietaišu ierīkošanas darbus pieņem pasūtītājs vai sadales tīkla īpašnieks atbilstoši būvniecības ieceres
dokumentācijai, ievērojot normatīvo aktu un standartu prasības, kas piemērojami attiecīgajām elektroietaisēm.
52. Elektroietaises pieslēdz sadales elektrotīklam pēc salīdzināšanas ar būvniecības ieceres dokumentāciju un
pēc ierīkoto sistēmu un elektrotīkla parametru pārbaudēm. Elektroiekārtas pārbauda pirms to nodošanas
ekspluatācijā, kā arī pēc izdarītām nozīmīgām izmaiņām, lai pārliecinātos, vai darbs ir veikts atbilstoši šī
būvnormatīva un attiecīgo piemērojamo standartu prasībām.
53. Ēkas, kuru sastāvā ir elektroietaises, pieņem ekspluatācijā saskaņā ar normatīvajiem aktiem būvniecības
jomā. Pieņemšanas aktam pievieno protokolu ar šādiem dokumentiem (ja attiecīgie darbi ir veikti):
53.1. autoruzraudzības kārtībā koriģētu būvniecības ieceres dokumentācijas rasējumu komplektu un
detalizētus rasējumus;
53.2. ierīkoto iekārtu pases un izmantoto materiālu atbilstības apliecinājumus;
53.3. segto darbu pieņemšanas aktus par elektroietaišu ierīkošanu;
53.4. apstiprinātus atzinumus par vadu un kabeļu elektriskās pretestības pārbaudi, par pilnas elektriskās
pretestības mērījumiem cilpai "fāze–nulle", par zemējumu kontūru noplūdes elektriskās pretestības pārbaudi un
par saites elektriskās pretestības pārbaudi starp zemētājiem un sazemējamajiem elementiem;
53.5. ietaises automātiskās regulēšanas un elektriskās komutācijas shēmas;
53.6. sistēmu lietošanas aprakstu un drošības tehnikas instrukcijas;
53.7. personāla apmācību protokolus par sistēmu ekspluatāciju.
54. Elektroietaisēm pirms to pieņemšanas ekspluatācijā pārbauda izolācijas pretestību. Elektroietaišu elektriskās
izolācijas pretestības minimālā vērtība noteikta šī būvnormatīva 
6. pielikuma
 2. tabulā.
11
/
23
1. Elektroietaišu maiņsprieguma klases atbilstoši nominālajam spriegumam noteiktas 1. tabulā.
Maiņsprieguma diapazoni (efektīvās vērtības)
1. tabula
Klase
Tieši zemētas sistēmas
Ar zemi tieši nesavienotas sistēmas
starp fāzēm
starp fāzi un zemi
starp fāzēm
I
U 
<
 50
U 
<
 50
U 
<
 50
II
50 
<
 U 
<
 600
50 
<
 U 
<
 1000
50 
<
 U 
<
 1000
2. Elektroietaišu līdzsprieguma klases atbilstoši nominālajam spriegumam noteiktas 2. tabulā.
Līdzsprieguma diapazoni bezpulsāciju līdzstrāvai
2. tabula
Klase
Tieši zemētas sistēmas
Ar zemi tieši nesavienotas sistēmas
starp poliem
starp polu un zemi
starp poliem
I
U 
<
 120V
U 
<
 120V
U 
<
 120V
II
120V 
<
 U 
<
 900V
120V 
<
 U 
<
 1500V
120V 
<
 U 
<
 1500V
Piezīmes.
1. U – ietaises nominālais spriegums.
2. Atsevišķos gadījumos iespējams ieviest sprieguma papildu starpdiapazonus.
Ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola
1.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 261-15
"Ēku iekšējā elektroinstalācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 9.jūnija noteikumiem Nr.294)
Elektroietaišu sprieguma klases
12
/
23
1. Ja aizsardzību nodrošina, izmantojot pārvietojamus šķēršļus, ievēro šādus attālumus (pēc visu paneļu daļu
samontēšanas un aizvēršanas):
1.1. minimālais ejas platums starp šķēršļiem vai slēdžu rokturiem vai starp šķēršļiem vai slēdžu rokturiem un
sienu – 700 mm;
1.2. minimālais attālums starp grīdu un griestu pārsegumu – 2000 mm.
2. Vietās, kur nav veikti aizsardzības pasākumi, ekspluatācijas un apkalpošanas ejās ievēro šādus attālumus:
2.1. ja neaizsargātās spriegumam pieslēgtās daļas ir izvietotas tikai vienā ejas pusē:
2.1.1. minimālais ejas platums starp sienu un neaizsargāto spriegumam pieslēgto daļu – 1000 mm;
2.1.2. minimālais brīvais laukums vadības rokturu priekšā – 700 mm;
2.2. ja neaizsargātās spriegumam pieslēgtās daļas ir izvietotas abās ejas pusēs:
2.2.1. minimālais ejas platums starp strāvas vadītājiem un spriegumam pieslēgtajām daļām abās pusēs:
2.2.1.1. ekspluatācijas ejās – 1200 mm, ja pirms apkalpošanas darbu uzsākšanas ir ierīkotas aizsargbarjeras, vai
1500 mm, ja barjeras nav ierīkotas;
2.2.1.2. ejās, kas paredzētas tikai apkalpošanai, – 1000 mm. Ja ekspluatācijas eju izmanto arī kā apkalpošanas
eju, pirms apkalpošanas darbu uzsākšanas ierīko aizsargbarjeras. Ja aizsargbarjeras nav ierīkotas, minimālajam
attālumam jābūt 1500 mm;
2.2.2. minimālais brīvais laukums starp vadības svirām:
2.2.2.1. apkalpošanas ejā – 900 mm;
2.2.2.2. ekspluatācijas ejā – 1100 mm;
2.3. minimālais attālums no grīdas līdz spriegumam pieslēgtām daļām – 2300 mm.
3. Ekspluatācijas un apkalpošanas ejām, kuras ir garākas par 20 metriem, nepieciešama pieeja no abiem to
galiem.
Ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola
2.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 261-15
"Ēku iekšējā elektroinstalācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 9.jūnija noteikumiem Nr.294)
Minimālie attālumi ekspluatācijas un apkalpošanas ejās
13
/
23
I. Vispārīgais jautājums
1. Katram ārējās ietekmes apstāklim ir piešķirts apzīmējums (klases kods), kas sastāv no diviem lieliem burtiem
un skaitļa (minētos apzīmējumus nav paredzēts lietot iekārtu marķēšanā):
1.1. pirmais burts raksturo ārējās ietekmes vispārīgo kategoriju (piemēram, A – vides apstākļi, B – izmantošanas
apstākļi, C – ēku izpildījums);
1.2. otrais burts raksturo ārējās ietekmes veidu;
1.3. skaitlis raksturo katras ārējās ietekmes klasi.
II. Apkārtējās vides temperatūra
1. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Vides apstākļu raksturojums (apkārtējās vides temperatūras diapazonu augšējā un
apakšējā robeža)
1.
AA1
- 60 °C līdz + 5 °C
2.
AA2
- 40 °C līdz + 5 °C
3.
AA3
- 25 °C līdz + 5 °C
4.
AA4
- 5 °C līdz + 40 °C
5.
AA5
+ 5 °C līdz + 40 °C
6.
AA6
+ 5 °C līdz + 60 °C
Piezīmes.
1. Par iekārtas apkārtējās vides temperatūru uzskata temperatūru vietā, kur jāuzstāda iekārta. Ņem vērā visu tajā
pašā vietā uzstādīto darbojošos iekārtu termisko ietekmi, bet neņem vērā pašas ierīkojamās iekārtas termisko
ietekmi.
2. Apkārtējā gaisa temperatūras klases izmanto, ja nav mitruma ietekmes.
3. Vidējā temperatūra 24 stundu periodā nedrīkst pārsniegt robežu 5 °C zemāk par augšējo temperatūras
diapazonu.
4. Lai noteiktu dažus vides apstākļus, var būt nepieciešams kombinēt divus temperatūras diapazonus. Ietaises,
kas pakļautas temperatūrām, kuras neietilpst noteiktajos diapazonos, vērtē atsevišķi.
III. Augstums
2. tabula
Nr.
p. k.
Kods
Raksturojums
1.
AC1
Augstums līdz 2000 m virs jūras līmeņa
2.
AC2
Augstums, kas pārsniedz 2000 m virs jūras līmeņa
IV. Ūdens
3. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas apstākļi
1.
AD1
Neievērojama
Ūdens klātbūtnes
Vietas, kur uz sienām parasti neparādās ūdens
3.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 261-15
"Ēku iekšējā elektroinstalācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 9.jūnija noteikumiem Nr.294)
Ārējās ietekmes, kas jānovērtē, projektējot un ierīkojot elektroietaises
14
/
23
varbūtība ir nenozīmīga
pēdas, bet tās var īslaicīgi parādīties, piemēram,
kondensāta veidā, ko laba ventilācija ātri nožāvē
2.
AD2
Brīvi krītoši pilieni
Brīvi krītošu pilienu
varbūtība
Vietas, kur ūdens tvaiks dažkārt kondensējas pilienu
veidā vai kur dažkārt var parādīties tvaiks
3.
AD3
Šaltis
Iespējamība, ka ūdens
krīt līdz 60° leņķī
attiecībā pret vertikāli
Vietas, kur izsmidzināts ūdens veido nepārtrauktu
ūdens kārtiņu uz grīdām un/vai sienām
4.
AD4
Šļakatas
Šļakatu iespējamība no
jebkuras puses
Vietas, kur iekārtas (piemēram, ārējā apgaismojuma
ierīces, būvlaukumu iekārtas) var būt pakļautas
ūdens šļakatām
5.
AD5
Strūklas
Ūdens strūklu
iespējamība no
jebkuras puses
Vietas, kur regulāri lieto ūdeni, izmantojot šļūtenes
(piemēram, laukumi, automašīnu mazgātavas)
6.
AD6
Viļņi
Ūdens viļņu
iespējamība
Dambji, pludmales, būvētas krastmalas un līdzīgas
vietas
7.
AD7
Iegremdēšana
Iespējamība, ka iekārtu
reizēm daļēji vai pilnīgi
pārklāj ūdens
Vietas, kas var tikt applūdinātas un/vai kur ūdens
līmenis var būt ne vairāk kā 150 mm virs iekārtas
augstākā punkta, bet iekārtas zemākā daļa atrodas
ne dziļāk kā 1 m zem ūdens virsmas
8.
AD8
Nogremdēšana
Iespējamība, ka iekārtu
pastāvīgi un pilnīgi
pārklāj ūdens
Vietas, kurās elektroiekārtas pastāvīgi un pilnīgi
pārklāj ūdens, kura spiediens pārsniedz 0,1 bar,
piemēram, peldbaseini
V. Svešķermeņi
4. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Piemēri
1.
AE1
Neievērojama
Putekļu vai cietu svešķermeņu
daudzums vai veids ir nenozīmīgs
2.
AE2
Mazi priekšmeti
Cietu svešķermeņu klātbūtne, kuru
mazākais izmērs nepārsniedz 2,5 mm
Piemēram, darba aprīkojumā un
mazos priekšmetos
3.
AE3
Ļoti mazi priekšmeti
Cietu svešķermeņu klātbūtne, kuru
mazākais izmērs nepārsniedz 1 mm
Piemēram, vados
4.
AE4
Viegls putekļu
nosēdums
10 
<
 putekļu nosēdums
<
 35 mg/m
2
 dienā
5.
AE5
Vidējs putekļu
nosēdums
35 
<
 putekļu nosēdums 
<
 350 mg/m
2
 dienā
6.
AE6
Liels putekļu
nosēdums
350 
<
 putekļu nosēdums
<
 1000 mg/m
2
 dienā
VI. Korozija
5. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas apstākļi
1.
AF1
Neievērojama
Korozīvu vai
piesārņojošu vielu
daudzums vai veids nav
nozīmīgs
2.
AF2
Atmosfēriska
Gaisā esošu korozīvu
vai piesārņojošu vielu
klātbūtne ir nozīmīga
Vietas pie jūras vai netālu no rūpnieciskajām
zonām, kuras rada ievērojamu atmosfēras
piesārņojumu, piemēram, ķīmiskās rūpnīcas,
cementa rūpnīcas, kā arī ražotnes, kurās rodas
abrazīvi, dielektriski vai strāvvadoši putekļi
3.
AF3
Pārejoša vai
gadījuma rakstura
Korozīvu vai
piesārņojošu vielu
klātbūtne, kuras tiek
lietotas vai ražotas
Vietas, kur daži ķīmiski produkti tiek lietoti mazos
daudzumos un tikai nejauši var nonākt kontaktā ar
elektroiekārtām, piemēram, ražotņu laboratorijas vai
citas vietas, kur tiek lietoti ogļūdeņraži (katlutelpas,
garāžas un līdzīgas vietas)
4.
AF4
Pastāvīga
Korozīvu vai
piesārņojošu vielu
pastāvīga klātbūtne
Piemēram, ķīmiskās ražotnes
15
/
23
pastāvīga klātbūtne
ievērojamā daudzumā
VII. Mehāniskās slodzes
6. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas apstākļi
1.
Trieciens
1.1.
AG1
Vājas iedarbības
Sadzīves un līdzīgi apstākļi
1.2.
AG2
Vidējas iedarbības
Parasti ražošanas apstākļi
1.3.
AG3
Stipras iedarbības
Smagi ražošanas apstākļi
2.
Vibrācija
2.1.
AH1
Vāja
Sadzīves un līdzīgi apstākļi, kur vibrācijas ietekme
kopumā ir neievērojama
2.2.
AH2
Vidēja
Parasti ražošanas apstākļi
2.3.
AH3
Stipra
Rūpnieciskās ietaises, kas pakļautas stiprai vibrācijai
VIII. Floras un mikroorganismu klātbūtne
7. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Piezīmes
1.
AK1
Nav bīstama
Floras un/vai
mikroorganismu
klātbūtne nav bīstama
2.
AK2
Ir bīstama
Floras un/vai
mikroorganismu
klātbūtne ir bīstama
Bīstamība ir atkarīga no vietējiem apstākļiem un no
floras veida. Jāatšķir kaitīgas veģetācijas attīstība
un apstākļi, kas veicina mikroorganismu vairošanos
IX. Faunas klātbūtne
8. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Piezīmes
1.
AL1
Nav bīstama
Faunas (kukaiņi, putni,
mazi dzīvnieki)
klātbūtne nav bīstama
2.
AL2
Ir bīstama
Faunas (kukaiņi, putni,
mazi dzīvnieki)
klātbūtne ir bīstama
Bīstamība ir atkarīga no faunas veida.
Jāatšķir bīstams kukaiņu daudzums vai agresivitāte
un bīstams mazu dzīvnieku daudzums vai
agresivitāte
X. Elektromagnētiska, elektrostatiska vai jonizējoša ietekme
9. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas
apstākļi
1.
AM1
Neievērojama
Nav klīstošu strāvu, elektromagnētiskā
starojuma, elektrostatisko lauku, jonizējošā
starojuma vai indukcijas kaitīgās ietekmes
2.
AM2
Klīstošās strāvas
Klīstošo strāvu kaitīgā ietekme
3.
AM3
Elektromagnētisms
Elektromagnētiskā starojuma kaitīgā ietekme
4.
AM4
Jonizācija
Jonizējošā starojuma kaitīgā ietekme
5.
AM5
Elektrostatisms
Elektrostatiskā lauka kaitīgā ietekme
6.
AM6
Indukcija
Inducēto strāvu kaitīgā ietekme
XI. Saules starojums
10. tabula
Nr.
Klases
Elektroietaises izmantošanas
16
/
23
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas
apstākļi
1.
AN1
Zema
Intensitāte 
<
 500 W/m
2
2.
AN2
Vidēja
500 
<
 intensitāte 
<
700 W/m
2
3.
AN3
Augsta
700 
<
 intensitāte 
<
1120 W/m
2
XII. Seismika
11. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Piezīmes
1.
AP1
Neievērojama
Paātrinājums < 30 Gal
1 Gal = 1 cm/s
2
2.
AP2
Zema
30 < paātrinājums < 300 Gal
3.
AP3
Vidēja
300 < paātrinājums < 600
Gal
4.
AP4
Liela
600 < paātrinājums
Neattiecas uz vibrāciju, kas var izraisīt ēku
sabrukšanu.
Frekvence nav ņemta vērā, tomēr, ja
seismiskais vilnis rezonē ar ēku, seismiskā
ietekme īpaši jāievēro.
Vispārīgā gadījumā seismiskā paātrinājuma
frekvence ir starp 0 Hz un 10 Hz
XIII. Zibens
12. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas apstākļi
1.
AQ1
Neievērojama
<
 25 dienas gadā
2.
AQ2
Netieša
> 25 dienas gadā.
Bīstamību var radīt
elektroietaises
ierīkošanas veids
Ietaišu elektroapgāde pa gaisvadu līnijām.
Attiecas uz reģioniem ar īpaši augstu pērkona
negaisu aktivitātes līmeni
3.
AQ3
Tieša
Bīstama, ja iekārta tieši
pakļauta zibens
spērienam
Ietaišu daļas, kas izvietotas ārpus ēkām.
Attiecas uz reģioniem ar īpaši augstu pērkona
negaisu aktivitātes līmeni
XIV. Gaisa kustība
13. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas apstākļi
1.
AR1
Lēna
Ātrums < 1 m/s
2.
AR2
Vidēja
1 m/s < ātrums < 5 m/s
3.
AR3
Ātra
5 m/s < ātrums < 10 m/s
XV. Vējš
14. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas apstākļi
1.
AS1
Lēns
Ātrums < 20 m/s
2.
AS2
Vidējs
20 m/s < ātrums < 30 m/s
XVI. Izmantošana
15. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas
apstākļi
17
/
23
1.
Cilvēki
1.1.
BA1
Neapmācīti
Darbam ar elektroietaisēm neapmācīti
cilvēki
1.2.
BA2
Bērni
Bērnu uzturēšanās vietas,
piemēram, bērnistabas (izņemot
cilvēku mājokļus), mazu bērnu
novietnes
1.3.
BA3
Personas ar
funkcionāliem
traucējumiem
Cilvēki, kas nespēj pilnībā pārvaldīt
savas fiziskās vai intelektuālās spējas
(slimi vai veci cilvēki)
Slimnīcas
1.4.
BA4
Apmācīti
Atbilstoši apmācīti cilvēki
(ekspluatācijas un apkalpojošais
personāls) vai cilvēki, kurus uzrauga
apmācītas personas, lai tie izvairītos
no briesmām, kādas var radīt elektrība
Elektroiekārtu ekspluatācijas
zonas
1.5.
BA5
Speciālisti
Personas ar tehniskām zināšanām vai
pietiekamu pieredzi, lai izvairītos no
briesmām, kādas var radīt elektrība
(inženieri un tehniķi)
Slēgtas elektroiekārtu
ekspluatācijas zonas
2.
Kontakts ar zemi
2.1.
BC1
Nav
Cilvēki apstākļos, kur netiek vadīta
strāva
Vietas, kas nevada strāvu
2.2.
BC2
Reti
Cilvēki, kas parastos apstākļos
nenonāk kontaktā ar strāvvadošām
daļām vai nestāv uz strāvvadošām
virsmām
2.3.
BC3
Bieži
Cilvēki, kas ir saskarē ar
strāvvadošām daļām vai bieži stāv uz
strāvvadošām virsmām
Vietas ar vairākām strāvvadošām
daļām vai ar lielu virsmas
laukumu
2.4.
BC4
Pastāvīgi
Cilvēki, kas pastāvīgi ir kontaktā ar
metāliskām konstrukcijām un kam ir
ierobežota iespēja pārtraukt šo
kontaktu
Metāliski apvalki, piemēram, katlu
un tvertņu korpusi
3.
Evakuācija
3.1.
BD1
Normāla
Neliels cilvēku blīvums telpā, viegli
evakuācijas apstākļi
Normāla vai neliela augstuma
dzīvojamās ēkas
3.2.
BD2
Apgrūtināta
Neliels cilvēku blīvums telpā,
apgrūtināti evakuācijas apstākļi
Augstceltnes
3.3.
BD3
Pārpildīta
Liels cilvēku blīvums telpā, viegli
evakuācijas apstākļi
Publiskas vietas (piemēram,
teātri, kinoteātri, lielveikali)
3.4.
BD4
Apgrūtināta un
pārpildīta
Liels cilvēku blīvums telpā, grūti
evakuācijas apstākļi
Publiskas vietas augstceltnēs
(piemēram, viesnīcas, slimnīcas)
4.
Materiāli
4.1.
BE1
Bez aizdegšanās riska
4.2.
BE2
Ugunsnedroši
Degtspējīgu materiālu ražošana,
apstrāde vai uzglabāšana, putekļu
klātbūtne
Noliktavas, kokapstrādes
darbnīcas, papīrfabrikas
4.3.
BE3
Sprādzienbīstami
Sprādzienbīstamu materiālu vai
materiālu ar zemu uzliesmošanas
temperatūru apstrāde vai uzglabāšana,
sprādzienbīstamu putekļu klātbūtne
Naftas pārstrādes rūpnīcas,
ogļūdeņražu krātuves
4.4.
BE4
Produkcijas
sabojāšanas risks
Vaļēju pārtikas produktu, farmaceitisku
izstrādājumu un līdzīgu nenosegtu
produktu klātbūtne
Piemēram, pārtikas ražotnes,
virtuves.
Jānosaka piesardzības pasākumi,
lai elektroietaišu bojājuma
gadījumā (plīstot lampai)
apstrādājamie materiāli netiktu
sabojāti
XVII. Konstrukcijas un ēkas
16. tabula
Nr.
p. k.
Klases
kods
Apzīmējums
Raksturojums
Elektroietaises izmantošanas apstākļi
18
/
23
1.
Būvmateriāli
1.1.
CA1
Degtnespējīgi
Iedarbojoties aizdedzināšanas
avotam, neaizdegas, negruzd un
nepārogļojas
Konstrukcijas no degtnespējīgiem
materiāliem
1.2.
CA2
Degtspējīgi
Iedarbojoties aizdedzināšanas
avotam, aizdegas, gruzd vai
pārogļojas un pēc
aizdedzināšanas avota
iedarbības izbeigšanās turpina
degt, gruzdēt vai pārogļoties
Konstrukcijas no degtspējīgiem
materiāliem, piemēram, koka ēkas
2.
Ēkas izvietojums
2.1.
CB1
Ēka bez ievērojama
aizdegšanās un uguns
izplatīšanās riska
2.2.
CB2
Ēka ar augstu uguns
izplatīšanās risku un
iespējamām briesmām
ugunsgrēka gadījumā
Ēkas, kuru forma un izmēri
sekmē uguns izplatīšanos
(piemēram, skursteņa efekts)
Augstceltnes. Piespiedu ventilācijas
sistēmas
2.3.
CB3
Konstruktīvās nobīdes
Risks, kas saistīts ar
konstrukciju kustībām
(piemēram, nobīde starp ēkas
dažādām daļām, starp ēku un
grunti vai ēkas pamatu
nosēšanās)
Ēkas ar ievērojamu garumu vai ēkas,
kas būvētas uz nestabilas grunts
2.4.
CB4
Elastīgas vai nestabilas
konstrukcijas
Neizturīgas vai kustībām
(piemēram, svārstībām)
pakļautas konstrukcijas
Nojumes, ar gaisu pildītu balstu
konstrukcijas, piekaramie griesti,
pārvietojamas šķērssienas, ietaises,
kas projektētas kā konstruktīvi
pašnesošas
Ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola
19
/
23
1. Maksimālā strāvas vadītāju darba temperatūra atkarībā no to izolācijas tipa
1. tabula
Nr.
p. k.
Izolācijas tips
Maksimālā temperatūra
1
1.
Polivinilhlorīds (PVC)
70 °C (vadītājam)
2.
Krusta tinuma polietilēns (XLPE) un etilēnpropilēna gumija (EPR)
90 °C (vadītājam)
3.
Minerālizolācija (pārklāta ar PVC vai ir iespējama pieskaršanās tai)
70 °C (aizsargapvalkam)
4.
Minerālizolācija (nepārklāta, nav iespējama pieskaršanās tai,
neatrodas kontaktā ar degošu materiālu)
105 °C (aizsargapvalkam)
2
Piezīmes.
1
 Ja strāvas vadītāja darba temperatūra pārsniedz 70 °C, jāpārliecinās, ka vadītājam pievienotā iekārta ir
paredzēta tik augstām temperatūrām savienojumu vietās.
2
 Atsevišķu tipu kabeļiem pieļaujama augstāka darba temperatūra atbilstoši kabeļa pases datos minētajai
pieļaujamajai temperatūrai, kā arī kabeļa pievienojumiem, apkārtējās vides apstākļiem un citām ārējām ietekmēm.
2. Minimālie strāvas vadītāju šķērsgriezuma laukumi
2. tabula
Nr.
p. k.
 
Elektroinstalācijas sistēmas tips
Ķēdes lietojuma joma
Strāvas vadītāji
materiāls
šķērsgriezuma laukums
(mm
2
)
1.
Nostiprinātas
(fiksētas) ietaises
izolēti kabeļi un
vadītāji
apgaismojums un
jaudas pārvade
varš
alumīnijs
1,5
 
2,5
1
signalizācija un
vadība
varš
0,5
2
neizolēti vadītāji
jaudas pārvade
varš
alumīnijs
10
 
16
signalizācija un
vadība
varš
4
2.
Elastīgi savienojumi no izolētiem kabeļiem
vai strāvas vadītājiem
noteiktas iekārtas
barošana
Saskaņā ar attiecīgo
standartu
citi lietojuma veidi
varš
0,75
3
īpašas nozīmes
īpaši zema
sprieguma ķēdes
0,75
Piezīmes.
1
 Alumīnija strāvas vadītāju savienošanas elementiem jābūt pārbaudītiem un īpaši šim mērķim paredzētiem.
2
 Elektronisko iekārtu vadības un signalizācijas ķēdēs atļauts izmantot strāvas vadītājus ar minimālo
4.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 261-15
"Ēku iekšējā elektroinstalācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 9.jūnija noteikumiem Nr.294)
Maksimālā strāvas vadītāju darba temperatūra atkarībā no to izolācijas tipa,
minimālie vadītāju šķērsgriezuma laukumi un zemētāju minimālie
vispārpieņemtie šķērsgriezuma laukumi zemē
20
/
23
šķērsgriezuma laukumu 0,1 mm
2
.
3
 Elektrisko iekārtu vadības un signalizācijas ķēdēs strāvas vadītājus ar minimālo šķērsgriezuma laukumu
0,1 mm
2
 atļauts izmantot lokanajos kabeļos ar vismaz septiņiem strāvas vadītājiem.
3. Zemētāju minimālie šķērsgriezuma laukumi zemē
3. tabula
Nr.
p. k.
 
Aizsardzība pret koroziju
Mehāniski aizsargāti
Mehāniski neaizsargāti
1.
Aizsargāti pret koroziju ar
apvalku
Pēc aprēķina, ņemot vērā iespējamo
bojājuma strāvu un tās plūšanas ilgumu,
kā arī vadītāja materiālu un izolāciju
16 mm
2
 (varš)
16 mm
2
 (galvanizēts tērauds)
2.
Nav aizsargāti pret koroziju
25 mm
2
 (varš)
50 mm
2
 (galvanizēts tērauds)
4. Aizsargvadītāju minimālie šķērsgriezuma laukumi atkarībā no fāzes strāvas vadītāja šķērsgriezuma
4. tabula
Ietaises fāzes strāvas vadītāja šķērsgriezuma laukums
S (mm
2
)
Atbilstošā aizsargvadītāja minimālais šķērsgriezuma
laukums
Sp
f
 (mm
2
)
S 
<
 16
 
16 < S 
<
 35
 
S > 35
S
 
16
 
S/2*
Piezīmes.
1. Tabulā minētās vērtības ir lietojamas tikai tad, ja aizsargvadītājs ir izgatavots no tā paša materiāla kā fāzes
strāvas vadītāji. Ja tā nav, aizsargvadītāja šķērsgriezuma laukums jānosaka tāds, lai iegūtu vadītspēju, kas ir
līdzvērtīga tai, kādu iegūst, izmantojot tabulu.
2. * Ja S/2 neatbilst standarta šķērsgriezumam, izvēlas strāvas vadītāju ar tuvāko lielāko šķērsgriezumu.
Ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola
21
/
23
Nr.
p. k.
Klase
Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu
1.
0
Elektroiekārtas, kurās aizsardzība pret elektrošoku tiek nodrošināta ar pamatizolāciju (nav noteikta
kārtība, kādā pieejamās strāvvadošās daļas (ja tādas ir) jāpievieno aizsargvadītājam, kas ir
elektroietaises fiksētas elektroinstalācijas sastāvdaļa). Aizsardzību pamatizolācijas bojājuma
gadījumā nodrošina apkārtējā vide
2.
I
Elektroiekārtas, kurās aizsardzība pret elektrošoku tiek nodrošināta ar pamatizolāciju un papildu
drošības pasākumiem, pievienojot pieejamas strāvvadošās daļas aizsargvadītājam, kas ir
elektroietaises fiksētas elektroinstalācijas sastāvdaļa.
Piezīme. Iekārtām, kuras paredzētas lietošanai ar elastīgu kabeli, šie aizsardzības pasākumi ietver
arī aizsargvadītāja izveidi, kas ir elastīgā kabeļa sastāvdaļa
3.
II
Elektroiekārtas, kurās aizsardzība pret elektrošoku tiek nodrošināta ar pamatizolāciju un papildu
drošības pasākumiem, izmantojot dubultizolāciju un pastiprinātu izolāciju. Šie pasākumi neietver
zemēšanas pasākumus un nav atkarīgi no ietaises stāvokļa.
Piezīmes.
1. Atsevišķos gadījumos, piemēram, elektronisko iekārtu signālu ieejā, II klases elektroiekārtās var
lietot aizsargpretestību, ja tas nesamazina drošības līmeni.
2. II klases elektroiekārtās var lietot aizsargķēžu nepārtrauktības līdzekļus, ja tie ir iekārtas
sastāvdaļa un tiek izolēti no pieejamām daļām saskaņā ar II klases elektroiekārtām noteiktajām
prasībām.
3. Atsevišķos gadījumos jāatšķir pilnīgi izolētas II klases elektroiekārtas no II klases
elektroiekārtām metāla apvalkā.
4. II klases elektroiekārtu metāla apvalkā var apgādāt ar ierīci metāla apvalka savienošanai ar
potenciālu izlīdzinošu vadītāju, ja tas noteikts attiecīgajā standartā.
5. II klases elektroiekārtu var apgādāt ar funkcionālas nozīmes zemēšanas ierīci (kas nav saistīta
ar aizsardzības zemēšanas ierīci), ja tas noteikts attiecīgajā standartā
4.
III
Elektroiekārtas, kurās aizsardzība pret elektrošoku ir saistīta ar īpaši zema sprieguma barošanas
tīklu no atdalītājtransformatoriem ar nezemētu vai zemētu sekundāro ķēdi un kurās nevar rasties
spriegumi, kas ir lielāki par I sprieguma klasi.
Piezīmes.
1. III klases elektroiekārtās nav jābūt aizsardzības zemējuma pievienojumiem.
2. III klases elektroiekārtu metāla apvalkā var apgādāt ar ierīci metāla apvalka savienošanai ar
potenciālu izlīdzinošu strāvas vadītāju, ja tas noteikts attiecīgajā standartā.
3. III klases elektroiekārtu var apgādāt ar funkcionālas nozīmes zemēšanas ierīci (kas nav saistīta
ar aizsardzības zemēšanas ierīci), ja tas noteikts attiecīgajā standartā
Ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola
5.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 261-15
"Ēku iekšējā elektroinstalācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 9.jūnija noteikumiem Nr.294)
Elektroiekārtu klasifikācija atbilstoši tajās izmantotajai aizsardzībai pret
elektriskās strāvas triecienu
22
/
23
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
1. Rokassniedziena attālumā pieejamo elektroiekārtu daļu maksimālā pieļaujamā temperatūra normālā
darba režīmā
1. tabula
Nr.
p. k.
Pieejamās daļas
Pieejamo virsmu
materiāls
Maksimālā
temperatūra (°C)
1.
Rokā turami iekārtu vadības līdzekļi
metāliskas
nemetāliskas
55
65
2.
Daļas, kam paredzēts pieskarties, bet kas nav rokā turamas
metāliskas
nemetāliskas
70
80
3.
Daļas, kam normālos ekspluatācijas apstākļos nav nepieciešams
pieskarties
metāliskas
nemetāliskas
80
90
2. Elektroiekārtu izolācijas pretestības minimālā vērtība
2. tabula
Nr.
p. k.
Ķēdes nominālais spriegums (V)
Pārbaudes
līdzspriegums (V)
Izolācijas
pretestība
(MΩ)
1.
Iekārtas ar īpaši zema sprieguma barošanas tīklu no
atdalītājtransformatoriem ar nezemētu vai zemētu sekundāro ķēdi
(SELV un PELV)
250
>
 0,25
2.
Līdz 500 V ieskaitot (izņemot 1. punktā minētos gadījumus)
500
>
 0,5
3.
Vairāk nekā 500 V
1000
>
 1,0
Piezīmes.
1. Mērījumus veic ar līdzstrāvu. Mērīšanas aparātiem jānodrošina tabulā minētais pārbaudes spriegums, ja strāvas
slodze ir 1 mA.
2. Ja ķēde ietver elektroniskās ierīces, mērījumu laikā fāzes un neitrāles strāvas vadītāji tiek savienoti kopā.
Ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola
6.pielikums
Latvijas būvnormatīvam LBN 261-15
"Ēku iekšējā elektroinstalācija"
(apstiprināts ar Ministru kabineta
2015.gada 9.jūnija noteikumiem Nr.294)
Rokassniedziena attālumā pieejamo elektroiekārtu daļu maksimālā pieļaujamā
temperatūra un elektroiekārtu izolācijas pretestības minimālā vērtība
23
/
23