Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 96,
18.08.1994.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 17, 08.09.1994.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
28.07.1994.
Stājas spēkā: 
01.09.1994.
Attēlotā redakcija:
 27.12.2019. - ...
Grozījumi:
10.11.1994. likums / LV, 134, 15.11.1994.; Ziņotājs, 24, 29.12.1994. / Stājas spēkā 29.11.1994.
05.04.1995. likums / LV, 56, 11.04.1995.; Ziņotājs, 10, 25.05.1995. / Stājas spēkā 25.04.1995.
02.11.1995. likums / LV, 172, 07.11.1995.; Ziņotājs, 24, 28.12.1995. / Stājas spēkā 07.11.1995.
06.05.1996. likums / LV, 87, 21.05.1996.; Ziņotājs, 13, 11.07.1996. / Stājas spēkā 01.06.1996.
17.10.1996. likums / LV, 180, 25.10.1996.; Ziņotājs, 22, 28.11.1996. / Stājas spēkā 26.10.1996.
15.05.1997. likums / LV, 124, 21.05.1997. / Stājas spēkā 22.05.1997.
01.10.1997. likums / LV, 258/259, 08.10.1997.; Ziņotājs, 21, 06.11.1997. / Stājas spēkā 09.10.1997.
07.10.1998. likums / LV, 297/298, 20.10.1998.; Ziņotājs, 22, 19.11.1998. / Stājas spēkā 03.11.1998.
16.12.1999. likums / LV, 444/445, 29.12.1999.; Ziņotājs, 2, 27.01.2000. / Stājas spēkā 12.01.2000.
18.01.2001. likums / LV, 19, 02.02.2001.; Ziņotājs, 5, 08.03.2001. / Stājas spēkā 16.02.2001.
05.04.2001. likums / LV, 59, 12.04.2001.; Ziņotājs, 10, 17.05.2001. / Stājas spēkā 13.04.2001.
16.05.2002. likums / LV, 80, 29.05.2002.; Ziņotājs, 12, 27.06.2002. / Stājas spēkā 30.05.2002.
24.10.2002. likums / LV, 158, 31.10.2002.; Ziņotājs, 22, 28.11.2002. / Stājas spēkā 05.11.2002.
28.10.2004. likums / LV, 180, 12.11.2004.; Ziņotājs, 23, 09.12.2004. / Stājas spēkā 26.11.2004.
16.06.2005. likums / LV, 99, 28.06.2005.; Ziņotājs, 14, 28.07.2005. / Stājas spēkā 01.07.2005.
02.03.2006. likums / LV, 48, 23.03.2006.; Ziņotājs, 8, 27.04.2006. / Stājas spēkā 06.04.2006.
15.06.2006. likums / LV, 95, 20.06.2006.; Ziņotājs, 14, 27.07.2006. / Stājas spēkā 21.06.2006.
02.11.2006. likums / LV, 178, 08.11.2006.; Ziņotājs, 24, 28.12.2006. / Stājas spēkā 09.11.2006.
09.11.2006. likums / LV, 183, 15.11.2006.; Ziņotājs, 24, 28.12.2006. / Stājas spēkā 16.11.2006.
13.12.2007. likums / LV, 206, 22.12.2007.; Ziņotājs, 3, 14.02.2008. / Stājas spēkā 23.12.2007.
15.05.2008. likums / LV, 86, 04.06.2008.; Ziņotājs, 13, 10.07.2008. / Stājas spēkā 05.06.2008.
11.12.2008. likums / LV, 200, 23.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 24.12.2008.
19.02.2009. likums / LV, 32, 26.02.2009.; Ziņotājs, 6, 26.03.2009. / Stājas spēkā 01.03.2009.
14.05.2009. likums / LV, 77, 19.05.2009.; Ziņotājs, 12, 25.06.2009. / Stājas spēkā 20.05.2009.
11.06.2009. likums / LV, 100, 30.06.2009.; Ziņotājs, 15, 13.08.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
18.06.2009. likums / LV, 100, 30.06.2009.; Ziņotājs, 15, 13.08.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
16.07.2009. likums / LV, 117, 24.07.2009.; Ziņotājs, 16, 27.08.2009. / Stājas spēkā 25.07.2009.
10.12.2009. likums / LV, 205, 30.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
28.10.2010. likums / LV, 178, 10.11.2010. / Stājas spēkā 11.11.2010.
23.12.2010. likums / LV, 206, 30.12.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
09.06.2011. likums / LV, 99, 29.06.2011. / Stājas spēkā 13.07.2011.
19.01.2012. likums / LV, 18, 01.02.2012. / Stājas spēkā 02.02.2012.
16.10.2014. likums / LV, 218, 03.11.2014. / Stājas spēkā 04.11.2014.
15.10.2015. likums / LV, 209, 26.10.2015. / Stājas spēkā 27.10.2015.
19.05.2016. likums / LV, 104, 31.05.2016. / Stājas spēkā 14.06.2016.
Satversmes tiesas 23.12.2019. spriedums / LV, 258, 27.12.2019. / Stājas spēkā 27.12.2019.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Saeimas kārtības rullis
I. SAEIMAS DEPUTĀTI
1.
 Saeima sastāv no simts tautas priekšstāvjiem — deputātiem, kuru mandātus (pilnvaras) Saeima apstiprinājusi.
1
/
46
2.
 Saeima ievēlē Mandātu, ētikas un iesniegumu komisiju, kas pārbauda vēlēšanu materiālus, kā arī sūdzības par
vēlēšanām, ja šādas sūdzības iesniegtas Centrālajai vēlēšanu komisijai ne vēlāk kā četras dienas pēc oficiālo
vēlēšanu rezultātu izsludināšanas likumā noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
3.
 (1) Pēc Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas ziņojuma Saeimas locekļi alfabētiskā secībā Saeimas sēdē
dod svinīgu solījumu:
"Es, uzņemoties Saeimas deputāta amata pienākumus, Latvijas tautas priekšā zvēru (svinīgi solu) būt uzticīgs
Latvijai, stiprināt tās suverenitāti un latviešu valodu kā vienīgo valsts valodu, aizstāvēt Latviju kā neatkarīgu un
demokrātisku valsti, savus pienākumus pildīt godprātīgi un pēc labākās apziņas. Es apņemos ievērot Latvijas
Satversmi
 un likumus."
(2) Solījumu Saeimas loceklis dod latviešu valodā un apliecina ar parakstu.
(3) Saeimas locekļi svinīgo solījumu dod no tribīnes. Ja Saeimas loceklis ir persona, kurai apgrūtināta
pārvietošanās, viņš var dot svinīgo solījumu no savas vietas sēžu zālē.
(4) Pēc svinīgā solījuma došanas Saeima lemj par deputātu pilnvarām (
Satversmes
 
18.p.
).
(
24.10.2002
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
4.
 (1) Deputātam ir Saeimas locekļa tiesības līdz pilnvaru izbeigšanās brīdim.
(2) Deputāta pilnvaras izbeidzas ar brīdi, kad:
1) sanākusi jaunievēlētā Saeima;
2) viņš paziņojis par mandāta nolikšanu un viņa vietā pilnvaras apstiprinātas citam deputātam (
5. 
un 
6.p.
);
3) viņš izslēgts no Saeimas sastāva (
18.p.
);
4) viņš miris.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
4.
1
 
(1) Deputātam ir tiesības uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, atvaļinājumu bērna tēvam, atvaļinājumu
adoptētājam, kā arī bērna kopšanas atvaļinājumu. Šo atvaļinājumu piešķiršanā piemērojami 
Darba likuma
 
154.
, 
155.
un 
156.panta
 noteikumi, ciktāl Kārtības rullī nav noteikts citādi.
(2) Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, atvaļinājuma bērna tēvam, atvaļinājuma adoptētājam, kā arī bērna
kopšanas atvaļinājuma laikā deputātam saglabājas darba ņēmēja statuss attiecīgās Saeimas darbības laikā.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.06.2006.
)
5.
 (1) Saeimas loceklim uz Ministru prezidenta, Ministru prezidenta biedra, ministra un valsts ministra amata
pildīšanas laiku, kā arī uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, atvaļinājuma adoptētājam vai bērna kopšanas
atvaļinājuma laiku ir tiesības nolikt deputāta mandātu. Saņēmis iesniegumu par mandāta nolikšanu, Saeimas Prezidijs
(turpmāk — Prezidijs) uzaicina šā deputāta vietā iestāties Saeimas sastāvā nākamo kandidātu un paziņo par to
Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija pārbauda vēlēšanu materiālus un
par pārbaudes rezultātiem ziņo Saeimai, kas pēc tam lemj par minētā kandidāta deputāta pilnvaru apstiprināšanu.
(2) Ministru prezidents, Ministru prezidenta biedrs vai ministrs, kurš šajā pantā noteiktajā kārtībā ir nolicis deputāta
mandātu, var to atjaunot, ja viņš atkāpjas no Ministru prezidenta, Ministru prezidenta biedra vai ministra amata vai ja
atkāpjas valdība. Attiecīgais Ministru prezidents, Ministru prezidenta biedrs, vai ministrs iesniegumu par deputāta
pilnvaru atjaunošanu var iesniegt Prezidijam nedēļas laikā no dienas, kad viņš beidzis pildīt Ministru prezidenta,
Ministru prezidenta biedra vai ministra pienākumus.
(2
1
) Grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā, atvaļinājumā adoptētājam, kā arī bērna kopšanas atvaļinājumā esošs
Saeimas loceklis, kurš šajā pantā noteiktajā kārtībā nolicis deputāta mandātu, var to atjaunot, ja ir nolēmis pārtraukt
grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, atvaļinājumu adoptētājam, kā arī bērna kopšanas atvaļinājumu. Iesniegums
2
/
46
par deputāta pilnvaru atjaunošanu iesniedzams Prezidijam ne vēlāk kā septiņas dienas pirms dienas, ar kuru viņš
nolēmis pārtraukt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, atvaļinājumu adoptētājam, kā arī bērna kopšanas
atvaļinājumu.
(3) Šā panta otrajā un 2.
1
 daļā minēto iesniegumu Prezidijs nodod Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai, kas
par to paziņo Saeimas nākamajā sēdē. Ar paziņojuma brīdi izbeidzas šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā
uzaicinātā deputāta pilnvaras un ir atjaunots deputāta mandāts Saeimas loceklim, kurš to nolicis uz Ministru
prezidenta, Ministru prezidenta biedra vai ministra amata pildīšanas vai uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma,
atvaļinājuma adoptētājam, kā arī bērna kopšanas atvaļinājuma laiku.
(4) Ja kandidāts jau ir iestājies Saeimas sastāvā šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā, viņš netiek aicināts
iestāties Saeimas sastāvā cita Saeimas locekļa vietā, kurš noliek mandātu uz Ministru prezidenta, Ministru
prezidenta biedra vai ministra amata vai uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, atvaļinājuma adoptētājam, kā arī
bērna kopšanas atvaļinājuma laiku.
(5) Ja šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā mandātus nolikuši vairāki deputāti, kas ievēlēti no viena nosaukuma
saraksta vienā vēlēšanu apgabalā, tad, atjaunojot mandātu vienam no viņiem, pilnvaras izbeidzas tam deputātam,
kurš no attiecīgā saraksta attiecīgajā vēlēšanu apgabalā šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā Saeimas sastāvā
iestājies pēdējais.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
07.10.1998.
, 
02.03.2006.
, 
15.06.2006.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
04.11.2014.
)
6.
 (1) Ja deputāts miris, iesniedzis iesniegumu par izstāšanos no Saeimas sastāva, izslēgts no tā vai viņa
pilnvaras nav apstiprinātas, kā arī šā panta trešajā daļā minētajā gadījumā Prezidijs saskaņā ar Saeimas vēlēšanu
likumu uzaicina viņa vietā iestāties Saeimas sastāvā nākamo kandidātu un paziņo par to Mandātu, ētikas un
iesniegumu komisijai. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija pārbauda vēlēšanu materiālus un par pārbaudes
rezultātiem ziņo Saeimai. Pēc tam, kad minētais kandidāts 
3.pantā
 noteiktajā kārtībā devis svinīgo solījumu, Saeima
lemj par viņa deputāta pilnvaru apstiprināšanu.
(2) Ja kandidāts ir atteicies iestāties Saeimas sastāvā 
5. panta
 pirmajā daļā minētajā gadījumā, tas neliedz
Prezidijam viņu aicināt iestāties Saeimas sastāvā šā panta pirmajā daļā paredzētajā gadījumā.
(3) Ja kandidāts ir iestājies Saeimas sastāvā tā Saeimas locekļa vietā, kurš nolicis deputāta mandātu uz Ministru
prezidenta, Ministru prezidenta biedra vai ministra amata pildīšanas vai uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, kā
arī atvaļinājuma adoptētājam vai bērna kopšanas atvaļinājuma laiku (
5.p.
), tas neliedz Prezidijam aicināt viņu iestāties
Saeimas sastāvā šā panta pirmajā daļā paredzētajā gadījumā. Tā Saeimas locekļa vietā, kurš nolicis deputāta
mandātu uz Ministru prezidenta, Ministru prezidenta biedra vai ministra amata pildīšanas vai uz grūtniecības un
dzemdību atvaļinājuma, atvaļinājuma adoptētājam, kā arī bērna kopšanas atvaļinājuma laiku, šajā gadījumā aicināms
cits kandidāts 
5.panta
 pirmajā daļā noteiktajā kārtībā. Ja attiecīgajā sarakstā vairs nav neviena deputāta kandidāta
vai ja neviens no sarakstā esošajiem deputātu kandidātiem nepiekrīt iestāties Saeimas sastāvā, deputāta mandāts
atjaunojams attiecīgajam Ministru prezidentam, Ministru prezidenta biedram, minis
tram vai Saeimas loceklim, kurš
atrodas grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā, atvaļinājumā adoptētājam, kā arī bērna kopšanas atvaļinājumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
24.10.2002.
, 
02.03.2006.
,
15.06.2006.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
04.11.2014.
)
7.
 Katra deputāta pienākums ir piedalīties Saeimas darbā.
8.
 (1) Deputāts drīkst nepiedalīties Saeimas darbā ne ilgāk kā vienu nedēļu, iepriekš par to paziņojot Prezidijam un
izprasot atvaļinājumu. Šīs tiesības viņš var izmantot vienu reizi sesijas laikā. Atvaļinājums ir neapmaksāts un
piešķirams uz noteiktu laiku.
(2) Deputāta iesniegumu par atvaļinājuma piešķiršanu Prezidijs līdz ar savu atzinumu iesniedz Saeimai izlemšanai
(
54.p.
). Steidzamos gadījumos par atvaļinājumu lemj Prezidijs un ziņo par to Saeimai nākamajā kārtējā Saeimas
sēdē.
(3) Tādā pašā kārtībā izlemjams (
54.p.
) iesniegums par atvaļinājuma pagarināšanu.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
9.
 Katrs deputāts paziņo Saeimas Administrācijai savu adresi, telefona numuru un citu Saeimas deputāta darba
nodrošināšanai nepieciešamo informāciju un saņem Prezidija izdotu deputāta apliecību. Deputāts sniegto informāciju,
3
/
46
ja tā tiek mainīta, kā arī savu adresi sesiju starplaikā paziņo Saeimas Administrācijai.
(
15.10.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
10.
 
Saeimas deputātu uzņēmējdarbības, ienākumu gūšanas, amatu savienošanas, darbu pildīšanas
ierobežojumus, kā arī ar tiem saistītos citus ierobežojumus un pienākumus nosaka likums "
Par interešu konflikta
novēršanu valsts amatpersonu darbībā
".
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
11.
 Ja par deputātu ievēlēta persona, kura ieņem ar deputāta mandātu nesavienojamu amatu, tai mēneša laikā,
skaitot no pilnvaru apstiprināšanas dienas, jāatstāj šis amats vai jānoliek deputāta mandāts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
12.
 Deputātam izmaksā 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā
 noteikto
mēnešalgu par nostrādāto laikposmu Prezidija noteiktajā kārtībā un termiņos. Mēnešalgu izmaksā no Saeimas
budžeta.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
13.
 (1) Mēnešalgu deputāts saņem no pirmās Saeimas sēdes pēc vēlēšanām vai no dienas, kad viņš iestājies
Saeimas sastāvā (
5. 
un 
6.p.
)
(2) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
23.12.2010
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
24.10.2002.
, 
15.06.2006.
, 
15.05.2008.
, 
28.10.2010.
 un 
23.12.2010
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
14.
 (1) Ja deputātam, realizējot savas pilnvaras, ir radušies izdevumi, deputātam no Saeimas budžeta Prezidija
noteiktajā kārtībā un termiņos izmaksā 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā
noteiktās kompensācijas šādā apmērā:
1) ja deputāts dzīvo Rīgā vai līdz 19 km ap Rīgu, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem, bet nepārsniedzot atbilstoši 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu
un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram piemērots koeficients 0,15.
2) ja deputāts dzīvo no 20 līdz 39 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem, bet nepārsniedzot atbilstoši 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu
un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram piemērots koeficients 0,26.
3) ja deputāts dzīvo no 40 līdz 69 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram
piemērots koeficients 0,72.
4) ja deputāts dzīvo no 70 līdz 99 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram
piemērots koeficients 0,76.
5) ja deputāts dzīvo no 100 līdz 129 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram
piemērots koeficients 0,79.
4
/
46
6) ja deputāts dzīvo no 130 līdz 159 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram
piemērots koeficients 0,83.
7) ja deputāts dzīvo no 160 līdz 189 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram
piemērots koeficients 0,86.
8) ja deputāts dzīvo no 190 līdz 219 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram
piemērots koeficients 0,9.
9) ja deputāts dzīvo no 220 līdz 249 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram
piemērots koeficients 0,94.
10) ja deputāts dzīvo no 250 līdz 279 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu
kompensāciju atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts
un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas
apmēru, kuram piemērots koeficients 0,97.
11) ja deputāts dzīvo tālāk par 280 km no Rīgas, viņam ir tiesības saņemt transporta izdevumu kompensāciju
atbilstoši faktiskajiem izdevumiem un dzīvojamās telpas īres (viesnīcas) kompensāciju atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem, bet šīs kompensācijas kopējā summa nedrīkst pārsniegt atbilstoši 
Valsts un pašvaldību
institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
 noteikto vidējās darba samaksas apmēru, kuram
piemērots koeficients 1.
(2) Par faktiskajiem izdevumiem šā panta pirmās daļas izpratnē uzskatāmi pilsētas un starppilsētu sabiedriskā
transporta izdevumi, kā arī izdevumi par deputāta īpašumā vai valdījumā esoša transportlīdzekļa izmantošanu.
(3) Deputātam kompensējami komandējumu izdevumi (ceļa, viesnīcas, reprezentācijas un transporta izdevumi,
dienas nauda, piemaksa un citi normatīvajos aktos noteiktie izdevumi), un tie tiek apmaksāti atbilstoši faktiskajiem
izdevumiem.
(4) Šā pantā trešajā daļā norādīto izdevumu kompensācijas kārtība un kompensācijas normas attiecināmas arī uz
Saeimas darbinieku, kurš dodas ar Prezidija lēmumu apstiprinātā komandējumā.
(5) Šajā pantā noteiktās kompensācijas ar nodokļiem neapliek.
(6) Transporta izdevumi netiek kompensēti deputātam, kuram kā Saeimas amatpersonai dienesta vajadzībām
lietošanā piešķirta automašīna.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
15.
 (1) Deputāts, kas izslēgts no Saeimas sēdēm vai neierodas Saeimas sēdē bez svarīga iemesla, vai pārkāpj
8.panta
 prasības, maksā par katru sēdi sodu 20 procentu apmērā no mēnešalgas. Sods atvelkams no mēnešalgas.
Soda kopsumma vienā kalendārajā mēnesī nedrīkst pārsniegt summu, kuras ieturēšanas rezultātā deputāts saņem
mazāk par valstī noteikto minimālo mēnešalgu.
(2) Lai konstatētu deputātu klātbūtni, Prezidijs rīko reģistrāciju. Deputāts uzskatāms par klātesošu, ja viņš
reģistrējies visas reizes. Deputāta klātbūtni nenotikušā sēdē (
46.p.
) konstatē pēc pēdējās reģistrācijas kvorumam.
(3) Ja sēde slēgta tāpēc, ka nav kvoruma (
48.p.
), pēc pēdējās balsošanas deputātu klātbūtnes noskaidrošanai
rīkojama atsevišķa reģistrācija.
5
/
46
(4) Ikviens deputāts var pieprasīt sēdes vadītājam, lai tūlīt pēc reģistrācijas ar balsu skaitītāju (
24. p.
) līdzdalību
tiktu pārbaudīta jebkura cita deputāta reālā klātbūtne sēdē.
(5) Prezidijs pārbauda iemeslus, kuru dēļ deputāts kavējis sēdi, un uzliek sodu, ja atzīst kavējumu par
neattaisnojamu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
16.12.1999.
, 
28.10.2004.
, 
23.12.2010.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
04.11.2014
)
16.
 Deputātu atvaļinājumi, kavētās sēdes un uzliktie sodi uzskaitāmi īpašā sarakstā.
17.
 (1) Par piekrišanu kriminālvajāšanas uzsākšanai pret Saeimas locekli, viņa apcietināšanai, kratīšanas
izdarīšanai pie viņa vai citādai personas brīvības ierobežošanai Saeima lemj pēc Mandātu, ētikas un iesniegumu
komisijas ziņojuma.
(2) Šajā laikā prokuratūrai un tiesai ir tiesības piemērot attiecīgajam Saeimas loceklim visus kriminālprocesuālajos
likumos noteiktos piespiedu līdzekļus.
(3) Ja deputāts apcietināts, viņš zaudē tiesības piedalīties Saeimas un tās komisiju sēdēs, kā arī citu to institūciju
sēdēs, kurās Saeima viņu ievēlējusi vai apstiprinājusi.
(4) Par piekrišanu Saeimas locekļa piespiedu atvešanai, personas vai mantu apskatei, kā arī dokumentu
izņemšanai pie Saeimas locekļa Saeima lemj pēc Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas ziņojuma.
(5) Saskaņā ar šā panta pirmo vai ceturto daļu iesniegtais Saeimas lēmuma projekts nav uzskatāms par
patstāvīgo priekšlikumu.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998.
, 
02.03.2006.
, 
19.05.2016
. likumu un
Satversmes tiesas 
23.12.2019.
 spriedumu, kas stājas spēkā 
27.12.2019.
)
18. 
(1) Deputāts, kas notiesāts par noziedzīgu nodarījumu, uzskatāms par izslēgtu no Saeimas sastāva ar dienu,
kad stājas spēkā notiesājošs spriedums.
(2) Deputātu ar Saeimas lēmumu var izslēgt no Saeimas sastāva, ja pēc viņa pilnvaru apstiprināšanas tiek
konstatēts, ka viņš:
1) ievēlēts, pārkāpjot Saeimas vēlēšanu likuma noteikumus;
2) neprot valsts valodu tādā apjomā, kāds nepieciešams profesionālo pienākumu veikšanai;
3) ieņem ar deputāta mandātu nesavienojamu amatu;
4) vienas kārtējās sesijas laikā neattaisnotu iemeslu dēļ nav apmeklējis vairāk nekā pusi no Saeimas sēdēm;
5) izdarījis nodarījumu nepieskaitāmības stāvoklī vai arī pēc nozieguma izdarīšanas saslimis ar gara slimību,
kas atņēmusi viņam iespēju apzināties savu darbību vai to vadīt;
6) 
(izslēgts ar 
16.10.2014
. likumu)
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
16.12.1999.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
19.
 Ja deputātam tiek piemērots drošības līdzeklis — apcietinājums, viņam uz apcietinājumā pavadīto laiku tiek
pārtraukta arī mēnešalgas izmaksa. Ja krimināllieta izbeigta, nekonstatējot deputāta vainu, vai arī deputāts tiek
attaisnots, viņš saņem visu par atstādināšanas laiku viņam neizmaksāto mēnešalgu, kā arī un kompensācijas.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.12.2007.
, 
15.05.2008.
, 
23.12.2010
. likumu un
Satversmes tiesas 
23.12.2019.
 spriedumu, kas stājas spēkā 
27.12.2019.
)
19.
1
 Bijušajiem Saeimas deputātiem, kā arī Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātiem, kuri balsoja
"par" 1990. gada 4. maija deklarāciju "
Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu
", ir tiesības apmeklēt
Saeimas ēkas. Šo tiesību nav deputātiem, kuri izslēgti no Saeimas sastāva (
18.p.
).
6
/
46
(
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
II. SAEIMAS AMATPERSONAS
20. 
Prezidijs sastāv no priekšsēdētāja, diviem viņa biedriem, sekretāra un viņa biedra.
21.
 (1) Priekšsēdētājs reprezentē Saeimu, vada Saeimas sēdes un gādā par kārtību tajās. Priekšsēdētāja
prombūtnes laikā viņa pienākumus pilda kāds no viņa biedriem pēc savstarpējas vienošanās. Tāpat priekšsēdētājs un
viņa biedri sadala savā starpā kārtējos darbus, arī sēžu vadīšanu.
(2) Saeimas pieņemtos lēmumus, kam ir vispārēja nozīme, priekšsēdētājs izsludina oficiālajā izdevumā "Latvijas
Vēstnesis". Šis noteikums attiecas arī uz 30. un 30.
1
 pantā paredzētajiem gadījumiem.
(3) 
(Izslēgta ar 
15.10.2015
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
15.05.2008.
, 
11.12.2008.
, 
16.10.2014.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas
stājas spēkā 
27.10.2015.
)
22.
 Sekretārs un viņa biedrs nodrošina Saeimas sēžu protokolēšanu, ja nepieciešams, Saeimas sēdē nolasa
dokumentus, pārbauda stenogrammas un pārzina Saeimas Administrācijas darbus, savstarpēji vienojoties par šo
darbu sadali.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
23. 
(1) Prezidijs:
1) nosaka Saeimas ēkas apmeklēšanas kārtību un kārtību attiecībā uz uzturēšanos tajā, kā arī iekšējo kārtību
un darba gaitu Saeimas Administrācijā un citās Saeimas struktūrvienībās;
2) nodibina un izbeidz darba tiesiskās attiecības ar Saeimas Administrācijas ģenerālsekretāru, citiem Saeimas
struktūrvienību vadītājiem, izņemot Prezidija locekļu biroju vadītājus, kā arī pēc Saeimas Administrācijas
ģenerālsekretāra priekšlikuma nodibina un izbeidz darba tiesiskās attiecības ar Saeimas Administrācijas
struktūrvienību vadītājiem;
3) dod atzinumus un virza tālāk ienākušās lietas visos Kārtības rullī paredzētajos gadījumos;
4) saziņā ar Frakciju padomi (
190. p.
) kārto ar Kārtības rulli un Saeimas lēmumiem nenoskaidrotus jautājumus;
5) lemj par komandējumiem un to apmaksu;
6) sastāda Saeimas sēžu darba kārtību;
7) nosaka Saeimas darbinieku amatu (štatu) sarakstu, kā arī Saeimas darbinieku atlīdzības sistēmu;
8) nosaka deputātu un Saeimas darbinieku veselības apdrošināšanas kārtību un kārtību, kādā veicama
apdrošināšana pret nelaimes gadījumiem;
9) nosaka Saeimas pārstāvi Satversmes tiesā, ja Saeima nav lēmusi citādi;
10) nosaka kārtību, kādā tiek veikta Saeimas objektu aizsardzība (apsardze).
(2) Prezidija sēdes norisi fiksē fonogrammā, pēc kuras, ja nepieciešams, sagatavo attiecīgās daļas stenogrammu.
Prezidija sēdes protokolā atspoguļo pieņemtos atzinumus un lēmumus. Protokolam pievieno Prezidijam iesniegtos
dokumentus. Prezidija sēdes protokolu paraksta sēdes vadītājs — Saeimas priekšsēdētājs vai viņa biedrs — un
Saeimas sekretārs vai viņa biedrs.
(3) Darba tiesiskās attiecības ar Prezidija locekļu biroju vadītājiem, padomniekiem un konsultantiem nodibina un
izbeidz Saeimas Administrācijas ģenerālsekretārs pēc attiecīgā Prezidija locekļa priekšlikuma saskaņā ar 
Darba
7
/
46
likuma
 noteikumiem. Darba līgumu ar Prezidija locekļu biroju vadītājiem, padomniekiem un konsultantiem slēdz uz
Prezidija locekļa amata pildīšanas laiku. Uz minētajiem darbiniekiem neattiecas 
Darba likuma
 
45.panta
 pirmajā daļā
noteiktais darba līguma termiņa ierobežojums.
(4) Darba līgumu ar Saeimas Administrācijas ģenerālsekretāru slēdz uz attiecīgās Saeimas pilnvaru laiku, šim
termiņam pieskaitot 12 mēnešus. Jaunievēlētās Saeimas Prezidijs ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms Saeimas
Administrācijas ģenerālsekretāra darba līguma termiņa beigām var lemt par darba līguma termiņa pagarināšanu uz
attiecīgās Saeimas pilnvaru laiku, šim termiņam pieskaitot 12 mēnešus. Uz minēto amatpersonu neattiecas 
Darba
likuma
 
45.panta
 pirmajā daļā noteiktais darba līguma termiņa ierobežojums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999.
, 
18.01.2001.
, 
16.05.2002.
, 
24.10.2002.
, 
11.12.2008.
, 
10.12.2009.
,
09.06.2011.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
23.
1
 Saeimas Administrācijas un citu Saeimas struktūrvienību administratīvos aktus un faktisko rīcību var
apstrīdēt Saeimas Prezidijā. Saeimas Prezidija lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā.
(
13.12.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
23.
2
 Privātpersona, kas vēlas apmeklēt Saeimas ēku vai uzturēties tajā, ievēro caurlaižu un Saeimas ēkas
apmeklēšanas noteikumus, drošības, kārtības, tikumības un sabiedrībā vispārpieņemtas uzvedības noteikumus, kā
arī neapdraud demokrātisko valsts iekārtu un citu personu tiesības, netraucē Saeimas, Saeimas Administrācijas un
citu Saeimas struktūrvienību funkciju pildīšanu. Tiesību aktos noteiktajām amatpersonām ir tiesības veikt
nepieciešamos pasākumus, lai šīs prasības tiktu ievērotas.
(
10.12.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
24.
 Balsis Saeimas sēdēs aizklātas balsošanas gadījumā, ja balsošana notiek ar vēlēšanu zīmēm, un citos
nepieciešamos gadījumos skaita no deputātu vidus ievēlēti balsu skaitītāji.
III. AMATPERSONU IEVĒLĒŠANA, APSTIPRINĀŠANA, 
IECELŠANA, ATBRĪVOŠANA VAI ATLAIŠANA NO AMATA, 
UZTICĪBAS VAI NEUZTICĪBAS IZTEIKŠANA
(Sadaļa 
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
25.
 Kandidatūras Prezidija locekļu, Valsts prezidenta un valsts kontroliera amatiem deputāti iesniedz Prezidijam
rakstveidā. Kandidatūras iesniedzēja paraksts nozīmē, ka izvirzītais kandidāts piekritis savas kandidatūras
izvirzīšanai.
26.
 (1) Par katram 
25.pantā
 minētajam amatam izvirzītajiem kandidātiem balso vienlaikus ar vēlēšanu zīmēm.
(2) Par ievēlētu uzskatāms kandidāts, kas ieguvis visvairāk balsu, turklāt balsu skaits nedrīkst būt mazāks par
klātesošo deputātu absolūto balsu vairākumu.
(3) Valsts prezidents uzskatāms par ievēlētu ar ne mazāk kā 51 balss vairākumu (
Satversmes
 
36.p.
).
(4) Ja pirmajā vēlēšanu kārtā neviens nav ieguvis ievēlēšanai nepieciešamo balsu skaitu, tad šā panta pirmajā
daļā noteiktajā kārtībā par visiem kandidātiem balso otrreiz. Ja arī tad neviens netiek ievēlēts, vēlēšanas turpina,
izslēdzot ikvienā turpmākajā vēlēšanu kārtā to kandidātu, kas iepriekšējā kārtā ieguvis vismazāk balsu. Vēlēšanas
turpina, līdz viens no kandidātiem iegūst ievēlēšanai nepieciešamo balsu skaitu.
(5) Ja vēlēšanu pēdējā kārtā neviens nav ieguvis ievēlēšanai nepieciešamo balsu skaitu, rīko jaunas vēlēšanas
25.pantā
 un šā panta pirmajā — ceturtajā daļā noteiktajā kārtībā. Katrās jaunās vēlēšanās var izvirzīt arī iepriekšējās
vēlēšanās neievēlētos kandidātus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
27.
 
(1) Par Ministru kabineta sastādīšanu Valsts prezidenta aicinātais Ministru prezidenta amata kandidāts ziņo
Saeimas priekšsēdētājam, pievienojot deklarāciju par Ministru kabineta iecerēto darbību un attiecīgu Saeimas lēmuma
8
/
46
projektu.
(2) Minēto dokumentu kopijas nekavējoties izsniedzamas deputātiem.
(3) Ja nav priekšlikuma vai prasības par Saeimas ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu, Prezidijs
minēto ziņojumu un Saeimas lēmuma projektu iekļauj Saeimas nākamās kārtējās sēdes darba kārtībā kā pirmo
jautājumu.
28.
 Saeimas lēmuma projektu par uzticības izteikšanu Ministru prezidenta biedram vai ministram, ko Ministru
prezidents aicina vai ieceļ vēlāk, Ministru prezidents iesniedz Saeimas priekšsēdētājam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
29.
 
(1) Saeimas lēmuma projektu par neuzticības izteikšanu Ministru kabinetam, Ministru prezidentam, Ministru
prezidenta biedram vai ministram var iesniegt 
130.panta
 kārtībā vai arī kā atsevišķu Saeimas lēmuma projektu.
(2) Šādu Saeimas lēmuma projektu var iesniegt Saeimas komisija vai ne mazāk kā desmit deputāti, un tas nav
uzskatāms par patstāvīgo priekšlikumu. Lēmuma projekta kopijas nekavējoties izsniedzamas deputātiem.
(3) Šāds Saeimas lēmuma projekts iekļaujams Saeimas sēdes darba kārtībā ne agrāk kā piecas dienas, bet ne
vēlāk kā desmit dienas pēc tā izsniegšanas deputātiem, bet gadījumos, kad šāds lēmuma projekts iesniegts sesiju
starplaikā, — ne vēlāk kā desmit dienas pēc kārtējās sesijas sākuma un izskatāms vienā lasījumā.
(4) Par šādu Saeimas lēmuma projektu Saeimas sēdē referē:
1) ja lēmuma projektu iesniedz Saeimas komisija — Saeimas komisijas ievēlētais referents;
2) ja lēmuma projektu iesniedz ne mazāk kā desmit deputāti — pirmais no tā parakstītājiem, ja iesniedzēji nav
vienojušies citādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
30.
 Ja Saeima, balsojot par Ministru kabineta iesniegto gadskārtējo valsts budžeta projektu pirmajā vai otrajā
lasījumā, to noraida, uzskatāms, ka izteikta neuzticība Ministru kabinetam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.10.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
26.10.1996.
)
30.
1
 (1) Ministru prezidents var iesniegt Saeimas priekšsēdētājam Saeimas lēmuma projektu par atkārtotas
uzticības izteikšanu Ministru kabinetam vai Ministru prezidentam. Lēmuma projekta kopijas nekavējoties
izsniedzamas deputātiem.
(2) Ja nav priekšlikuma vai prasības par Saeimas ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu, Saeimas
lēmuma projektu par atkārtotas uzticības izteikšanu Ministru kabinetam vai Ministru prezidentam iekļauj Saeimas
sēdes darba kārtībā Saeimas kārtības ruļļa noteiktajā kārtībā.
(3) Ja Ministru prezidents vēlas saistīt uzticību Ministru kabinetam vai Ministru prezidentam ar kādu Saeimas
sēdē balsojamu lietu, viņš rakstveidā iesniedz Prezidijam attiecīgu iesniegumu. Iesniegums iesniedzams pirms
attiecīgā balsojuma, un tajā norāda, kādu balsojuma iznākumu Ministru prezidents uzskata par neuzticības
izteikšanu. Saeimas sēdes vadītājs pirms attiecīgā balsojuma nolasa Ministru prezidenta iesniegumu. Ja, balsojot par
attiecīgo lietu, Ministru kabinetam vai Ministru prezidentam tiek izteikta neuzticība, Saeimas sēdes vadītājs par to
paziņo pēc attiecīgā balsojuma rezultātu paziņošanas.
(
15.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
05.06.2008.
)
31.
 
(1) Tiesnešu, ģenerālprokurora, 
Satversmes
 aizsardzības biroja direktora un citu 
25. 
un 
32.pantā
 neminēto
amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata tiek ierosināta likumos
noteiktajā kārtībā. Saņēmis šādu iesniegumu, Prezidijs to nekavējoties nodod attiecīgajai Saeimas komisijai, kas
piecpadsmit dienu laikā izskata šo iesniegumu un sagatavo Saeimas lēmuma projektu.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētais Saeimas lēmuma projekts nav uzskatāms par patstāvīgo priekšlikumu, un tam
nav piemērojami 
117. 
un 
118.panta
 noteikumi. Ja komisijas sagatavotais Saeimas lēmuma projekts bijis pieejams
deputātiem vismaz piecas dienas pirms attiecīgās sēdes, Prezidijs iekļauj to Saeimas sēdes darba kārtībā. Pēc
9
/
46
Saeimas komisijas priekšlikuma Saeima var iekļaut (54. p.) darba kārtībā lēmuma projektu, kas nav bijis pieejams
deputātiem minēto laiku.
(3) Par šādu Saeimas lēmuma projektu Saeimas sēdē ziņo komisijas ievēlētais referents.
(4) Šā panta pirmajā daļā minētās amatpersonas ievēlē, apstiprina, ieceļ, atbrīvo vai atlaiž no amata, balsojot par
katru atsevišķi.
(5) 
(Izslēgta ar 
19.01.2012
. likumu)
(6) Ja likums paredz, ka kādu 
25.
un 
32.pantā
 neminētu amatpersonu ievēlē, ieceļ vai apstiprina Saeima, taču
nenosaka, kas ir tiesīgs iesniegt attiecīgās kandidatūras, tās iesniedzamas ar vismaz desmit deputātu parakstiem.
Ievēlēšana, apstiprināšana vai iecelšana notiek šajā pantā paredzētajā kārtībā.
(7) Ja likums paredz, ka kādu 
25.
un 
32.pantā
 neminētu amatpersonu ievēlē, ieceļ vai apstiprina Saeima, taču
nenosaka šīs amatpersonas atbrīvošanas vai atlaišanas kārtību, par atbrīvošanu vai atlaišanu lemj Saeima šajā
pantā noteiktajā kārtībā pēc minētās amatpersonas rakstveida iesnieguma vai ne mazāk kā desmit deputātu
priekšlikuma.
(8) Ja attiecīgajam amatam izvirzīto kandidātu skaits pārsniedz ievēlējamo amatpersonu vietu skaitu, balsošana
notiek šā likuma 
26.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998.
 un 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
32.
 Saeimas komisiju locekļu, balsu skaitītāju un Centrālās vēlēšanu komisijas locekļu kandidatūras deputāti
iesniedz Prezidijam 
25.pantā
 noteiktajā kārtībā. Kārtību, kādā ievēlējamas šajā pantā minētās amatpersonas, nosaka
Saeima.
33.
 (1) Prezidija locekli vai balsu skaitītāju var atsaukt ar Saeimas lēmumu pēc:
1) šā Prezidija locekļa vai balsu skaitītāja rakstveida iesnieguma;
2) ne mazāk kā desmit deputātu priekšlikuma.
(2) Saeimas komisijas locekli var atsaukt ar Saeimas lēmumu pēc:
1) šā komisijas locekļa rakstveida iesnieguma;
2) ne mazāk kā desmit deputātu priekšlikuma;
3) attiecīgās komisijas priekšlikuma 
165.pantā
 paredzētajā gadījumā.
(3) Saeimas ievēlētos Centrālās vēlēšanu komisijas locekļus atsauc likumā "
Par Centrālo vēlēšanu komisiju
"
noteiktajā kārtībā.
(4) 
(Izslēgta ar 
19.01.2012
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
34. 
31., 
32. 
un 
33.pantā
 minēto lēmumu pieņemšanai nepieciešams klātesošo deputātu absolūtais balsu
vairākums.
35.
 (1) Par Saeimas pārstāvjiem starpparlamentārajās organizācijās Saeima lemj 
117. 
un 
118.pantā
 noteiktajā
kārtībā.
(2) 
(Izslēgta ar 
19.01.2012
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
10
/
46
IV. SAEIMAS SESIJAS UN SĒDES
36.
 (1) Saeimas sesijas ir kārtējas un ārkārtas. Gadā ir trīs kārtējās sesijas: rudens, ziemas un pavasara sesija.
(2) Jebkurā brīdī kārtējo sesiju starplaikā var sasaukt ārkārtas sesiju.
37. 
Saeimas kārtējās sesijas sasauc Prezidijs. Par Saeimas kārtējo sesiju sākšanu un slēgšanu lemj Saeima.
38. 
(1) Saeimas ārkārtas sesiju vai ārkārtas sēdi sasauc Prezidijs pēc sava ierosinājuma, kā arī pēc Valsts
prezidenta, Ministru prezidenta vai ne mazāk kā vienas trešdaļas Saeimas deputātu prasības (
Satversmes
 
19. 
un 
20.
p.
), kurā jānorāda apspriežamā darba kārtība.
(2) Pēc šādas prasības saņemšanas Prezidijs sasauc Saeimas ārkārtas sesiju vai ārkārtas sēdi prasībā norādītajā
dienā, bet, ja prasībā tā nav norādīta, ārkārtas sesiju — ne vēlāk kā 48 stundu laikā, bet ārkārtas sēdi kārtējās
sesijas laikā — ne vēlāk kā 24 stundu laikā.
(3) Par ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu jāpaziņo ar radio un televīzijas palīdzību un, ja iespējams,
katram deputātam individuāli.
(4) Ārkārtas sesijā vai ārkārtas sēdē izskatāmi tikai tie darba kārtības jautājumi, kuri norādīti ierosinājumā vai
prasībā par ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu, un pēc šo jautājumu izskatīšanas sesiju vai sēdi slēdz.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
39.
 (1) Likumprojektus un patstāvīgos priekšlikumus, kas nav izskatīti Saeimas kārtējā sesijā, turpina apspriest
nākamajā šīs Saeimas kārtējā sesijā.
(2) Ja likumprojekta izskatīšana vienas Saeimas pilnvaru laikā nav pabeigta, bet likumprojekts izskatīts vienā vai
divos lasījumos, nākamā Saeima pēc Valsts prezidenta, Ministru kabineta, Saeimas komisijas vai ne mazāk kā piecu
deputātu priekšlikuma savā pirmajā sesijā lemj, vai likumprojekta izskatīšana ir turpināma. Ja Saeima nolemj turpināt
likumprojekta izskatīšanu, tā nosaka atbildīgo komisiju un priekšlikumu iesniegšanas termiņu. Šādā kārtībā
atbildīgajai komisijai nodotais likumprojekts tiek uzskatīts par pieņemtu pirmajā lasījumā.
(3) Esošā Saeima var lemt tikai par iepriekšējai Saeimai iesniegta likumprojekta izskatīšanas turpināšanu.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
40.
 
Sēžu dienas un stundas nosaka Prezidijs, izņemot gadījumus, kad par to lēmusi pati Saeima (
54.p.
) vai kad
sēdes diena norādīta prasībā par ārkārtas sēdes sasaukšanu.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
41.
 Sēdes vadītājs atklāj un slēdz sēdi. Sēdes beigās, ja iespējams, viņš paziņo nākamās sēdes dienu un stundu.
Pēc sēdes vadītāja vai ne mazāk kā piecu deputātu priekšlikuma Saeima var lemt (
54.p.
) par sēdes pagarināšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
42.
 (1) Kārtējo sēžu darba kārtība izsludināma vismaz 48 stundas pirms sēdes atklāšanas. Izsludināšanu izdara ar
rakstveida paziņojumu, kas izliekams Saeimas telpās, un, ja iespējams, publicējams masu informācijas līdzekļos.
Ārkārtas sēdes darba kārtību Prezidijs var paziņot, atklājot šo sēdi.
(2) Secību, kādā izskatāmās lietas ierakstāmas izsludināmajā darba kārtībā, nosaka Prezidijs, izņemot 
27.panta
trešajā daļā paredzēto gadījumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
43.
 Par sēdēm paziņo arī tiem ministriem, uz kuru resoru attiecas darba kārtībā iekļautās lietas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
11
/
46
44.
 Sēdes var notikt, ja tajās piedalās vismaz puse deputātu.
45. 
Piecas minūtes pirms sēdes atklāšanas deputātus ar zvanu aicina sēžu zālē.
46.
 Ja pusstundu pēc noteiktā sēdes atklāšanas laika nav ieradies nepieciešamais deputātu skaits (
44. p.
), sēdes
vadītājs pasludina sēdi par nenotikušu.
47. 
Sēdes vadītājs var arī sēdes laikā pēc sava ieskata vai pēc piecu klātesošo deputātu priekšlikuma
pārliecināties par kvorumu, sarīkojot reģistrāciju.
48.
 (1) Ja izrādās, ka nav kvoruma, sēdes vadītājs pēc sava ieskata var sēdi slēgt vai pārtraukt. Ja arī pēc
pārtraukuma kvoruma nav, sēde slēdzama.
(2) Ja kādā no balsošanas reizēm konstatē, ka nav kvoruma, izdarāma pārbalsošana. Ja arī pārbalsojot nav
kvoruma, rīkojas šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā.
49.
 Izņemot Kārtības rullī paredzētos gadījumus (
41.
,
48. 
un 
76.p.
), sēde pārtraucama un slēdzama tikai uz
Saeimas lēmuma pamata (
54. p.
). Pārtraukumu un slēgšanu var ierosināt sēdes vadītājs vai vismaz pieci deputāti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
V. LIETU IZSKATĪŠANA
1. Vispārīgie noteikumi
50.
 (1) Lietu izskatīšana Saeimā un tās komisijās notiek valsts valodā.
(2) Likumprojekti, patstāvīgie priekšlikumi un citi lēmumu projekti, pieprasījumi, jautājumi un priekšlikumi, kā arī
tiem pievienotie dokumenti iesniedzami valsts valodā.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
51.
 (1) Pēc sēdes atklāšanas sēdes vadītājs paziņo Saeimai pieņemšanai izsludināto darba kārtību, kurā Saeima
pēc Valsts prezidenta, Ministru prezidenta, Saeimas komisijas, frakcijas vai ne mazāk kā piecu deputātu priekšlikuma
var izdarīt grozījumus. Lietas izskata noteiktā secībā, bet Saeima pēc Valsts prezidenta, Ministru prezidenta,
Saeimas komisijas, frakcijas vai ne mazāk kā piecu deputātu priekšlikuma var grozīt to arī sēdes laikā (
54.p.
).
(2) Ja iepriekšējā sēdē kādas lietas izskatīšana ir iesākta, bet nav pabeigta, darba kārtību paziņo pēc šīs lietas
izskatīšanas.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
52.
 Pirms vienas lietas izskatīšana nav pabeigta, nedrīkst pāriet uz citu lietu, izņemot gadījumus, kad debašu
pārtraukumu un pāreju uz citu lietu prasa Saeimas komisija vai vismaz 20 deputāti un Saeima tam piekrīt (
54. p.
).
53.
 Lai varētu izteikties (runāt) par darba kārtību, vajadzīga Saeimas piekrišana, izņemot Kārtības rullī paredzētos
gadījumus (
49.
, 
51.
, 
52.
, 
66. 
un 
67. p.
).
54.
 (1) Gadījumos, kas paredzēti 
8.pantā
, 
31.panta
 otrajā daļā, 
40.
, 
41.
, 
49.
, 
51.
, 
52.
, 
65.
, 
77.
, 
82.pantā
, 
84.
, 
90.
,
92.
, 
93.
, 
98.
, 
104.
, 
117.
, 
127.
, 
133.
, 
135.
, 
136.
, 
140. 
un 
142. pantā
, pirms balsošanas vārdu dod tikai diviem
deputātiem: vienam — par, otram — pret priekšlikumu un ne ilgāk kā piecas minūtes katram.
(2) Ja priekšlikuma iesniedzējs pats aizstāv savu priekšlikumu, uzskatāms, ka viņš ir runātājs «par».
12
/
46
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
07.10.1998.
 un 
15.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
05.06.2008.
)
55.
 Sēdes vadītājs debatēs nepiedalās. Ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņš sēdes vadību nodod savam
biedram.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
56.
 (1) Atļauju runāt Saeimas sēdē no tribīnes dod sēdes vadītājs pēc pieteikuma saņemšanas. Pieteikties var
rakstveidā vai izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu.
(2) Rakstveida pieteikumiem, kas iesniegti pirms attiecīgās lietas izskatīšanas uzsākšanas, dodama priekšroka,
izņemot 
58.pantā
 paredzētos gadījumus.
(3) Rakstveidā pieļaujams nepieteikties:
1) referentam;
2) runātājiem 
54.pantā
 paredzētajos gadījumos;
3) runātājiem debatēs par likumprojektu vai lēmuma projektu;
4) runātājiem, kas sniedz atbildi uz pieprasījumu.
(4) Deputāts, kurš ir Ministru prezidents, Ministru prezidenta biedrs vai ministrs, pieteikumā norāda, vai viņš runās
kā deputāts vai kā Ministru prezidents, Ministru prezidenta biedrs vai ministrs. Ja pieteikumā tas nav norādīts, viņam
vārdu dod kā deputātam.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
57.
 (1) Saeimas sēdēs runāt ir tiesības Valsts prezidentam, Saeimas deputātiem, Ministru prezidentam, Ministru
prezidenta biedriem, ministriem un ministriju parlamentārajiem sekretāriem.
(2) Prezidijs var dot iespēju runāt Saeimas sēdēs arī ārvalstu un starptautisko organizāciju amatpersonām.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā
04.11.2014.
)
58.
 (1) Referentam, Ministru prezidentam un Ministru kabineta pārstāvim apspriežamajā lietā vārdu debatēs dod
ārpus kārtas.
(2) Ministru kabinets par savu pārstāvi apspriežamajā lietā var pilnvarot Ministru prezidenta biedru, ministru vai
ministrijas parlamentāro sekretāru. Par pilnvarojumu Ministru kabinets rakstveidā informē Prezidiju. Katrā
apspriežamajā lietā var būt viens Ministru kabineta pārstāvis.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998.
, 
16.12.1999.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
04.11.2014.
)
59.
 
(1) Gadījumos, kad pieteikušies vairāki runātāji, vārdu dod pieteikšanās secībā. Ja pieteikšanās secība nav
konstatējama, runātāju secību nosaka sēdes vadītājs.
(2) Ja pirms debašu uzsākšanas frakcijas norādījušas runātājus, kas izteiks frakcijas viedokli, tad vārdu
pieteikšanās secībā dod vispirms šiem runātājiem (pa vienam no katras frakcijas).
(3) Izskatot likumprojektu otrajā vai trešajā lasījumā, vārdu vispirms dod tiem, kas pieteikušies rakstveidā.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
60.
 Runātāji, kas pieteikušies debatēs, var savstarpēji samainīties, par to laikus paziņojot sēdes vadītājam.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
13
/
46
61.
 
Ja runātājs, kas pieteicies debatēs, neatrodas zālē, kad viņa kārta pienākusi, viņš savu kārtu zaudē. Vārdu
viņam dod tikai pēc tam, kad pārējie sarakstā iekļautie runātāji izteikušies.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
62.
 (1) Neviens runātājs, izņemot referentu, Ministru prezidentu un Ministru kabineta pārstāvi apspriežamajā lietā,
nedrīkst runāt vienā un tajā pašā lietā vairāk par divām reizēm.
(2) Šis noteikums neattiecas uz likumprojektu apspriešanu otrajā un trešajā lasījumā, kad katrs runātājs drīkst
runāt ne vairāk kā divas reizes par katra balsojuma priekšmetu: panta punktu vai daļu, pantu kopumā vai pantu grupu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
63.
 Kad visi debatēs pieteikušies runātāji izteikušies, sēdes vadītājs pasludina debates par izbeigtām un norāda
uz to ar āmura piesitienu. Pēc tam runā, ja viņš to vēlas, vienīgi referents.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
64.
 (1) Runas laiks referentam, Ministru prezidentam un Ministru kabineta pārstāvim apspriežamajā lietā nedrīkst
pārsniegt vienu stundu pirmajā reizē, piecpadsmit minūtes otrajā reizē un piecas minūtes katrā no turpmākajām
reizēm.
(2) Pārējiem runātājiem, apspriežot 
Satversmes
 grozījumus, lēmuma projektus par uzticības vai neuzticības
izteikšanu, likumprojektus un patstāvīgos priekšlikumus pirmajā lasījumā, kā arī pieprasījumus, runas laiks nedrīkst
pārsniegt piecpadsmit minūtes, bet, runājot otro reizi, — piecas minūtes, apspriežot ārlietu ministra ikgadējo ziņojumu
par paveikto un iecerēto darbību valsts ārpolitikā, runas laiks nedrīkst pārsniegt desmit minūtes, bet, runājot otro reizi,
— piecas minūtes, pārējos gadījumos — piecas minūtes pirmo reizi un divas minūtes otro reizi.
(3) Pēc runātāja lūguma Saeima bez debatēm lemj par runas laika pagarināšanu.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā 
ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999.
 un 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā
02.02.2012.
)
65.
 (1) Pēc ne mazāk kā desmit deputātu priekšlikuma Saeima var nolemt (
54.p.
):
1) saīsināt runas laiku;
2) slēgt runātāju sarakstu.
(2) Runas laiku nedrīkst saīsināt referentam, Ministru prezidentam un Ministru kabineta pārstāvim apspriežamajā
lietā.
(3) Gadījumos, kad Saeima, saīsinot runas laiku, noteikusi to īsāku par piecām minūtēm, runātājam, kurš runā
otro reizi, runas laiks nedrīkst pārsniegt vienu minūti, ja Saeima nav nolēmusi citādi.
(4) Ja runātāju saraksts slēgts, tajā iekļautie runātāji var runāt tikai vienu reizi, izņemot gadījumus, kad runātājs
pieteicies runāt atkārtoti jau pirms runātāju saraksta slēgšanas. Papildus runātāju sarakstā iekļautajiem runātājiem
vārdu var dot tikai referentam, Ministru prezidentam un Ministru kabineta pārstāvim apspriežamajā lietā.
(5) Pēc ne mazāk kā divdesmit deputātu priekšlikuma Saeima var nolemt (
54.p.
) izbeigt debates. Pēc tam vārdu
dod vienīgi:
1) runātājiem, kas pieteikušies 
59.panta
 otrajā daļā noteiktajā kārtībā;
2) referentam, Ministru prezidentam un Ministru kabineta pārstāvim apspriežamajā lietā.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
66. 
Ārpus kārtas vārds dodams runātājiem:
1) par Kārtības ruļļa neievērošanu vai pārkāpšanu;
14
/
46
2) par kārtību, kādā apspriežamā lieta tālākvirzāma.
67.
 (1) Runātājs, kas ārpus darba kārtības vēlas sniegt steidzamu paziņojumu, rakstveida pieteikumā norāda, par
ko paziņojums tiks sniegts. Par to, vai dot vārdu steidzamam paziņojumam, lemj sēdes vadītājs.
(2) Ja steidzamu paziņojumu pieteikušies sniegt vairāki runātāji, viņu secību nosaka sēdes vadītājs.
(3) Runas laiks steidzamam paziņojumam nedrīkst pārsniegt trīs minūtes.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
68.
 Domu apmaiņa par steidzamiem paziņojumiem (
67. p.
) nav pieļaujama.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
69.
 (1) Runātāji runā no tribīnes, izņemot gadījumu, ja runātājs ir persona, kurai apgrūtināta pārvietošanās.
(2) Deputāts pēc rakstveida pieteikuma vai, paceļot roku, var runāt no savas vietas sēžu zālē:
1) par Saeimas kārtības ruļļa neievērošanu vai pārkāpšanu;
2) par kārtību, kādā lieta virzāma tālāk;
3) par priekšlikumu iesniegšanas termiņiem;
4) par datumu, kad steidzams likumprojekts izskatāms otrajā lasījumā;
5) pieprasot nobalsot kādu priekšlikumu, kas tiek apspriests Saeimas sēdē.
(3) Domstarpību gadījumā runātāju secību nosaka sēdes vadītājs.
(4) Runas laiks, ja deputāts runā no savas vietas sēžu zālē, nedrīkst pārsniegt vienu minūti.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.04.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
13.04.2001.
)
70. 
Runātājs nedrīkst novirzīties no apspriežamā temata.
71. 
Starpsaucieni ir atļauti, bet sarunas starp runātāju tribīnē un deputātiem nav pieļaujamas.
72. 
Sēdi vada priekšsēdētājs vai viņa biedrs (
21. p.
). Piezīmes vai domu apmaiņa par viņa rīkojumiem attiecībā uz
sēdes vadīšanu nav pieļaujamas, izņemot 
66. pantā
 minēto gadījumu.
73.
 Sēdes vadītājs var pārtraukt runātāju (
69.
, 
70.
, 
71.
, 
72. 
un 
74. p.
) un izteikt viņam piezīmi.
74.
 Ja runātājs vai kāds sēdes dalībnieks nepaklausa sēdes vadītāja aizrādījumiem vai atļaujas lietot
apvainojošus vai ar Saeimas cieņu nesavienojamus izteicienus vai traucēt kārtību sēdes laikā, sēdes vadītājs viņu
sauc pie kārtības vai liedz viņam runāt, vai sevišķi svarīgos gadījumos liek Saeimai priekšā izslēgt viņu uz vienu līdz
sešām sēdēm.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
75. 
(1) Iepriekšējā pantā minēto sēdes vadītāja priekšlikumu Saeima izlemj bez debatēm, uzklausījusi izslēdzamā
vai viņa frakcijas pārstāvja paskaidrojumus.
(2) 
(Izslēgta ar 
19.01.2012
. likumu)
(3) Izslēgtais nedrīkst atrasties sēžu zālē.
15
/
46
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
 un 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
76. 
(1) Ja sēdē izceļas troksnis vai nekārtības, sēdes vadītājs var saukt pie kārtības ar āmura piesitieniem.
(2) Ja sēdē izceļas troksnis vai nekārtības un sēdes vadītāja pūles atjaunot kārtību ir nesekmīgas, sēdes vadītājs
atstāj savu sēdekli, un līdz ar to sēde uzskatāma par pārtrauktu uz pusstundu. Ja arī pēc sēdes atjaunošanas
troksnis vai nekārtības nemitējas, sēdes vadītājs sēdi slēdz.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
77.
 (1) Saeimas sēdes ir atklātas. Pēc desmit deputātu, Valsts prezidenta, Ministru prezidenta, Ministru prezidenta
biedra vai ministra prasības Saeima ar ne mazāk kā divu trešdaļu klātesošo deputātu balsu vairākumu var nolemt (
54.
p.
), ka sēde būs aizklāta (
Satversmes
 
22. p.
). Aizklātas sēdes dalībnieku pienākums ir sēdē notikušo atklātībā
neizpaust.
(2) Atklātās sēdes un atbildes uz deputātu jautājumiem (
120.p.
) pārraida valsts radio.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
 un 
07.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
78.
 Publikai ir aizliegts izteikt piekrišanu vai nepiekrišanu vai citādi traucēt kārtību sēdes laikā. Šādā gadījumā
sēdes vadītājs var izraidīt no sēžu zāles atsevišķas personas vai visu publiku.
78.
1
 Citu parakstu pievienošana dokumentam pēc tā iesniegšanas Saeimai nav pieļaujama. Par parakstu
atsaukšanu kādam no Saeimai iesniegtajiem dokumentiem Prezidijs paziņo pirmajam dokumenta parakstītājam.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
2. Likumdošanas kārtība
79. 
(1) Likumprojektus Saeimai var iesniegt:
1) Valsts prezidents,
2) Ministru kabinets,
3) Saeimas komisijas,
4) ne mazāk kā pieci deputāti,
5) viena desmitā daļa vēlētāju (
Satversmes
 
65. p.
). Tiem jābūt noformētiem likumprojektu veidā.
(2) Valsts prezidentam ir tiesības iesniegt arī likuma ierosinājumus, kuri var nebūt noformēti kā likumprojekti.
(3) Ministru kabinets likumprojektam pievieno anotāciju, likumprojekta un anotācijas tekstu elektroniskā formā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998.
 un 
18.01.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
16.02.2001.
)
80.
 (1) Katrs iesniedzamais likumprojekts tā iesniedzējiem jāparaksta.
(2) Ja likumprojekts paredz starptautiskā līguma apstiprināšanu, tam jāpievieno attiecīgā līguma oficiālais teksts,
kā arī tā tulkojums latviešu valodā, ja līguma oficiālais teksts nav latviešu valodā.
(3) Likumprojektus, kuri iesniegti, neievērojot šā panta prasības, Prezidijs ir tiesīgs atdot to iesniedzējiem atpakaļ.
81. 
Likumprojekts, kas Saeimai iesniegts likumā «Par tautas nobalsošanu un likumu ierosināšanu» noteiktajā
kārtībā, ir nododams tautas nobalsošanai, ja Saeima noraida tā nodošanu komisijām, noraida to kopumā vai pieņem
ar satura grozījumiem.
16
/
46
82.
 (1) Par saņemtajiem likumprojektiem līdz ar savu atzinumu par to tālākvirzīšanu Prezidijs ziņo Saeimai, kas
lemj (
54.p.
) par likumprojektu nodošanu komisijām, nosakot atbildīgo komisiju, vai par to noraidīšanu.
(2) Pirms balsošanas par Prezidija atzinumā ietverto Saeimas lēmuma projektu Saeima lemj (
54.p.
) par
priekšlikumiem izdarīt tajā šādus grozījumus:
1) nodot likumprojektu arī atzinumā neminētai komisijai;
2) nenodot likumprojektu kādai atzinumā minētai komisijai;
3) noteikt citu atbildīgo komisiju.
(3) Šā panta otrajā daļā minētos priekšlikumus var iesniegt Saeimas komisija vai deputāts rakstveidā vai
mutvārdos. Rakstveidā iesniegtie priekšlikumi izlemjami pirms mutvārdos izteiktajiem. Komisijas pārstāvjiem, kas
lūdz vārdu, lai izteiktu minētos priekšlikumus, vārdu dod pieteikšanās secībā, taču pirms citiem runātājiem par šo
likumprojektu.
(4) Deputātiem jānodrošina iespēja saņemt iesniegtos likumprojektus vismaz septiņas dienas pirms Prezidija
ziņojuma. Ja nepieciešams, Prezidijs šo termiņu var saīsināt.
(5) Visi iesniegtie likumprojekti, pirmajam lasījumam izstrādātie alternatīvie likumprojekti (
85. p.
), izskatīšanai
otrajā vai trešajā lasījumā sagatavotie likumprojekti, kā arī Prezidija un komisiju atzinumi par tiem nosūtāmi Valsts
prezidentam un Ministru prezidentam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
 un 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
12.01.2000.
)
83.
 
(Izslēgts ar 
13.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.12.2007.
)
84.
 Nododot vienu un to pašu likumprojektu divām vai vairākām komisijām, Saeima var noteikt termiņu (
54. p.
),
kādā komisijām likumprojekts jāizskata un jāiesniedz atbildīgajai komisijai vai Prezidijam savi priekšlikumi.
85. 
(1) Komisijas, kurām Saeima nodevusi attiecīgo likumprojektu, var izstrādāt savu alternatīvu likumprojektu
izskatīšanai pirmajā lasījumā.
(2) Ja komisijai nodots likumprojekts par grozījumiem likumā, kurā grozījumus paredz izdarīt kāds šai komisijai kā
atbildīgajai komisijai jau iepriekš nodots likumprojekts, komisija var:
1) apvienot šos likumprojektus, iesniedzot izskatīšanai pirmajā lasījumā alternatīvu likumprojektu;
2) iekļaut vēlāk nodoto likumprojektu iepriekš nodotajā likumprojektā kā priekšlikumus otrajam vai trešajam
lasījumam;
3) virzīt katru minēto likumprojektu izskatīšanai kā atsevišķu likumprojektu.
(3) Šā panta otrās daļas 1. un 2.punkts nav attiecināms uz likumprojektiem, kas paredz grozījumus 
Latvijas
Republikas Satversmē
.
(4) Ja atbildīgā komisija nolemj šā panta otrās daļas 2.punktā noteiktajā kārtībā iekļaut kādu vēlāk nodotu
likumprojektu iepriekš nodotajā likumprojektā, priekšlikuma statuss ir arī tiem iekļaujamā likumprojekta pantiem
(daļām), kurus atbildīgā komisija ir noraidījusi vai ierosinājusi grozīt.
(5) Ja likumprojektu iesniedz Valsts prezidents, Saeimas komisija vai ne mazāk kā pieci deputāti, atbildīgā
komisija Prezidija noteiktajā kārtībā aizpilda likumprojekta anotāciju, ietverot tajā iesniedzēja atbildes uz šādiem
jautājumiem:
1) kādēļ likums ir vajadzīgs;
2) kāda var būt likuma ietekme uz sabiedrības un tautsaimniecības attīstību;
17
/
46
3) kāda var būt likuma ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem;
4) kāda var būt likuma ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu;
5) kādām Latvijas starptautiskajām saistībām atbilst likumprojekts;
6) kādas konsultācijas notikušas, sagatavojot likumprojektu;
7) kā tiks nodrošināta likuma izpilde.
(6) 
(Izslēgta ar 
18.01.2001
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
07.10.1998.
 un 
18.01.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
16.02.2001.
)
86.
 (1) Nevienu likumprojektu nedrīkst iekļaut darba kārtībā un izskatīt Saeimas sēdē, pirms tas nav izskatīts
atbildīgajā komisijā. Atzinumu un anotāciju par likumprojektu atbildīgā komisija iesniedz Prezidijam. Atzinumu un
anotāciju nekavējoties izsniedz deputātiem.
(2) Likumprojektu, ko atbildīgā komisija atbalstījusi, Prezidijs, ievērojot 
87.panta
 1.punkta prasības, iekļauj
Saeimas nākamās kārtējās sēdes darba kārtībā, ja nav iesniegti priekšlikumi par šā likumprojekta iekļaušanu
Saeimas citas sēdes darba kārtībā.
(3) Ja likumprojektu ir izstrādājusi un 79.pantā noteiktajā kārtībā iesniegusi komisija, kuru Saeima noteikusi par
atbildīgo, likumprojekts virzāms izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā, ja tas
nav nodots arī citām komisijām.
(4) Saeimas sēdē izskatāmi arī tie likumprojekti, kurus atbildīgā komisija noraidījusi, ja:
1) likumprojektu iesniedzis Ministru kabinets;
2) likumprojekts iesniegts 
Satversmes
 
78.panta
 kārtībā;
3) izskatīšanu pieprasa likumprojekta iesniedzējs.
(5) Atbildīgajā komisijā noraidītu likumprojektu, kuru iesniedzis Ministru kabinets vai kurš iesniegts 
Satversmes
78.panta
 kārtībā, Prezidijs, ievērojot Kārtības ruļļa 
87.panta
 1.punkta prasības, iekļauj Saeimas nākamās kārtējās
sēdes darba kārtībā, ja nav iesniegti priekšlikumi par šā likumprojekta iekļaušanu Saeimas citas sēdes darba kārtībā.
(6) Atbildīgajā komisijā noraidīts likumprojekts, kuru nav iesniedzis Ministru kabinets un kurš nav iesniegts
Satversmes
 
78.panta
 kārtībā, uzskatāms par noraidītu, ja desmit dienu laikā no dienas, kad atbildīgās komisijas
atzinums ir bijis pieejams deputātiem un nosūtīts Valsts prezidentam, iesniedzējs rakstveidā neprasa Prezidijam šā
likumprojekta izskatīšanu Saeimas sēdē. Noraidīto likumprojektu var atkārtoti iesniegt izskatīšanai šajā sesijā tikai
tad, ja likumprojektu parakstījis vismaz 51 deputāts vai arī tajā izdarīti grozījumi. Ja noraidītajam likumprojektam
komisija izstrādājusi alternatīvu likumprojektu, alternatīvo likumprojektu izskata pirmajā lasījumā bez iesniegšanas
79.pantā noteiktajā kārtībā.
(7) Valsts prezidenta, Saeimas komisijas vai ne mazāk kā piecu deputātu iesniegtu likumprojektu līdz balsošanas
sākumam par likumprojekta pieņemšanu pirmajā lasījumā var atsaukt, paziņojot par to rakstveidā Prezidijam vai
atbildīgajai komisijai vai mutvārdos — atbildīgās komisijas sēdē vai Saeimas sēdē. Par šādu mutvārdu paziņojumu
izdarāma atzīme attiecīgās sēdes protokolā.
(8) Ja par likumprojekta atsaukšanu paziņots atbildīgajai komisijai, atbildīgā komisija to dara zināmu Saeimas
Administrācijai attiecīgas atzīmes izdarīšanai Likumprojektu reģistrā.
(9) Ne mazāk kā piecu deputātu iesniegts likumprojekts uzskatāms par atsauktu, ja to atsaukuši tik daudzi
iesniedzēji, ka nav saglabājies vismaz piecu deputātu atbalsts likumprojektam.
(10) Par likumprojekta atsaukšanu, kas nav izdarīta Saeimas sēdē, rakstveidā paziņo deputātiem.
(11) Ja atsaukts likumprojekts, kuram komisija izstrādājusi alternatīvu likumprojektu, alternatīvo likumprojektu
izskata pirmajā lasījumā bez iesniegšanas 79.pantā noteiktajā kārtībā.
18
/
46
(12) Ministru kabineta iesniegtie likumprojekti nav atsaucami bez atbildīgās komisijas atzinuma un Saeimas
piekrišanas.
(13) Ja atbildīgā komisija atzīst, ka Ministru kabineta iesniegtais likumprojekts pārstrādājams, pēc šīs komisijas
priekšlikuma Saeima var to atdot Ministru kabinetam atpakaļ, nosakot termiņu, kādā pārstrādātais likumprojekts
iesniedzams Saeimai.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā
27.10.2015.
)
87.
 Nevienu likumprojektu nedrīkst izskatīt pirmajā lasījumā, ja:
1) deputātiem nav bijusi nodrošināta iespēja saņemt šo likumprojektu, atbildīgās komisijas atzinumu par to un
šā likumprojekta anotāciju vismaz septiņas dienas iepriekš. Šis noteikums nav attiecināms uz Saeimas
ārkārtas sesiju vai ārkārtas sēdi, kā arī uz gadījumiem, kad Saeima nolēmusi citādi;
2) tas paredz budžetā papildu izdevumus vai izmaiņas ieņēmumos un tam nav pievienota finansu ministra
atsauksme. Šis noteikums nav attiecināms uz Ministru kabineta iesniegtajiem likumprojektiem, kā arī uz
gadījumiem, kad finansu ministrs atsauksmi nav devis likumā noteiktajā termiņā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
17.10.1996.
 un 
07.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
87.
1
 pants. (1) Ja Saeimā izskatīšanai ir iesniegta budžeta likumprojektu pakete, kuras sastāvā ir gadskārtējā
valsts budžeta likuma vai tā grozījumu projekts vai vidēja termiņa budžeta ietvara likuma vai tā grozījumu projekts
(turpmāk — likumprojekts par budžetu) un likumprojekti, kuri nosaka vai groza valsts budžetu vai vidēja termiņa
budžeta ietvara likumu (turpmāk — ar budžetu saistītie likumprojekti), tad budžeta likumprojektu pakete pirmajā
lasījumā izskatāma pēc kārtas šādā secībā:
1) ar budžetu saistītie likumprojekti;
2) likumprojekts par budžetu.
(1
1
) Ja budžeta likumprojektu paketes sastāvā ir gan gadskārtējā valsts budžeta likuma vai tā grozījumu projekts,
gan vidēja termiņa budžeta ietvara likuma vai tā grozījumu projekts, vispirms izskatāms vidēja termiņa budžeta
ietvara likuma vai tā grozījumu projekts, bet pēc tam — gadskārtējā valsts budžeta likuma vai tā grozījumu projekts.
(2) Debates pirmajā lasījumā atļautas par visu budžeta likumprojektu paketi kopumā, bet balsošana pirmajā
lasījumā notiek par katru likumprojektu atsevišķi.
(
01.10.1997
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
88.
 Izskatot likumprojektu pirmajā lasījumā, atbildīgās komisijas ievēlētais referents (
177. p.
) sniedz ziņojumu.
Pēc ziņojuma atklājamas debates par likumprojekta principiem.
89.
 (1) Pēc debašu izbeigšanas Saeima lemj par likumprojekta pieņemšanu pirmajā lasījumā.
(2) Ja iesniegti vairāki likumprojekta varianti, Saeima pēc debatēm par visiem projektiem lemj, kuru no tiem
pieņems pirmajā lasījumā. Balsojami visi līdz balsošanas sākumam neatsauktie likumprojekti to iesniegšanas secībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
90.
 (1) Ja likumprojekts pieņemts pirmajā lasījumā, Saeima lemj (54.p.) par termiņu, kādā iesniedzami
priekšlikumi. Ja pirmajā lasījumā pieņemts likumprojekts par budžetu un 90.
1
 pantā noteiktajā kārtībā iesniegts
Saeimas lēmuma projekts par budžeta likumprojektam (budžeta likumprojektu paketei) paredzēto priekšlikumu
iesniegšanas kārtību (formu), tad par termiņu, kādā iesniedzami priekšlikumi otrajam lasījumam, Saeima lemj pēc
minētā lēmuma projekta izskatīšanas.
(2) Šo termiņu nedrīkst noteikt īsāku par piecām dienām, izņemot gadījumus, kad likumprojekts atzīts par
steidzamu.
(3) 
(Izslēgta ar 
13.12.2007
. likumu.)
19
/
46
(4) Pēc Saeimas komisijas vai ne mazāk kā desmit deputātu priekšlikuma Saeima lemj (54.p.) par priekšlikumu
iesniegšanas termiņa pagarināšanu.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.10.1996.
, 
01.10.1997.
 un 
13.12.2007
. likumu, kas
stājas spēkā 
23.12.2007.
)
90.
1
 (1) Saeimas lēmuma projektu par priekšlikumu iesniegšanas kārtību (formu) likumprojektam par budžetu
(budžeta likumprojektu paketei) var iesniegt atbildīgā komisija. Tas iesniedzams vienlaikus ar atzinumu par attiecīgo
likumprojektu un nekavējoties izsniedzams deputātiem.
(1
1
) Ja budžeta likumprojektu paketes sastāvā ir gan gadskārtējā valsts budžeta likuma vai tā grozījumu projekts,
gan vidēja termiņa budžeta ietvara likuma vai tā grozījumu projekts, šā panta pirmajā daļā minētajā Saeimas lēmuma
projektā var paredzēt kārtību, kādā iesniedzams priekšlikums, kas vienlaikus attiecas gan uz gadskārtējā valsts
budžeta likuma vai tā grozījumu projektu, gan uz vidēja termiņa budžeta ietvara likuma vai tā grozījumu projektu.
(2) Saeimas lēmuma projekts par priekšlikumu iesniegšanas kārtību (formu) likumprojektam par budžetu (budžeta
likumprojektu paketei) nav uzskatāms par patstāvīgo priekšlikumu un ir izskatāms vienā lasījumā.
(3) 
(Izslēgta ar 
16.10.2014
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
16.10.2014
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
16.10.2014
. likumu)
(6) Saeimas lēmuma projektu par grozījumiem Saeimas lēmumā par priekšlikumu iesniegšanas kārtību (formu)
likumprojektam par budžetu (budžeta likumprojektu paketei) var iesniegt atbildīgā komisija.
(
17.10.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.10.1997.
, 
07.10.1998.
, 
16.12.1999.
 un 
16.10.2014
.
likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
91.
 (1) Ja likumprojekts nav pieņemts pirmajā lasījumā, tas uzskatāms par noraidītu un to var atkārtoti iesniegt
izskatīšanai šajā sesijā tikai tad, ja likumprojektu parakstījis vismaz 51 deputāts vai arī tajā izdarīti grozījumi.
(2) Ja Saeima pieņēmusi 
85.panta
 otrās daļas 1.punktā noteiktajā kārtībā atbildīgās komisijas izstrādāto
alternatīvo likumprojektu, tajā apvienotie likumprojekti nav uzskatāmi par noraidītiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
92. 
(1) Likumprojekti, kas pēc atbildīgās komisijas vai desmit deputātu priekšlikuma ar Saeimas lēmumu atzīti par
steidzamiem, apspriežami tikai divos lasījumos. Lēmumu par steidzamību pieņem (
54.p.
):
1) pirms debatēm par likumprojektu pirmajā lasījumā;
2) 
(izslēgts ar 
13.12.2007
. likumu)
;
3) pēc lēmuma par likumprojekta izskatīšanas turpināšanu (39.p.).
(2) Ja iesniegts priekšlikums atzīt par steidzamu kādu no alternatīvajiem likumprojektiem, lēmumu par
steidzamību pieņem (54.p.) pirms balsošanas par šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
(3) Ja likumprojekts, kas atzīts par steidzamu, pieņemts pirmajā lasījumā, Saeima lemj (54.p.), kad tas tiks
izskatīts otrajā lasījumā. Ja neviens no klātesošajiem, kas saskaņā ar 95.pantu ir tiesīgi iesniegt priekšlikumus,
neiebilst, priekšlikumu iesniegšanas termiņu var nenoteikt un par steidzamu atzīto likumprojektu izskatīt otrajā
lasījumā tūdaļ pēc tā pieņemšanas pirmajā lasījumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
07.10.1998.
 un 
13.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.12.2007.
)
93.
 Pēc atbildīgās komisijas vai desmit deputātu priekšlikuma Saeima ar klātesošo deputātu absolūto balsu
vairākumu var atcelt lēmumu, ar kuru likumprojekts atzīts par steidzamu (54. p.). Atbildīgā komisija vai desmit
deputāti līdz ar priekšlikumu par steidzamības atcelšanu var ierosināt, lai tiek pagarināts priekšlikumu iesniegšanas
termiņš otrajam lasījumam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999.
 un 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
) 
20
/
46
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999.
 un 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
94.
 Likumprojektu otrajam lasījumam, pieaicinot Saeimas juridiskā dienesta un valsts valodas speciālistus,
sagatavo atbildīgā komisija, dodot atzinumus par iesniegtajiem priekšlikumiem un, ja nepieciešams, pievienojot savus
priekšlikumus.
95.
 (1) Priekšlikumus par grozījumiem likumprojektā vai Saeimas lēmuma projektā var iesniegt:
1) Valsts prezidents;
2) Saeimas komisija;
3) frakcija, politiskais bloks;
4) deputāts;
5) Ministru prezidents, Ministru prezidenta biedrs, ministrs;
6) ministra pilnvarojumā ministrijas parlamentārais sekretārs;
7) Saeimas juridiskais dienests, ja šie priekšlikumi attiecas uz likumdošanas tehniku un kodifikāciju;
8) tiesībsargs.
(2) Priekšlikumi iesniedzami rakstveidā atbildīgajai komisijai vai Saeimas Administrācijai, kas tos nekavējoties
nodod atbildīgajai komisijai. Ja atbilstoši Kārtības ruļļa 90.
1
 pantam noteikta priekšlikumu iesniegšanas kārtība
(forma) likumprojektam par budžetu, priekšlikumi iesniedzami šajā lēmumā noteiktajā kārtībā.
(3) 
(Izslēgta ar 
07.10.1998
. likumu)
(4) Priekšlikumus likumprojektam par budžetu un ar budžetu saistītiem likumprojektiem atbildīgā komisija apkopo
un nekavējoties nosūta Ministru kabinetam, vienlaikus paziņojot, kad priekšlikumi tiks izskatīti komisijā.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minētajiem priekšlikumiem alternatīvus priekšlikumus Ministru kabinets var iesniegt
līdz brīdim, kad atbildīgā komisija pieņem lēmumu par attiecīgā likumprojekta iesniegšanu izskatīšanai otrajā
lasījumā.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.10.1996.
, 
07.10.1998.
, 
15.05.2008.
, 
14.05.2009.
,
16.10.2014.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
95.
1
 (1) Priekšlikumu, kas iesniegts 
95.pantā
 noteiktajā kārtībā, tā iesniedzējs var atsaukt līdz balsošanai par to
Saeimas sēdē. Priekšlikumu, kuru iesniedzis ministrijas parlamentārais sekretārs, var atsaukt attiecīgais ministrs.
(2) Priekšlikumu, kas atbalstīts atbildīgajā komisijā, var atsaukt tikai ar atbildīgās komisijas piekrišanu.
(3) Priekšlikumu atsauc, paziņojot par to rakstveidā Prezidijam vai atbildīgajai komisijai vai mutvārdos atbildīgās
komisijas sēdē vai Saeimas sēdē. Ja par priekšlikuma atsaukšanu paziņots mutvārdos atbildīgās komisijas sēdē, par
to izdarāma atzīme attiecīgās sēdes protokolā.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā
04.11.2014.
)
95.
2
 (1) Atzinumu par priekšlikumu likumprojektam par budžetu un ar budžetu saistītiem likumprojektiem Ministru
kabinets rakstveidā var iesniegt:
1) līdz brīdim, kad atbildīgā komisija uzsākusi attiecīgā likumprojekta sagatavošanu izskatīšanai Saeimas
sēdē, ja priekšlikums iesniegts 95. pantā noteiktajā kārtībā;
2) piecu dienu laikā pēc atbildīgās komisijas sēdes, ja priekšlikumu izteikusi atbildīgā komisija.
21
/
46
(2) Ja Ministru kabinets šā panta pirmajā daļā minētajā termiņā atzinumu par priekšlikumu likumprojektam par
budžetu vai ar to saistītu likumu neiesniedz, uzskatāms, ka tas priekšlikumu atbalsta.
(
01.10.1997
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
09.10.1997.
)
96.
 (1) Nevienu likumprojektu nedrīkst iekļaut darba kārtībā un izskatīt otrajā lasījumā, ja:
1) tam nav pievienoti visi noteiktā termiņā un kārtībā (
90.
, 
92. 
un 
95. p.
) iesniegtie priekšlikumi, izņemot
priekšlikumus, kurus to iesniedzēji atsaukuši;
2) otrajam lasījumam sagatavotais likumprojekts un visi noteiktā termiņā un kārtībā iesniegtie priekšlikumi nav
bijuši pieejami deputātiem vismaz piecas dienas iepriekš. Šis noteikums neattiecas uz likumprojektiem, kas
atzīti par steidzamiem.
(2) Priekšlikumi pēc iespējas sakārtojami 101. pantā norādītajā secībā.
(3) Ja atbildīgā komisija 85.panta otrās daļas 2.punktā noteiktajā kārtībā iekļāvusi kādu vēlāk nodotu likumprojektu
iepriekš nodotajā likumprojektā kā priekšlikumus otrajam lasījumam, Saeimas sēdes darba kārtībā iekļauj
likumprojektu otrajā lasījumā, norādot, kuri likumprojekti tajā iekļauti kā priekšlikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
96.
1
 (1) Nevienu likumprojektu par budžetu nedrīkst izskatīt otrajā lasījumā, ja:
1) tam nav pievienoti:
a) visi noteiktajā termiņā (
90.
un 
92.p.
) un kārtībā (
90.1 
un 
95.p.
) iesniegtie priekšlikumi (arī Ministru
kabineta alternatīvie priekšlikumi), izņemot priekšlikumus, kurus to iesniedzēji atsaukuši,
b) atbildīgās komisijas atzinumi par priekšlikumiem (arī alternatīvajiem priekšlikumiem),
c) atbildīgās komisijas priekšlikumi,
d) visi noteiktajā termiņā un kārtībā iesniegtie Ministru kabineta atzinumi par priekšlikumiem;
2) šā panta pirmajā punktā minētie dokumenti nav bijuši pieejami deputātiem vismaz piecas dienas iepriekš.
Šis noteikums neattiecas uz likumprojektiem, kuri atzīti par steidzamiem;
3) nav pieņemti ar budžetu saistītie likumprojekti.
(1
1
) Ja budžeta likumprojektu paketes sastāvā ir gan gadskārtējā valsts budžeta likuma vai tā grozījumu projekts,
gan vidēja termiņa budžeta ietvara likuma vai tā grozījumu projekts, gadskārtējā valsts budžeta likuma vai tā
grozījumu projekts izskatāms otrajā lasījumā pēc tam, kad ir pieņemts vidēja termiņa budžeta ietvara likuma vai tā
grozījumu projekts.
(2) Kārtību, kādā sakārtojami priekšlikumi likumprojektam par budžetu, nosaka atbildīgā komisija.
(
17.10.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.10.1997.
, 
16.12.1999.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas
stājas spēkā 
04.11.2014.
)
97. 
Izskatot likumprojektu otrajā lasījumā, referents (
177. p.
) sniedz ziņojumu, pēc kura tiek uzsākta likumprojekta
izskatīšana pa pantiem.
98. 
(1) Otrajā lasījumā debates ir atļautas tikai par atsevišķu pantu vai tā daļu.
(2) Likumprojekta pielikums izskatāms kā atsevišķs pants. Saeima pēc atbildīgās komisijas vai ne mazāk kā
piecu deputātu priekšlikuma lemj (54.p.), vai pielikums izskatāms pirms vai pēc likumprojekta attiecīgā panta vai pēc
visu likumprojekta pantu izskatīšanas.
(3) Izskatot likumprojektu par budžetu, debates var notikt par vairākiem pantiem (pantu daļām) vienlaikus, ja tas
izriet no iesniegtā priekšlikuma.
22
/
46
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
 un 
17.10.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
26.10.1996.
)
99.
 (1) Otrajā lasījumā notiek balsošana par katru panta punktu vai daļu, pantu kopumā vai pantu grupu.
(2) Ja par pantu nav iesniegti priekšlikumi, par to atsevišķi nebalso.
(3) Izskatot likumprojektu par budžetu, balso par priekšlikumu kopumā, vienlaikus izdarot grozījumus, ja
nepieciešams, vairākos pantos. Ja šāds priekšlikums ir pieņemts vai noraidīts, tas ir pieņemts vai noraidīts attiecībā
uz visiem pantiem, kuros tas paredz grozījumus.
(4) Ziņojot par gadskārtējā valsts budžeta likuma vai tā grozījumu projektam iesniegtu priekšlikumu, kurš
neatšķiras no vidēja termiņa budžeta ietvara likuma vai tā grozījumu projektam attiecīgajam gadam iesniegtā
priekšlikuma, referents informē par Saeimas lēmumu attiecībā uz jau izskatītu priekšlikumu vidēja termiņa budžeta
ietvara likuma vai tā grozījumu projektam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
17.10.1996.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
100.
 Otrajā lasījumā balsojami tikai atbildīgās komisijas priekšlikumi, kā arī tie priekšlikumi, kas noteiktā termiņā
(
90. 
un 
92. p.
) iesniegti atbildīgajai komisijai vai Saeimas Administrācijai un līdz balsošanai nav atsaukti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
101.
 (1) Iesniegtos priekšlikumus uz balsošanu liek šādā secībā:
1) priekšlikumus par attiecīgā panta vai tā daļas izslēgšanu no likumprojekta;
2) priekšlikumus, kuri visvairāk atšķiras no atbildīgās komisijas priekšlikuma;
3) priekšlikumus, kuri mazāk būtiski atšķiras no atbildīgās komisijas priekšlikuma;
4) atbildīgās komisijas priekšlikumus.
(2) Ja balsošanas secību nevar noteikt pēc minētajām pazīmēm, to nosaka sēdes vadītājs.
(3) Secību, kādā balsojami priekšlikumi likumprojektam par budžetu, nosaka Saeima pēc atbildīgās komisijas
priekšlikuma.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.10.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
26.10.1996.
)
102. 
Par pieņemtu uzskatāms tas priekšlikums, kurš saņēmis klātesošo deputātu absolūto balsu vairākumu.
103.
 Viena un tā paša likumprojekta dažādu daļu vienlaicīga izskatīšana otrajā un trešajā lasījumā nav pieļaujama.
104.
 (1) Pēc visu priekšlikumu izskatīšanas sēdes vadītājs liek uz balsošanu likumprojektu kopumā ar
pieņemtajiem priekšlikumiem.
(2) Ja Saeima šādā veidā pieņēmusi likumprojektu, tas nododams atpakaļ atbildīgajai komisijai sagatavošanai
trešajam lasījumam. Pēc likumprojekta pieņemšanas otrajā lasījumā Saeima lemj (54. p.) par termiņu, kādā
iesniedzami priekšlikumi. Šo termiņu nedrīkst noteikt īsāku par piecām dienām.
(3) Ja Saeima likumprojektu otrajā lasījumā nepieņem, to nodod atpakaļ atbildīgajai komisijai un tas var tikt no
jauna iesniegts izskatīšanai otrajā lasījumā, ievērojot 
94. 
un 
96. panta
 noteikumus.
105.
 Ja Saeima 
104. panta
 pirmajā daļā noteiktajā kārtībā nobalso kopumā par likumprojektu, kas atzīts par
steidzamu, likums uzskatāms par pieņemtu.
106.
 (1) Likumprojektu trešajam lasījumam, pieaicinot Saeimas juridiskā dienesta un valsts valodas speciālistus,
sagatavo atbildīgā komisija, dodot atzinumus par iesniegtajiem priekšlikumiem un, ja nepieciešams, pievienojot savus 
23
/
46
sagatavo atbildīgā komisija, dodot atzinumus par iesniegtajiem priekšlikumiem un, ja nepieciešams, pievienojot savus
priekšlikumus.
107. 
Priekšlikumi pēc likumprojekta izskatīšanas otrajā lasījumā iesniedzami 95. pantā noteiktajā kārtībā.
Priekšlikumus, kas otrajā lasījumā, balsojot par tiem atsevišķi, tika noraidīti vai tiek noraidīti tāpēc, ka deputāti piekrīt
atbildīgās komisijas atzinumam, nevar atkārtoti iesniegt pēc otrā lasījuma. Šādus priekšlikumus atbildīgā komisija
neizskata un nepievieno projektam, virzot to izskatīšanai trešajā lasījumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
108.
 (1) Nevienu likumprojektu nedrīkst iekļaut darba kārtībā un izskatīt trešajā lasījumā, ja:
1) tam nav pievienoti visi noteiktā termiņā un kārtībā (
104. 
un 
95. p.
) iesniegtie priekšlikumi, izņemot tos
priekšlikumus, kurus to iesniedzēji atsaukuši;
2) trešajam lasījumam sagatavotais likumprojekts un visi noteiktā termiņā un kārtībā iesniegtie priekšlikumi
nav bijuši pieejami deputātiem vismaz piecas dienas iepriekš.
(2) Priekšlikumi pēc iespējas sakārtojami 101. pantā norādītajā secībā.
(3) Ja atbildīgā komisija 85.panta otrās daļas 2.punktā noteiktajā kārtībā iekļāvusi kādu vēlāk nodotu likumprojektu
iepriekš nodotajā likumprojektā kā priekšlikumus trešajam lasījumam, Saeimas sēdes darba kārtībā iekļauj
likumprojektu trešajā lasījumā, norādot, kuri likumprojekti tajā iekļauti kā priekšlikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
109.
 Izskatot likumprojektu trešajā lasījumā, referents (
177. p.
) sniedz ziņojumu. Apspriežami un balsojami tikai tie
panti, par kuriem pēc otrā lasījuma iesniegti priekšlikumi.
110.
 Trešajā lasījumā balsojami tikai atbildīgās komisijas priekšlikumi, kā arī tie priekšlikumi (arī priekšlikumi par
pārejas noteikumiem), kas noteiktā termiņā (104. p.) iesniegti atbildīgajai komisijai vai Saeimas Administrācijai un līdz
balsošanai nav atsaukti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.05.2002.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
111.
 (1) Ja nepieciešams, pārejas noteikumu veidā nosakāma likuma piemērošanas kārtība, kā arī dodami
valdībai un pašvaldībām likuma darbības nodrošināšanai nepieciešamie uzdevumi.
(2) Ja, pieņemot likumprojektu, rodas pretrunas ar spēkā esošajiem likumiem, Saeimai jānosaka, ka jaunais
likums vai tā atsevišķas daļas stāsies spēkā vienlaikus ar grozījumiem spēkā esošajos likumos.
112.
 Pēc visu priekšlikumu izskatīšanas sēdes vadītājs liek uz balsošanu likumprojektu kopumā ar pieņemtajiem
priekšlikumiem.
113.
 Ja Saeima likumprojektu trešajā lasījumā nepieņem, to nodod atpakaļ atbildīgajai komisijai un tas var tikt no
jauna iesniegts izskatīšanai trešajā lasījumā, ievērojot 
107. 
un 
108. panta
 noteikumus.
114.
 (1) Likumprojekts uzskatāms par pieņemtu un līdz ar to kļūst par likumu, ja tas apspriests trijos lasījumos,
bet šā panta otrajā daļā paredzētajos gadījumos — divos lasījumos un, balsojot par to kopumā, ieguvis klātesošo
deputātu absolūto balsu vairākumu.
(2) Divos lasījumos pieņem:
1) likumprojektus, kas atzīti par steidzamiem;
2) valsts budžeta likuma projektu, grozījumus valsts budžetā, vidēja termiņa budžeta ietvara likuma projektu un
grozījumus vidēja termiņa budžeta ietvara likumā;
3) likumprojektus, kas paredz starptautisko līgumu apstiprināšanu.
24
/
46
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
115.
 (1) Ja Valsts prezidents 
Satversmes
 
71.panta
 kārtībā ir prasījis likuma otrreizēju caurlūkošanu, Saeima
nākamajā sēdē bez debatēm nodod Valsts prezidenta motivētos iebildumus atbildīgajai komisijai un citām komisijām
un lemj par termiņu, kādā iesniedzami priekšlikumi un likums atkārtoti izskatāms.
(2) Atkārtoti izskatot likumu, piemērojami noteikumi par likumprojekta izskatīšanu trešajā lasījumā, bet izskatāmi
tikai Valsts prezidenta iebildumi un priekšlikumi, kas ir saistīti ar Valsts prezidenta izteiktajiem iebildumiem.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
116.
 Saeimas pieņemtos likumus Prezidijs nosūta Valsts prezidentam izsludināšanai, atzīmējot teksta beigās
likuma pieņemšanas gadu un dienu šādi: "Likums Saeimā pieņemts (datums)."
3. Patstāvīgo priekšlikumu izskatīšana
(Nodaļa 
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
117.
 (1) Patstāvīgais priekšlikums iesniedzams Saeimas lēmuma projekta veidā. To var iesniegt:
1) ne mazāk kā desmit deputāti;
2) Saeimas komisija.
(2) Patstāvīgais priekšlikums iesniedzams rakstveidā Saeimas Administrācijai, kas tā kopijas nekavējoties
izsniedz deputātiem.
(3) Izņemot likumā paredzētos gadījumus, nav pieļaujams iekļaut patstāvīgajā priekšlikumā normatīva rakstura
punktus.
(4) Ja iesniegtie patstāvīgie priekšlikumi bijuši pieejami deputātiem vismaz 72 stundas pirms attiecīgās sēdes,
Prezidijs ziņo par tiem Saeimai uzreiz pēc ziņojumiem par saņemtajiem likumprojektiem. Pēc ne mazāk kā piecu
deputātu priekšlikuma Saeima var nolemt (
54.p.
), ka Prezidijs ziņo arī par tiem iesniegtajiem patstāvīgajiem
priekšlikumiem, kas nav bijuši pieejami deputātiem vismaz 72 stundas pirms attiecīgās sēdes.
(5) Ziņojot par patstāvīgo priekšlikumu, norāda, kas to iesniedzis un kāds ir attiecīgā Saeimas lēmuma projekta
nosaukums. Pēc tam, izņemot šā panta divpadsmitajā daļā paredzētos gadījumus, sēdes vadītājs noskaidro, vai ir
iebildumi pret šā patstāvīgā priekšlikuma iekļaušanu šīs sēdes darba kārtībā.
(6) Ja iebildumi netiek celti, patstāvīgais priekšlikums uzskatāms par iekļautu šīs sēdes darba kārtības beigās.
(7) Ja Ministru prezidents vai kaut viens deputāts iebilst, Saeima lemj (
54.p.
) par šā patstāvīgā priekšlikuma
iekļaušanu Saeimas nākamās kārtējās sēdes darba kārtībā.
(8) Ja Saeima patstāvīgo priekšlikumu neiekļauj Saeimas nākamās kārtējās sēdes darba kārtībā un nav iesniegts
neviens priekšlikums par tā nodošanu Saeimas komisijai, patstāvīgais priekšlikums uzskatāms par noraidītu.
(9) Par iesniegtajiem priekšlikumiem attiecībā uz patstāvīgo priekšlikumu nodošanu komisijai Saeima lemj (
54.p.
)
to iesniegšanas secībā. Ja Saeima nodevusi patstāvīgo priekšlikumu vairākām komisijām, tā nosaka atbildīgo
komisiju.
(10) Ja Saeima nepieņem lēmumu par patstāvīgā priekšlikuma nodošanu komisijai, patstāvīgais priekšlikums
uzskatāms par noraidītu.
(11) Gadījumos, kad patstāvīgais priekšlikums nodots izskatīšanai komisijā, priekšlikumi par grozījumiem tajā
iesniedzami piecu dienu laikā, ja Saeima nav lēmusi (
54.p.
) citādi.
(12) Ja patstāvīgo priekšlikumu par uzņemšanu Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā neiesniedz
Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija, pēc Prezidija ziņojuma tas uzskatāms par nodotu
Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijai.
25
/
46
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.01.2012.
, 
16.10.2014.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
118.
 (1) Ja patstāvīgais priekšlikums nav nodots komisijai, Saeimas sēdē par to referē pirmais no priekšlikuma
iesniedzējiem, ja viņi nav vienojušies citādi. Šajā gadījumā patstāvīgais priekšlikums izskatāms vienā lasījumā, bet
priekšlikumi par grozījumiem tajā nav izskatāmi.
(2) Ja patstāvīgais priekšlikums nodots komisijai, tā sniedz atzinumu par patstāvīgo priekšlikumu, bet gadījumos,
kad iesniegti priekšlikumi par grozījumiem patstāvīgajā priekšlikumā, — arī atzinumus par šiem priekšlikumiem un, ja
nepieciešams, pievieno savus priekšlikumus.
(3) Komisija, kurai nodots patstāvīgais priekšlikums, var iesniegt alternatīvu patstāvīgo priekšlikumu. Šajā
gadījumā nav piemērojami 
117.panta
 ceturtās — vienpadsmitās daļas noteikumi.
(4) Nevienu patstāvīgo priekšlikumu, kurš nodots izskatīšanai komisijā, nevar izskatīt Saeimas sēdē, ja
deputātiem nav pieejami:
1) komisijas atzinums par patstāvīgo priekšlikumu;
2) visi noteiktā termiņā un kārtībā iesniegtie priekšlikumi par grozījumiem patstāvīgajā priekšlikumā un
komisijas atzinumi par tiem;
3) finansu ministra atsauksme, ja patstāvīgais priekšlikums paredz budžetā neparedzētus izdevumus.
(5) Par patstāvīgo priekšlikumu, kurš nodots iepriekšējai izskatīšanai komisijā, Saeimas sēdē ziņo attiecīgās
komisijas ievēlētais referents.
(6) Ja nav priekšlikumu par grozījumiem patstāvīgajā priekšlikumā, tas izskatāms vienā lasījumā.
(7) Ja komisija, kurai nodots patstāvīgais priekšlikums, iesniegusi alternatīvu patstāvīgo priekšlikumu, Saeima
pēc debatēm par abiem patstāvīgajiem priekšlikumiem balso, kuru no tiem pieņems.
(8) Ja iesniegti priekšlikumi par grozījumiem patstāvīgajā priekšlikumā, tas izskatāms divos lasījumos. Pirmajā
lasījumā referents ziņo un notiek debates par patstāvīgā priekšlikuma vispārīgajiem principiem, kā arī Saeima lemj
par iesniegtā Saeimas lēmuma projekta pieņemšanu pirmajā lasījumā. Ja Saeima patstāvīgo priekšlikumu pirmajā
lasījumā nepieņem, tas uzskatāms par noraidītu.
(9) Patstāvīgā priekšlikuma otrais lasījums, ja Saeima nav lēmusi citādi, seko tūdaļ pēc pirmā lasījuma. Tam
piemērojami noteikumi par likumprojektu izskatīšanu otrajā lasījumā.
(10) Saeimas komisija, kas iesniegusi patstāvīgo priekšlikumu, vai katrs no deputātiem, kas parakstījis patstāvīgo
priekšlikumu, var atsaukt savu atbalstu tam. Atsaukšana pieļaujama līdz balsošanai par patstāvīgā priekšlikuma
pieņemšanu pirmajā lasījumā.
(11) Atsauktu priekšlikumu var uzturēt komisija, kurai tas nodots.
(12) Ja atsaukts patstāvīgais priekšlikums, kuram komisija izstrādājusi alternatīvu patstāvīgo priekšlikumu,
alternatīvais patstāvīgais priekšlikums izskatāms, ievērojot šā panta trešās daļas noteikumu.
(13) Patstāvīgais priekšlikums, kuru atbildīgā komisija ir noraidījusi, uzskatāms par noraidītu, ja desmit dienu laikā
no dienas, kad atbildīgās komisijas atzinums ir bijis pieejams deputātiem, iesniedzējs rakstveidā neprasa Prezidijam
šā patstāvīgā priekšlikuma izskatīšanu Saeimas sēdē.
(14) 
Likumā par budžetu un finanšu vadību
 un likumā "
Par Latvijas pārstāvību Eiropas Stabilitātes mehānisma
Valdē un Direktoru padomē
" noteiktajos gadījumos Saeimā izskatāmie lēmuma projekti nav uzskatāmi par
patstāvīgajiem priekšlikumiem un ir izskatāmi vienā lasījumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2011.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
3.
1
 Ministru kabineta locekļu ziņojumi
(Nodaļa 
15.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
05.06.2008.
)
26
/
46
118.
1
 (1) Ministru prezidents ne vēlāk kā 1.martā rakstveidā iesniedz Saeimai ikgadējo ziņojumu par Ministru
kabineta paveikto un iecerēto darbību. Šā ziņojuma kopijas nekavējoties izsniedz deputātiem. Ja ziņojuma
iesniegšanas dienā Ministru prezidents šajā amatā ir mazāk par sešiem mēnešiem, viņš minēto ziņojumu iesniedz ne
vēlāk kā deviņus mēnešus pēc stāšanās amatā.
(2) Ja nav priekšlikuma vai prasības par Saeimas ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu, Prezidijs
ikgadējo ziņojumu par Ministru kabineta paveikto un iecerēto darbību iekļauj Saeimas sēdes darba kārtībā ne agrāk kā
10 un ne vēlāk kā 20 dienas pēc tā iesniegšanas.
(3) Izskatot Saeimas sēdē ikgadējo ziņojumu par Ministru kabineta paveikto un iecerēto darbību, Ministru
prezidents ziņo par to, pēc tam tiek atklātas debates. Pēc debatēm runā, ja to vēlas, vienīgi Ministru prezidents.
118.
2
 (1) Ja Ministru prezidents iesniedz Saeimai priekšlikumu dot Saeimas sēdē vārdu viņam vai ministram
(vienam vai vairākiem) ziņojumam par konkrēto tēmu, vienlaikus ar priekšlikumu iesniedzams arī attiecīgs rakstveida
ziņojums. Priekšlikumā norāda, kurš ministrs vai kuri ministri ziņos par to. Ziņojuma kopijas nekavējoties izsniedz
deputātiem un nosūta attiecīgajai Saeimas komisijai.
(2) Ja nav priekšlikuma vai prasības par Saeimas ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu, Prezidijs
Ministru prezidenta priekšlikumu iekļauj Saeimas nākamās kārtējās sēdes darba kārtībā un Saeima lemj, vai ziņojums
par konkrēto tēmu iekļaujams Saeimas nākamās kārtējās sēdes darba kārtībā.
(3) Pēc Ministru prezidenta vai ministra ziņojuma par konkrēto tēmu Saeimas sēdē tiek atklātas debates. Pēc
debatēm runā, ja to vēlas, vienīgi Ministru prezidents un ministrs, kas sniedzis ziņojumu.
(4) Saeima balso par Ministru prezidenta vai attiecīgā ministra ziņojuma pieņemšanu.
118.
3
 (1) Ārlietu ministrs ne vēlāk kā 16.janvārī iesniedz Saeimai ar Ministru prezidentu saskaņotu ikgadējo
ziņojumu par paveikto un iecerēto darbību valsts ārpolitikā, ietverot šajā ziņojumā arī informāciju par paveikto un
iecerēto turpmāko darbību Eiropas Savienības jautājumos. Šā ziņojuma kopijas nekavējoties izsniedz deputātiem.
(2) Ja nav priekšlikuma vai prasības par Saeimas ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu, Prezidijs
ikgadējo ārlietu ministra ziņojumu iekļauj izskatīšanai Latvijas Republikas starptautiskās 
(de jure)
 atzīšanas dienai
tuvākajā Saeimas kārtējā sēdē.
(3) Saeimas sēdē, kurā tiek izskatīts minētais ziņojums, ārlietu ministrs ziņo par to, pēc tam tiek atklātas debates.
Pēc debatēm runā, ja to vēlas, vienīgi ārlietu ministrs.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.11.2010.
)
4. Jautājumu izskatīšana
(Nodaļa 
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
119.
 (1) Ne mazāk kā pieci deputāti var rakstveidā iesniegt jautājumu Ministru prezidentam, Ministru prezidenta
biedram, ministram un Latvijas Bankas prezidentam par šo amatpersonu kompetencē esošajām lietām.
(2) Jautājums formulējams tā, lai uz to būtu iespējams atbildēt īsi un konkrēti. Nav pieļaujams jautājumā ietvert
vērtējumu.
(3) Ja deputāti uzskata, ka jautājums ir steidzams, tas iesniedzams ar atzīmi "steidzams" un motivāciju par
steidzamību.
(4) Jautājums iesniedzams Saeimas Administrācijai, kas to Prezidija noteiktajā kārtībā fiksē Jautājumu reģistrā un
paziņo amatpersonai, kurai jautājums adresēts.
(5) Par iesniegtajiem jautājumiem, uz kuriem nav atzīmes "steidzams", Prezidija noteiktajā kārtībā izliekams
paziņojums Saeimas telpās. Steidzamu jautājumu kopijas nekavējoties izsniedz deputātiem.
27
/
46
(6) Saeimas kārtējās sēdes laikā Prezidijs ziņo par iesniegtajiem jautājumiem, norādot, kas jautājumu iesniedzis
un kam tas adresēts.
(7) Pēc Prezidija ziņojuma pirmais jautājuma parakstītājs vai kāds cits no parakstītājiem pēc viņu savstarpējas
vienošanās var izteikties, lai motivētu jautājumu, ja par to norādīts, iesniedzot jautājumu. Runas laiks šajā gadījumā
nedrīkst pārsniegt vienu minūti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.10.2014.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
120.
 (1) Kārtējās sesijas laikā Prezidijs nosaka laiku atbilžu sniegšanai uz jautājumiem. Šis laiks nevar būt ilgāks
par vienu stundu.
(2) Vienlaikus ar Saeimas kārtējās sēdes darba kārtības izziņošanu Prezidijs izziņo to jautājumu sarakstu, uz
kuriem noteiktajā laikā tiks sniegtas atbildes. Šajā sarakstā Jautājumu reģistrā fiksētajā secībā iekļaujamas atbildes
uz tiem jautājumiem, kuri iesniegti ne vēlāk kā vismaz sešas dienas pirms sēdes.
(3) Jautājumu sarakstā iekļaujams pilns jautājumu teksts, Jautājumu reģistra numurs, norādāmi deputāti, kas
jautājumu iesnieguši, kā arī amatpersona, kurai tas adresēts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999.
 un 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
121.
 (1) Atbildi uz jautājumu sniedz amatpersona, kurai tas adresēts, izņemot šādus gadījumus:
1) atbildi uz jautājumu, kas adresēts Ministru prezidentam, viņa pilnvarojumā var sniegt Ministru prezidenta
biedrs vai ministrs;
2) atbildi uz jautājumu, kas adresēts Ministru prezidenta biedram, viņa pilnvarojumā var sniegt ministrs;
3) 
(izslēgts ar 
16.10.2014
. likumu)
;
4) atbildi uz jautājumu, kas adresēts Latvijas Bankas prezidentam, viņa pilnvarojumā var sniegt Latvijas
Bankas prezidenta vietnieks.
(2) Atbildi uz jautājumu, kas nav steidzams, attiecīgā amatpersona iesniedz rakstveidā Saeimas Administrācijai
ne vēlāk kā iepriekšējā dienā pirms termiņa, kas noteikts atbildēm uz iesniegtajiem jautājumiem, vai sniedz to
mutvārdos.
(3) Atbildi uz steidzamu jautājumu sniedz, ja jautājums iesniegts ne vēlāk kā 48 stundas pirms Saeimas attiecīgās
sēdes.
(4) Jautājumus un mutvārdos sniegtās atbildes fiksē fonogrammā, pēc kuras sagatavo stenogrammu.
Stenogrammu kopā ar rakstveidā sniegtajām atbildēm publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(5) Ja jautājuma iesniedzēji paziņo, ka iesniegtā rakstveida atbilde viņus apmierina, laiks šīs atbildes sniegšanai
netiek noteikts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999.
, 
28.10.2004.
, 
16.10.2014.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā
27.10.2015.
)
122.
 (1) Jautājumu uzdošanu un atbilžu sniegšanu vada Saeimas priekšsēdētājs vai kāds no viņa biedriem, kas
pēc jautājumu iesniedzēju vai atbilžu devēju priekšlikuma var izdarīt izsludinātajā atbilžu sniegšanas kārtībā tikai
šādus grozījumus:
1) mainīt atbilžu secību;
2) papildus iekļaut atbildes uz steidzamiem jautājumiem;
3) pārcelt atbildes sniegšanu uz laiku pēc Saeimas nākamās kārtējās sēdes sakarā ar tās amatpersonas
attaisnotu prombūtni, kurai jautājums uzdots;
4) izslēgt no jautājumiem, uz kuriem sniedzama atbilde to jautājumu, kurš neatbilst Saeimas kārtības ruļļa
119.panta
 pirmās un otrās daļas prasībām.
28
/
46
(2) Ja nav iespējams izskatīt jautājumu, kas iesniegts kā steidzams, atbilde uz to tiek sniegta Prezidija noteiktajā
laikā.
(3) Mutvārdu atbilde sniedzama tikai tad, ja ir klāt vismaz viens no jautājuma iesniedzējiem. Runas laiks atbildei
uz jautājumu nedrīkst pārsniegt piecas minūtes, bet, ja ir dota rakstveida atbilde, — divas minūtes.
(4) Pēc atbildes saņemšanas jautājuma iesniedzēji, ja vēlas, var uzdot divus ar iesniegto jautājumu saistītus
papildjautājumus. Vārdu dod pirmajam jautājuma parakstītājam, ja iesniedzēji nav vienojušies citādi. Runas laiks
viena papildjautājuma uzdošanai nedrīkst pārsniegt vienu minūti.
(5) Pēc tam, kad ir saņemtas atbildes uz jautājuma iesniedzēju papildjautājumiem, ar iesniegto jautājumu saistītus
papildjautājumus, bet ne vairāk kā trijus, var uzdot pārējie klātesošie deputāti. Ja papildjautājumu iesniedzēju ir
vairāk, papildjautājumus uzdod pieteikumu iesniegšanas secībā.
(6) Ja sēdes vadītājs uzskata, ka papildjautājums nav saistīts ar attiecīgo jautājumu, viņš to noraida. Noraidītā
papildjautājuma vietā var uzdot citu papildjautājumu.
(7) Runas laiks atbildei uz katru papildjautājumu nedrīkst pārsniegt divas minūtes.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
123.
 (1) Tās atbildes, kuras laika trūkuma dēļ vai tādēļ, ka neviens no jautājuma iesniedzējiem nav klāt, netiek
sniegtas jautājumiem paredzētajā laikā, sniedzamas rakstveidā (
121.p.
 trešā daļa) ne vēlāk kā 48 stundu laikā pēc
Saeimas attiecīgās sēdes.
(2) Ja atbilde netiek sniegta sakarā ar attiecīgās amatpersonas attaisnotu prombūtni, bet rakstveida atbilde nav
dota vai neapmierina jautājuma iesniedzējus, pēc viņu lūguma atbildes sniegšana uz attiecīgo jautājumu tiek pārcelta.
(3) Ja uz jautājumiem nav sniegtas atbildes Saeimas attiecīgās sesijas laikā, rakstveida atbildes sniedzamas ne
vēlāk kā 48 stundu laikā pēc attiecīgās sesijas slēgšanas. Atbildes uz šiem jautājumiem uz Saeimas nākamo sesiju
netiek pārceltas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
5. Pieprasījumu izskatīšana
(Nodaļa 
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
124.
 (1) Ne mazāk kā desmit deputāti var rakstveidā iesniegt pieprasījumus Ministru kabineta locekļiem.
(2) Saeimas sēdes laikā pieprasījumi iesniedzami Prezidijam, Saeimas sēžu starplaikā — Saeimas
Administrācijai, un tos nekavējoties izsniedz deputātiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
125.
 (1) Prezidijs ziņo Saeimas sēdē par iesniegtajiem pieprasījumiem, norādot, kas pieprasījumu iesniedzis un
kam tas adresēts.
(2) Pēc Prezidija ziņojuma pirmais pieprasījuma parakstītājs vai kāds cits no parakstītājiem (
124.p.
) pēc viņu
savstarpējas vienošanās var izteikties, lai motivētu pieprasījumu, ja par to ir norādīts, iesniedzot pieprasījumu. Runas
laiks šajā gadījumā nedrīkst pārsniegt trīs minūtes.
126.
 (1) Pieprasījumi, kurus iesniedzēji nav atzinuši par steidzamiem, nododami Pieprasījumu komisijai (
149.p.
).
(2) Pieprasījumu komisija divu nedēļu laikā izskata pieprasījumu un iesniedz Prezidijam atzinumu par to. Atzinumā
norāda komisijas lēmuma motivāciju, kā arī balsojuma rezultātu.
(3) Pieprasījumu komisija var atzīt, ka pieprasījums ir:
1) pieņemams;
29
/
46
2) daļēji pieņemams;
3) noraidāms.
(4) Ja Pieprasījumu komisija atzinusi pieprasījumu par daļēji pieņemamu, tā attiecīgi formulē to pieprasījuma daļu,
kuru atzinusi par pieņemamu.
(5) Ja Pieprasījumu komisija atzinusi pieprasījumu par noraidāmu, tā var ierosināt pieprasījumu pārveidot par
jautājumu.
(6) Par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu lemj Saeima.
(7) Ja Pieprasījumu komisija atzinusi pieprasījumu par daļēji pieņemamu, Saeima vispirms balso par deputātu
iesniegto pieprasījumu, bet, ja tas tiek noraidīts, — par Pieprasījumu komisijas formulēto pieprasījumu.
(8) Ja Pieprasījumu komisija atzinusi pieprasījumu par noraidāmu un ierosinājusi to pārveidot par jautājumu, bet
iesniedzēji tam nav piekrituši, Saeima balso par deputātu iesniegto pieprasījumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
127.
 (1) Saeima lemj, vai pieprasījums atzīstams par steidzamu (
54.p.
), ja iesniedzēji to atzinuši par steidzamu un
tas iesniegts Saeimas Administrācijai līdz pulksten 12.00 iepriekšējā dienā pirms Saeimas sēdes un bijis pieejams
frakcijām un deputātiem ne vēlāk kā pulksten 14.00 šajā pašā dienā.
(2) Ja Saeima atzīst pieprasījumu par steidzamu, tā nekavējoties uzsāk šā pieprasījuma apspriešanu pēc būtības
un balso par tā pieņemšanu. Ja steidzamība tiek noraidīta, pieprasījums nododams Pieprasījumu komisijai (
149.p.
).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
128.
 Pieņemtā pieprasījuma un tam pievienoto dokumentu norakstus Saeimas sēdes vadītājs nekavējoties nosūta
Ministru prezidentam un attiecīgā resora vadītājam, kā arī Pieprasījumu komisijai.
129.
 (1) Atbildi uz pieprasījumu Ministru kabineta locekļi sniedz rakstveidā ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc tā
saņemšanas. Atbilde izsniedzama deputātiem un iekļaujama Saeimas nākamās sēdes darba kārtībā; tad arī notiek
debates.
(2) Atbilde uz pieprasījumu nav atliekama uz nākamo sesiju, ja lēmums par pieprasījuma steidzamību pieņemts
vismaz trīs dienas pirms Saeimas sesijas slēgšanas.
130.
 (1) Ne mazāk kā desmit deputāti vai Pieprasījumu komisija var iesniegt lēmuma projektu sakarā ar
pieprasījumu, arī par neuzticības izteikšanu Ministru kabinetam, Ministru prezidenta biedram vai ministram. Šajā
gadījumā nav piemērojams 
117.panta
 noteikums par lēmuma projekta apspriešanas atlikšanu uz nākamo sēdi vai
nodošanu komisijām.
(2) Ja nepieciešams, Saeima nosaka laiku priekšlikumu iesniegšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
131.
 
(Izslēgts ar 
06.05.1996
. likumu.)
5.
1
 Tiesībsarga ziņojumi
(Nodaļa 
15.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
05.06.2008.
)
131.
1
 (1) Tiesībsargs reizi gadā rakstveidā iesniedz Saeimai ziņojumu par Tiesībsarga biroja darbu. Šā ziņojuma
kopijas nekavējoties izsniedz deputātiem.
(2) Ja nav priekšlikuma vai prasības par Saeimas ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu, Prezidijs
30
/
46
ikgadējo ziņojumu par Tiesībsarga biroja darbu iekļauj Saeimas sēdes darba kārtībā ne agrāk kā 10 un ne vēlāk kā 20
dienas pēc tā iesniegšanas.
(3) Izskatot Saeimas sēdē ikgadējo ziņojumu par Tiesībsarga biroja darbu, tiesībsargs ziņo par to, pēc tam tiek
atklātas debates. Pēc debatēm runā, ja to vēlas, vienīgi tiesībsargs.
5.
2
 Deputāta nosūtīšana uz valsts valodas prasmes pārbaudi
(Nodaļa 
09.06.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.07.2011.
)
131.
2
 (1) Ja ne mazāk kā 20 deputāti apšauba, vai kāds deputāts prot valsts valodu tādā apjomā, kāds
nepieciešams profesionālo pienākumu veikšanai, viņiem ir tiesības iesniegt lēmuma projektu par attiecīgā deputāta
nosūtīšanu uz valsts valodas prasmes pārbaudi. Lēmuma projektam pievienojams faktisko apstākļu izklāsts.
(2) Prezidijs Saeimas sēdē ziņo par saņemto lēmuma projektu, un Saeima to bez debatēm nodod Mandātu, ētikas
un iesniegumu komisijai.
(3) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija mēneša laikā slēgtā sēdē izvērtē lēmumu projektu par deputāta
nosūtīšanu uz valsts valodas prasmes pārbaudi un sniedz Saeimai atzinumu par to. Uz Mandātu, ētikas un
iesniegumu komisijas sēdi uzaicina attiecīgo deputātu un Valsts valodas centra pārstāvi.
(4) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija atzinumā norāda, vai attiecīgais deputāts ir piedalījies komisijas
sēdēs, kā arī sniedz citu nepieciešamo informāciju.
(5) Lēmuma projektu par attiecīgā deputāta nosūtīšanu uz valsts valodas prasmes pārbaudi iekļauj Saeimas sēdes
darba kārtībā ne vēlāk kā 10 dienas pēc Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas atzinuma iesniegšanas Saeimai.
Ja atzinums iesniegts Saeimas sesiju starplaikā, lēmuma projektu iekļauj nākamās kārtējās sesijas darba kārtībā, ja
Saeima nav lēmusi citādi.
(6) Saeimas sēdē par attiecīgo lēmuma projektu ziņo Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas ievēlēts referents.
Ja Saeima pieņem lēmumu par deputāta nosūtīšanu uz valsts valodas prasmes pārbaudi, šo pārbaudi ne vēlāk kā
piecu mēnešu laikā no lēmuma pieņemšanas deputāts veic Valsts izglītības satura centrā. Pārbaudi šajā termiņā
drīkst veikt ne vairāk kā divas reizes. Ne mazāk kā 10 deputāti var iesniegt lēmuma projektu par valsts valodas
pārbaudes termiņa pagarināšanu.
(7) Ja attiecīgais deputāts nepiekrīt pārbaudes rezultātam, viņš to var apstrīdēt 10 dienu laikā normatīvajos aktos
noteiktajā kārtībā. Lēmumu par apstrīdēto pārbaudes rezultātu pieņem 15 dienu laikā. Valsts izglītības satura centra
lēmumu par apstrīdēto pārbaudes rezultātu deputāts 10 dienu laikā var pārsūdzēt Augstākās tiesas Senāta
Administratīvo lietu departamentā, kas šo lietu kā pirmās instances tiesa triju tiesnešu sastāvā izskata 30 dienu laikā.
(8) Ja Saeima ir pieņēmusi lēmumu par attiecīgā deputāta nosūtīšanu uz valsts valodas prasmes pārbaudi un,
veicot šo pārbaudi, ir konstatēts, ka deputāta valsts valodas zināšanas neatbilst normatīvajos aktos noteiktajam
līmenim vai deputāts noteiktajā termiņā nav ieradies uz pārbaudi, Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija
15 dienu laikā iesniedz Saeimai lēmuma projektu par deputāta izslēgšanu no Saeimas sastāva.
(9) Ja Valsts izglītības satura centrs, veicot šajā pantā noteikto pārbaudi, atzīst, ka deputāta valsts valodas
prasme atbilst normatīvajos aktos noteiktajam līmenim, tas nosūta attiecīgo atzinumu Saeimas Mandātu, ētikas un
iesniegumu komisijai. Komisija šo atzinumu nosūta Prezidijam, kas par to ziņo Saeimai.
5.
3
 Kolektīvā iesnieguma izskatīšana
(Nodaļa 
19.01.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
131.
3
 (1) Ne mazāk kā 10 000 Latvijas pilsoņu, kuri iesnieguma iesniegšanas dienā ir sasnieguši 16 gadu vecumu,
ir tiesības iesniegt Saeimai kolektīvo iesniegumu. Kolektīvajā iesniegumā ietverams prasījums Saeimai, īss tā
pamatojums, kā arī norādāma fiziskā persona, kas pilnvarota pārstāvēt kolektīvā iesnieguma iesniedzējus, tās adrese
un kontaktinformācija. Kolektīvā iesnieguma parakstītājs salasāmi norāda savu vārdu, uzvārdu un personas kodu.
Parakstus kolektīvajam iesniegumam var vākt arī elektroniski, ja tiek nodrošināta parakstītāju identikācija un zisko
personu datu aizsardzība.
31
/
46
(2) Kolektīvais iesniegums nedrīkst ietvert tādu prasījumu, kurš ir acīmredzami nepieņemams demokrātiskā
sabiedrībā vai klaji aizskarošs, kolektīvais iesniegums nedrīkst pārkāpt vērtības, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību,
demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības.
(3) Nosakot kolektīvā iesnieguma iesniedzēju skaitu, netiek ņemta vērā parakstu atsaukšana Saeimā jau
iesniegtam kolektīvajam iesniegumam.
(4) Ja kolektīvais iesniegums nosūtīts elektroniskā veidā, vienlaikus iesniedzama arī tehniskā informācija, kas
apstiprina kolektīvā iesnieguma parakstīšanu un ļauj pārliecināties par parakstītāju skaitu, katra parakstītāja vārdu,
uzvārdu un personas kodu.
131.
4
 (1) Prezidijs ne vēlāk kā 20 dienas pēc kolektīvā iesnieguma saņemšanas izvērtē tā atbilstību Kārtības ruļļa
131.
3
 panta
 prasībām, ja nepieciešams, nodod to pārbaudei Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldei, un lemj par šā
iesnieguma nodošanu sākotnējai izvērtēšanai Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai. Uz Prezidija sēdi uzaicināma
fiziskā persona, kas pilnvarota pārstāvēt kolektīvā iesnieguma iesniedzējus.
(2) Ja Prezidijs konstatē, ka iesniegtais dokuments neatbilst Kārtības ruļļa 
131.
3
 panta
 prasībām, atbildi uz to
sniedz saskaņā ar 
Iesniegumu likumu
.
131.
5
 (1) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas sēde, kurā veic kolektīvā iesnieguma sākotnējo izvērtēšanu,
sarīkojama ne vēlāk kā mēnesi pēc kolektīvā iesnieguma saņemšanas Saeimā, un komisijas sēdes norisi ieraksta
audioformātā.
(2) Uz Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas sēdi uzaicināma persona, kas pilnvarota pārstāvēt kolektīvā
iesnieguma iesniedzējus, deputāti no citām Saeimas komisijām un pārstāvji no institūcijām, kurus skar kolektīvajā
iesniegumā ietvertais prasījums.
(3) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas sēdē personai, kas pilnvarota pārstāvēt kolektīvā iesnieguma
iesniedzējus, ir tiesības komisijas noteiktajā kārtībā pamatot kolektīvo iesniegumu un piedalīties tā apspriešanā.
(4) Ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc kolektīvā iesnieguma saņemšanas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija
sagatavo ziņojumu par kolektīvā iesnieguma izvērtēšanu komisijā un Saeimas lēmuma projektu par kolektīvā
iesnieguma turpmāko virzību.
(5) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas ziņojumā iekļaujama informācija par kolektīvā iesnieguma sākotnējo
izvērtēšanu komisijā, it īpaši kolektīvā iesnieguma iesniedzēju prasījumi un to pamatojums, uzaicināto personu
viedokļi, kā arī cita informācija, kuru komisija atzīst par nepieciešamu. Saeimas lēmuma projektā par kolektīvā
iesnieguma turpmāko virzību norāda kolektīvā iesnieguma:
1) iesniedzēju skaitu;
2) būtības īsu izklāstu;
3) vēlamo turpmāko virzību (piemēram, izveidot īpašu Saeimas komisiju attiecīga likumprojekta
sagatavošanai, nodot kolektīvo iesniegumu kādai institūcijai tālākai izvērtēšanai, uzdot Ministru kabinetam
sagatavot koncepciju vai likumprojektu, atstāt bez izskatīšanas, noraidīt).
(6) Saeimas lēmuma projektu par kolektīvā iesnieguma turpmāko virzību izskata Kārtības ruļļa 117.panta kārtībā.
(7) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija kontrolē ar Saeimas lēmumu par kolektīvā iesnieguma turpmāko
virzību dotā uzdevuma izpildi un, ja nepieciešams, var sagatavot citus Saeimas lēmuma projektus, lai nodrošinātu
dotā uzdevuma izpildi.
5.
4
 Valsts kontroliera ziņojumi
(Nodaļa 
16.10.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas
noteikumu 14. punktu)
32
/
46
131.
6
 (1) Valsts kontrolieris vienlaikus ar Valsts kontroles gada finanšu pārskatu, kam pievienots zvērināta
revidenta (zvērinātu revidentu komercsabiedrības) atzinums, rakstveidā iesniedz Saeimai ziņojumu par Valsts
kontroles darbu. Šā ziņojuma kopijas nekavējoties izsniedz deputātiem.
(2) Ja nav priekšlikuma vai prasības par Saeimas ārkārtas sesijas vai ārkārtas sēdes sasaukšanu, Prezidijs
ikgadējo ziņojumu par Valsts kontroles darbu iekļauj Saeimas sēdes darba kārtībā ne agrāk kā 10 un ne vēlāk kā 20
dienas pēc tā iesniegšanas.
(3) Izskatot Saeimas sēdē ikgadējo ziņojumu par Valsts kontroles darbu, valsts kontrolieris ziņo par to, pēc tam
tiek atklātas debates. Pēc debatēm runā, ja to vēlas, vienīgi valsts kontrolieris.
(Nodaļa 
16.10.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas
noteikumu 14. punktu)
6. Balsošana
132. 
Pirms balsošanas sēdes vadītājs paziņo balsošanas kārtību.
133.
 Katrs deputāts var ierosināt priekšlikuma izskatīšanu un balsošanu pa daļām (
54. p.
).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.12.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
12.01.2000.
)
134.
 Priekšlikumi balsojami 
101. pantā
 noteiktajā secībā pirms tā panta, uz kuru tie attiecas. Priekšlikumi, kas var
papildināt citu priekšlikumu, balsojami pirms tā. Pēc priekšlikumu, kā arī atsevišķu panta daļu nobalsošanas pants
balsojams kopumā.
135.
 (1) Priekšlikumu par to, ka attiecīgā lieta pēc būtības nav apspriežama Saeimā, var iesniegt Saeimas
komisija vai deputāts. Priekšlikums iesniedzams rakstveidā Prezidijam.
(2) Ja šāds priekšlikums iesniegts pirms izsludinātās darba kārtības apspriešanas vai izsludinātās darba kārtības
apspriešanas laikā, tas izlemjams (
54.p.
) vispārējā secībā, taču pirms 
51.panta
 kārtībā iesniegtajiem priekšlikumiem
par attiecīgo lietu.
(3) Ja šāds priekšlikums iesniegts, pirms tiek uzsākta attiecīgās lietas izskatīšana, tas izlemjams (
54.p.
) tūdaļ
pēc kārtējās lietas izskatīšanas pabeigšanas.
(4) Ja šāds priekšlikums iesniegts, kad attiecīgās lietas izskatīšana uzsākta, tas izlemjams (
54.p.
) nekavējoties,
ļaujot vienīgi izteikties runātājam, kuram vārds jau ir dots.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
136.
 (1) Priekšlikumu par lietas atlikšanu, nodošanu atpakaļ komisijai, papildu ziņu ievākšanu un tamlīdzīgi var
iesniegt Valsts prezidents, Saeimas komisija, deputāts, Ministru prezidents vai Ministru kabineta pārstāvis
apspriežamajā lietā. Priekšlikums iesniedzams rakstveidā Prezidijam.
(2) Šāds priekšlikums izlemjams (
54.p.
) pirms balsošanas par lietu pēc būtības.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
137.
 Balsojot par termiņiem, tālākie termiņi balsojami pirms tuvākajiem. Šis noteikums neattiecas uz
priekšlikumiem, kuri tiek balsoti 101.pantā noteiktajā kārtībā.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
138.
 (1) Pirms balsošanas par likumprojektu un lēmuma projektu kopumā pēc sēdes vadītāja rīkojuma tiek
zvanīts.
(2) Balsošanas laikā nevienam vārdu nedod.
33
/
46
(3) Pēc balsošanas rezultāta paziņošanas tālāka balsu pieņemšana vai grozīšana netiek pieļauta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
139.
 Balsošana Saeimas sēdēs notiek atklāti ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību, vai ar vēlēšanu
zīmēm. 
Latvijas Republikas Satversmē
 noteiktajos gadījumos un noteiktajā kārtībā balsošana notiek aizklāti. Par
klātesošiem balsošanā uzskatāmi tie deputāti, kas balsojuši "par", "pret" vai "atturas".
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
140.
 (1) 
(Izslēgta ar 
19.01.2012
. likumu)
(2) Ne mazāk kā desmit deputāti var ierosināt, lai pēc balsošanas nolasa katra deputāta balsojumu (
54.p.
).
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
141.
 (1) Ja balsis sadalījušās vienādi ("par" vienādi ar "pret" un "atturas"), izdarāma pārbalsošana.
(2) Ja arī pārbalsojot balsis sadalījušās vienādi, balsojamais priekšlikums nav pieņemts.
142.
 Ja balsošanas rezultātu ne vēlāk kā vienas stundas laikā pamatoti (
54.p.
) apšauba vismaz pieci deputāti,
izdarāma pārbalsošana.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
143.
 Lēmumi pieņemami ar klātesošo deputātu absolūto balsu vairākumu, izņemot sevišķus 
Satversmē
paredzētus gadījumus.
144.
 (1) Katram deputātam, kā arī Saeimas frakcijas vai politiskā bloka pārstāvim ir tiesības iesniegt ziņojumu par
balsošanas motīviem. Šāds ziņojums iesniedzams rakstveidā ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc attiecīgās Saeimas
sēdes beigām.
(2) Ja ziņojums iesniegts pirms balsojuma un tajā norādīts, ka iesniedzējs vēlas to nolasīt, iesniedzējam tiek dots
vārds uzreiz pēc balsojuma rezultātu paziņošanas. Runas laiks šajā gadījumā nedrīkst pārsniegt piecas minūtes.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētajā termiņā iesniegtie ziņojumi par balsošanas motīviem, kuri nav tikuši nolasīti
Saeimas sēdē, pievienojami Saeimas sēdes stenogrammai.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
7. Stenogrammas
145. 
Saeimas sēžu norisi fiksē fonogrammā, pēc kuras sagatavo stenogrammu. Par stenogrammas atbilstību
fonogrammai atbild Stenogrammu nodaļas vadītājs. Fonogramma tiek saglabāta. Valodas speciālisti novērš kļūdas
stenogrammā, precizē personvārdu, svešvārdu, ģeogrāfisko nosaukumu rakstību, uzņēmumu, iestāžu un
organizāciju, likumu, lēmumu un starptautisko līgumu nosaukumus.
146. 
Stenogrammai pievieno:
1) Saeimas sēdes protokolu, kurā fiksēta sēdē izskatītā darba kārtība, pieņemtie lēmumi un balsošanas
rezultāti. Saeimas sēdes protokolu sagatavo Stenogrammu nodaļa, un to paraksta sēdes vadītājs — Saeimas
priekšsēdētājs vai viņa biedrs — un Saeimas sekretārs vai viņa biedrs;
2) stenogrammas satura rādītāju;
3) elektroniskās balsu skaitīšanas iekārtas fiksētos balsojumu datus;
4) rakstveida atbildes uz deputātu jautājumiem;
34
/
46
5) ziņojumus par balsošanas motīviem, kuri nav nolasīti Saeimas sēdē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
147. 
(1) Atklāto sēžu stenogrammas un tām pievienotās rakstveida atbildes uz deputātu jautājumiem, kā arī
ziņojumi par balsošanas motīviem publicējami oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(2) Izrakstus no atklāto sēžu stenogrammām un atklāto sēžu stenogrammu kopijas izsniedz deputātiem pēc viņu
pieprasījuma.
(3) Kārtību, kādā deputāti var iepazīties ar slēgto sēžu stenogrammām, nosaka Prezidijs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
148.
 Personas, kuras piedalījušās Saeimas slēgto sēžu stenogrammu sagatavošanā, dod parakstu, ka tās
stenogrammu saturu neizpaudīs.
VI. SAEIMAS KOMISIJAS
149. 
(1) Saeimā pastāvīgi darbojas šādas komisijas:
1) Ārlietu komisija;
2) Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija;
3) Juridiskā komisija;
4) Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija;
5) Izglītības, kultūras un zinātnes komisija;
6) Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija;
7) Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija;
8) Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija;
9) Sociālo un darba lietu komisija;
10) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija;
11) Pieprasījumu komisija;
12) Publisko izdevumu un revīzijas komisija;
13) 
(izslēgts no 
01.04.2012.
 ar 
19.01.2012
. likumu)
;
14) Nacionālās drošības komisija;
15) Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija;
16) Eiropas lietu komisija;
17) Ilgtspējīgas attīstības komisija.
(2) Katras komisijas izveidošanas principus nosaka Saeima.
35
/
46
(3) Ārpolitiskai darbībai nepieciešamos budžeta izdevumus komisija saskaņo ar Prezidiju.
(4) Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija veic arī parlamentāro kontroli pār 
Pilsonības likuma
izpildi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.11.1994.
, 
02.11.1995.
, 
07.10.1998.
, 
16.12.1999.
, 
24.10.2002.
, 
02.03.2006.
,
09.11.2006.
, 
11.12.2008.
, 
19.01.2012.
 un 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
150. 
Atsevišķu likumdošanas uzdevumu veikšanai Saeima var izveidot speciālas komisijas. Saeimai jāieceļ
noteiktiem gadījumiem parlamentārās izmeklēšanas komisijas, ja to pieprasa ne mazāk kā viena trešdaļa deputātu
(
Satversmes
 
26. p.
). Priekšlikumi par šādas komisijas izveidošanu izskatāmi tuvākajā Saeimas kārtējā sēdē.
151. 
Komisijas pirmo sēdi sasauc un līdz komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanai vada Saeimas sekretārs.
Turpmākās sēdes sasauc un vada komisijas priekšsēdētājs.
152. 
Komisija ievēlē no saviem locekļiem priekšsēdētāju un sekretāru, ja nepieciešams — arī priekšsēdētāja
biedru. Par šīm vēlēšanām ziņo Prezidijam.
153. 
(1) Par komisijas priekšsēdētāju deputāts vienā un tajā pašā laikā var būt tikai vienā pastāvīgajā komisijā.
(2) Deputāts vienā un tajā pašā laikā var būt ne vairāk kā divu pastāvīgo komisiju loceklis un triju apakškomisiju
loceklis.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.02.2009.
 un 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
154. 
Ja komisijas priekšsēdētājs vai viņa biedrs sēdē nepiedalās, sēdi atklāj un vada komisijas sekretārs.
155.
 Darbu sagatavošanai vai sevišķu uzdevumu veikšanai komisija var ievēlēt no saviem locekļiem ne vairāk kā
divas apakškomisijas. Apakškomisijas sastāvā var iekļaut arī deputātus, kas nav attiecīgās komisijas locekļi, ja viņi
tam piekrīt.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
 un 
19.02.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2009.
)
156.
 Apakškomisijas pirmo sēdi sasauc un līdz apakškomisijas priekšsēdētāja ievēlēšanai vada komisijas
sekretārs. Turpmākās sēdes sasauc un vada apakškomisijas priekšsēdētājs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
157. 
Apakškomisija ievēlē no saviem locekļiem priekšsēdētāju un sekretāru. Par šīm vēlēšanām ziņo Prezidijam.
158.
 Savus lēmumus un priekšlikumus apakškomisija iesniedz komisijas sēdei.
159.
 Komisijas sēdes ir atklātas, bet uz Saeimas vai komisijas lēmuma pamata var rīkot arī aizklātas sēdes.
160.
 Komisijas sēdes ir pilntiesīgas, ja tajās piedalās vismaz puse no komisijas locekļu skaita.
161. 
Komisijas locekļiem sēdē jāierodas noteiktā laikā, un viņi nevar sēdi atstāt bez tās vadītāja piekrišanas.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
162. 
Visi klātesošie komisijas locekļi parakstās, apliecinot savu piedalīšanos sēdē.
163.
 (1) Komisijas sēdes tiek protokolētas. Protokolus paraksta sēdes vadītājs un sekretārs. Ja sēdi vada
sekretārs vai ja sekretārs sēdē nepiedalās, tad protokolu paraksta sēdes vadītājs un — pēc sēdes vadītāja
norādījuma — kāds no komisijas locekļiem. Protokolam jābūt pieejamam komisijas locekļiem ne vēlāk kā trīs dienas
36
/
46
pēc komisijas sēdes.
(2) Komisijas sēdes protokolā fiksē:
1) sēdes sākuma un beigu laiku;
2) komisijas locekļus, kas piedalās komisijas sēdē;
3) citas personas, kas piedalās komisijas sēdē;
4) komisijas sēdes vadītāju;
5) personu, kas protokolē sēdi;
6) komisijas sēdes veidu (atklāta vai slēgta);
7) izskatīto darba kārtību;
8) pieņemtos lēmumus un balsošanas rezultātus.
(3) Kārtības ruļļa 
149.panta
 pirmās daļas 1.—10.punktā noteikto komisiju sēdes ieraksta audioformātā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.05.1996.
, 
28.10.2010.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
164.
 Katram komisijas loceklim ir tiesības pievienot savu atsevišķo viedokli protokolam ne vēlāk kā nākamajā
sēdē.
165.
 Ja kāds komisijas loceklis bez svarīga iemesla izlaidis trīs sēdes pēc kārtas, komisijas priekšsēdētājs to
paziņo viņa frakcijai vai politiskajam blokam. Ja arī pēc tam komisijas loceklis neierodas sēdēs, pēc komisijas
priekšlikuma Saeima 
34. pantā
 noteiktajā kārtībā var viņu atsaukt un ievēlēt citu.
166.
 Komisija izskata likumprojektus, priekšlikumus un iesniegumus uz Saeimas lēmuma pamata vai iesniedz tos
pati, ja tie ir saistīti ar komisijas mērķiem.
167.
 (1) Saeimas pilnvaru laikam beidzoties, komisiju dokumentārie materiāli nododami Saeimas arhīvā.
(2) Komisijas likvidēšanas vai darbības izbeigšanas gadījumā komisijas materiāli nododami Prezidijam, kas tos
savukārt nodod citai komisijai vai uzglabā Saeimas arhīvā.
168.
 Ziņas par komisijas slēgtajām sēdēm atklātībai var sniegt vienīgi ar komisijas priekšsēdētāja, priekšsēdētāja
biedra (ja tāds ir ievēlēts) un sekretāra kopēju piekrišanu.
169. 
(1) Komisijas sēdēs var piedalīties ar padomdevēja tiesībām Prezidija locekļi un viens no deputātiem, kas
parakstījuši attiecīgo likumprojektu vai citu iesniegumu, kā arī citu komisiju izraudzītie ziņotāji par apspriežamo
likumprojektu. Komisijai ir tiesības pieaicināt lietpratējus — gan pastāvīgus, gan atsevišķiem gadījumiem. Viņiem ir
padomdevēja tiesības.
(2) Komisijas sēdē var būt klāt arī citi deputāti, bet padomdevēja tiesības viņi bauda tikai uz īpaša komisijas
lēmuma pamata.
(3) Komisijas atklātajās sēdēs var būt klāt frakcijas vai politiskā bloka pilnvarota persona, kā arī deputāta palīgs.
170.
 Uz atbildīgās komisijas sēdēm uzaicināmi arī citu komisiju izraudzītie ziņotāji par apspriežamo likumprojektu.
171.
 Komisiju sēdēs var piedalīties ar padomdevēja tiesībām arī Ministru prezidents, Ministru prezidenta biedrs,
ministrs, kā arī viņu pilnvarotas valsts amatpersonas. 
37
/
46
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
172.
 (1) Komisijai ir tiesības tieši, bez Prezidija starpniecības, pieprasīt savai darbībai vajadzīgās ziņas un
paskaidrojumus no attiecīgā ministra un viņam padotajām (viņa pakļautībā vai pārraudzībā esošajām) iestādēm, kā arī
no pašvaldībām un uzaicināt paskaidrojumu sniegšanai attiecīgās amatpersonas.
(2) Apakškomisijas sazinās ar ministrijām un citām iestādēm patstāvīgi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
173. 
(1) Parlamentārās izmeklēšanas komisijai (
150. p.
) ir tiesības atbilstoši Saeimas noteiktajam uzdevumam
izsaukt un nopratināt arī privātpersonas un, ja nepieciešams, pieaicinot lietpratējus, izdarīt revīzijas valdības,
pašvaldību un privātajās iestādēs un uzņēmumos, ja privātās iestādes un uzņēmumi tieši vai netieši saņem valsts
pabalstus, kredītus vai pasūtījumus vai piedalās valsts vai pašvaldību īpašuma privatizācijā.
(2) Ja šajā pantā minētās personas, iestādes vai uzņēmumi nepilda ar nopratināšanu vai revīziju saistītās
parlamentārās izmeklēšanas komisijas prasības, policijai pēc komisijas pieprasījuma jāveic piespiedu pasākumi šo
prasību izpildīšanai.
174. 
(1) Likumprojektus atbildīgā komisija izskata pirms katra lasījuma.
(2) Ja nepieciešams, likumprojektus iepriekšējai sagatavošanai nodod apakškomisijai, ja tāda ir.
(3) Pirms likumprojekta apspriešanas komisija izraugās vienu no komisijas locekļiem, kurš ziņos komisijai par šo
projektu.
175. 
Lēmumi komisijā pieņemami ar klātesošo komisijas locekļu absolūto balsu vairākumu.
176. 
Komisijas atzinumi, kas apstiprināmi Saeimā, ja nepieciešams, formulējami Saeimas lēmumu projektu veidā.
Tiem var pievienot uzziņas materiālu.
177. 
Pēc lietas izskatīšanas komisija ievēlē vienu no komisijas locekļiem par referentu Saeimas sēdē
apspriežamajā lietā.
178.
 Komisijas var rīkot kopējas sēdes. Lēmumus katra komisija pieņem atsevišķi, izņemot lēmumus par kopējās
sēdes darba kārtību un darba gaitu. Kopējās sēdēs par sēdes vadību vienojas komisiju priekšsēdētāji.
179.
 (1) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija:
1) sagatavo Saeimas ziņojumu par deputātu pilnvaru apstiprināšanu un izbeigšanu;
2) sagatavo Saeimas lēmuma projektu sakarā ar Ģenerālprokuratūras iesniegumu par kriminālvajāšanas
ierosināšanu pret Saeimas locekli, viņa apcietināšanu, aizturēšanu, kratīšanas izdarīšanu vai citādu personas
brīvības ierobežošanu;
3) pārrauga Saeimas deputātu ētikas kodeksa ievērošanu un izskata Saeimas deputātu ētikas kodeksa
pārkāpumu lietas;
4) sagatavo reizi mēnesī pārskatu Saeimai par iesniegumiem, kas saņemti Saeimas Sabiedrisko attiecību
birojā, un par to izskatīšanu Prezidijā, Saeimas frakcijās, komisijās un citās Saeimas struktūrvienībās;
5) reizi kārtējās sesijas laikā paziņo Saeimas sēdē par iepriekšējās sesijas un starpsesiju laikā administratīvi
sodītajiem deputātiem. Paziņojumā ietver informāciju par deputāta izdarīto administratīvo pārkāpumu, norādot
normatīvā akta normu, kurā paredzēts pārkāpums, par kura izdarīšanu persona saukta pie administratīvās
atbildības; institūciju, kas pieņēmusi lēmumu par administratīvā soda uzlikšanu; uzliktā soda veidu, datumu,
kad stājies spēkā lēmums par administratīvā soda uzlikšanu.
38
/
46
(2) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā ievēlē divus deputātus no katras Saeimā pārstāvētās frakcijas.
Komisijas locekļi atturas no darbībām, kuras var uzskatīt par nepamatotu vēršanos pret politiskajiem oponentiem vai
par deputātu rīcības nepamatotu aizstāvību viņu politiskās piederības dēļ.
(3) Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija ierosina Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpuma lietu ne vēlāk
kā nedēļas laikā pēc tam, kad saņemts deputāta, deputātu grupas vai frakcijas rakstveida iesniegums, kurā:
1) izklāstīta lietas būtība;
2) paskaidrots, kādā veidā izpaudies Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpums;
3) sniegti pierādījumi, ja tādi ir iesniedzēja rīcībā;
4) minēti citi fakti, kuriem var būt nozīme lietas izskatīšanā.
(4) Ja iesniegums nav pietiekami pamatots, to nekavējoties nosūta iesniedzējam precizēšanai un nepilnību
novēršanai.
(5) Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpuma lietas izskatīšanu Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija
uzsāk ne vēlāk kā nedēļas laikā pēc tās ierosināšanas. Pēc lietas ierosināšanas komisija nekavējoties nosūta
ierosinājuma un iesnieguma kopiju tam deputātam, par kura rīcību ierosināta Saeimas deputātu ētikas kodeksa
pārkāpuma lieta.
(6) Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpuma lietu Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija izskata atklātā
sēdē ne vēlāk kā divas nedēļas pēc lietas ierosināšanas. Komisija ar divu trešdaļu balsu vairākumu var nolemt par
slēgtas sēdes rīkošanu. Slēgtas sēdes rīkošanu var ierosināt komisijas loceklis.
(7) Konstatējusi Saeimas deputāta ētikas kodeksa pārkāpumu, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija pieņem
vienu no šādiem motivētiem lēmumiem:
1) izsaka deputātam mutvārdu brīdinājumu, kas tiek atzīmēts komisijas protokolā;
2) izsaka deputātam rakstveida brīdinājumu;
3) izsaka deputātam rakstveida brīdinājumu, paziņo par to Saeimas sēdē un publicē komisijas lēmumu
oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis";
4) ierosina Saeimai liegt deputātam runāt Saeimas sēdē un sagatavo attiecīgu Saeimas lēmuma projektu;
5) ierosina Saeimai izslēgt deputātu uz vienu līdz sešām Saeimas sēdēm un sagatavo attiecīgu Saeimas
lēmuma projektu.
(8) Saskaņā ar šā panta septītās daļas 4. vai 5.punktu iesniegtais Saeimas lēmuma projekts nav uzskatāms par
patstāvīgo priekšlikumu, un tam nav piemērojami šā likuma 
117. 
un 
118.panta
 noteikumi.
(9) Lai sagatavotu šā panta pirmās daļas 5.punktā minēto paziņojumu, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai ir
tiesības pieprasīt ziņas no Sodu reģistra normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
, 
11.12.2008.
, 
16.10.2014.
 un 
19.05.2016
.
likumu, kas stājas spēkā 
14.06.2016.
)
179.
1
 Pēc deputāta rakstveida lūguma Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija izvērtē, vai tas, kā viņš nodomājis
rīkoties sarežģītā situācijā, no ētikas viedokļa nebūs pretrunā ar Saeimas deputātu ētikas kodeksu. Ja saņemts šāds
deputāta lūgums, komisijas sēde tiek sasaukta pēc iespējas tuvākajā laikā, vienojoties ar iesniedzēju.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
179.
2
 Juridiskā komisija sagatavo Saeimas lēmuma projektu par atļauju uzsākt kriminālvajāšanu pret tiesnesi vai
tiesībsargu vai viņa apcietināšanu, kā arī priekšlikumus sakarā ar iesniegumiem par administratīvā soda uzlikšanu
tiesībsargam.
(
11.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
24.12.2008.
)
39
/
46
180.
 
(Izslēgts ar 
23.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
181.
 Komisija ne vēlāk kā mēneša piektajā dienā iesniedz Saeimas Administrācijai sēžu sarakstu, atzīmējot, cik
sēdes iepriekšējā mēnesī apmeklējis katrs komisijas loceklis.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
182.
 Darba tiesiskās attiecības ar komisiju darbiniekiem nodibina un izbeidz Saeimas Administrācijas
ģenerālsekretārs pēc attiecīgās komisijas priekšsēdētāja priekšlikuma saskaņā ar 
Darba likuma
 noteikumiem.
(
15.10.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
183. 
(1) Komisiju darbībā visos gadījumos, kas nav paredzēti šajā nodaļā, pēc analoģijas piemērojami Kārtības
ruļļa vispārīgie noteikumi.
(2) Apakškomisiju darbībā piemērojami komisiju darbības noteikumi.
VII. SAEIMAS BUDŽETS UN SAIMNIECĪBA
(Sadaļas nosaukums 
16.12.1999
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.01.2000.
)
183.
1
 (1) Saeima ir finansiāli patstāvīga.
(2) Saeimas budžeta pieprasījuma projektu izstrādā Saeimas Administrācija. Saeimas Administrācijas
ģenerālsekretārs Saeimas budžeta pieprasījuma projektu iesniedz Prezidijam apstiprināšanai. Pēc Saeimas budžeta
pieprasījuma apstiprināšanas Prezidijā tas iesniedzams finansu ministram iekļaušanai bez grozījumiem valsts
budžeta likuma projektā.
(3) Saeimas budžeta pieprasījums līdz valsts budžeta likuma projekta iesniegšanai Saeimā bez Prezidija
piekrišanas nav grozāms.
(
16.12.1999
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
184.
 Par Saeimas saimniecību lemj Prezidijs. Finansu rīkotājs ir Prezidijs vai tā iecelta Saeimas amatpersona.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.01.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
 Grozījumi pantā stājas spēkā
01.04.2012.
 Sk. Pārejas noteikumu 13.punktu)
185.
 (1) Saeimas grāmatvedību, izdevumu lietderību, likumību un gada pārskatus pārbauda Publisko izdevumu un
revīzijas komisija.
(2) Pārskata gada laikā Publisko izdevumu un revīzijas komisija plāno un veic finansu posteņu revīziju izlases
kārtībā Saeimas saimniecībā. Pēc veiktajām izlases revīzijām Publisko izdevumu un revīzijas komisija iesniedz
atzinumus Saeimas Prezidijam. Katra pārskata gada beigās tiek veikta gada pārskata revīzija. Par gada pārskata
revīziju Publisko izdevumu un revīzijas komisija iesniedz atzinumu Saeimas Prezidijam ne vēlāk kā sešus mēnešus
pēc pārskata gada beigām.
(
24.10.2002
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
05.11.2002.
)
VII.
1
 SAEIMAS LĪDZDALĪBA EIROPAS SAVIENĪBAS JAUTĀJUMOS
(Sadaļa 
18.01.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.02.2001
)
185.
1
 (1) Saeima savu līdzdalību Eiropas Savienības jautājumos realizē ar Eiropas lietu komisijas starpniecību, ja
Saeima nav lēmusi citādi.
(2) Eiropas lietu komisija nosaka kārtību, kādā no Latvijas ievēlētajiem Eiropas Parlamenta deputātiem ir tiesības
40
/
46
līdzdarboties šīs komisijas darbā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
185.
2
 Eiropas lietu komisijas sastāvā ir vismaz viens deputāts no katras Saeimā esošās frakcijas. Komisijas
sastāvs ir atbilstošs Saeimas frakciju proporcijām.
185.
3
 Eiropas lietu komisija izskata Ministru kabineta noteiktajā kārtībā sagatavotās Latvijas Republikas oficiālās
nostādnes un lemj par tām pirms to paziņošanas Eiropas Savienības institūcijām.
185.
4
 pants.
 Eiropas lietu komisija var nosūtīt Latvijas Republikas oficiālās nostādnes, kā arī Eiropas Savienības
likumdošanas priekšlikumus un citus Eiropas Savienības institūciju dokumentus izskatīšanai un atzinuma sniegšanai
citām Saeimas komisijām.
(
28.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.11.2004.
)
185.
5
 
(Izslēgts ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
11.11.2010.
)
VIII. FRAKCIJAS, POLITISKIE BLOKI UN FRAKCIJU PADOME
186.
 Ne mazāk kā pieci viena nosaukuma deputātu kandidātu saraksta deputāti var izveidot frakciju. Viena
nosaukuma deputātu kandidātu saraksta deputāti var izveidot tikai vienu frakciju un nevar iestāties citā frakcijā.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
02.11.2010.
 Sk.
Pārejas noteikumu 8.punktu)
187.
 (1) Darba tiesiskās attiecības ar frakcijas darbinieku nodibina un izbeidz Saeimas Administrācijas
ģenerālsekretārs pēc frakcijas vadītāja priekšlikuma saskaņā ar 
Darba likuma
 noteikumiem.
(2) Darba līgumu slēdz uz vienu no šādiem termiņiem:
1) uz frakcijas darbības periodu attiecīgās Saeimas pilnvaru laikā;
2) uz noteiktu laiku, kas nav īsāks par sešiem mēnešiem, un šo darba līgumu var pagarināt. Ja frakcijas
darbība izbeidzas pirms noslēgtā darba līguma termiņa, frakcijas darbinieka darba līgums izbeidzas ar dienu,
kad frakcija izbeidz darbību.
(
02.11.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
188.
 Atsevišķas frakcijas var apvienoties politiskajos blokos.
(
06.05.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
11.11.2010.
)
189.
 Par frakciju un politisko bloku sastāvu un visām pārmaiņām tajā nekavējoties jāpaziņo Prezidijam.
190.
 Prezidijs, frakcijas un politiskie bloki izveido Frakciju padomi, kura noskaidro un saskaņo frakciju un politisko
bloku darbību un taktiku Saeimā un komisijās, kā arī nokārto kopā ar Prezidiju 
23. panta
 4. punktā minētās lietas.
191.
 Katra frakcija vai politiskais bloks deleģē uz Frakciju padomi vienu pārstāvi.
192. 
Frakciju padomes atzinumiem ir ieteikuma raksturs, un frakcijām vai politiskajiem blokiem tie nav saistoši.
Tomēr frakcijām vai politiskajiem blokiem, kuri nepiekrīt sava pārstāvja atzinumam Frakciju padomes sēdē, par to
jāpaziņo Prezidijam līdz Saeimas nākamās sēdes sākumam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
41
/
46
193. 
(1) Frakciju padomes sēžu darba kārtību noteic un sēdes sasauc Prezidijs. Sēdes vada Saeimas
priekšsēdētājs vai viņa biedrs.
(2) Frakciju padomes darba kārtību var papildināt vai grozīt, ja to prasa vismaz viena piektdaļa Frakciju padomes
locekļu.
(3) Frakciju padomes sēdes jāsasauc, ja to prasa padomes locekļi, kas pārstāv vismaz vienu piektdaļu no
Saeimas sastāva.
194. 
Saeimas pilnvaru laikam beidzoties, Saeimas frakciju, politisko bloku un Frakciju padomes dokumentārie
materiāli nododami Saeimas arhīvā.
VIII.
1
 DEPUTĀTU GRUPAS
(Sadaļa 
06.05.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.1996.
)
194.
1
 Ne mazāk kā trīs deputāti var izveidot deputātu grupu sadarbības veicināšanai ar citu valstu parlamentiem
vai citu ar deputāta darbību saistītu interešu apmierināšanai.
194.
2
 Par deputātu grupas izveidošanu, kā arī grozījumiem tās sastāvā deputātu grupas locekļi paziņo rakstveidā
Prezidijam.
194.
3
 Deputātu grupas vadītāju no sava vidus ievēlē tās locekļi.
194.
4
 Deputātu grupām atsevišķs finansējums netiek piešķirts.
IX. DEPUTĀTA PALĪGS
195.
 (1) Katram deputātam var būt ne vairāk kā divi palīgi, kas tiek atalgoti no valsts budžeta, bet divu deputāta
palīgu atalgojuma summa nedrīkst pārsniegt summu, kas paredzēta viena palīga algošanai.
(2) Deputāta palīga uzdevums ir kārtot visus ar deputāta darbību saistītos organizatoriskos, tehniskos,
konsultatīvos un citus jautājumus.
196. 
Deputāta palīga pienākums ir:
1) sekmēt deputāta darbību Saeimā un tās komisijās;
2) uzklausīt vēlētāju ierosinājumus un sūdzības, izskatīt vēlētāju iesniegumus;
3) kārtot sadarbībā ar pašvaldību, kā arī uzņēmumu un organizāciju vadītājiem jautājumus, kas saistīti ar
vēlētāju pieņemšanu;
4) organizēt deputāta un vēlētāju tikšanās (sapulces);
5) nodrošināt deputātu ar darbam nepieciešamo informāciju un uzziņām;
6) pieņemt vēlētājus vēlētāju pieņemšanu starplaikā un pēc deputāta norādījuma risināt ierosinātos jautājumus
ar amatpersonām vai iestādēm;
7) noskaidrot vēlētāju viedokli par Saeimas un deputāta darbību;
42
/
46
8) informēt vēlētājus pēc deputāta norādījuma;
9) kārtot ar deputāta darbību saistītos saimnieciskos un tehniskos jautājumus;
10) kārtot deputāta lietvedību.
197.
 Deputāta palīgam deputāta uzdevumā ir tiesības būt klāt Saeimas komisiju atklātajās sēdēs.
(
07.10.1998
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.1998.
)
198.
 (1) Darba tiesiskās attiecības ar deputāta palīgu nodibina un izbeidz Saeimas Administrācijas
ģenerālsekretārs pēc deputāta priekšlikuma saskaņā ar 
Darba likuma
 noteikumiem.
(2) Darba līgumu slēdz uz vienu no šādiem termiņiem:
1) uz deputāta pilnvaru laiku;
2) uz noteiktu laiku, kas nav īsāks par sešiem mēnešiem, un šo darba līgumu var pagarināt. Ja deputāta
pilnvaras izbeidzas pirms noslēgtā darba līguma termiņa, deputāta palīga darba līgums izbeidzas ar dienu, kad
izbeidzas deputāta pilnvaras.
(
02.11.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
199. 
Deputātam ir tiesības palīgam paredzēto atalgojumu vai daļu no tā izlietot līgumdarbu samaksai.
200.
 Saeimas Administrācija deputāta palīgam izsniedz vienota parauga apliecību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
07.10.1998.
 un 
15.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2015.
)
Pārejas noteikumi
(
13.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.12.2007.
)
1. No 2008.gada 1.janvāra līdz 2008.gada 31.decembrim, piemērojot 
12.panta
 pirmās daļas otro teikumu, otro,
trešo un ceturto daļu, kā arī 
14.panta
 otro daļu, 
izmantojams Centrālās statistikas pārvaldes oficiālajā statistikas
paziņojumā publicētais sabiedriskajā sektorā strādājošo vidējās darba samaksas apmērs 2006.gadā, šim darba
samaksas apmēram piemērojot koeficentu 1,1.
2. No 2009.gada 1.janvāra līdz 2009.gada 31.decembrim, piemērojot 
12.panta
 pirmās daļas otro teikumu, otro,
trešo un ceturto daļu, kā arī 
14.panta
 otro daļu, izmantojams Centrālās statistikas pārvaldes oficiālajā statistikas
paziņojumā publicētais sabiedriskajā sektorā strādājošo vidējās darba samaksas apmērs 2007.gadā, šim darba
samaksas apmēram piemērojot koeficientu 0,812.
(
11.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
24.12.2008.
)
3. Līdz Saeimas Sabiedrisko attiecību biroja darba uzsākšanai Saeimas Iesniegumu birojs sniedz Saeimas
Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai informāciju par iesniegumiem, kas saņemti Saeimas Iesniegumu birojā, un
par to izskatīšanu Saeimas frakcijās un komisijās.
(
11.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
24.12.2008.
)
4. No 2009.gada 1.jūlija līdz 
31.
decembrim deputāta amata alga, kas noteikta atbilstoši Saeimas kārtības ruļļa
12.panta
 pirmās daļas trešajam teikumam, samazināma par 20 procentiem.
(
18.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
5. No 2009.gada 1.jūlija līdz 
31.
decembrim vienreizējo pabalstu, kas paredzēts Saeimas kārtības ruļļa 
13.panta
trešajā daļā, izmaksā vienas vidējās mēnešalgas apmērā.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
43
/
46
6. No 2009.gada 1.jūlija līdz 
31.
decembrim kompensācija, kas noteikta atbilstoši Saeimas kārtības ruļļa 
14.panta
otrās daļas 2.punktam, samazināma par 20 procentiem, bet kompensācija, kas noteikta atbilstoši 
14.panta
3.punktam, samazināma par 30 procentiem.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
7. No 2009.gada 1.septembra līdz 
31.
decembrim kompensācija, kas noteikta atbilstoši Saeimas kārtības ruļļa
14.panta
 otrās daļas 1.punktam, samazināma par 20 procentiem.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
8. Saeimas kārtības ruļļa 
186.panta
 jaunā redakcija stājas spēkā ar 10.Saeimas sanākšanu.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
9. No 2009.gada 1.jūlija līdz 
31.
decembrim atlīdzība par piedalīšanos Saeimas komisiju darbā, kas noteikta
atbilstoši Saeimas kārtības ruļļa 
12.panta
 trešajai daļai, samazināma par 20 procentiem.
(
18.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
10. 2009.gadā Saeimas darbinieku skaita samazināšanas gadījumā priekšrocības palikt darbā ir tiem darbiniekiem,
kuriem ir labāki darba rezultāti un augstāka kvalifikācija. Ja darbinieku darba rezultāti un kvalifikācija būtiski
neatšķiras, priekšrocības palikt darbā ir tam darbiniekam, kuram nav cita pastāvīga ienākuma avota. Ja darbiniekam
nav cita pastāvīga ienākuma avota, priekšrocības palikt darbā nosaka saskaņā ar 
Darba likumu
. Par pastāvīgu
ienākuma avotu šā punkta izpratnē tiek uzskatīta:
1) darba vai amata pienākumu pildīšana pie cita darba devēja, ja par to noteiktā mēnešalga (mēneša amatalga,
darba alga) ir vienāda ar minimālo mēneša darba algu vai lielāka un rīkojumā vai līgumā noteiktais darba vai
amata pienākumu pildīšanas termiņš ir ilgāks par trim mēnešiem;
2) vecuma pensija vai izdienas pensija, ja personai saskaņā ar likumu ir tiesības uz šādu pensiju, neatkarīgi no
tā, vai šī pensija tiek saņemta.
(
16.07.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.07.2009.
)
11. 2009.gadā Saeimas darbiniekam, kuram atlaišanas pabalsts izmaksājams saskaņā ar 
Darba likuma
 
112.pantu
,
atlaišanas pabalsts izmaksājams šādā apmērā:
1) viena mēneša vidējās izpeļņas apmērā, ja darbinieks bijis nodarbināts mazāk nekā 10 gadus;
2) pusotra mēneša vidējās izpeļņas apmērā, ja darbinieks bijis nodarbināts vismaz 10 gadus.
(
16.07.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.07.2009.
)
12. No 2010.gada 1.janvāra līdz 2010.gada 31.decembrim, piemērojot šā likuma 
12.panta
 pirmās daļas otro un
trešo teikumu, otro, trešo un ceturto daļu, 
13.panta
 trešo daļu, kā arī 
14.panta
 otro daļu, atlīdzība izmaksājama tādā
pašā apmērā, kāds bija spēkā 2009.gada 31.decembrī.
(
10.12.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
13. Grozījumi šā likuma 
149.panta
 pirmajā daļā attiecībā uz Saeimas pastāvīgo komisiju skaita un nosaukuma
maiņu un 
149.panta
 ceturtā daļa, kā arī grozījums 
184.pantā
 attiecībā uz vārdu “pēc Saimnieciskās komisijas
priekšlikuma” izslēgšanu stājas spēkā 2012.gada 1.aprīlī.
(
19.01.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.02.2012.
)
14. Šā likuma 
5.
4 
nodaļa
 stājas spēkā vienlaikus ar grozījumiem 
Valsts kontroles likumā
, kurā noteikts Valsts
kontroles pienākums sniegt Saeimai rakstveida ziņojumu par Valsts kontroles darbu un ziņot par savu darbu Saeimas
sēdē.
(
16.10.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.11.2014.
)
44
/
46
Likums stājas spēkā ar 1994. gada 1. septembri. 
Likums Saeimā pieņemts 1994. gada 28. jūlijā.
Valsts prezidents G.ULMANIS
Rīgā 1994. gada 18. augustā
1. Saeimas deputātu ētikas kodeksa (turpmāk — Ētikas kodekss) mērķis ir iedibināt augstus uzvedības
standartus un tādējādi vairot sabiedrības uzticēšanos Saeimai.
2. Ētikas kodekss ir vienlīdz saistošs visiem Saeimas deputātiem.
3. Ētikas kodekss ir Saeimas darba organizācijas sastāvdaļa. Tas ietver deputāta profesionālās ētikas principus,
normas un ieteikumus, kas jāievēro attieksmē pret darbu, savstarpējā saskarsmē, kā arī attiecībās ar citām
institūcijām un sabiedrību.
4. Deputāts godprātīgi ievēro Saeimas deputāta svinīgajā solījumā pausto apņemšanos.
5. Deputāts ciena un vienmēr ievēro 
Satversmi
, Saeimas kārtības rulli un citus normatīvos aktus.
6. Deputāts ir morāli atbildīgs par savu rīcību (runām, balsojumiem u.c.).
Deputāts nevar aizbildināties ar valdības pārstāvju, partiju vai citu personu spiedienu, lai attaisnotu balsojumu pret
savu sirdsapziņu.
Deputāts atzīst savas kļūdas un cenšas labot tās.
7. Deputāts publiskos izteikumos izvairās no vārdiem, žestiem un citādas rīcības, kas var būt aizskaroša, kā arī
nelieto apvainojošus vai ar Saeimas cieņu nesavienojamus izteicienus; deputāts balstās uz faktiem, to godīgu
interpretāciju un argumentāciju.
8. Deputāts nelieto tādus izteikumus un neatbalsta tādu rīcību, ko var uztvert kā aicinājumu uz pretlikumīgu
darbību.
Deputāts respektē cilvēktiesības un argumentācijai neizmanto atsaukšanos uz sava oponenta rasi, dzimumu,
ādas krāsu, tautību, valodu, reliģisko pārliecību, sociālo izcelsmi vai veselības stāvokli.
9. Deputāts nepieļauj personisko un valsts interešu konfliktu un izvairās no situācijām, kas sabiedrībā var radīt
aizdomas par šāda konflikta pastāvēšanu.
Deputāts nepieņem privātu uzaicinājumu un nepiedalās pasākumā vai izvairās no citādas situācijas, ja sakarā ar
to var rasties aizdomas par viņa interešu konfliktu vai Saeimas prestiža pazemināšanu.
10. Deputāts atturas no iesaistīšanās parlamentārās izmeklēšanas komisijās, ja izmeklējamā joma un periods ir
saistīti ar viņa darbību.
11. Deputāts neizmanto savu stāvokli, lai prettiesiski ietekmētu valsts un pašvaldību institūciju lēmumus.
12. Konfidenciālu informāciju, kuru deputāts ieguvis kā amatpersona, viņš neizmanto savās paša vai ar viņu
saistītu personu privātajās interesēs.
Saeimas kārtības ruļļa 
pielikums
Saeimas deputātu ētikas kodekss
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
45
/
46
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
13. Deputāts pēc iespējas racionālāk lieto viņam piešķirto mantu un līdzekļus.
14. Deputāts Saeimā uzturas darba videi piemērotā apģērbā un pienācīgā izskatā. Sabiedriskās vietās deputāts
neuzturas alkohola vai psihoaktīvo vielu reibumā vai klaji nepiedienīgā izskatā.
15. Deputāts pakļaujas sabiedrisko kārtību uzturošo amatpersonu likumīgām prasībām.
16. Deputāts ir pieklājīgs pret Saeimas, citu valsts un pašvaldību iestāžu darbiniekiem un ikvienu sabiedrības
locekli.
17. Deputāts pastāvīgi izglītojas, apgūst savas valsts un citu valstu demokrātijas un politiskās kultūras pieredzi.
18. Deputāts izkopj savu runas un valsts valodas prasmi.
19. Deputāts atturas no pašmērķīgas izrādīšanās Saeimas tribīnē.
20. Savā personiskajā dzīvē deputāts nedara neko tādu, kas grautu Saeimas prestižu vai radītu šaubas par viņa
spēju godprātīgi veikt deputāta pienākumus.
21. Deputāts uztur pastāvīgu un atklātu saikni ar sabiedrību.
22. Deputāts ir atsaucīgs attieksmē pret sabiedrību un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem.
23. Deputāts neizvairās no atbildēšanas uz jautājumiem, izņemot jautājumus, kuri skar konfidenciālu informāciju
vai viņa privāto dzīvi.
46
/
46