Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 122 (5440),
27.06.2015.
OP numurs: 
2015/122.6
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
279
Pieņemts: 
02.06.2015.
Stājas spēkā: 
01.01.2016.
Ministru kabineta noteikumi Nr.279
 
Rīgā 2015.gada 2.jūnijā (prot. Nr.27 35.§)
Ceļu satiksmes noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Ceļu satiksmes likuma
 
3.panta otro daļu
1. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka ceļu satiksmes kārtību Latvijā.
2. Noteikumos lietotie termini:
2.1. 
apbraukšana
 – braukšana garām vienam vai vairākiem pilnīgi vai daļēji uz brauktuves apturētiem transportlīdzekļiem, kā
arī citiem šķēršļiem (kavēkļiem), kas saistīta ar braukšanas virziena maiņu;
2.2. 
apdzīšana
 – braukšana garām vienam vai vairākiem braucošiem transportlīdzekļiem, iebraucot pretējā braukšanas joslā
(brauktuves pusē) un atgriežoties iepriekšējā braukšanas joslā (brauktuves pusē);
2.3. 
apdzīvota vieta
 – apbūvēta pilsētas vai ciema teritorija, kurā iebraukšana apzīmēta ar 519. vai 555. ceļa zīmi, bet
izbraukšana – ar 520. vai 556. ceļa zīmi;
2.4. 
apstāšanās
 – transportlīdzekļa apturēšana uz laiku, kas nepārsniedz piecas minūtes, ja tā ir nepieciešama pasažieru
iekāpšanai transportlīdzeklī vai izkāpšanai no tā, kravas iekraušanai transportlīdzeklī vai izkraušanai no tā;
2.5. 
apsteigšana
 – braukšana garām vienam vai vairākiem braucošiem transportlīdzekļiem, neiebraucot pretējā braukšanas
joslā (brauktuves pusē);
2.6. 
bīstama krava
 – krava, kas pārvadāšanas vai uzglabāšanas procesā savu īpašību dēļ var izraisīt sprādzienu, ugunsgrēku
vai citus postījumus, kā arī apdraudēt cilvēku dzīvību vai veselību;
2.7. 
braukšanas josla
 – jebkura brauktuves garenvirziena josla (var būt apzīmēta ar ceļa apzīmējumiem), kura ir pietiekami
plata, lai pa to vienā rindā varētu braukt automobiļi;
2.8. 
brauktuve
 – ceļa daļa, kas paredzēta transportlīdzekļu braukšanai. Ceļam var būt vairākas brauktuves, kuras norobežotas
ar sadalošajām joslām vai barjerām;
2.9. 
dot ceļu
 – prasība, kas nosaka, ka ceļu satiksmes dalībnieks nedrīkst sākt braukt (iet), turpināt braukt (iet) vai izdarīt
jebkādu manevru, ja tādējādi citiem ceļu satiksmes dalībniekiem tiek radīti traucējumi braukšanai (iešanai) vai viņi ir spiesti
mainīt braukšanas (iešanas) virzienu vai ātrumu;
2.10. 
dzelzceļa pārbrauktuve
 – ceļa krustošanās ar dzelzceļa sliežu ceļa klātni vienā līmenī. Dzelzceļa pārbrauktuves
robeža ir iedomāta līnija, kas perpendikulāri ceļa asij šķērso brauktuvi, sākot no dzelzceļa pārbrauktuves barjeras, bet, ja
šādas barjeras nav, – no 134. vai 135. ceļa zīmes;
2.11. 
dzīvojamā zona
 – apbūvēta teritorija (dzīvojamais masīvs, atpūtas vieta) vai tās daļa, kurā iebraukšana apzīmēta ar 533.
ceļa zīmi, bet izbraukšana – ar 534. ceļa zīmi;
2.12. 
elektromobilis
 – transportlīdzeklis, kas pēc savas konstrukcijas kā vienīgo mehānisko dzinējspēku izmanto enerģiju no
transportlīdzeklī glabātās elektroenerģijas vai dzinējspēka glabāšanas iekārtas;
1
/
72
2.13. 
faktiskā masa
 – transportlīdzekļa masa kopā ar transportlīdzekļa vadītāju, pasažieriem un kravu. Vilcējam ar piekabi
(puspiekabi) faktiskā masa ir vilcēja un piekabes (puspiekabes) faktisko masu summa;
2.14. 
galvenais ceļš
 – ceļš, kas apzīmēts ar 201., 203., 204. vai 205. ceļa zīmi, vai ceļš, uz kura nav uzstādītas priekšrocības
ceļa zīmes attiecībā pret ceļu, uz kura uzstādīta 206. vai 207. ceļa zīme, vai ceļš ar asfalta, asfaltbetona, bruģa u. tml. segumu
attiecībā pret ceļu ar grants vai šķembu segumu, vai ceļš ar jebkādu segumu attiecībā pret ceļu bez seguma, vai jebkurš ceļš
attiecībā pret vietu, kur uz ceļa izbrauc no blakusteritorijas (pagalma, stāvvietas, degvielas uzpildes stacijas, uzņēmuma u.
tml.). Šā termina izpratnē mazāk svarīga ceļa posma segums tieši pirms krustojuma nenozīmē, ka attiecīgais ceļš ir vienādas
nozīmes ar krustojamo ceļu;
2.15. 
gājēju ceļš
 – atdalīts ceļš vai ceļa daļa, kas paredzēta gājējiem un apzīmēta ar 415. ceļa zīmi;
2.16. 
gājēju pāreja
 – brauktuves daļa, kas apzīmēta ar 535. un 536. ceļa zīmi un (vai) 931. ceļa apzīmējumu un paredzēta
gājēju pāriešanai pāri brauktuvei;
2.17. 
gājēju un velosipēdu ceļš
 – atdalīts ceļš vai ceļa daļa, kas paredzēta gājējiem un braukšanai ar velosipēdu un
apzīmēta ar 419. vai 421. ceļa zīmi;
2.18. 
ietve
 – ceļa daļa, kas paredzēta gājējiem. Ietve piekļaujas brauktuvei vai ir atdalīta no tās;
2.19.
 kopīgs gājēju un velosipēdu ceļš
 – atdalīts ceļš vai ceļa daļa, kas paredzēta jauktai gājēju un velosipēdu satiksmei un
apzīmēta ar 417. ceļa zīmi;
2.20. 
krustojums
 – vieta, kur krustojas, piekļaujas vai atzarojas ceļi vienā līmenī, kā arī vieta, kur ceļu satiksme organizēta ar
409. ceļa zīmi. Krustojums ir norobežots ar iedomātām līnijām, kas savieno brauktuves pretējo malu noapaļojuma sākumu. Šis
termins neattiecas uz vietu, kur uz brauktuves izbrauc no blakusteritorijas (pagalma, stāvvietas, degvielas uzpildes stacijas,
uzņēmuma u. tml.) vai iebrauc tajā;
2.21. 
nomale
 – ceļa daļa, kas piekļaujas brauktuvei un nav paredzēta mehānisko transportlīdzekļu braukšanai;
2.22. 
pasažieru sabiedriskais transportlīdzeklis
 – autobuss, trolejbuss vai tramvajs, kas brauc pa noteiktu maršrutu;
2.23. 
piespiedu apstāšanās
 – transportlīdzekļa apturēšana tehniska bojājuma dēļ vai bīstamības dēļ, ko rada
transportlīdzekļa vadītāja vai pasažiera veselības stāvoklis, vedamā krava vai ceļu satiksmei bīstams šķērslis uz ceļa;
2.24. 
priekšroka
 – tiesības braukt (iet) iecerētajā virzienā pirmajam attiecībā pret citiem ceļu satiksmes dalībniekiem;
2.25. 
sadalošā josla
 – ceļa daļa, kas norobežo blakus brauktuves vienu no otras un nav paredzēta transportlīdzekļu
braukšanai vai apturēšanai;
2.26. 
satiksmes regulētājs
 – persona, kas regulē ceļu satiksmi un ir pilnvarota to darīt;
2.27. 
stāvēšana
 – transportlīdzekļa apturēšana, ja tā nav saistīta ar pasažieru iekāpšanu transportlīdzeklī vai izkāpšanu no tā,
kravas iekraušanu transportlīdzeklī vai izkraušanu no tā, kā arī transportlīdzekļa apturēšana uz laiku, kas pārsniedz piecas
minūtes, ja tā ir saistīta ar pasažieru iekāpšanu transportlīdzeklī vai izkāpšanu no tā, kravas iekraušanu transportlīdzeklī vai
izkraušanu no tā;
2.28.
 transportlīdzekļu sastāvs
 – mehāniskais transportlīdzeklis, kas savienots ar piekabi (puspiekabi), kā arī savienots
velkošais un velkamais transportlīdzeklis;
2.29. 
velojosla
 – josla uz brauktuves, kas paredzēta braukšanai ar velosipēdu un no citu transportlīdzekļu satiksmes ir atdalīta
ar 920. ceļa apzīmējumu (tiek apzīmēta ar 941. ceļa apzīmējumu; var tikt apzīmēta ar 413. un 824. ceļa zīmi);
2.30. 
velosipēdu ceļš
 – atdalīts ceļš vai ceļa daļa, kas paredzēta braukšanai ar velosipēdiem un apzīmēta ar 413. ceļa zīmi
un 932. vai 941. ceļa apzīmējumu.
3. Nacionālo bruņoto spēku speciālās militārās tehnikas pārvietošanās pa ceļu atļauta tikai tad, ja attiecīgie ceļa posmi tiek slēgti
normatīvajos aktos par ceļu satiksmi noteiktajā kārtībā vai ja attiecīgie transportlīdzekļi tiek pavadīti aizsardzības ministra noteiktajā
kārtībā.
4. Īslaicīgi braukt pa ceļu ārpus apdzīvotām vietām, ja tas nepieciešams ceļa vai tilta šķērsošanai, atļauts mopēdiem, tricikliem,
kvadricikliem un motocikliem, kuru izmantošanu ceļu satiksmē izgatavotājs nav paredzējis, kā arī sniega motocikliem, kas reģistrēti
Ceļu satiksmes drošības direkcijā saskaņā ar normatīvajiem aktiem par transportlīdzekļu reģistrāciju, bet kurus to izgatavotājs nav
paredzējis izmantošanai ceļu satiksmē. Braucot pa ceļu, kā arī ārpus tā, transportlīdzekļa vadītājam jādara viss iespējamais, lai tiktu
nodrošināta ceļu satiksmes drošība.
5. Ceļu satiksmes dalībniekiem aizliegts:
2
/
72
2. Gājēju un pasažieru pienākumi
5.1. bojāt, patvaļīgi noņemt vai uzstādīt ceļa zīmes, luksoforus vai citus ceļu satiksmes organizācijas vai kontroles tehniskos
līdzekļus;
5.2. bojāt, piesārņot vai piegružot ceļu.
6. Ja ceļu satiksmes dalībnieks piesārņojis vai piegružojis brauktuvi (izkritusi krava, izlijusi eļļa u. tml.), viņam tā nekavējoties
jānotīra, bet, ja tas nav iespējams, par to jābrīdina citi ceļu satiksmes dalībnieki un jāpaziņo policijai.
7. Gājējiem jāpārvietojas pa ietvi, gājēju ceļu, gājēju un velosipēdu ceļu vai kopīgu gājēju un velosipēdu ceļu, bet, ja to nav, – pa
nomali. Ja ietves, gājēju ceļa, gājēju un velosipēdu ceļa, kopīga gājēju un velosipēdu ceļa vai nomales nav vai ja pa to pārvietoties nav
iespējams, gājējiem ir atļauts pārvietoties pa brauktuves malu vienā rindā (pa ceļiem, kur ir sadalošā josla, – pa ārmalu).
8. Pārvietoties pa ietvi, gājēju ceļu, gājēju un velosipēdu ceļu, kopīgu gājēju un velosipēdu ceļu vai nomali, izmantojot skrituļslidas,
skrituļdēļus u. tml. sporta vai atpūtas inventāru, atļauts, ja tas netraucē pārējos gājējus. Šķērsot brauktuvi ar minēto inventāru atļauts
ar ātrumu, kas nepārsniedz gājēju pārvietošanās ātrumu.
9. Gājējiem, kuri iet pa brauktuves malu vai nomali, jāpārvietojas pretim transportlīdzekļu braukšanas virzienam. Personām, kuras
brauc invalīdu ratiņos vai stumj motociklu, mopēdu, velosipēdu u. tml. pa brauktuves malu vai nomali, atļauts pārvietoties pa jebkuru
ceļa pusi.
10. Diennakts tumšajā laikā, ja ceļš nav pietiekami un vienmērīgi apgaismots, gājējiem, kas pārvietojas pa brauktuvi vai nomali,
jābūt tērptiem atstarojošā vestē vai apģērbā ar labi redzamiem gaismu atstarojoša materiāla elementiem.
11. Organizētas cilvēku grupas drīkst virzīties tikai pa ceļa labo pusi transportlīdzekļu braukšanas virzienā kolonnā ne vairāk par
četriem cilvēkiem rindā. Kolonnas priekšā un aizmugurē tās kreisajā pusē jāatrodas personām, kas to pavada, ar sarkaniem
karodziņiem, bet diennakts tumšajā laikā un nepietiekamas redzamības apstākļos – ar iedegtiem lukturiem: priekšā ar baltas
gaismas lukturi, bet aizmugurē ar sarkanas gaismas lukturi.
12. Bērnu grupas drīkst virzīties tikai diennakts gaišajā laikā pa ietvēm, gājēju ceļiem, gājēju un velosipēdu ceļiem vai kopīgiem
gājēju un velosipēdu ceļiem, bet, ja to nav, – pa ceļa labās puses nomali transportlīdzekļu braukšanas virzienā kolonnā ne vairāk par
diviem bērniem rindā. Kolonnas priekšā un aizmugurē tās kreisajā pusē jāatrodas pieaugušajiem, kas to pavada, ar sarkaniem
karodziņiem.
13. Gājējiem brauktuve jāšķērso pa gājēju pārejām (pazemes vai virszemes), bet, ja to nav, – krustojumos pa ietvju vai nomaļu
iedomāto turpinājumu. Ja redzamības zonā gājēju pārejas vai krustojuma nav, brauktuvi atļauts šķērsot taisnā leņķī attiecībā pret
brauktuves malu vietās, kur ceļš labi pārredzams uz abām pusēm.
14. Vietās, kur ceļu satiksme tiek regulēta, gājējiem jāievēro satiksmes regulētāja vai gājēju luksofora signāli, bet, ja tādu nav, –
transportlīdzekļu satiksmes regulēšanas luksofora (turpmāk – luksofors) signāli.
15. Pirms brauktuves šķērsošanas pa gājēju pāreju vietās, kur satiksme netiek regulēta, gājējiem jānovērtē attālums līdz
transportlīdzekļiem, kas tuvojas, kā arī jānovērtē to braukšanas ātrums un jāpārliecinās par drošību.
16. Ārpus gājēju pārejas vietās, kur satiksme netiek regulēta, gājēji drīkst iziet uz brauktuves tikai pēc tam, kad ir novērtējuši
attālumu līdz transport
līdzekļiem, kas tuvojas, kā arī novērtējuši to braukšanas ātrumu un pārlieci
nājušies, ka brauktuves šķērsošana
nav bīstama un ka netiks traucēta transport
līdzekļu satiksme.
17. Gājēji uz brauktuves nedrīkst kavēties vai bez vajadzības apstāties. Gājējiem, kuri nav paguvuši šķērsot brauktuvi, ja
iespējams, jāapstājas uz "drošības saliņas". Gājēji drīkst turpināt šķērsot brauktuvi tikai pēc tam, kad ir pārliecinājušies, ka tas nav
bīstami.
18. Gājējiem aizliegts:
18.1. šķērsot brauktuvi ārpus gājēju pārejas, ja ceļam ir sadalošā josla, vai vietās, kur uzstādīti nožogojumi gājējiem vai ceļu
nožogojumi;
18.2. šķērsot brauktuvi ārpus gājēju pārejas, ja ceļam, kur ceļu satiksme notiek divos virzienos, ir četras vai vairākas
braukšanas joslas; 
3
/
72
3. Transportlīdzekļu vadītāju pienākumi
18.3. pārvietoties pa ceļu, kas apzīmēts ar 552. ceļa zīmi;
18.4. iziet uz brauktuves, nepārliecinoties par to, vai netuvojas transport
līdzekļi, aiz stāvoša transportlīdzekļa vai cita šķēršļa,
kas ierobežo redzamību.
19. Ja tuvojas operatīvais transportlīdzeklis ar iedegtu mirgojošu zilu bākuguni vai zilu un sarkanu bākuguni un ieslēgtu speciālu
skaņas signālu, gājējiem aizliegts iziet uz brauktuves, bet gājējiem, kuri atrodas uz brauktuves, jādod ceļš minētajam
transportlīdzeklim.
20. Gaidīt pasažieru sabiedrisko transportlīdzekli atļauts tikai uz iekāpšanas laukumiem, bet, ja to nav, – uz ietves vai nomales.
21. Tramvaja pieturās, kur nav iekāpšanas laukumu, uziet uz brauktuves, lai iekāptu tramvajā, drīkst tikai pēc tam, kad tramvajs
pilnīgi apstājies. Pēc izkāpšanas no tramvaja gājējiem brauktuve jāatbrīvo.
22. Pasažieriem atļauts iekāpt transportlīdzeklī un izkāpt no tā tikai pēc tam, kad transportlīdzeklis pilnīgi apstājies. Tas jādara no
ietves, iekāpšanas laukuma vai nomales puses. Ja no ietves, iekāpšanas laukuma vai nomales puses iekāpt bezsliežu
transportlīdzeklī vai izkāpt no tā nav iespējams, to drīkst izdarīt no brauktuves puses, ja tas nav bīstami un nerada traucējumus citu
transport
līdzekļu braukšanai.
23. Pasažieriem, kuru sēdvietas aprīkotas ar drošības jostām, braukšanas laikā jābūt piesprādzētiem. Motociklu, triciklu,
kvadriciklu un mopēdu pasažieriem (izņemot gadījumu, ja transportlīdzeklim ir slēgta virsbūve) braukšanas laikā galvā jābūt
aizsprādzētai aizsargķiverei.
24. Pasažieriem aizliegts:
24.1. braukšanas laikā traucēt transportlīdzekļa vadītāju vai novērst viņa uzmanību;
24.2. atvērt transportlīdzekļa durvis, ja tas apdraud ceļu satiksmes drošību vai traucē citus ceļu satiksmes dalībniekus;
24.3. atstāt sēdvietu bez uzaicinājuma, ja transportlīdzeklis apturēts pēc kompetentās iestādes amatpersonas pieprasījuma.
25. Transportlīdzekļa vadītājam ir šādi pienākumi:
25.1. pirms izbraukšanas pārbaudīt, vai transportlīdzeklis ir tehniskā kārtībā un vai tas ir aprīkots saskaņā ar šo noteikumu
218.
, 
219. 
un 
220. punktā
 minētajām prasībām;
25.2. ceļā uzraudzīt transportlīdzekļa tehnisko stāvokli;
25.3. darīt visu iespējamo, lai netiktu apdraudēti citi ceļu satiksmes dalībnieki, it sevišķi mazāk aizsargātie (gājēji un
velosipēdu vadītāji);
25.4. braucot ar mehānisko transportlīdzekli, kura konstrukcijā paredzētas drošības jostas, būt piesprādzētam un nevest
pasažierus, kuri nav piesprādzējušies (tas attiecas uz visiem pasažieriem, kuru sēdvietas aprīkotas ar drošības jostām);
25.5. vadot mopēdu, motociklu, triciklu vai kvadriciklu, braukt ar galvā uzvilktu aizsprādzētu aizsargķiveri, kā arī nevest
pasažierus, kuriem galvā nav aizsprādzētas aizsargķiveres (izņemot gadījumu, ja transportlīdzeklim ir slēgta virsbūve);
25.6. piespiedu apstāšanās gadījumā nepietiekamas redzamības apstākļos un diennakts tumšajā laikā, izejot uz brauktuves
vai atrodoties uz nomales, jābūt tērptam atstarojošā vestē vai apģērbā ar labi redzamiem gaismu atstarojoša materiāla
elementiem;
25.7. apturēt transportlīdzekli, ja policijas darbinieks, robežsargs vai muitas amatpersona dod norādījumu:
25.7.1. ar skaļruņa palīdzību vai uz konkrēto transportlīdzekļa vadītāju vērstas rokas vai zižļa svārstveida kustību no
policijas, Valsts robežsardzes vai Valsts ieņēmumu dienesta automobiļa vai motocikla, kam ir standartā LVS 63:2009
"Operatīvie transportlīdzekļi, krāsojums un aprīkojums" noteiktais operatīvā transportlīdzekļa krāsojums vai tā nav;
25.7.2. ar horizontāli vērstu roku vai zizli, atrodoties uz (pie) brauktuves. Vienlaikus ar otru roku kompetentās iestādes
amatpersona var dot norādījumus, kuram konkrēti transportlīdzekļa vadītājam un kur jāaptur transportlīdzeklis;
4
/
72
4. Transportlīdzekļa vadītāja pienākumi īpašos gadījumos
25.8. palikt sēdvietā un bez uzaicinājuma to neatstāt, ja transportlīdzeklis apturēts pēc kompetentās iestādes amatpersonas
pieprasījuma;
25.9. pakļauties kompetentās iestādes amatpersonu veiktajām pārbaudēm, tām veicot normatīvajos aktos noteiktās
uzraudzības un kontroles funkcijas, tai skaitā policijas vai muitas darbinieka prasībai nogādāt transportlīdzekli kontroles
veikšanas vietā, kā arī nodot transportlīdzekli minēto kontroļu veikšanai, ļaut veikt šo noteikumu 
218.
, 
219. 
un 
220. punktā
minētā aprīkojuma apskati.
26. Ja tuvojas operatīvais transportlīdzeklis ar iedegtu mirgojošu zilu bākuguni un ieslēgtu speciālu skaņas signālu, citiem ceļu
satiksmes dalībniekiem jādod tam ceļš.
27. Ja tuvojas operatīvais transportlīdzeklis ar iedegtu mirgojošu zilu un sarkanu bākuguni un ieslēgtu speciālu skaņas signālu,
citiem tajā pašā virzienā braucošo transportlīdzekļu vadītājiem un pretim braucošo transportlīdzekļu vadītājiem (ja nav konstruktīvi
izveidota ceļa elementa, kas atdala brauktuvi, piemēram, barjeras, sadalošās joslas) jādod tam ceļš, apturot transportlīdzekli pie
ietves vai uz nomales, vai, ja tā aizņemta, – iespējami tuvāk brauktuves labajai malai. Transportlīdzekļu vadītājiem, kas tuvojas
krustojumam (ceļam) no cita virziena ceļiem, jāaptur transportlīdzeklis pirms šķērsojamās brauktuves. Uzsākt (turpināt) braukt drīkst
tikai pēc tam, kad garām ir pabraucis transportlīdzeklis ar iedegtu mirgojošu zilu bākuguni, kurš brauc aiz pavadāmā transportlīdzekļa
(kolonnas).
28. Tuvojoties stāvošam operatīvajam transportlīdzeklim, kuram ir iedegta mirgojoša zila bākuguns, transportlīdzekļa vadītājam
jābrauc ar tādu ātrumu, lai, ja nepieciešams, varētu nekavējoties apturēt transportlīdzekli.
29. Operatīvie transportlīdzekļi drīkst piedalīties ceļu satiksmē, tikai pildot neatliekamus dienesta uzdevumus, lai:
29.1. glābtu cilvēka dzīvību, materiālās vērtības vai novērstu personai smagus veselības traucējumus un kaitējumu videi;
29.2. novērstu draudus sabiedriskajai drošībai un kārtībai (arī braucot uz noziedzīga nodarījuma (notikuma) vietu);
29.3. sekotu no operatīvā transportlīdzekļa bēgošai personai;
29.4. pārvadātu materiālās vērtības sevišķi lielos apmēros;
29.5. pavadītu citus transportlīdzekļus (kolonnas);
29.6. nodrošinātu aizsargājamās amatpersonas drošu un netraucētu pārvietošanos.
30. Šo noteikumu 
29. punktā
 minētajos gadījumos operatīvo transport
līdzekļu vadītāji drīkst neievērot šo noteikumu prasības,
izņemot prasības, kas tiek noteiktas ar satiksmes regulētāja signāliem. Operatīvā transportlīdzekļa vadītājam jādara viss iespējamais,
lai tiktu garantēta ceļu satiksmes drošība. Minētās tiesības un pienākumi ir arī tiem transportlīdzekļu vadītājiem, kuru
transportlīdzekļus pavada operatīvie transportlīdzekļi.
31. Pirms pavadāmā transportlīdzekļa (kolonnas) braucošajam operatī
vajam transportlīdzeklim jābrauc ar iedegtu mirgojošu zilu un
sarkanu bākuguni un ieslēgtu speciālu skaņas signālu. Aiz pavadāmā transportlīdzekļa (kolonnas) braucošajam transportlīdzeklim
jābrauc ar iedegtu mirgojošu zilu bākuguni.
32. Lai nodrošinātu aizsargājamās amatpersonas drošu un netraucētu pārvietošanos, operatīvajam transportlīdzeklim, kas veic
aizsargājamo amat
personu aizsardzību (apsardzi), ir tiesības, izbraucot no kolonnas, aizšķērsot ceļu transportlīdzeklim, kurš rada
draudus aizsargājamās amatpersonas dzīvībai vai veselībai.
33. Iedegtai mirgojošai zilai bākugunij bez ieslēgta speciāla skaņas signāla ir tikai brīdinoša nozīme. To var izmantot, brīdinot par
nelaimes gadījumu (piemēram, ceļu satiksmes negadījumu), kā arī pavadot transportlīdzekli (kolonnu). Transportlīdzekļu vadītāji, kuru
transportlīdzekļiem ir iedegta mirgojoša zila bākuguns bez ieslēgta speciāla skaņas signāla, nedrīkst pārkāpt šo noteikumu prasības,
izņemot apstāšanās un stāvēšanas noteikumus, kā arī šo noteikumu 
98. punktā
 minēto aizliegumu mehāniskajiem
transportlīdzekļiem braukt pa ietvēm, gājēju ceļiem, velosipēdu ceļiem, gājēju un velosipēdu ceļiem vai kopīgiem gājēju un velosipēdu
ceļiem.
34. Transportlīdzekļu vadītāji, kuru transportlīdzekļiem ir speciāls krāso
jums un piešķirts operatīvo transportlīdzekļu statuss, bez
iedegtas mirgojošas zilas bākuguns un bez ieslēgta speciāla skaņas signāla nedrīkst pārkāpt šo noteikumu prasības, izņemot šo
noteikumu 121.4., 121.6., 121.7., 121.9., 121.10., 121.11., 121.12., 122.2., 122.3., 122.4. un 292.15. apakšpunktā minētos
aizliegumus, un tiem ir atļauts braukt pa pasažieru sabiedriskajiem transport
līdzekļiem paredzētajām joslām.
5
/
72
5. Transportlīdzekļa vadītāja rīcība pēc ceļu satiksmes negadījuma
35. Transportlīdzekļu vadītāji, kuru transportlīdzekļiem ir piešķirts operatīvo transportlīdzekļu statuss, bet nav speciāla krāsojuma
un kuri pilda šo noteikumu 29.6. apakšpunktā minētos dienesta uzdevumus, bez iedegtas mirgojošas zilas bākuguns un bez ieslēgta
speciāla skaņas signāla nedrīkst pārkāpt šo noteikumu prasības, izņemot šo noteikumu 121.4., 121.6., 121.7., 121.9., 121.11.,
121.12., 122.3. un 122.4. apakšpunktā minētos aizliegumus, un tiem ir atļauts braukt pa pasažieru sabiedriskajiem
transportlīdzekļiem paredzētajām joslām.
36. Iedegta mirgojoša oranža (dzeltena) bākuguns nedod priekšroku. To lieto, lai pievērstu citu ceļu satiksmes dalībnieku
uzmanību un brīdinātu tos par iespējamām briesmām. Mirgojoša oranža (dzeltena) bākuguns obligāti jāiededz transportlīdzekļu
vadītājiem, kas:
36.1. pavada transportlīdzekļus, kuri pārvadā sevišķi smagas vai lielgabarīta kravas;
36.2. pavada tādu transportlīdzekļu kolonnas, kuri pārvadā sprāgstvielas, radioaktīvas vielas vai stipras iedarbības indīgas
vielas;
36.3. uz ceļa veic ceļa uzturēšanas darbus, kā arī citus remonta vai avārijas seku likvidēšanas darbus;
36.4. vada traktortehniku ar divām piekabēm;
36.5. pavada velosipēdu vadītājus treniņnodarbību laikā.
37. Ja, veicot ceļa uzturēšanas, remonta, avārijas vai ceļu satiksmes negadī
juma seku likvidēšanas darbus, transportlīdzekļu
vadītāji iedeguši mirgojošu oranžu (dzeltenu) bākuguni, viņi drīkst neņemt vērā ar ceļa zīmēm un ceļa apzīmējumiem noteiktās
prasības un atkāpties no šo noteikumu 
85.
, 
86.
, 
87.
, 
88.
, 
92.
, 
93.
, 
95. 
un 
97. punktā
 minētajām prasībām, bet, veicot ceļa
uzturēšanas darbus, – arī atrasties tajā ceļa pusē, kas paredzēta braukšanai pretējā virzienā, ja tiek nodrošināta ceļu satiksmes
drošība. Citi transportlīdzekļu vadītāji nedrīkst traucēt minēto transportlīdzekļu vadītāju darbu, un viņiem jābrauc ar tādu ātrumu, lai, ja
nepieciešams, varētu nekavējoties apturēt transportlīdzekli.
38. Mirgojošu oranžu (dzeltenu) bākuguni ceļu satiksmē atļauts iedegt arī tiem transportlīdzekļu vadītājiem, kuri vada
transportlīdzekļus, kas pēc savas konstrukcijas ir paredzēti specifiskiem uzdevumiem (lielgabarīta automobiļi, traktortehnika u. tml.),
transportlīdzekļus, kas tiek izmantoti specifiskiem uzdevumiem (tehniskās palīdzības, ceļu uzraudzības automobiļi u. tml.), kā arī
komunālo dienestu (elektroapgādes, siltumapgādes u. tml.) transportlīdzekļus, ja šādu transportlīdzekļu atrašanās uz ceļa var radīt
traucējumus vai bīstamību citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.
39. Ja ceļu satiksmes negadījumā ir cietuši cilvēki vai nodarīti bojājumi trešās personas mantai (par trešās personas mantu nav
uzskatāms ceļu satiksmes negadījumā iesaistītais transportlīdzeklis, kura īpašnieks nav transportlīdzekļa vadītājs), kā arī tad, ja
transportlīdzekļiem radušies bojājumi, kuru dēļ tie nevar vai tiem aizliegts braukt, transportlīdzekļa vadītājs:
39.1. nekavējoties apstājas un paliek negadījuma vietā, iededz avārijas gaismas signalizāciju un uzstāda avārijas zīmi, bet, ja
tas nav iespējams, citādā veidā brīdina pārējos ceļu satiksmes dalībniekus par ceļu satiksmes negadījumu;
39.2. dara visu iespējamo, lai cietušajam sniegtu pirmo palīdzību, izsauc neatliekamo medicīnisko palīdzību vai glābšanas
dienestu, bet, ja tas nav iespējams, ar savu vai citu garām braucošu transportlīdzekli nogādā cietušo tuvākajā ārstniecības
iestādē un pats atgriežas negadījuma vietā;
39.3. dara visu iespējamo, lai negadījuma vietā saglabātu notikuma pēdas, pieraksta aculiecinieku vārdu, uzvārdu un adresi;
39.4. par ceļu satiksmes negadījumu paziņo policijai un, ja nepieciešams, glābšanas dienestam un tālāk rīkojas pēc to
norādījumiem.
40. Ja ceļu satiksmes negadījumā nav cietuši cilvēki, nav nodarīti bojājumi trešās personas mantai, kā arī transportlīdzekļiem nav
radušies bojājumi, kuru dēļ tie nevar vai tiem aizliegts braukt, transportlīdzekļa vadītājs:
40.1. nekavējoties apstājas un paliek negadījuma vietā, iededz avārijas gaismas signalizāciju un uzstāda avārijas zīmi, bet, ja
tas nav iespējams, citādā veidā brīdina pārējos ceļu satiksmes dalībniekus par ceļu satiksmes negadījumu;
40.2. vienojas ar otra ceļu satiksmes negadījumā iesaistītā transportlīdzekļa vadītāju par visiem būtiskajiem negadījuma
apstākļiem, aizpilda saskaņoto paziņojumu un, neziņojot policijai par negadījumu, atstāj negadījuma vietu.
41. Ja šo noteikumu 
40. punktā
 minētajā ceļu satiksmes negadījumā ir iesaistīti vairāk nekā divi transportlīdzekļi vai ja
transportlīdzekļu vadītāji nespēj vienoties par visiem būtiskajiem negadījuma apstākļiem un aizpildīt saskaņoto paziņojumu,
transportlīdzekļu vadītāji:
6
/
72
6. Ceļu satiksmes regulēšana
41.1. nekavējoties apstājas un paliek negadījuma vietā, iededz avārijas gaismas signalizāciju un uzstāda avārijas zīmi, bet, ja
tas nav iespējams, citādā veidā brīdina pārējos ceļu satiksmes dalībniekus par ceļu satiksmes negadījumu;
41.2. par ceļu satiksmes negadījumu paziņo policijai un, ja nepieciešams, glābšanas dienestam un tālāk rīkojas pēc to
norādījumiem.
42. Ja šo noteikumu 
39.
, 
40. 
vai 
41. punktā
 minētajā ceļu satiksmes negadījumā iesaistītie transportlīdzekļi neļauj vai traucē
citiem transportlīdzek
ļiem pabraukt garām ceļu satiksmes negadījuma vietai un tas nav pretrunā ar policijas norādījumiem,
transportlīdzekļu vadītāji atbrīvo brauktuvi, pirms tam fiksējot ceļu satiksmes negadījumā iesaistīto transportlīdzekļu un citu priekšmetu
stāvokli.
43. Ja ceļu satiksmes negadījumā ir iesaistīts tikai viens transportlīdzeklis, nav cietuši cilvēki un nav nodarīti bojājumi trešās
personas mantai, transport
līdzekļa vadītājs drīkst atstāt negadījuma vietu, neziņojot policijai par negadījumu.
44. Satiksmi regulē:
44.1. ar luksoforiem (
1. pielikums
), kuriem ir zaļas, dzeltenas, sarkanas un baltas gaismas signāli. Luksoforus izgatavo un
uzstāda atbilstoši standartu LVS EN 12368:2008 L "Satiksmes regulēšanas tehniskie līdzekļi. Luksofori" un LVS 370:2010
"Ceļu satiksmes regulēšanas luksofori" prasībām;
44.2. satiksmes regulētāji.
45. Luksoforu signāliem ir šāda nozīme:
45.1. zaļš signāls atļauj kustību. Lai ceļu satiksmes dalībniekus informētu par to, ka zaļā signāla darbības laiks beidzas un
drīz iedegsies aizlieguma signāls, var lietot zaļu mirgojošu signālu. Lai ceļu satiksmes dalībniekus informētu par laiku
(sekundēs), kas atlicis līdz zaļā signāla darbības laika beigām, var lietot informācijas tablo;
45.2. dzeltens signāls aizliedz kustību, izņemot šo noteikumu 
54. punktā
 minētos gadījumus, un brīdina par gaidāmo signālu
maiņu;
45.3. dzeltens mirgojošs signāls vai divi pārmaiņus mirgojoši dzelteni signāli atļauj kustību un informē par neregulējamu
krustojumu, gājēju pāreju, ceļa darbu vietu vai citu bīstamu ceļa posmu. Lai informētu par neregulējamu gājēju pāreju vai vietu,
kur satiksme netiek regulēta un brauktuvi šķērso velosipēdu ceļš, gājēju un velosipēdu ceļš vai kopīgs gājēju un velosipēdu
ceļš, var lietot dzeltenu mirgojošu signālu vai divus pārmaiņus mirgojošus dzeltenus signālus ar attiecīgi cilvēka siluetu,
velosipēda simbolu vai cilvēka siluetu un velosipēda simbolu;
45.4. sarkans signāls (arī mirgojošs) vai divi pārmaiņus mirgojoši sarkani signāli aizliedz kustību. Lai informētu par sarkanā
signāla degšanas ilgumu, zem luksofora vai tā sekcijas var uzstādīt paskaidrojoša satura plāksnīti;
45.5. sarkans signāls vienlaikus ar dzeltenu signālu aizliedz kustību un informē, ka iedegsies zaļais signāls;
45.6. zaļas bultas (bultu) signāls uz melna fona atļauj braukt norādītajā virzienā (virzienos). Tāda pati nozīme ir zaļai bultai
luksofora papildsekcijā, turklāt bulta, kas atļauj nogriezties pa kreisi, atļauj arī apgriezties braukšanai pretējā virzienā. Ja zaļās
bultas signāls luksofora papildsekcijā ir izslēgts, transportlīdzekļu braukšana attiecīgajā virzienā ir aizliegta;
45.7. melna bulta (bultas) uz sarkana un dzeltena signāla fona nemaina šo signālu nozīmi. Tās informē par atļautajiem
braukšanas virzieniem, kad iedegsies zaļas bultas (bultu) signāls uz melna fona;
45.8. melna bulta (bultas) uz zaļa signāla fona norāda, ka luksoforam ir papildsekcija, kā arī atļauj braukt bultas (bultu)
norādītajos virzienos;
45.9. sarkana krusta signāls uz melna fona informē par to, ka pretim braucošo transportlīdzekļu vadītājiem luksoforā deg
aizliedzošais signāls.
46. Luksofora signāls ar cilvēka siluetu vai velosipēda simbolu attiecas tikai uz gājējiem un velosipēdu vadītājiem. Šo noteikumu
202. punktā
 minētajā gadījumā, kad velosipēda vadītājs šķērso brauktuvi pa regulējamu gājēju pāreju, viņam jāievēro gājējiem
paredzētā luksofora signāls. Zaļais signāls atļauj kustību, bet sarkanais – aizliedz.
47. Lai informētu neredzīgos gājējus par luksoforu gaismas maiņas signālu pogas atrašanās vietu, kā arī lai informētu gājējus un
velosipēdu vadītājus par luksofora gaismas signālu, kas atļauj šķērsot brauktuvi, gājēju vai gājēju un velosipēdu luksofora gaismas
signālus var papildināt ar skaņas signāliem.
7
/
72
48. Transportlīdzekļu satiksmes regulēšanai joslā var lietot luksoforus ar sarkanu "X" veida signālu, zaļu lejup vērstas bultas
signālu un dzeltenu lejup slīpi vērstas bultas signālu (luksoforus ar ilgstošu signāla degšanas periodu satiksmes regulēšanai joslā).
Šiem signāliem ir šāda nozīme:
48.1. sarkans "X" veida signāls aizliedz braukt pa joslu, virs kuras tas novietots;
48.2. zaļš lejup vērstas bultas signāls atļauj braukt pa joslu, virs kuras tas novietots;
48.3. dzeltens lejup slīpi vērstas bultas signāls norāda, ka nekavējoties jāpārkārtojas uz bultas norādīto braukšanas joslu.
49. Ja šo noteikumu 
48. punktā
 minētie luksofora signāli ir izslēgti, joslā, virs kuras luksofors novietots, iebraukt aizliegts.
50. Tramvaju satiksmes regulēšanai var lietot luksoforus ar četriem baltiem gaismas signāliem, kas izvietoti "T" burta veidā. Braukt
atļauts tikai tad, ja vienlaikus ar apakšējo signālu iedegts arī viens vai vairāki augšējie signāli, no kuriem kreisais signāls atļauj braukt
pa kreisi, vidējais – taisni, labais – pa labi. Ja iedegti tikai trīs augšējie signāli, braukt aizliegts.
51. Satiksmes regulētāju signāliem ir šāda nozīme:
51.1. rokas paceltas sānis vai nolaistas lejā:
51.1.1. no kreisā un labā sāna puses tramvajiem atļauts braukt taisni, bezsliežu transportlīdzekļiem – taisni un pa labi,
gājējiem atļauts šķērsot brauktuvi;
51.1.2. no priekšpuses un no mugurpuses visiem transportlīdzekļiem braukt aizliegts, gājējiem brauktuvi šķērsot aizliegts;
51.2. labā roka iztaisnota priekšā:
51.2.1. no kreisā sāna puses tramvajam atļauts braukt pa kreisi, bezsliežu transportlīdzekļiem – visos virzienos;
51.2.2. no priekšpuses visiem transportlīdzekļiem atļauts braukt tikai pa labi;
51.2.3. no labā sāna puses un no mugurpuses visiem transportlīdzekļiem braukt aizliegts;
51.2.4. gājējiem atļauts šķērsot brauktuvi aiz satiksmes regulētāja muguras;
51.3. roka pacelta augšā – transportlīdzekļiem braukt un gājējiem brauktuvi šķērsot aizliegts, izņemot šo noteikumu 
54. punktā
minētos gadījumus.
52. Satiksmes regulētājs var dot arī citus transportlīdzekļu vadītājiem un gājējiem saprotamus signālus. Labākai redzamībai
satiksmes regulētājs var lietot zizli. Lai pievērstu ceļu satiksmes dalībnieku uzmanību, satiksmes regulētājs var dot svilpes signālu.
53. Ja satiksmes regulētāja vai luksofora signāli, izņemot šo noteikumu 
48. punktā
 minēto luksoforu, braukt aizliedz,
transportlīdzekļa vadītājam jāaptur transportlīdzeklis tieši pirms stoplīnijas (929. ceļa apzīmējums) vai 546. ceļa zīmes. Ja nav
stoplīnijas (929. ceļa apzīmējums) vai 546. ceļa zīmes, transport
līdzeklis jāaptur šādās vietās:
53.1. pirms krustojumiem un citos ceļa posmos – pirms gājēju pārejas, bet vietās, kur tās nav, – pirms luksofora (ja braukt
aizliedz satiksmes regulētāja signāls, – pirms brauktuvju krustošanās vietas) tā, lai netraucētu citus transport
līdzekļus un
gājējus, kuru kustība ir atļauta;
53.2. pirms dzelzceļa pārbrauktuvēm – saskaņā ar šo noteikumu 
155. punktu
.
54. Ja, iedegoties dzeltenajam signālam vai brīdī, kad satiksmes regulētājs paceļ roku augšā, transportlīdzekļa vadītājs
transportlīdzekli šo noteikumu 
53. punktā
 minētajās vietās var apturēt, tikai strauji bremzējot, šā transport
līdzekļa vadītājs drīkst ceļu
turpināt, neapturot transportlīdzekli. Gājējiem, kuri šajā brīdī atrodas uz brauktuves, jāpabeidz to šķērsot vai jāapstājas uz "drošības
saliņas".
55. Transportlīdzekļu vadītājiem un gājējiem jāpakļaujas satiksmes regulētāja signāliem un norādījumiem arī tad, ja tie ir pretrunā
ar luksofora signālu, ceļa zīmju vai ceļa apzīmējumu prasībām.
56. Amatpersonai, kas dod norādījumu apstādināt transportlīdzekli, jābūt tērptai formas tērpā ar gaismu atstarojoša materiāla
elementiem un atšķirības zīmi. Ja apstādināšana notiek no šo noteikumu 25.7.1. apakšpunktā minētajiem transportlīdzekļiem, gaismu
atstarojoša materiāla elementi nav obligāti.
8
/
72
7. Braukšanas sākšana un braukšanas virziena maiņa
57. Pirms jebkura manevra – braukšanas sākšanas, pārkārtošanās, nogriešanās, apgriešanās braukšanai pretējā virzienā,
apdzīšanas, transportlīdzekļa apturēšanas u. tml. – transportlīdzekļa vadītājam jāpārliecinās par ceļu satiksmes drošību un par to, vai
netiks traucēti citi ceļu satiksmes dalībnieki, un laikus jādod brīdinājuma signāls ar gaismas virzienrādītājiem. Ja gaismas
virzienrādītāju nav vai tie nedarbojas, brīdinājuma signāls jādod ar roku atbilstoši manevram.
58. Kreisā pagrieziena signālam atbilst plecu līmenī sānis pacelta iztaisnota kreisā roka vai arī sānis pacelta un elkonī taisnā leņķī
augšup saliekta labā roka.
59. Labā pagrieziena signālam atbilst plecu līmenī sānis pacelta iztaisnota labā roka vai arī sānis pacelta un elkonī taisnā leņķī
augšup saliekta kreisā roka.
60. Bremzēšanas signālam atbilst augšup pacelta kreisā vai labā roka. Velosipēda vadītājam atļauts nerādīt bremzēšanas signālu.
61. Signāls ar roku jārāda nepārprotami, lai citi ceļu satiksmes dalībnieki to varētu skaidri redzēt.
62. Signāls ar gaismas virzienrādītāju vai ar roku jārāda laikus pirms manevra sākuma un jāpārtrauc tūlīt pēc tā pabeigšanas
(signāla rādīšanu ar roku var pārtraukt tieši pirms manevra). Signāls nav jārāda, ja tas var maldināt citus ceļu satiksmes dalībniekus.
63. Pirms nogriešanās pa kreisi vai apgriešanās braukšanai pretējā virzienā brīdinājuma signāls jārāda tikai pēc tam, kad
transportlīdzekļa vadītājs pārliecinājies, ka viņš netraucēs nevienu aiz viņa braucošu transportlīdzekļa vadītāju, kas uzsācis apdzīšanu.
64. Signāla lietošana nedod transportlīdzekļa vadītājam priekšroku un neatbrīvo viņu no pienākuma ievērot piesardzību.
65. Izbraucot uz ceļa no blakusteritorijām (pagalmiem, stāvvietām, degvielas uzpildes stacijām, uzņēmumiem u. tml.),
transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš gājējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem, kas virzās pa ceļu.
66. Nobraucot no ceļa uz blakusteritoriju, transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš gājējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem,
kuru ceļu viņš šķērso.
67. Apdzīvotās vietās transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš trolejbusiem un autobusiem, kuri sāk braukt no apzīmētās pieturas.
Trolejbusu un autobusu vadītāji drīkst sākt braukt no pieturas tikai pēc tam, kad ir pārliecinājušies, ka viņiem tiek dots ceļš.
68. Pārkārtojoties transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš transportlīdzek
ļiem, kas, nemainot braukšanas virzienu, brauc blakus.
Vienā virzienā braucošiem transportlīdzekļiem pārkārtojoties vienlaikus, transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš transportlīdzeklim, kas
atrodas pa labi.
69. Ārpus krustojumiem, kur tramvaja sliežu ceļa klātne šķērso bezsliežu transportlīdzekļu brauktuvi, tramvajam ir priekšroka.
70. Pirms nogriešanās pa labi, pa kreisi vai apgriešanās braukšanai pretējā virzienā transportlīdzekļa vadītājam uz bezsliežu
transportlīdzekļiem paredzētās brauktuves laikus jāieņem attiecīgs malējais stāvoklis, kas paredzēts braukšanai attiecīgajā virzienā,
izņemot gadījumus, ja jānogriežas, lai iebrauktu krustojumā, kurā jābrauc pa loku (409. ceļa zīme). Mopēdu vadītājiem nogriešanās pa
kreisi vai apgriešanās braukšanai pretējā virzienā ārpus apdzīvotām vietām atļauta arī no brauktuves labās malas, dodot ceļu tajā pašā
un pretējā virzienā braucošajiem transportlīdzekļiem.
71. Ja braukšanas joslas kreisajā pusē vienā līmenī ar to atrodas tramvaja sliežu ceļa klātne, jānogriežas pa kreisi vai jāapgriežas
braukšanai pretējā virzienā no kreisā malējā stāvokļa, kas ieņemts uz tā paša virziena tramvaja sliežu ceļa klātnes.
72. Ja krustojumā joslu skaitu un braukšanas virzienu tajās nosaka 513.–518. ceļa zīme, uz tramvaja sliežu klātnes uzbraukt
aizliegts, izņemot gadījumu, ja tā ir iekļauta kādā ar minētajām ceļa zīmēm noteiktā braukšanas joslā.
73. Jānogriežas tā, lai, izbraucot no brauktuvju krustošanās vietas, transportlīdzeklis neatrastos pretējā braukšanas virziena pusē.
74. Ja tramvaja sliežu ceļa klātne ir atdalīta no pārējās brauktuves vai neatrodas vienā līmenī ar to, šķērsot tramvaja sliežu ceļa
9
/
72
8. Transportlīdzekļu izkārtojums uz brauktuves
klātni atļauts tikai šim nolūkam paredzētās vietās.
75. Ja transportlīdzekļa gabarītu vai citu iemeslu dēļ nav iespējams nogriezties no attiecīgā malējā stāvokļa, ir atļauta atkāpe no
šīs prasības, ja tas netraucē citu transportlīdzekļu kustību.
76. Nogriežoties pa kreisi vai apgriežoties braukšanai pretējā virzienā ārpus krustojuma, bezsliežu transportlīdzekļa vadītājam
jādod ceļš pretim braucošajiem transportlīdzekļiem un tiem transportlīdzekļiem, kas uzsākuši apdzīšanu.
77. Ja brauktuve nav pietiekami plata, lai apgrieztos braukšanai pretējā virzienā no kreisā malējā stāvokļa, to atļauts darīt no
brauktuves labās malas vai labās nomales, netraucējot citus ceļu satiksmes dalībniekus. Šādā gadījumā transportlīdzekļa vadītājam,
kas apgriežas braukšanai pretējā virzienā, jādod ceļš tajā pašā virzienā braucošajiem un pretim braucošajiem transportlīdzekļiem.
78. Ja transportlīdzekļu braukšanas trajektorijas krustojas, bet braukšanas secība šajos noteikumos nav reglamentēta, ceļu dod
transportlīdzekļa vadītājs, kuram transportlīdzeklis tuvojas no labās puses.
79. Ja ir iekārtota bremzēšanas josla, transportlīdzekļa vadītājam, kurš paredzējis nogriezties, laikus jāpārkārtojas braukšanai
minētajā joslā, un transport
līdzekļa vadītājs drīkst samazināt braukšanas ātrumu, tikai atrodoties uz tās.
80. Ja izbraukšanai uz ceļa iekārtota ieskrējiena josla, transportlīdzekļa vadītājam jābrauc pa to un jāiekļaujas transportlīdzekļu
plūsmā, dodot ceļu transportlīdzekļiem, kas brauc pa šo ceļu.
81. Apgriezties braukšanai pretējā virzienā aizliegts šādās vietās:
81.1. uz gājēju pārejām;
81.2. tuneļos;
81.3. uz tiltiem, estakādēm, ceļa pārvadiem un zem tiem;
81.4. uz dzelzceļa pārbrauktuvēm;
81.5. vietās, kur ceļa redzamība kaut vienā virzienā ir mazāka par 100 m.
82. Braucot atpakaļgaitā, transportlīdzekļa vadītājs nedrīkst traucēt citus ceļu satiksmes dalībniekus. Ja tas nepieciešams ceļu
satiksmes drošībai, transport
līdzekļa vadītājam minētā manevra veikšanā jālūdz citu personu palīdzība. Aizliegts braukt atpakaļgaitā
pa ceļu, kas apzīmēts ar 552. ceļa zīmi.
83. Bezsliežu transportlīdzekļu braukšanai paredzēto joslu skaitu norāda attiecīgie ceļa apzīmējumi vai ceļa zīmes, bet, ja to nav,
braukšanas joslu skaitu nosaka paši transportlīdzekļu vadītāji, ņemot vērā brauktuves platumu, automobiļu gabarītus un
nepieciešamos intervālus starp transportlīdzekļiem.
84. Uz ceļiem, kur ceļu satiksme notiek divos virzienos un ir četras vai vairākas braukšanas joslas, kā arī uz ceļiem ar vienu
braukšanas joslu katrā virzienā, ja brauktuves vidū ir tramvaja sliežu ceļa klātne, tajā ceļa pusē, kas paredzēta braukšanai pretējā
virzienā, iebraukt aizliegts, izņemot gadījumus, ja tā tiek šķērsota kreisā pagrieziena vai apgriešanās manevra laikā.
85. Ārpus apdzīvotām vietām jābrauc iespējami tuvāk brauktuves labajai malai. Ja braukšanai vienā virzienā ir divas vai vairākas
joslas, kreisajā malējā joslā atļauts iebraukt tikai tad, ja citas braukšanas joslas ir aizņemtas, kā arī lai nogrieztos pa kreisi vai
apgrieztos braukšanai pretējā virzienā.
86. Apdzīvotās vietās, ja bezsliežu transportlīdzekļu braukšanai vienā virzienā ir trīs vai vairākas joslas, kreisajā malējā joslā
atļauts iebraukt tikai šādos gadījumos:
86.1. ja citas braukšanas joslas ir aizņemtas;
86.2. lai nogrieztos pa kreisi vai apgrieztos braukšanai pretējā virzienā;
86.3. lai apturētu transportlīdzekli uz vienvirziena ceļa.
10
/
72
9. Braukšanas ātrums, distance un intervāls
87. Kravas automobiļiem un to sastāviem, kuru pilna masa pārsniedz 3,5 t, apdzīvotās vietās, kur braukšanai vienā virzienā ir trīs
vai vairākas joslas, kreisajā malējā joslā atļauts iebraukt, tikai lai nogrieztos pa kreisi, apgrieztos braukšanai pretējā virzienā vai
apturētu transportlīdzekli uz vienvirziena ceļa kravas iekraušanai vai izkraušanai.
88. Transportlīdzekļiem, kuriem aizliegts pārsniegt vai kuri tehnisku iemeslu dēļ nespēj pārsniegt braukšanas ātrumu 40 km/h, un
traktortehnikai jābrauc tikai pa labo malējo joslu. Minētajiem transportlīdzekļiem un traktortehnikai citā joslā atļauts iebraukt, tikai lai
apdzītu, apsteigtu, apbrauktu vai pārkārtotos pirms nogriešanās pa kreisi vai apgrieztos braukšanai pretējā virzienā.
89. Ja braukšanas joslās ceļu satiksme ir intensīva, apbraucot vai apsteidzot atļauts braukt pa tramvaja sliežu ceļa klātni tajā pašā
virzienā vietās, kur sliežu ceļa klātne atrodas pa kreisi vienā līmenī ar brauktuvi. Šādā gadījumā nedrīkst traucēt tramvaja braukšanu.
90. Ja joslu skaitu un braukšanas virzienus krustojumā nosaka 513.–518. ceļa zīme, braukt pa tramvaja sliežu ceļa klātni
krustojumā aizliegts, izņemot gadījumu, ja tā ir iekļauta kādā ar minētajām ceļa zīmēm noteiktā braukšanas joslā.
91. Braukt pa tramvaja pretējā virziena sliežu ceļa klātni aizliegts.
92. Ja ceļš apzīmēts ar 505., 507., 509. vai 510. ceļa zīmi, pa joslu, kas paredzēta pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem,
pārējo transportlīdzekļu vadītājiem aizliegts braukt un apturēt transportlīdzekli šajā joslā, izņemot taksometrus, attiecīgi reģistrētus
elektromobiļus, kuriem uzstādītas speciālas nozīmes transportlīdzekļa valsts reģistrācijas numura zīmes, un, ja kāda no minētajām
zīmēm uzstādīta kopā ar 824. papildzīmi, – arī velosipēdus.
93. Ja josla pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem apzīmēta ar 505. ceļa zīmi un 940. ceļa apzīmējumu un iekārtota
brauktuves labajā pusē, un nav atdalīta no pārējās brauktuves ar nepārtrauktu ceļa apzīmējuma līniju, transportlīdzekļa vadītājam
jānogriežas pa labi no šīs joslas. Šajā joslā atļauts iebraukt arī, lai pasažieri iekāptu transportlīdzeklī vai izkāptu no tā, ja tas netraucē
pasažieru sabiedrisko transportlīdzekļu vai taksometru satiksmi, kā arī lai izbrauktu pa labi uz ceļa ar šādu joslu.
94. Ja uz brauktuves ierīkota ar 941. ceļa apzīmējumu (un (vai) arī ar 413. ceļa zīmi un 824. papildzīmi) apzīmēta velojosla, kas no
pārējās brauktuves atdalīta ar platu 920. ceļa apzīmējumu, pārējo transportlīdzekļu vadītājiem pa velojoslu braukt aizliegts un to
šķērsot atļauts tikai 920. ceļa apzīmējuma pārtraukumu vietās.
95. Ja brauktuve sadalīta joslās ar ceļa apzīmējuma līnijām, transport
līdzekļa vadītājam jābrauc tikai pa joslām. Uzbraukt uz
pārtrauktajām ceļa apzīmējuma līnijām atļauts tikai pārkārtojoties.
96. Transportlīdzekļa vadītājam, nogriežoties uz ceļa, kas apzīmēts ar 748. ceļa zīmi, aizliegts iebraukt joslā, kas no abām pusēm
apzīmēta ar 927. ceļa apzīmējumu. Iebraukt šajā joslā atļauts tikai pēc pabraukšanas garām pirmajam pēc krustojuma uzstādītajam
šo noteikumu 
48. punktā
 minētajam luksoforam.
97. Intensīvas ceļu satiksmes apstākļos, kad visas braukšanas joslas aizņemtas, mainīt joslu atļauts, tikai lai nogrieztos,
apgrieztos braukšanai pretējā virzienā, apbrauktu vai apturētu transportlīdzekli.
98. Pa ietvēm, gājēju ceļiem, velosipēdu ceļiem, gājēju un velosipēdu ceļiem, kopīgiem gājēju un velosipēdu ceļiem, kā arī
velojoslām mehāniskajiem transportlīdzekļiem braukt aizliegts, izņemot ceļu uzturēšanas un komunālo dienestu (piemēram,
elektroapgādes, siltumapgādes) transportlīdzekļus, ja tie veic ceļu uzturēšanas, remonta vai avārijas seku likvidēšanas darbus, un
specializētos tūristu transportlīdzekļus (izņemot pa ietvēm). Pašvaldības ar attiecīgu lēmumu ir tiesīgas noteikt laikposmu, kad pa
šiem ceļiem atļauts braukt un stāvēt (tai skaitā stāvēšanas ilgumu) transportlīdzekļiem, kas apkalpo tirdzniecības vai citus
uzņēmumus, veic ar īpašumu apsaimniekošanu saistītus darbus (piemēram, pieved preces, būvmateriālus) objektos, kas atrodas tieši
pie šiem ceļiem, ja nav citu piebraukšanas iespēju, netiek traucēta gājēju un velosipēdu vadītāju pārvietošanās un attiecīgo
transportlīdzekļu pilna masa nepārsniedz 5 t. Novietojot transport
līdzekli stāvēšanai, tā salonā pie priekšējā stikla novieto informāciju
par laiku, kad transportlīdzeklis novietots.
99. Transportlīdzekļa vadītājam jābrauc ar ātrumu, kas nepārsniedz noteiktos ierobežojumus, ņemot vērā ceļu satiksmes
intensitāti, transportlīdzekļa un kravas īpatnības un stāvokli, kā arī ceļa un meteoroloģiskos apstākļus (īpaši redzamību braukšanas
virzienā).
100. Ja izveidojas ceļu satiksmei bīstami šķēršļi vai citas briesmas, kuras transportlīdzekļa vadītājs spēj pamanīt, viņam
jāsamazina braukšanas ātrums vai pilnīgi jāaptur transportlīdzeklis, vai, neradot bīstamību citiem ceļu satiksmes dalībniekiem,
šķērslis jāapbrauc.
11
/
72
10. Apdzīšana, samainīšanās ar pretim braucošu transportlīdzekli un apsteigšana
101. Apdzīvotās vietās visu transportlīdzekļu braukšanas ātrums nedrīkst pārsniegt 50 km/h, bet dzīvojamās zonās, daudzdzīvokļu
namu pagalmos, degvielas uzpildes staciju un stāvvietu teritorijās – 20 km/h. Ārpus apdzīvotām vietām transportlīdzekļu braukšanas
ātrums nedrīkst pārsniegt:
101.1. motocikliem, tricikliem, kvadricikliem, vieglajiem automobiļiem, kravas automobiļiem, kuru pilna masa nepārsniedz 7,5 t,
un autobusiem – 90 km/h;
101.2. automobiļiem un autobusiem, velkot piekabi, un kravas automo
biļiem, kuru pilna masa pārsniedz 7,5 t, – 80 km/h.
102. Ceļa posmos, kur uzstādītas attiecīgas ceļa zīmes, transportlīdzekļi, ievērojot šo noteikumu 
99. punktā
 minētos
nosacījumus, drīkst braukt ar ātrumu, kas nepārsniedz ceļa zīmē norādīto ātrumu.
103. Citos gadījumos, kas nav minēti šo noteikumu 
101. 
un 
102. punktā
, transportlīdzekļu braukšanas ātrums nedrīkst pārsniegt:
103.1. pārvadājot pasažierus ārpus kabīnes speciāliem darbiem paredzētos kravas automobiļos, kuru furgona tipa kravas telpā
ir ierīkotas pasažieru sēdvietas, – 60 km/h;
103.2. velkot mehāniskos transportlīdzekļus, – 50 km/h;
103.3. velkot šo noteikumu 
182. punktā
 minētos tehnoloģiskos agregātus – piekabes, – 40 km/h;
103.4. braucot pa ceļu, kas apzīmēts ar 552. ceļa zīmi, motocikliem, tricikliem, kvadricikliem, vieglajiem automobiļiem un
kravas automobiļiem, kuru pilna masa nepārsniedz 7,5 t, – 110 km/h, autobusiem – 100 km/h, automobiļiem un autobusiem,
velkot piekabi, un kravas automobiļiem, kuru pilna masa pārsniedz 7,5 t, – 90 km/h, bet laikposmā no 1. decembra līdz 1.
martam visiem minētajiem transportlīdzekļiem – 90 km/h;
103.5. braucot pa ceļu ar grants vai šķembu segumu, – 80 km/h;
103.6. mopēdiem – 45 km/h.
104. Transportlīdzekļa vadītājam aizliegts:
104.1. pārsniegt transportlīdzekļa izgatavotāja noteikto maksimālo braukšanas ātrumu;
104.2. pārsniegt braukšanas ātrumu, kāds saskaņā ar šo noteikumu 
238. punktā
 minētajām prasībām norādīts pazīšanas zīmē
uz transportlīdzekļa;
104.3. traucēt ceļu satiksmi, bez vajadzības braucot ar pārāk mazu ātrumu;
104.4. strauji bremzēt, ja tas nav nepieciešams ceļu satiksmes drošībai.
105. Transportlīdzekļa vadītājam atkarībā no braukšanas ātruma jāizvēlas tāda distance, lai, priekšā braucošajam
transportlīdzeklim bremzējot, būtu iespējams izvairīties no sadursmes, kā arī jāizvēlas tāds intervāls, kas nodrošina ceļu satiksmes
drošību.
106. Ārpus apdzīvotām vietām šo noteikumu 
241. 
un 
243. punktā
 minēto transportlīdzekļu (transportlīdzekļu sastāvu) vadītājiem
starp savu un priekšā braucošo transportlīdzekli jāietur tāda distance, lai apdzenošie transportlīdzekļi varētu netraucēti pārkārtoties
ceļa labajā pusē. Šī prasība nav spēkā, ja transport
līdzekļa vadītājs gatavojas apdzīt, kā arī intensīvas ceļu satiksmes apstākļos.
107. Pirms apdzīšanas sākuma transportlīdzekļa vadītājam jāpārliecinās par to, vai:
107.1. neviens aiz viņa braucošo transportlīdzekļu vadītājs, kuram viņš varētu traucēt, nav sācis apdzīšanu;
107.2. pa to pašu joslu priekšā braucošā transportlīdzekļa vadītājs nerāda kreisā pagrieziena signālu;
107.3. apdzīšanas laikā netiks traucēti pretim braucošie transportlīdzekļi;
107.4. pēc apdzīšanas viņš varēs atgriezties iepriekšējā braukšanas joslā (brauktuves pusē), netraucējot apdzenamo
transportlīdzekli.
12
/
72
11. Apstāšanās un stāvēšana
108. Apdzenamā transportlīdzekļa vadītājam aizliegts traucēt apdzīšanu (palielināt braukšanas ātrumu u. tml.).
109. Aizliegts apdzīt šādās vietās:
109.1. regulējamos krustojumos;
109.2. neregulējamos krustojumos, izņemot gadījumus, ja apdzen uz galvenā ceļa attiecībā pret šķērsojamo ceļu;
109.3. uz dzelzceļa pārbrauktuvēm un tuvāk par 100 m pirms tām;
109.4. augšupceļu beigās, bīstamos pagriezienos un citos ceļa posmos, kur redzamību ierobežo apturēti transportlīdzekļi,
ēkas, apstādījumi u. tml.;
109.5. uz gājēju pārejām, vietās, kur brauktuvi šķērso velosipēdu ceļš, gājēju un velosipēdu ceļš vai kopīgs gājēju un velosipēdu
ceļš, un tuneļos.
110. Lai, netraucējot citus ceļu satiksmes dalībniekus, palaistu garām ar lielāku ātrumu braucošu transportlīdzekli, drīkst
pārkārtoties un īslaicīgi braukt pa ceļa nomali, ja tai ir asfalta vai asfaltbetona segums. Ja ārpus apdzīvotām vietām ceļa platums vai
brauktuves stāvoklis, ņemot vērā pretim braucošo transportlīdzekļu satiksmes intensitāti, neļauj apdzīt lēni braucošu, lielgabarīta vai ar
noteiktu ierobežotu ātrumu braucošu transportlīdzekli, tā vadītājam, netraucējot citus ceļu satiksmes dalībniekus, jābrauc iespējami
tuvāk ceļa (nomales) labajai malai, kā arī, ja nepieciešams, jāaptur transportlīdzeklis un jāpalaiž garām transportlīdzekļi, kas aiz tā
izveidojuši sastrēgumu.
111. Ja samainīšanās ar pretim braucošo transportlīdzekli ir apgrūtināta, transportlīdzekļa vadītājam, kura pusē atrodas šķērslis
(kavēklis), jādod ceļš pretim braucošajam transportlīdzeklim. Ja stāvos augšupceļos vai lejupceļos, kas apzīmēti ar 110. un 111. ceļa
zīmi, ir šķēršļi, ceļu dod lejup braucošā transport
līdzekļa vadītājs.
112. Lai pievērstu apdzenamā transportlīdzekļa vadītāja uzmanību, atļauts signalizēt ar lukturu gaismu pārslēgšanu saskaņā ar šo
noteikumu 
170. punktā
 minētajām prasībām.
113. Ārpus apdzīvotām vietām uz ceļiem ar divām vai vairākām braukšanas joslām vienā virzienā aizliegts apsteigt tajā pašā joslā
priekšā braucošo transportlīdzekli pa labo pusi, izņemot gadījumu, ja tas rāda kreisā pagrieziena signālu un ir uzsācis manevru.
114. Transportlīdzekļu apstāšanās un stāvēšana atļauta ceļa labajā pusē iespējami vairāk pa labi uz nomales, bet, ja tās nav, –
brauktuves malā vietās, kur ir iespējams piebraukt, nepārkāpjot šo noteikumu prasības. Ja brauktuves malā ir izveidoti šim nolūkam
paredzēti paplašinājumi, transportlīdzekļu apstāšanās un stāvēšana atļauta šajos paplašinājumos.
115. Apdzīvotās vietās atļauts apstāties un stāvēt arī ceļa kreisajā pusē iespējami vairāk pa kreisi uz nomales, bet, ja tās nav, –
brauktuves malā vai tās paplašinājumos uz šādiem ceļiem:
115.1. uz ceļiem ar vienu braukšanas joslu katrā virzienā, ja brauktuves vidū nav tramvaja sliežu ceļa klātnes;
115.2. uz vienvirziena ceļiem (kravas automobiļiem un to sastāviem, kuru pilna masa pārsniedz 3,5 t, – tikai kravas iekraušanai
vai izkraušanai).
116. Transportlīdzekļus atļauts apstādināt un novietot stāvēšanai vienā rindā paralēli brauktuves malai. Motociklus bez blakusvāģa,
divriteņu mopēdus un velosipēdus atļauts novietot stāvēšanai divās rindās.
117. Stāvvietās pie ietves vai, uzbraucot uz ietves, ja stāvvieta apzīmēta ar 529., 537. vai 539. ceļa zīmi un 830.–839. papildzīmi,
tajās norādītajā veidā atļauts stāvēt motocikliem, tricikliem, kvadricikliem un vieglajiem automobiļiem bez piekabēm, bet, ja stāvvieta
apzīmēta ar 830. vai 831. papildzīmi, – arī vieglajiem automobiļiem ar piekabēm, kā norādīts ar attiecīgo papildzīmi un ceļa
apzīmējumiem. Stāvvietās uz ietves transportlīdzekļi jānovieto vienā rindā iespējami tuvu brauktuvei. Uz ietves atļauts stāvēt
velosipēdiem, divriteņu mopēdiem un motocikliem bez blakusvāģa, ja tas netraucē gājēju pārvietošanos.
118. Ilgstoši atstāt transportlīdzekli uz ceļa ir aizliegts. Ilgstoša stāvēšana (atpūta, nakšņošana u. tml.) ārpus apdzīvotām vietām
atļauta tikai stāvlaukumos vai ārpus ceļa robežām.
119. Transportlīdzekļa vadītājs drīkst atstāt transportlīdzekļa vadītāja vietu tikai tad, ja ir veikts viss nepieciešamais, lai novērstu
transportlīdzekļa izkustēšanos no vietas, bet atstāt transportlīdzekli –, ja novērsta arī iespēja to lietot bez transportlīdzekļa vadītāja
13
/
72
12. Braukšana krustojumos
ziņas.
120. Aizliegts atvērt transportlīdzekļa durvis, ja tas apdraud ceļu satiksmes drošību vai traucē citus ceļu satiksmes dalībniekus.
121. Aizliegts apstāties un stāvēt:
121.1. uz tramvaja sliežu ceļa klātnes vai tās tiešā tuvumā, ja tas traucē tramvaja braukšanai;
121.2. uz dzelzceļa pārbrauktuvēm un tuneļos;
121.3. uz tiltiem, estakādēm, ceļa pārvadiem un zem tiem;
121.4. vietās, kur attālums starp brauktuves nepārtraukto ceļa apzīmējuma līniju, sadalošo joslu vai pretējo brauktuves malu un
apturētu transportlīdzekli ir mazāks par 3 m;
121.5. uz gājēju pārejām, vietās, kur brauktuvi šķērso velosipēdu ceļš, gājēju un velosipēdu ceļš vai kopīgs gājēju un velosipēdu
ceļš, un tuvāk par 5 m no šīm vietām;
121.6. krustojumā un tuvāk par 5 m no tā, izņemot apstāšanos un stāvēšanu pretim sānceļam trīsvirzienu krustojumā, kur ir
nepārtraukta 920. vai 921. ceļa apzīmējuma līnija vai sadalošā josla. Šajā apakšpunktā minētās prasības neattiecas uz vietām,
kur uz brauktuves izbrauc no blakusteritorijas (pagalma, stāvvietas, degvielas uzpildes stacijas, uzņēmuma u. tml.);
121.7. tuvāk par 25 m pirms un 10 m aiz 541. vai 542. ceļa zīmes, kā arī ar 543. ceļa zīmi apzīmētās taksometru stāvvietās,
izņemot gadījumus, ja tas nepieciešams pasažieru iekāpšanai transportlīdzeklī vai izkāpšanai no tā un ja tas netraucē
pasažieru sabiedrisko transportlīdzekļu vai taksometru satiksmi;
121.8. vietās, kur transportlīdzeklis citiem transportlīdzekļu vadītājiem aizsedz luksofora signālus vai ceļa zīmes;
121.9. uz ietvēm, gājēju ceļiem, gājēju un velosipēdu ceļiem, kopīgiem gājēju un velosipēdu ceļiem, velosipēdu ceļiem un
velojoslām, izņemot šo noteikumu 
117. punktā
 minētos gadījumus;
121.10. uz ieskrējiena un bremzēšanas joslām;
121.11. 326. ceļa zīmes darbības zonā;
121.12. vietās, kur brauktuves mala apzīmēta ar 920. ceļa apzīmējumu, kā arī vietās, kur brauktuves mala vai apmale apzīmēta
ar 943. vai 947. ceļa apzīmējumu;
121.13. ārpus apdzīvotām vietām bīstamu pagriezienu tuvumā un citās vietās, kur redzamība kaut vienā virzienā ir mazāka par
100 m.
122. Aizliegts stāvēt:
122.1. ārpus apdzīvotām vietām tuvāk par 100 m no dzelzceļa pārbrauk
tuves, bet apdzīvotās vietās – tuvāk par 50 m no tās;
122.2. citās vietās, kur stāvošs transportlīdzeklis var neļaut braukt (iebraukt vai izbraukt) citiem transportlīdzekļiem vai traucē
gājēju pārvietošanos;
122.3. 327. ceļa zīmes darbības zonā un – attiecīgi nepāra vai pāra datumos – 328. vai 329. ceļa zīmes darbības zonā, kā arī
uz visiem ceļiem teritorijā, kurā iebraukšana apzīmēta ar 523. ceļa zīmi;
122.4. vietās, kur brauktuves mala vai apmale apzīmēta ar 944. ceļa apzīmējumu, kā arī vietās, kas apzīmētas ar 945. ceļa
apzīmējumu.
123. Piespiedu apstāšanās gadījumā vietās, kur apstāšanās vai stāvēšana aizliegta, transportlīdzekļa vadītājam jādara viss
iespējamais, lai atbrīvotu brauk
tuvi un nogādātu transportlīdzekli vietā, kur apstāšanās un stāvēšana nav aizliegta.
124. Nogriežoties pa labi vai pa kreisi, bet, ja pretējos virzienos braucošu transportlīdzekļu plūsmas atdala sadalošā josla, – arī
apgriežoties braukšanai pretējā virzienā, transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš gājējiem un velosipēdu vadītājiem, kas šķērso to
brauktuvi, kurā viņš nogriežas.
125. Aizliegts iebraukt krustojumā vai brauktuvju krustošanās vietā, ja izveidojies sastrēgums, kas transportlīdzekļa vadītāju var
14
/
72
12.1. Regulējami krustojumi
12.2. Neregulējami krustojumi
13. Ceļu satiksme dzīvojamās zonās
piespiest apturēt trans
portlīdzekli krustojumā vai brauktuvju krustošanās vietā un traucēt braukt citiem transportlīdzekļiem.
126. Nogriežoties pa kreisi vai apgriežoties braukšanai pretējā virzienā, kad to atļauj luksofora signāls, transportlīdzekļa vadītājam
jādod ceļš to trans
portlīdzekļu vadītājiem, kas brauc pretējā virzienā taisni vai nogriežas pa labi.
127. Ja satiksmes regulētāja vai luksofora signāli atļauj braukt vienlaikus tramvajam un bezsliežu transportlīdzekļiem, priekšroka ir
tramvajam neatkarīgi no tā braukšanas virziena.
128. Braucot bultas norādītajā virzienā, kas iedegta papildsekcijā kopā ar luksofora sarkano vai dzelteno signālu, transportlīdzekļa
vadītājam (arī tramvaja vadītājam) jādod ceļš no citiem virzieniem braucošo transportlīdzekļu vadītājiem.
129. Transportlīdzekļa vadītājam, kas iebraucis krustojumā, kad to atļāva luksofora signāls, no krustojuma iecerētajā virzienā
jāizbrauc neatkarīgi no tā luksofora signāla, kas uzstādīts pirms izbraukšanas no krustojuma. Ja krustojumā pirms luksoforiem, kas
atrodas transportlīdzekļa vadītāja braukšanas ceļā, ir 546. ceļa zīme, transportlīdzekļa vadītājam jāņem vērā katra luksofora signāli.
130. Kad luksoforā iedegas atļaujošais signāls, transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš to transportlīdzekļu vadītājiem, kas
iebraukuši krustojumā, kad viņiem to atļāva luksofora signāls, kā arī gājējiem, kas nav paguvuši šķērsot brauktuvi.
131. Ja luksofors ir izslēgts vai darbojas mirgojošas dzeltenās gaismas režīmā, transportlīdzekļa vadītājam jāievēro neregulējamu
krustojumu šķērso
šanas noteikumi un pirms krustojuma uzstādīto priekšrocības ceļa zīmju prasības.
132. Nevienādas nozīmes ceļu krustojumā transportlīdzekļa vadītājam, kurš brauc pa mazāk svarīgu ceļu, jādod ceļš to
transportlīdzekļu vadītājiem, kas krustojumam tuvojas pa galveno ceļu.
133. Vienādas nozīmes ceļu krustojumā transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš tā transportlīdzekļa vadītājam, kas tuvojas no labās
puses.
134. Vienādas nozīmes ceļu krustojumā, kā arī nevienādas nozīmes ceļu krustojumā, ja transportlīdzekļi atrodas uz savstarpēji
vienādas nozīmes ceļa, tramvaja vadītājam neatkarīgi no tā braukšanas virziena ir priekšroka attiecībā pret bezsliežu transportlīdzekļu
vadītājiem.
135. Ja galvenais ceļš krustojumā maina virzienu, transportlīdzekļu vadītājiem, kas brauc pa galveno ceļu, savstarpēji jāievēro
vienādas nozīmes ceļu krustojuma pārbraukšanas noteikumi. Šie noteikumi savstarpēji jāievēro arī transportlīdzekļu vadītājiem, kas
brauc pa mazāk svarīgu ceļu.
136. Nogriežoties pa kreisi vai apgriežoties braukšanai pretējā virzienā, bezsliežu transportlīdzekļu vadītājiem jādod ceļš to
transportlīdzekļu vadītājiem, kas brauc pa vienādas nozīmes ceļu pretējā virzienā taisni vai nogriežas pa labi. Šie noteikumi savstarpēji
jāievēro arī tramvaju vadītājiem.
137. Transportlīdzekļa vadītājam, kas brauc pa galveno ceļu, nogriežoties pa kreisi vai apgriežoties braukšanai pretējā virzienā,
jādod ceļš to transport
līdzekļu vadītājiem, kas uzsākuši apdzīšanu.
138. Ja pirms krustojuma nav uzstādītas priekšrocības ceļa zīmes, kā arī ja uz šķērsojamā ceļa pirms krustojuma nav uzstādīta
206. vai 207. ceļa zīme un vadītājs nevar noteikt, vai ceļam ir segums (diennakts tumšajā laikā vai ja ceļu klāj dubļi, sniegs u. tml.),
transportlīdzekļa vadītājam jāuzskata, ka viņš atrodas uz mazāk svarīga ceļa.
139. Dzīvojamā zonā, degvielas uzpildes stacijās un stāvvietās gājējiem un velosipēdu vadītājiem atļauts pārvietoties pa ietvēm un
pa brauktuvi visā tās platumā.
140. Dzīvojamā zonā, degvielas uzpildes staciju un stāvvietu teritorijā gājējiem un velosipēdu vadītājiem ir priekšroka, taču viņiem
aizliegts nepamatoti traucēt citu transportlīdzekļu braukšanu.
15
/
72
14. Gājēju pārejas un pasažieru sabiedrisko transportlīdzekļu pieturas
15. Dzelzceļa pārbrauktuvju šķērsošana
141. Transportlīdzekļu stāvēšana dzīvojamās zonās atļauta tikai speciāli paredzētās stāvvietās. Ja tādu stāvvietu nav vai ja tās ir
aizņemtas, transport
līdzekļu stāvēšana atļauta tikai vietās, kur tas netraucē gājēju pārvietošanos vai citu transportlīdzekļu braukšanu.
142. Dzīvojamā zonā aizliegts:
142.1. mācīt vadīt transportlīdzekli;
142.2. stāvēt transportlīdzekļiem ar iedarbinātu motoru ilgāk par piecām minūtēm;
142.3. iebraukt kravas automobiļiem, kuru pilna masa pārsniedz 5 t, kā arī traktortehnikai (izņemot gadījumus, ja tas
nepieciešams kravas iekraušanai, izkraušanai vai darbu veikšanai) un autobusiem, kuru garums pārsniedz 6 m (izņe
mot
gadījumus, ja tas nepieciešams pasažieru iekāpšanai vai izkāpšanai no tā).
143. Izbraucot no dzīvojamās zonas, transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.
144. Šajā nodaļā minētās prasības attiecas arī uz daudzdzīvokļu namu pagalmiem.
145. Transportlīdzekļa vadītājam, tuvojoties neregulējamai gājēju pārejai, jāsamazina braukšanas ātrums vai jāaptur
transportlīdzeklis pirms gājēju pārejas, lai dotu ceļu gājējiem, kas šķērso brauktuvi pa gājēju pāreju vai iziet uz tās, kā arī velosipēdu
vadītājiem, kas šķērso brauktuvi pa gājēju pāreju vai izbrauc uz tās, ja tie varētu tikt traucēti vai apdraudēti.
146. Ja pirms neregulējamas gājēju pārejas apturēts transportlīdzeklis vai citi transportlīdzekļi, tuvojoties neregulējamai gājēju
pārejai, samazina braukšanas ātrumu, transportlīdzekļa vadītājs var turpināt braukt tikai pēc tam, kad ir pārliecinājies, ka
transportlīdzekļu priekšā neatrodas gājēji vai velosipēdu vadītāji.
147. Jebkurā gadījumā (arī ārpus gājēju pārejām) transportlīdzekļa vadītājam jāpalaiž garām neredzīgi gājēji, kas rāda signālu ar
baltu spieķi.
148. Uz regulējamas gājēju pārejas un krustojumos, kad ir iedegts atļaujošais luksofora signāls vai tiek parādīts satiksmes
regulētāja atļaujošais signāls, transportlīdzekļa vadītājam jādod iespēja gājējiem un velosipēdu vadītājiem pabeigt brauktuves
šķērsošanu.
149. Aizliegts uzbraukt uz gājēju pārejas, ja aiz tās izveidojies sastrēgums, kas var piespiest transportlīdzekļa vadītāju uz tās
apturēt transportlīdzekli un traucēt gājēju vai velosipēdu pārvietošanos.
150. Transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš gājējiem, kuri iet uz tajā pašā braukšanas virzienā pieturā (ceļa vidū) apturētu tramvaju
vai nāk no tā.
151. Tuvojoties apturētam transportlīdzeklim, kuram uzstādīta bērnu grupas pārvadāšanas pazīšanas zīme, transportlīdzekļa
vadītājam jābrauc ar tādu ātrumu, lai, ja nepieciešams, varētu apturēt transportlīdzekli un palaist garām bērnus, kas šķērso brauktuvi.
152. Šķērsojot dzelzceļa pārbrauktuvi, transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš vilcienam (lokomotīvei, drezīnai), kas tuvojas.
153. Pirms pārbrauktuves transportlīdzekļa vadītājam jāpārliecinās, vai netuvojas vilciens, un jāņem vērā barjeras stāvoklis,
gaismas signalizācija, ceļa zīmes un ceļa apzīmējumi, kā arī pārbrauktuves dežuranta norādījumi un signāli. Aizliegts braukt, ja
pārbrauktuves dežurants, nostājoties ar krūtīm vai muguru pret vadītāju, signalizē ar virs galvas paceltu zizli vai sānis paceltām rokām.
154. Aizliegts uzbraukt uz pārbrauktuves, ja barjera ir aizvērta vai sāk aizvērties vai ja luksoforā deg aizlieguma signāls (neatkarīgi
no barjeras stāvokļa, kā arī ja tās nav). Ja luksofors nedarbojas vai deg tikai balts mirgojošs signāls, bet barjera atvērta vai tās nav,
transportlīdzekļa vadītājs drīkst braukt pāri pārbrauktuvei tikai pēc tam, kad ir pārliecinājies, vai netuvojas vilciens.
155. Lai palaistu garām tuvojošos vilcienu, kā arī citos gadījumos, kad pārbrauktuvi šķērsot aizliegts, transportlīdzekļa vadītājam
16
/
72
16. Ārējās apgaismes ierīču lietošana
jāaptur transport
līdzeklis tieši pirms stoplīnijas (929. ceļa apzīmējums), bet, ja tās nav, – pirms 546. vai 207. ceļa zīmes; ja to nav, –
ne tuvāk par 5 m pirms barjeras; ja tās nav, – ne tuvāk par 10 m no dzelzceļa tuvākās sliedes; ja dzelzceļa pārbrauktuve aprīkota tikai
ar luksoforu, – pirms luksofora. Sākot braukt pēc transportlīdzekļa apturēšanas, transportlīdzekļa vadītājam vēlreiz jāpārliecinās, vai
netuvojas vilciens.
156. Aizliegts uzbraukt uz pārbrauktuves, ja:
156.1. aiz tās izveidojies sastrēgums, kas var piespiest transportlīdzekļa vadītāju apturēt transportlīdzekli uz pārbrauktuves;
156.2. uz tās attiecīgajā braukšanas virzienā atrodas apturēts transport
līdzeklis. Ja uz pārbrauktuves atrodas avarējis
transportlīdzeklis, pārējiem vadītājiem jādara viss iespējamais, lai atbrīvotu pārbrauktuvi no tā.
157. Piespiedu apstāšanās gadījumā uz pārbrauktuves transportlīdzekļa vadītājam jāizsēdina pasažieri un jādara viss iespējamais,
lai atbrīvotu pārbrauk
tuvi. Ja transportlīdzekli no pārbrauktuves nobraukt neizdodas, vadītājam, ja iespējams, jāinformē glābšanas
dienests un jārīkojas šādi:
157.1. ja iespējams, jānosūta cilvēki virzienā gar sliežu ceļu uz abām pusēm (katrs – 1000 m attālumā no pārbrauktuves), ja ir
tikai viens cilvēks, – tajā virzienā, kur sliežu ceļš sliktāk pārredzams, un jāpaskaidro, kā jārāda apstāšanās signāls vilciena
mašīnistam, lai apturētu tuvojošos vilcienu;
157.2. jāpaliek transportlīdzekļa tuvumā un jādod vispārējas trauksmes signāls;
157.3. kad parādās vilciens, jāskrien tam pretī, rādot apstāšanās signālu. Apstāšanās signālu rāda ar rokas apļošanu, dienā –
turot rokā spilgtas krāsas drānu vai citu labi saskatāmu priekšmetu, naktī – iedegtu lāpu vai lukturi. Vispārējās trauksmes
signāls ir skaņu signālu sērija, kas sastāv no viena gara un trim īsiem signāliem.
158. Transportlīdzekļa vadītājam aizliegts:
158.1. vest pāri pārbrauktuvei transportēšanai nesagatavotas iekārtas un mašīnas (lauksaimniecības mašīnas, ceļu būves
mašīnas, celtniecības mašīnas u. tml.);
158.2. šķērsot dzelzceļa sliežu ceļus šim nolūkam neparedzētās vietās;
158.3. apbraukt transportlīdzekļus, kuri apturēti pirms pārbrauktuves, ja kustība pāri dzelzceļa pārbrauktuvei aizliegta un
apbraukšana saistīta ar iebraukšanu tajā ceļa pusē, kas paredzēta braukšanai pretējā virzienā;
158.4. patvaļīgi atvērt barjeru vai apbraukt to.
159. Ar dzelzceļa ceļa distances priekšnieka atļauju pārbrauktuvi drīkst šķērsot šādi transportlīdzekļi:
159.1. transportlīdzekļi, kuru gabarīti ar kravu vai bez tās platumā pārsniedz 5 m vai augstumā no brauktuves virsmas – 4,5 m;
159.2. transportlīdzekļi vai to sastāvi, kuru faktiskā masa pārsniedz 52 t.
160. Diennakts gaišajā laikā mehāniskajiem transportlīdzekļiem un tramvajiem jābrauc ar iedegtiem dienas gaitas, tuvās gaismas
vai priekšējiem miglas lukturiem.
161. Braucot diennakts tumšajā laikā, transportlīdzekļiem jābūt iedegtām šādām ārējās apgaismes ierīcēm:
161.1. mehāniskajiem transportlīdzekļiem – tuvās vai tālās gaismas lukturiem, kā arī gabarītlukturiem un numura zīmes
apgaismojumam;
161.2. piekabēm – gabarītlukturiem un numura zīmes apgaismojumam.
162. Braucot nepietiekamas redzamības apstākļos, transportlīdzekļiem jābūt iedegtām šādām ārējās apgaismes ierīcēm:
162.1. mehāniskajiem transportlīdzekļiem – tuvās gaismas, tālās gaismas vai priekšējiem miglas lukturiem, kā arī
gabarītlukturiem un numura zīmes apgaismojumam;
162.2. piekabēm – gabarītlukturiem un numura zīmes apgaismojumam.
17
/
72
17. Skaņas signāla, avārijas gaismas signalizācijas un avārijas zīmes lietošana
163. Transportlīdzekļa vadītājam tālās gaismas lukturi jāpārslēdz uz tuvās gaismas lukturiem:
163.1. apdzīvotās vietās, ja ceļš ir pietiekami un vienmērīgi apgaismots;
163.2. vismaz 150 m attālumā no pretim braucošā transportlīdzekļa vai arī lielākā attālumā, ja pretim braucošā
transportlīdzekļa vadītājs par lukturu pārslēgšanas nepieciešamību signalizē, periodiski pārslēdzot lukturu gaismu;
163.3. ja var apžilbināt citus vadītājus (arī tos, kuri brauc tajā pašā virzienā). Ja transportlīdzekļa vadītāju apžilbina, viņam
jāieslēdz avārijas gaismas signalizācija un, nemainot braukšanas joslu, jāsamazina braukšanas ātrums vai jāaptur
transportlīdzeklis.
164. Apstājoties un stāvot uz ceļa ārpus apdzīvotām vietām diennakts tumšajā laikā vai nepietiekamas redzamības apstākļos,
mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm jābūt iedegtiem gabarītlukturiem. Ja ir bieza migla, intensīvi līst vai snieg u. tml.,
atļauts iedegt arī tuvās gaismas lukturus vai priekšējos un pakaļējos miglas lukturus.
165. Apstājoties un stāvot apdzīvotās vietās neapgaismotos ceļa posmos diennakts tumšajā laikā vai nepietiekamas redzamības
apstākļos, mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm jābūt iedegtiem gabarītlukturiem, bet mehāniskajiem
transportlīdzekļiem bez piekabēm gabarītlukturu vietā atļauts iedegt stāvgaismas lukturus brauktuves pusē. Ja ir bieza migla, intensīvi
līst vai snieg u. tml., atļauts iedegt arī tuvās gaismas lukturus vai priekšējos un pakaļējos miglas lukturus.
166. Apstājoties un stāvot apdzīvotās vietās diennakts tumšajā laikā vai nepietiekamas redzamības apstākļos, gabarītlukturus vai
stāvgaismas lukturus atļauts neiedegt ceļa posmos, kur apturētais transportlīdzeklis citiem vadītājiem ir labi saredzams pietiekamā
attālumā.
167. Braucot priekšējos miglas lukturus atļauts iedegt:
167.1. nepietiekamas redzamības apstākļos – atsevišķi vai kopā ar tuvās gaismas lukturiem;
167.2. diennakts tumšajā laikā neapgaismotos ceļa posmos – kopā ar tuvās gaismas lukturiem.
168. Pakaļējos miglas lukturus atļauts iedegt tikai tad, ja ir bieza migla, intensīvi līst vai snieg u. tml.
169. Prožektorus un grozāmlukturus atļauts iedegt tikai tiem transport
līdzekļiem, kuriem piešķirts operatīvo transportlīdzekļu
statuss, ja netiek apžilbināti citi transportlīdzekļu vadītāji.
170. Lai pievērstu citu ceļu satiksmes dalībnieku uzmanību, ar lukturu gaismām drīkst signalizēt šādi:
170.1. diennakts gaišajā laikā – ar īslaicīgu tālās gaismas lukturu ieslēgšanu;
170.2. diennakts tumšajā laikā – ar vairākkārtēju īslaicīgu (tuvā gaisma – tālā gaisma) lukturu pārslēgšanu, ja netiek apžilbināti
citi transportlīdzekļu vadītāji.
171. Velkamajam mehāniskajam transportlīdzeklim jebkurā diennakts laikā jābūt iedegtai avārijas gaismas signalizācijai. Ja
avārijas gaismas signalizācijas nav vai tā nedarbojas, transportlīdzekļa aizmugurē jāpiestiprina avārijas zīme.
172. Skaņas signālu atļauts lietot, tikai lai novērstu ceļu satiksmei bīstamas situācijas, bet ārpus apdzīvotām vietām – arī lai
pievērstu citu ceļu satiksmes dalībnieku uzmanību.
173. Avārijas gaismas signalizācija jāiededz (izņemot gadījumus, ja mehāniskais transportlīdzeklis ar tādu nav aprīkots vai tā
nedarbojas) un avārijas zīme uz ceļa jāizliek šādos gadījumos:
173.1. piespiedu apstāšanās gadījumā vietās, kur apstāties vai stāvēt aizliegts, vai vietās, kur redzamības, meteoroloģisko
apstākļu, citu transport
līdzekļu braukšanas ātruma, ceļa seguma stāvokļa u. tml. iemeslu dēļ apturētais transportlīdzeklis var
radīt draudus ceļu satiksmes drošībai;
173.2. ja noticis ceļu satiksmes negadījums vai uz brauktuves izkritusi vai izlijusi krava;
173.3. apstājoties un stāvot uz ceļa ārpus apdzīvotām vietām diennakts tumšajā laikā vai nepietiekamas redzamības
apstākļos, ja nedeg kāds no priekšējiem vai pakaļējiem gabarītlukturiem.
18
/
72
18. Transportlīdzekļu vilkšana
174. Braucot avārijas gaismas signalizācija jāiededz arī šādos gadījumos:
174.1. ja transportlīdzekļa vadītājs tiek apžilbināts;
174.2. velkamajam mehāniskajam transportlīdzeklim;
174.3. ja transportlīdzeklim ir kāds no šo noteikumu 
223. punktā
 minētajiem bojājumiem.
175. Avārijas zīme uz ceļa jāizliek tādā attālumā no transportlīdzekļa, lai laikus brīdinātu citus transportlīdzekļu vadītājus par
briesmām. Jebkurā gadījumā attālumam no avārijas zīmes līdz transportlīdzeklim jābūt šādam:
175.1. apdzīvotās vietās – ne mazākam par 15 m;
175.2. ārpus apdzīvotām vietām – ne mazākam par 100 m.
176. Mehāniskos transportlīdzekļus atļauts vilkt:
176.1. izmantojot lokano vai cieto sakabi;
176.2. daļēji novietojot velkamo mehānisko transportlīdzekli uz velkošā transportlīdzekļa (kravas kastē vai uz speciālas
atbalstierīces).
177. Velkot ar cieto vai lokano sakabi, pie velkamā mehāniskā transport
līdzekļa stūres jābūt transportlīdzekļa vadītājam, izņemot
gadījumu, ja cietās sakabes konstrukcija nodrošina velkamā mehāniskā transportlīdzekļa vadāmību.
178. Cietajai sakabei starp velkošo un velkamo mehānisko transportlīdzekli jānodrošina attālums, kas nepārsniedz 4 m, bet
lokanajai sakabei šim attālumam jābūt no 4 līdz 6 m. Lokanajai sakabei jābūt apzīmētai tā, lai citi ceļu satiksmes dalībnieki to varētu
laikus pamanīt.
179. Traktortehnikai ar pilnu masu virs 4000 kg laikposmā no 1. aprīļa līdz 1. oktobrim atļauts vilkt divas ar darba bremzēm
aprīkotas divasu vai trīsasu piekabes, bet laikposmā no 1. oktobra līdz 1. novembrim – tikai diennakts gaišajā laikā.
180. Aizliegts vilkt:
180.1. vairāk par vienu mehānisko transportlīdzekli;
180.2. mehānisko transportlīdzekli, kuram ir bojāta stūres iekārta (šādu transportlīdzekli atļauts vilkt, to daļēji novietojot uz
velkošā transportlīdzekļa);
180.3. ja mehāniskajam transportlīdzeklim, kuram ir bojātas darba bremzes, faktiskā masa ir lielāka par pusi no velkošā
mehāniskā transportlīdzekļa faktiskās masas;
180.4. ar lokano sakabi, ja ir bojāta vai nedarbojas velkamā mehāniskā transportlīdzekļa darba bremžu sistēma;
180.5. ar lokano sakabi atkalas laikā;
180.6. ar motociklu bez blakusvāģa, izņemot gadījumu, ja to paredzējis motocikla izgatavotājs un ja motocikls bez blakusvāģa
velk speciāli šim nolūkam paredzētu piekabi;
180.7. velosipēdu vai divriteņu mopēdu, kā arī motociklu bez blakusvāģa;
180.8. vairāk par vienu piekabi, izņemot šo noteikumu 
179. punktā
 minēto gadījumu;
180.9. piekabi, kuras masa pārsniedz vilcēja izgatavotāja noteikto vilkšanai paredzētās piekabes masu;
180.10. diennakts tumšajā laikā vai nepietiekamas redzamības apstākļos – šo noteikumu 
182. punktā
 minēto tehnoloģisko
agregātu – piekabi;
180.11. traktortehnikas piekabi ar automobili.
19
/
72
19. Pasažieru pārvadāšana
20. Kravas pārvadāšana
181. Velkot ar lokano vai cieto sakabi, aizliegts vest pasažierus ārpus kabīnes velkamajā speciāliem darbiem paredzētajā kravas
automobilī, kura furgona tipa kravas telpā ir ierīkotas pasažieru sēdvietas, kā arī velkamajā autobusā vai trolejbusā. Ja velkamais
automobilis ir daļēji novietots uz velkošā mehāniskā transportlīdzekļa, pasažieriem atļauts atrasties tikai velkošā mehāniskā
transportlīdzekļa kabīnē.
182. Tehnoloģiskā agregāta – piekabes (piemēram, kompresora, ģeneratora, celtnieku dzīvojamā vagoniņa) īslaicīga pārvietošana
pa ceļiem nozīmē tā vilkšanu no viena objekta uz citu (neatkarīgi no attāluma), kur tas tiks izmantots paredzētajiem darbiem.
183. Transportlīdzeklī nedrīkst pārvadāt lielāku pasažieru skaitu, kā norādīts transportlīdzekļa reģistrācijas dokumentā vai norādījis
(paredzējis) transportlīdzekļa izgatavotājs. Pasažieri jāpārvadā tā, lai tie netraucētu transport
līdzekļa vadītāju un neierobežotu viņam
redzamību. Pasažierus vieglajos automo
biļos un kravas automobiļos atļauts pārvadāt tikai šim nolūkam paredzētajās sēdvietās, bet
autobusos – arī šim nolūkam paredzētajās stāvvietās.
184. Pārvadājot bērnu grupas, kas dodas ekskursijās, uz sporta pasākumiem u. tml., autobusā jāatrodas vismaz vienam
pieaugušajam pavadonim. Šādam transportlīdzeklim priekšpusē un aizmugurē jābūt piestiprinātai pazīšanas zīmei atbilstoši šo
noteikumu 
233. punktā
 minētajām prasībām.
185. Ja automobilī, kura sēdvietas aprīkotas ar drošības jostām, pārvadā bērnu, kura augums nepārsniedz 150 cm, bērnam
jāatrodas viņa vecumam un svaram piemērotā bērnu sēdeklītī vai uz paliktņa, kas uzstādīts atbilstoši tā izgatavotāja norādījumiem, un
jābūt piesprādzētam ar drošības jostu.
186. Pārvadājot personu ar invaliditāti riteņkrēslā, tai jābūt ar drošības jostu piesprādzētai pie transportlīdzeklī nostiprināta
riteņkrēsla.
187. Aizliegts pārvadāt pasažierus kravas automobilī ārpus tā kabīnes. Šis aizliegums neattiecas uz:
187.1. Iekšlietu ministrijas un Nacionālo bruņoto spēku struktūrvienību transportlīdzekļiem (pasažieru pārvadāšanas kārtību
šādos gadījumos nosaka attiecīgās institūcijas iekšējie normatīvie akti);
187.2. speciāliem darbiem paredzētiem kravas automobiļiem, kuru furgona tipa kravas telpās ir ierīkotas pasažieru sēdvietas un
kuri ir noteiktā kārtībā reģistrēti.
188. Šo noteikumu 
187. punktā
 minētajos gadījumos pārvadāt pasažierus atļauts transportlīdzekļu vadītājiem, kuriem ir tiesības
vadīt C kategorijai atbilstošus transportlīdzekļus, bet, ja pasažieru skaits (neskaitot transportlīdzekļa vadītāju) pārsniedz astoņus
cilvēkus, – transportlīdzekļu vadītājiem, kuriem ir tiesības vadīt C un attiecīgi D1 vai D kategorijai atbilstošus transportlīdzekļus.
189. Aizliegts pārvadāt:
189.1. pasažierus ārpus traktortehnikas kabīnes, piekabē (puspiekabē) un motocikla kravas nodalījumā;
189.2. bērnus, kas jaunāki par trim gadiem, automobilī, kura sēdvietas nav aprīkotas ar drošības jostām;
189.3. bērnus, kuru augums nepārsniedz 150 cm, priekšējā sēdeklī automobilī, kura sēdvietas nav aprīkotas ar drošības
jostām, kā arī ar divriteņu mopēdu, motociklu, triciklu, kvadriciklu vai sniega motociklu, izņemot gadījumu, ja bērns var noturēt
līdzsvaru un aizsniegt kāju atbalstus vai sēž uz viņa vecumam un svaram atbilstoša sēdeklīša.
190. Pārvadājamās kravas masa un slodzes sadalījums uz asīm nedrīkst pārsniegt attiecīgā transportlīdzekļa izgatavotāja
noteiktos lielumus.
191. Kravu transportlīdzeklī novieto un, ja nepieciešams, nostiprina atbilstoši normatīvajos aktos par gabalkravu izvietošanu un
nostiprināšanu auto
pārvadājumos noteiktajām prasībām tā, lai krava:
191.1. neapdraudētu ceļu satiksmes dalībniekus, nenokristu un nevilktos pa ceļu;
191.2. transportlīdzekļa vadītājam neierobežotu pārredzamību;
191.3. neietekmētu transportlīdzekļa stabilitāti un neapgrūtinātu tā vadīšanu; 
20
/
72
21. Mācību braukšana
22. Papildu prasības velosipēdu vadītājiem
191.4. neaizsegtu ārējās apgaismošanas ierīces, gaismas atstarotājus, numura zīmes un pazīšanas zīmes, kā arī netraucētu
uztvert signālus, ko rāda ar roku;
191.5. neradītu troksni, nesaceltu putekļus un nepiesārņotu vai nepie
gružotu apkārtējo vidi.
192. Pārvadāt kravu ar vieglo automobili tā aizmugurē, izmantojot speciāli šim nolūkam paredzētu statīvu, kas kopā ar kravu vai
bez tās daļēji vai pilnīgi aizsedz ārējās apgaismošanas ierīces, gaismas atstarotājus, valsts numura vai pazīšanas zīmes, atļauts, ja
statīvs aprīkots ar dublējošām ārējās apgaismošanas ierīcēm, gaismas atstarotājiem un valsts numura stiprināšanas vietu ar
atbilstošu numura zīmes apgaismojumu.
193. Krava jāapzīmē atbilstoši šo noteikumu 
239. punktā
 minētajām prasībām, ja:
193.1. priekšpusē vai aizmugurē tā izvirzīta ārpus transportlīdzekļa gabarītiem tālāk par 1 m;
193.2. platumā tā izvirzīta tālāk par 0,4 m no priekšējo vai pakaļējo gabarītlukturu ārējās malas.
194. Ja kravas automobiļu, kuru pilna masa pārsniedz 3,5 t, autobusu un to piekabju, kā arī transportlīdzekļu sastāvu gabarīti ar
kravu vai bez tās, ar noņemamo aprīkojumu (piemēram, iekrāvēju) vai bez tā, faktiskā masa vai ass slodze pārsniedz šo noteikumu 
2.
pielikumā
 minētos lielumus, atļauja braukšanai pa ceļiem jāsaņem normatīvajos aktos par lielgabarīta un smagsvara pārvadā
jumiem
noteiktajā kārtībā.
195. Policijas darbinieki vai muitas amatpersonas var pieprasīt kravas automobiļu, to piekabju (puspiekabju) un autobusu gabarītu,
faktiskās masas un ass slodžu pārbaudi.
196. Mācību iestāžu braukšanas mācību instruktoram jābūt atbilsto
šās kategorijas transportlīdzekļa vadītāja un instruktora
apliecībai. Individuāli mācīt vadīt atļauts transportlīdzekļa vadītājam, kura atbilstošās kategorijas transportlīdzekļa vadītāja stāžs ir
vismaz trīs gadi. Individuāli ceļu satiksmē vienlaikus atļauts apmācīt tikai vienu personu.
197. Personai, kura mācās braukt ar mopēdu, motociklu, triciklu, kvadriciklu, automobili vai autobusu, jābūt klāt braukšanas
mācību atļaujai vai dokumentam par tiesībām vadīt mehāniskos transportlīdzekļus. Pēc policijas darbinieku pieprasījuma šis
dokuments jāiedod pārbaudei.
198. Mācību braucieni pa ceļiem drīkst notikt tikai apmācītāja (transport
līdzekļa vadītāja) klātbūtnē un tikai pēc tam, kad
apmācāmā persona ir pietiekami labi apguvusi vadīšanas iemaņas. Mācību braucienu laikā ar automobili vai autobusu apmācāmajai
personai jāatrodas vadītāja sēdeklī, bet apmācītājam – priekšējā pasažiera sēdeklī. Apmācāmajai personai jāzina un jāievēro šo
noteikumu prasības. Laikposmus un ceļus, pa kuriem laikā no plkst. 7.00 līdz 10.00 un no plkst. 16.00 līdz 20.00 aizliegti mācību
braucieni, savā administra
tīvajā teritorijā nosaka pašvaldības dome.
199. Mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kurus lieto mācību braukšanai, jābūt pazīšanas zīmei atbilstoši šo noteikumu 
235.
, 
236.
un 
237. punktā
 minētajām prasībām.
200. Velosipēdu vadītājiem jābrauc pa attiecīgā virziena velojoslu, velosipēdu ceļu vai gājēju un velosipēdu ceļu iespējami tuvāk tā
labajai malai. Ja to nav vai tie ir attālināti no ceļa, velosipēdu vadītājiem atļauts:
200.1. braukt pa brauktuvi vienā rindā iespējami tuvāk brauktuves (braukšanas joslas) labajai malai. Tālāk uz brauktuves atļauts
izbraukt šādos gadījumos:
200.1.1. lai apbrauktu, apsteigtu vai apdzītu;
200.1.2. lai turpinātu braukt izvēlētajā virzienā apdzīvotās vietās, kur braukšanai vienā virzienā ir ne vairāk par divām joslām,
ja malējā labā josla ir iekārtota labajam pagriezienam;
200.1.3. pavadot bērnus, kas jaunāki par 12 gadiem;
200.2. braukt pa nomali, dodot ceļu gājējiem;
200.3. braukt pa ietvi, ja braukšana pa brauktuvi, ņemot vērā ceļu satiksmes intensitāti, ceļa un meteoroloģiskos apstākļus,
21
/
72
nav iespējama, ir apgrūtināta vai bīstama. Braucot pa ietvi, velosipēdu vadītājiem jāizvēlas tāds braukšanas ātrums, lai netiktu
apdraudēti vai traucēti gājēji un, ja nepieciešams, jābrauc ar ātrumu, kas nepārsniedz gājēju pārvietošanās ātrumu. Velosipēdu
vadītāji nekādā veidā nedrīkst apdraudēt vai traucēt gājējus. Gājējiem, pārvietojoties pa ietvi, ir priekš
roka. Braucot pa ietvi
vietās, kur velosipēdu vadītāju braukšanas trajektorijas krustojas ar pārējo transportlīdzekļu braukšanas trajektorijām,
velosipēdu vadītājiem jānovērtē attālums līdz transportlīdzekļiem, kas tuvojas, kā arī jānovērtē to braukšanas ātrums un
jāpārliecinās par drošību.
201. Bērni, kas jaunāki par 12 gadiem, un velosipēdu vadītāji, kas tos pavada, drīkst neievērot šo noteikumu 
200. punktā
 minētās
prasības par braukšanu pa velojoslu vai brauktuvi, un tiem atļauts braukt pa ietvi. Bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem, braucot ar
velosipēdu, galvā jābūt aizsprādzētai aizsargķiverei.
202. Velosipēdu vadītājiem jābrauc ar ātrumu, kas neapdraud ceļu satiksmes drošību. Velosipēdu vadītājiem atļauts šķērsot
brauktuvi pa ietves vai nomales iedomāto turpinājumu, kā arī, netraucējot gājējus, – pa gājēju pārejām. Pirms brauktuves šķērsošanas
velosipēdu vadītājiem laikus jāsamazina braukšanas ātrums un, ja tas nepieciešams ceļu satiksmes drošībai, jāaptur velosipēds.
Šķērsojot brauktuvi pa ietves iedomāto turpinājumu, velosipēdu vadītājiem jābrauc ar ātrumu, kas nepārsniedz gājēju pārvietošanās
ātrumu un jādod ceļš transportlīdzekļiem, kas brauc pa šķērsojamo ceļu.
203. Vietās, kur ārpus krustojumiem velosipēdu ceļš, gājēju un velosipēdu ceļš vai kopīgais gājēju un velosipēdu ceļš šķērso
brauktuvi un ceļu satiksme netiek regulēta, velosipēdu vadītājiem, kas brauc pa šiem ceļiem, jādod ceļš transportlīdzekļiem, kas
brauc pa šķērsojamo ceļu.
204. Pirms nogriešanās pa kreisi vai apgriešanās braukšanai pretējā virzienā krustojumos apdzīvotās vietās velosipēda vadītājam
jāizvērtē ceļa veids (vienvirziena, divvirzienu, joslu skaits, atļautie braukšanas virzieni tajās u. tml.), satiksmes intensitāte un jāizvēlas
drošākais manevra veikšanas veids tā, lai neradītu satiksmei bīstamas situācijas:
204.1. vietās, kur nav iekārtots velosipēdu ceļš, gājēju un velosipēdu ceļš vai kopīgs gājēju un velosipēdu ceļš, velosipēda
vadītājam brauktuvju krustošanās vieta jāšķērso pa brauktuvju labo malu, dodot ceļu tajā pašā virzienā taisni braucošajiem
transportlīdzekļiem un tiem ceļu satiksmes dalībniekiem, kam saskaņā ar braukšanas noteikumiem krustojumos ir priekšroka;
204.2. uz ceļiem, kur ceļu satiksme notiek divos virzienos un ir viena josla katrā virzienā, nogriešanās pa kreisi vai apgriešanās
braukšanai pretējā virzienā veicama 204.1. apakšpunktā minētajā veidā vai no kreisā malējā stāvokļa, kas ieņemts uz
brauktuves;
204.3. ja braukšanai attiecīgajā virzienā ir divas joslas un braukšanai pa kreisi iekārtota atsevišķa josla, nogriešanās pa kreisi
vai apgriešanās braukšanai pretējā virzienā veicama 204.1. apakšpunktā minētajā veidā (izņemot gadījumu, ja labā malējā josla
iekārtota braukšanai tikai pa labi) vai no kreisās malējās joslas labās malas.
205. Nogriezties pa kreisi vai apgriezties braukšanai pretējā virzienā apdzīvotās vietās ārpus krustojumiem velosipēda vadītājam
atļauts no brauktuves labās malas, bet uz ceļiem, kur ceļu satiksme notiek divos virzienos ar vienu joslu katrā virzienā, – arī no kreisā
malējā stāvokļa, kas ieņemts uz brauktuves.
206. Nogriezties pa kreisi vai apgriezties braukšanai pretējā virzienā ārpus apdzīvotām vietām velosipēda vadītājam atļauts tikai no
brauktuves labās malas (labās nomales), dodot ceļu tajā pašā virzienā un pretim braucošajiem trans
portlīdzekļiem.
207. Velosipēdam jābūt tehniskā kārtībā. Velosipēdam jābūt aprīkotam ar bremzēm.
208. Velosipēdu piekabēm aizmugurē jābūt sarkanam gaismas atstarotājam.
209. Braucot diennakts tumšajā laikā vai nepietiekamas redzamības apstākļos, velosipēdam abos tā sānos, riteņu abās pusēs,
jābūt aprīkotam ar gaismas atstarotājiem, priekšpusē jābūt aprīkotam ar baltu atstarotāju, bet aizmugurē ar sarkanu atstarotāju, kā arī
priekšpusē jādeg baltas gaismas lukturim, bet aizmugurē – sarkanas gaismas lukturim. Ja lukturu nav vai tie nedarbojas, velosipēda
vadītājam jābūt tērptam atstarojošā vestē vai apģērbā ar labi redzamiem gaismu atstarojoša materiāla elementiem.
210. Velosipēdu vadītājiem aizliegts:
210.1. braukt, neturot stūri;
210.2. braukt, turoties pie cita braucoša transportlīdzekļa;
210.3. pārvadāt kravu, kas traucē vadīšanu vai apdraud citus ceļu satiksmes dalībniekus;
210.4. vest ar velosipēdu pasažierus, ja tas nav speciāli izgatavots šim nolūkam. Ar velosipēdu atļauts vest bērnus vecumā līdz
septiņiem gadiem ar galvā uzvilktu aizsprādzētu aizsargķiveri, ja ir iekārtoti papildu sēdekļi un droši kāpšļi kāju atbalstam;
22
/
72
23. Papildu prasības pajūgu vadītājiem, jātniekiem un dzīvnieku dzinējiem
24. Transportlīdzekļu tehniskais stāvoklis un aprīkojums
210.5. vilkt citus transportlīdzekļus, izņemot piekabes, kas izgatavotas speciāli šim nolūkam;
210.6. braukt pa ceļu, kas apzīmēts ar 552. ceļa zīmi.
211. Velosipēdu vadītāji treniņnodarbību laikā vai organizētu sacensību laikā, ja tos noteiktā kārtībā pavada speciāli aprīkoti
automobiļi, drīkst neievērot šo noteikumu 
200.
, 
207.
, 
208. 
un 
209. punktā
 minētās prasības, ja tiek nodrošināta ceļu satiksmes
drošība.
212. Speciāli pasažieru pārvadāšanai vai reklāmas nolūkiem izgatavotiem velosipēdiem, kuru platums pārsniedz 1 m un kuri
paredzēti komercpakalpojumu sniegšanai, izmantošanas nosacījumus un kustības maršrutu, izvērtējot tā sabiedriskās
nepieciešamības un drošības kritērijus, nosaka pašvaldības dome.
213. Vadīt pajūgu, jāt vai dzīt dzīvniekus pa ceļiem atļauts personām, kas nav jaunākas par 16 gadiem. Personas vecumā no 12
līdz 16 gadiem drīkst palīdzēt dzīt dzīvniekus.
214. Vadīt pajūgu, jāt un dzīt dzīvniekus atļauts pa nomali, bet, ja nomales nav vai pa to pārvietoties nav iespējams, – pa brauktuvi
iespējami tuvāk brauktuves labajai malai. Dzīvniekus pa ceļiem atļauts dzīt tikai diennakts gaišajā laikā.
215. Braucot pa ceļiem diennakts tumšajā laikā vai nepietiekamas redzamības apstākļos, pajūga priekšpusē jābūt baltiem, bet
aizmugurē – sarkaniem gaismas atstarotājiem, kas novietoti labi saredzamās vietās un apzīmē pajūga (ar kravu vai bez tās) gabarītus
platumā. Aizliegts aizsegt gaismas atstarotājus.
216. Pajūgu vadītājiem, izbraucot no mazāk svarīga ceļa uz galvenā ceļa, vietās, kur ceļš nav pietiekami labi pārredzams vai
redzamība ir ierobežota (spēji ceļa pagriezieni, koki, ēkas u. tml.), dzīvnieki jāved pavadā.
217. Pajūgu vadītājiem un personām, kas dzen dzīvniekus vai to ganām
pulkus, aizliegts:
217.1. dzīt dzīvniekus pāri dzelzceļa sliežu ceļa klātnei un pāri ceļam ārpus speciāli norādītajām vietām;
217.2. atstāt dzīvniekus uz ceļa bez uzraudzības;
217.3. dzīt dzīvniekus pa asfaltbetona un cementbetona seguma ceļiem, izņemot gadījumus, ja nepieciešams tos šķērsot;
217.4. vadīt pajūgu un dzīt ganāmpulku, atrodoties alkoholisko dzērienu, narkotisko, psihotropo vai citu apreibinošo vielu
iespaidā;
217.5. vadīt pajūgu un dzīt ganāmpulku, esot slimam, medikamentu iespaidā vai nogurušam tādā mērā, ka tas ietekmē spējas
droši vadīt pajūgu vai dzīt ganāmpulku, veikt noteiktos ceļu satiksmes dalībnieka pienākumus un var apdraudēt citus ceļu
satiksmes dalībniekus.
218. Autobusam, vieglajam un kravas automobilim jābūt aprīkotam ar:
218.1. avārijas zīmi;
218.2. medicīnisko aptieciņu (autobusam, kurā ir vairāk nekā 25 sēdvietas, – ar divām aptieciņām);
218.3. ugunsdzēšamo aparātu (autobusam, kurā ir vairāk nekā deviņas sēdvietas, – ar diviem aparātiem).
219. Laikposmā no 1. decembra līdz 1. martam automobilim un autobusam, kura pilna masa nepārsniedz 3,5 t, jābūt aprīkotam ar
riepām, kas paredzētas braukšanai ziemas apstākļos. Laikposmā no 1. maija līdz 1. oktobrim aizliegts braukt ar transportlīdzekli,
kuram ir riepas ar radzēm.
220. Motociklam ar blakusvāģi jābūt aprīkotam ar avārijas zīmi un medicīnisko aptieciņu.
221. Mopēdam jābūt uzstādītām izgatavotāja paredzētajām iekārtām, mehānismiem un ierīcēm, tām jādarbojas visos paredzētajos 
23
/
72
25. Transportlīdzekļu numura zīmes, pazīšanas zīmes, brīdināšanas ierīces un
režīmos. Mopēdam jābūt aprīkotam ar divām savstarpēji nesaistītām bremzēm, priekšā ar tuvās gaismas lukturi, bet aizmugurē –
sarkanas gaismas lukturi un sarkanu gaismas atstarotāju, skaņas signālu, stāvbalstu un trokšņu slāpētāju. Mopēdam, kas izgatavots
pēc 2001. gada 1. janvāra, papildus jābūt aprīkotam ar pakaļējo bremžu signāllukturi, gaismas virzienrādītājiem, numura
apgaismojuma lukturi, atpakaļ
skata spoguļiem un ātruma mērīšanas ierīci (spidometru).
222. Aizliegts braukt ar transportlīdzekli, ja tam ir kāds no šādiem bojājumiem:
222.1. diennakts tumšajā laikā nedeg abi tuvās gaismas lukturi;
222.2. nepietiekamas redzamības apstākļos nedeg abi tuvās gaismas lukturi un vienlaikus abi priekšējie miglas lukturi;
222.3. lietus vai snigšanas laikā transportlīdzekļa vadītāja pusē nedarbojas priekšējā stikla tīrītājs;
222.4. stūres iekārtas bojājumi neļauj transportlīdzekļa vadītājam izdarīt manevru;
222.5. darba bremžu sistēma transportlīdzekļa vadītājam nedod iespēju apturēt transportlīdzekli;
222.6. vilcēja un piekabes (puspiekabes) sakabes ierīcei ir bojājumi, kas braukšanas laikā var izraisīt sakabes pārrāvumu;
222.7. transportlīdzeklim valsts tehniskajā apskatē vai tehniskā stāvokļa pārbaudē uz ceļa ir konstatēti bīstami bojājumi, kas
apdraud ceļu satiksmes drošību;
222.8. riepu protektora dziļums ir mazāks par normatīvajos aktos par transportlīdzekļu valsts tehnisko apskati un tehnisko
kontroli uz ceļiem minimāli noteikto dziļumu.
223. Ja transportlīdzeklim ir kāds no šādiem ārējās apgaismes ierīču bojājumiem, ar to atļauts braukt uz stāvvietu vai remontvietu
ar iedegtu avārijas gaismas signalizāciju vai ar transportlīdzekļa aizmugurē piestiprinātu avārijas zīmi (tikai pakaļējo ārējās apgaismes
ierīču bojājuma gadījumā):
223.1. nedeg neviens no bremzēšanas signāllukturiem;
223.2. diennakts tumšajā laikā vai nepietiekamas redzamības apstākļos nedeg neviens no pakaļējiem gabarītlukturiem vai
neviens no numura zīmes apgaismojuma lukturiem;
223.3. diennakts tumšajā laikā nedeg kāds no tuvās gaismas lukturiem;
223.4. nepietiekamas redzamības apstākļos nedeg kāds no tuvās gaismas lukturiem un vienlaikus kāds no priekšējiem miglas
lukturiem.
224. Ja uz ceļa ārpus apdzīvotām vietām apturētam mehāniskajam trans
portlīdzeklim vai tā piekabei diennakts tumšajā laikā vai
nepietiekamas redzamības apstākļos nedeg kāds no priekšējiem vai pakaļējiem gabarītlukturiem, transportlīdzekļa vadītājam jādara
viss iespējamais, lai transportlīdzekli nobrauktu no ceļa, bet, ja to izdarīt nav iespējams, tas jāapzīmē atbilstoši šo noteikumu 
175.
punktā
 minētajām prasībām.
225. Aizliegts braukt ar transportlīdzekli, kas aprīkots ar:
225.1. priekšmetiem, stiklu pārklājumiem, aizkariem, žalūzijām u. tml., kas būtiski ierobežo redzamību transportlīdzekļa
vadītājam tā tiešās redzamības zonā. Attiecībā uz stiklu pārklājumiem par būtisku redzamības ierobežojumu transportlīdzekļa
vadītāja redzamības zonā tiek uzskatīti stiklu pārklājumi, kas padara priekšējā stikla (vējstikla) gaismas caurlaidību mazāku
par 75 % vai priekšējo sānstiklu (priekšējo durvju stiklu) gaismas caurlaidību mazāku par 70 %;
225.2. ierīcēm (antiradaru u. tml.), kas var uztvert braukšanas ātruma kontroles mērierīču raidītos signālus vai radīt traucējumus
šo mērierīču darbībai;
225.3. ierīcēm (speciālo zilo vai sarkano bākuguni, skaņas signālu, plafonu, gaismas kontrolsignālu u. tml.) un speciālo
krāsojumu, kas saskaņā ar standartu LVS 63:2009 "Operatīvie transportlīdzekļi, krāsojums, aprīkojums" ir paredzēti
operatīvajiem transportlīdzekļiem vai saskaņā ar normatīvajiem aktiem par pasažieru pārvadāšanu ar vieglajiem taksometriem ir
paredzēti taksometriem un var maldināt pārējos ceļu satiksmes dalībniekus;
225.4. apgaismes ierīcēm, kas neatbilst normatīvajiem aktiem par trans
portlīdzekļu valsts tehnisko apskati un tehnisko kontroli
uz ceļiem.
226. Aizliegts veikt izmaiņas transportlīdzekļa odometra datos.
24
/
72
apzīmējumi
227. Numura zīmes atbilst attiecīgā transportlīdzekļa reģistrācijas doku
mentiem. Numura zīmēm jābūt tīrām, stāvoša
transportlīdzekļa numura zīmes simboliem skaidrā diennakts gaišajā laikā jābūt salasāmiem vismaz no 40 m attāluma, bet skaidrā
diennakts tumšajā laikā, kad iedegtas transport
līdzekļa ārējās apgaismes ierīces, – vismaz no 20 m attāluma.
228. Aizliegts braukt, ja kaut viena no numura zīmēm nav piestiprināta paredzētajā vietā. Aizliegts numura zīmi izmainīt, aizsegt,
pārklāt ar aizsarg
materiāliem, mehāniski bojāt, locīt vai to apslēpt citā veidā.
229. Transportlīdzekļu pazīšanas zīmes (turpmāk – pazīšanas zīme), brīdināšanas ierīces un apzīmējumi izgatavojami saskaņā ar
starptautiskajiem nolīgumiem, kuru dalībvalsts ir Latvija, vai šo noteikumu 
3. pielikumu
.
230. Pazīšanas zīmēm jābūt tīrām, lai citi ceļu satiksmes dalībnieki tās varētu laikus pamanīt.
231. Transportlīdzekļiem aizliegts piestiprināt jebkādu citu informāciju vai zīmes, kurās izmantotas ar standartu LVS 77–1:2014
"Ceļa zīmes. 
1. daļa
: Ceļa zīmes" noteiktās ceļa zīmju formas, krāsu kombinācijas un simbolika un kuras var maldināt citus ceļu
satiksmes dalībniekus.
232. Latvijā pastāvīgi reģistrētajiem transportlīdzekļiem, kas šķērso valsts robežu, aizmugurē jābūt piestiprinātai valsts atšķirības
zīmei – 175 mm platai un 115 mm augstai baltai elipsei ar 4 mm platu melnu apmali 2 mm attālumā no ārējās malas. Uz zīmes ir
melni burti "LV", kuru augstums ir 60 mm (
3. pielikuma
 1. punkts). Valsts atšķirības zīmi atļauts neuzstādīt, ja transportlīdzekļa valsts
reģistrācijas numura zīmes atbilst standarta LVS 20:2009 "Transportlīdzekļu valsts reģistrācijas numura zīmes" prasībām.
233. Pārvadājot bērnu grupas, autobusa priekšpusē un aizmugurē jābūt piestiprinātai dzeltenai kvadrātveida pazīšanas zīmei
(malas garums no 250 līdz 300 mm) ar sarkanu apmali (apmales platums – 1/10 no malas garuma) un 121. ceļa zīmes simbolu melnā
krāsā (
3. pielikuma
 2. punkts).
234. Automobiļiem, kurus vada kurlmēmi vai nedzirdīgi vadītāji, priekšpusē un aizmugurē jābūt piestiprinātai dzeltenai apļveida
pazīšanas zīmei (diametrs 160 mm), uz kuras attēloti trīs melni apļi (diametrs 40 mm), kas veido vienādmalu trijstūri ar lejup vērstu
virsotni (
3. pielikuma
 3. punkts).
235. Mehāniskajiem transportlīdzekļiem (arī to piekabēm), kurus lieto mācību braukšanai, jābūt piestiprinātai pazīšanas zīmei –
baltam vienādmalu trijstūrim (malas garums no 200 līdz 300 mm – atkarībā no transportlīdzekļa veida) ar sarkanu apmali (apmales
platums – 1/10 no malas garuma), uz kura ir melns "M" burts (
3. pielikuma
 4. punkts).
236. Izgaismota šo noteikumu 
235. punktā
 minētā pazīšanas zīme jānovieto uz kabīnes vai salona jumta (autobusiem apgaismotu
pazīšanas zīmi atļauts novietot aiz priekšējā stikla vai maršruta plāksnes vietā). Autobusiem, kravas automobiļiem un to piekabēm
aizmugurē jābūt piestiprinātai papildu pazīšanas zīmei, kas izgatavota no gaismu atstarojoša materiāla.
237. Automobiļiem, kurus izmanto individuālai mācību braukšanai, šo noteikumu 
235. punktā
 minēto pazīšanas zīmi atļauts
piestiprināt pie priekšējā un aizmugures stikla. Motocikliem priekšā un aizmugurē jābūt piestiprinātai pazīšanas zīmei, kas izgatavota
no gaismu atstarojoša materiāla.
238. Transportlīdzekļiem, ar kuriem pārvadā sevišķi smagas vai lielgabarīta kravas, kā arī transportlīdzekļiem, kuru izgatavotāja
noteiktais maksimālais braukšanas ātrums ir mazāks, nekā norādīts šo noteikumu 
101. punktā
 (izņemot šo noteikumu 
244. punktā
minētos transportlīdzekļus), transportlīdzekļa aizmugurē kreisajā pusē jābūt piestiprinātai (uzkrāsotai) braukšanas ātruma
ierobežojuma pazīšanas zīmei – 323. ceļa zīmes krāsainam attēlam ar norādītu atļauto braukšanas ātrumu (diametrs no 160 līdz 250
mm – atkarībā no transportlīdzekļa veida, apmales platums – 1/10 no diametra garuma) (
3. pielikuma
 5. punkts).
239. Ārpus transportlīdzekļa gabarītiem izvirzīta krava vai transportlīdzekļa daļas šo noteikumu 
193. punktā
 minētajos gadījumos
diennakts gaišajā laikā jāapzīmē ar gaismu atstarojošām signālplāksnītēm vai karodziņiem (malas garums 400 mm), kuriem abās
pusēs pa diagonāli novilktas baltas un sarkanas 50 mm platas svītras (
3. pielikuma
 6. punkts), bet diennakts tumšajā laikā un
nepietieka
mas redzamības apstākļos – ar minētajām gaismu atstarojošām signālplāksnītēm vai iedegtiem lukturiem: priekšpusē –
baltiem, aizmugurē – sarkaniem, sānos – oranžiem (dzelteniem).
240. Transportlīdzeklim, ar kuru pārvadā bīstamas kravas, priekšpusē un aizmugurē jābūt piestiprinātai pazīšanas zīmei – oranžam
taisnstūrim, kas atbilst Eiropas valstu nolīguma par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) prasībām
(
3. pielikuma
 7. punkts).
25
/
72
26. Ceļa zīmes, ceļa apzīmējumi un to raksturojums
26.1. Brīdinājuma zīmes
241. Kravas automobiļiem, kuru pilna masa pārsniedz 12 t (izņemot kravas automobiļus – seglu vilcējus), un posmainajiem tūristu
autobusiem aizmugurē jābūt piestiprinātai vienai (horizontālai) vai divām (horizontālām vai vertikālām), vai četrām (divām vertikālām un
divām horizontālām) pazīšanas zīmēm – taisnstūriem ar slīpām sarkanām fluorescējošām paralēlām svītrām (45° leņķī ar kāpumu
transportlīdzekļa ass virzienā) (
3. pielikuma
 8. punkts).
242. Šo noteikumu 
241. punktā
 minētās pazīšanas zīmes jāpiestiprina tā, lai to apakšējā mala atrastos ne zemāk par 250 mm,
bet augšējā mala – ne augstāk par 2100 mm no ceļa virsmas. Pazīšanas zīmju kopējam garumam jābūt no 1130 līdz 2300 mm,
platumam – no 130 līdz 150 mm, starpsvītru platums nedrīkst būt lielāks par 100 mm, un starpsvītru materiālam jābūt izgatavotam no
dzeltena gaismu atstarojoša materiāla.
243. Piekabēm (puspiekabēm), kuru garums, ieskaitot jūgierīci, pārsniedz 8 m, kā arī piekabēm (puspiekabēm), kuru pilna masa
pārsniedz 10 t, aizmugurē jābūt piestiprinātām pazīšanas zīmēm – dzelteniem gaismu atstarojošiem taisn
stūriem ar sarkanu
fluorescējošu apmali (taisnstūra malas platums no 195 līdz 230 mm, apmales platums 40 mm), kuru skaits, novietojums un kopējais
garums atbilst šo noteikumu 
242. punktā
 minētajām prasībām (
3. pielikuma
 9. punkts).
244. Mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru izgatavotāja noteiktais maksimālais braukšanas ātrums nepārsniedz 30 km/h, kā arī
to piekabēm aizmugurē jābūt piestiprinātai pazīšanas zīmei – sarkanam fluorescējošam vienādmalu trijstūrim ar gaismu atstarojošu
dzeltenu vai sarkanu apmali (trijstūra malas garums no 350 līdz 365 mm, apmales platums no 45 līdz 48 mm) (
3. pielikuma
 10.
punkts).
245. Avārijas zīme – sarkans gaismu atstarojoša materiāla vienādmalu trijstūris ar malas garumu no 450 līdz 550 mm un apmales
platumu vismaz 50 mm (
3. pielikuma
 11. punkts).
246. Automobiļiem, kurus vada personas ar invaliditāti ar pārvietošanās traucējumiem (personas ar invaliditāti, kurām ir tiesības uz
valsts sociālo pabalstu – pabalstu transporta izdevumu kompensēšanai invalīdiem, kuriem ir apgrūtināta pārvietošanās), un
automobiļiem, kuru pasažieri ir personas ar invaliditāti ar pārvietošanās traucējumiem vai 1. grupas redzes invalīdi, automobiļa salonā
pie priekšējā stikla atļauts novietot invalīdu stāvvietu izmantošanas karti, kuru izsniedz Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu
valsts komisija vai, pamatojoties uz šīs komisijas sniegto informāciju, – Ceļu satiksmes drošības direkcija. Maksu par invalīdu
stāvvietu izmantošanas kartes izsniegšanu sedz pakalpojuma saņēmējs. Invalīdu stāvvietu izmantošanas karte (
3. pielikuma
 12.
punkts) ir tumši zils taisnstūris (garums 148 mm, augstums 106 mm). Kartes aversa kreisajā pusē norādīts kartes derīguma termiņš,
izdevējs, kartes sērijas numurs, zem tā attēlota invalīda pazīšanas zīme baltā krāsā, labajā pusē – Latvijas atšķirības zīme "LV", zem
tās uzraksts latviešu valodā "Eiropas Kopienas modelis", zem tā ar atstarpi uzraksts latviešu valodā "Invalīdu stāvvietu izman
tošanas
karte", zem tā ar atstarpi analogs uzraksts citās Eiropas Savienības valodās. Kartes reversa kreisajā pusē – kartes īpašnieka
fotogrāfija, zem tās norādīts personas vārds, uzvārds un paraksts, labajā pusē – informācija latviešu valodā "Šī karte pilnvaro tās
īpašnieku izmantot speciāli apzīmētu stāvvietu pakalpojumus Eiropas Savienības dalībvalstīs".
247. Ceļa zīmēm (turpmāk – zīmes) (
4. pielikums
) jāatbilst standartam LVS 77–1:2014 "Ceļa zīmes. 1. daļa: Ceļa zīmes", LVS
77-2:2014 "Ceļa zīmes. 2. daļa: Uzstādīšanas noteikumi" un LVS 77-3:2014 "Ceļa zīmes. 3. daļa: Tehniskās prasības".
248. Maināmām informācijas zīmēm (zīmes, kurās sniegto teksta un (vai) simbolu informāciju var mainīt) jāatbilst standartam LVS
77–1:2014 "Ceļa zīmes. 
1. daļa
: Ceļa zīmes", LVS 77-2:2014 "Ceļa zīmes. 2. daļa: Uzstādīšanas noteikumi" un LVS 77-3:2014 "Ceļa
zīmes. 3. daļa: Tehniskās prasības".
249. Ja pagaidu zīmēm, kas novietotas, piemēram, uz pārvietojama statīva, transportlīdzekļa, kas veic ceļa darbus, vai citā veidā,
kas norāda šo zīmju uzstādīšanas pagaidu raksturu, ir cita nozīme nekā stacionārām zīmēm, transport
līdzekļa vadītājiem jāievēro
pagaidu zīmju prasības. Darbu vietu aprīkošanai uz ceļiem ir atļauta pagaidu zīmju baltā fona nomaiņa pret dzeltenu.
250. Brīdinājuma zīmes brīdina transportlīdzekļu vadītājus par tuvošanos bīstamam ceļa posmam. Braucot pa šo posmu,
transportlīdzekļa vadītājam jārīkojas atbilstoši apstākļiem. Brīdinājuma zīmes ir šādas:
250.1. 101. zīme "Vienādas nozīmes ceļu krustojums";
250.2. 102. zīme "Lokveida krustojums";
250.3. 103. un 104. zīme "Bīstams pagrieziens". Ceļa pagrieziens (103. zīme – pa labi; 104. zīme – pa kreisi) ar mazu rādiusu
vai pagrieziens, kura redzamību ierobežo ēkas, apstādījumi u. tml.;
250.4. 105. un 106. zīme "Bīstami pagriezieni". Ceļa posms ar bīstamiem pagriezieniem (105. zīme – pirmais pagrieziens pa
labi; 106. zīme – pirmais pagrieziens pa kreisi);
26
/
72
250.5. 107., 108. un 109. zīme "Ceļa sašaurinājums" (107. zīme – no abām pusēm; 108. zīme – no labās puses; 109. zīme –
no kreisās puses);
250.6. 110. zīme "Stāvs lejupceļš";
250.7. 111. zīme "Stāvs augšupceļš";
250.8. 112. zīme "Nelīdzens ceļš". Ceļa posms, kur uz brauktuves ir nelīdzenumi (viļņi, bedres, nelīdzenas ceļa un tilta
salaiduma vietas u. tml.);
250.9. 113. zīme "Ātrumvalnis". Ceļa posms, kur uz brauktuves izveidoti mākslīgi paaugstinājumi braukšanas ātruma
samazināšanai;
250.10. 114. zīme "Ceļa seguma maiņa". Ceļa posms, kur asfaltbetona vai cementbetona segums mainās uz grants segumu
un otrādi;
250.11. 115. zīme "Slidens ceļš";
250.12. 116. zīme "Uzbērta grants vai šķembas". Ceļa posms, kurā no riteņu apakšas var tikt izsviesta grants, šķembas u.
tml. materiāli;
250.13. 117. zīme "Akmeņu nogruvumi". Ceļa posms, kur iespējami nogruvumi, noslīdeņi, krītoši akmeņi;
250.14. 118. zīme "Uz ceļa strādā". Ceļa posms, kur uz ceļa, blakus tam vai virs tā tiek veikti jebkādi darbi, kas aizņem ceļu
vai ietekmē satiksmes apstākļus;
250.15. 119. zīme "Ceļš ar bīstamām nomalēm";
250.16. 120. zīme "Gājēju pāreja". Tuvošanās ar 535. un 536. zīmi apzīmētai gājēju pārejai, kur jādod ceļš gājējiem;
250.17. 121. zīme "Bērni". Ceļa posms, kur uz brauktuves pēkšņi var uziet bērni;
250.18. 122. zīme "Divvirzienu satiksme". Ceļa (brauktuves) posma sākums, kur ceļu satiksme notiek abos virzienos;
250.19. 123. zīme "Luksofors". Krustojums, gājēju pāreja vai ceļa posms, kur ceļu satiksmi regulē luksofors;
250.20. 124. zīme "Mājdzīvnieki";
250.21. 125. zīme "Savvaļas dzīvnieki";
250.22. 126. zīme "Paceļams tilts". Paceļams tilts vai prāmja pārceltuve;
250.23. 127. zīme "Krastmala". Vieta, kur ceļš iziet uz krastmalu vai kādas ūdenstilpes krastu;
250.24. 128. zīme "Sānvējš";
250.25. 129. zīme "Zemu lidojošas lidmašīnas";
250.26. 130. zīme "Velosipēdu ceļa šķērsošana". Vieta, kur ceļu šķērso velosipēdu ceļš, gājēju un velosipēdu ceļš, kopīgs
gājēju un velosipēdu ceļš, velojosla vai uz ceļa bieži izbrauc velosipēdi;
250.27. 131. zīme "Tramvaja sliežu šķērsošana";
250.28. 132. zīme "Dzelzceļa pārbrauktuve ar barjeru";
250.29. 133. zīme "Dzelzceļa pārbrauktuve bez barjeras";
250.30. 134. zīme "Viensliežu dzelzceļa pārbrauktuve". Dzelzceļa pārbrauktuve ar vienu sliežu ceļu, kur nav ierīkota barjera;
250.31. 135. zīme "Daudzsliežu dzelzceļa pārbrauktuve". Dzelzceļa pārbrauktuve ar diviem vai vairākiem sliežu ceļiem, kur nav
ierīkota barjera;
250.32. 136., 137., 138., 139., 140. un 141. zīme "Tuvojas dzelzceļa pārbrauktuve". Papildu brīdinājums par tuvošanos
dzelzceļa pārbrauktuvei ārpus apdzīvotām vietām;
250.33. 142. zīme "Bīstami". Bīstams ceļa posms, kura bīstamību nevar apzīmēt ar citām brīdinājuma zīmēm;
250.34. 143. zīme "Sastrēgums".
27
/
72
26.2. Priekšrocības zīmes
26.3. Aizlieguma zīmes
251. Ārpus apdzīvotām vietām 101., 102., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117.,
118., 119., 120., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 127., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 142. un 143. zīmi uzstāda 150–200 m
pirms bīstamā ceļa posma, bet apdzīvotās vietās – 50–60 m pirms tā. Ja nepieciešams, zīmes uzstāda citā attālumā, ko norāda ar
801. zīmi.
252. Ārpus apdzīvotām vietām 118., 121., 126., 127., 132. un 133. zīmi uzstāda atkārtoti. Otru zīmi uzstāda vismaz 50 m pirms
bīstamā posma sākuma.
253. Ierobežotos apstākļos un apdzīvotā vietā otru 118. zīmi var uzstādīt tieši ceļa darbu vietas sākumā. Ja ceļa darbi ir īslaicīgi,
118. zīmi (bez 801. zīmes) var uzstādīt 10–15 m pirms ceļa darbu vietas.
254. 113. zīme var nebūt uzstādīta dzīvojamās zonās, kā arī vietās, kur maksimālais atļautais braukšanas ātrums nepārsniedz 30
km/h.
255. 134. un 135. zīmi uzstāda tieši pirms dzelzceļa pārbrauktuves.
256. Ja stāvs lejupceļš vai augšupceļš seko viens aiz otra, tad 110. vai 111. zīme var tikt uzstādītas pirms otrā vai tam sekojošā
lejupceļa vai augšupceļa sākuma attālumā, ko norāda ar 801. papildzīmi.
257. 136., 138. un 140. zīmi uzstāda ceļa labajā pusē, bet 137., 139. un 141. zīmi – kreisajā pusē. 136. un 137. zīmi uzstāda
kopā ar braukšanas virzienā pirmo 132. vai 133. zīmi; 140. un 141. zīmi – ar otro 132. vai 133. zīmi. 138. un 139. zīmi uzstāda
atsevišķi vienādā attālumā starp pirmo un otro 132. zīmi vai pirmo un otro 133. zīmi.
258. Priekšrocības zīmes norāda braukšanas secību neregulējamos krustojumos, brauktuvju krustošanās vietās vai šauros ceļa
posmos. Priekšrocības zīmes ir šādas:
258.1. 201. zīme "Galvenais ceļš". Ceļš, pa kuru braucot ir priekšroka šķērsot neregulējamus krustojumus;
258.2. 202. zīme "Galvenā ceļa beigas";
258.3. 203., 204. un 205. zīme "Krustojums ar mazāk svarīgu ceļu" (203. zīme – no abām pusēm; 204. zīme – no labās puses;
205. zīme – no kreisās puses). Uz vienas zīmes var būt attēloti divi savstarpēji tuvu esoši krustojumi, un attālumu starp tiem
nenorāda. Šīs zīmes uzstāda ārpus apdzīvotām vietām 150–200 m attālumā no krustojuma;
258.4. 206. zīme "Dodiet ceļu". Transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš transportlīdzekļiem, kuri brauc pa šķērsojamo ceļu, bet,
ja papildus uzstādīta 847. zīme, – jādod ceļš transportlīdzekļiem, kuri brauc pa galveno ceļu, kā arī transportlīdzekļiem, kas
tuvojas pa vienādas nozīmes ceļu no labās puses, izņemot tramvaju vadītājus, kuriem saskaņā ar šo noteikumu 
134. punktu
šajā gadījumā ir priekšroka;
258.5. 207. zīme "Neapstājoties tālāk braukt aizliegts". Aizliegts braukt tālāk, neapturot transportlīdzekli tieši pirms stoplīnijas
(929. apzīmējums), bet, ja tās nav, – tieši pirms šķērsojamās brauktuves malas. Transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš
transportlīdzekļiem, kuri brauc pa šķērsojamo ceļu, bet, ja papildus uzstādīta 847. zīme, – jādod ceļš transportlīdzekļiem, kuri
brauc pa galveno ceļu, kā arī transportlīdzekļiem, kas tuvojas pa vienādas nozīmes ceļu no labās puses, izņemot tramvaja
vadītājus, kuriem saskaņā ar šo noteikumu 
134. punktu
 šajā gadījumā ir priekšroka. 207. zīmi var uzstādīt arī pirms
neapsargājamas dzelzceļa pārbrauktuves, kā arī speciāla karantīnas posteņa, robežas šķērsošanas vietas un citām vietām,
kur ceļu satiksmi apstādina ar barjeru vai citādi. Šajā gadījumā transportlīdzekļa vadītājam jāaptur transportlīdzeklis tieši pirms
stoplīnijas (929. apzīmējums), bet, ja tās nav, – tieši pirms zīmes;
258.6. 208. zīme "Priekšroka pretim braucošajiem". Aizliegts iebraukt ceļa sašaurinātajā posmā, ja tas var apgrūtināt pretim
braukšanu. Transportlīdzekļa vadītājam jādod ceļš pretim braucošajiem transportlīdzekļiem, kuri atrodas ceļa sašaurinātajā
posmā vai šā posma pretējā galā;
258.7. 209. zīme "Priekšroka attiecībā pret pretim braucošajiem". Šaurs ceļa posms, pa kuru braucot transportlīdzekļa
vadītājam ir priekšroka attiecībā pret pretim braucošajiem transportlīdzekļiem.
259. Aizlieguma zīmes nosaka vai atceļ noteiktus ceļu satiksmes ierobežojumus. Aizlieguma zīmes ir šādas:
259.1. 301. zīme "Iebraukt aizliegts". Aizliegts iebraukt jebkādiem trans
portlīdzekļiem; 
28
/
72
259.2. 302. zīme "Braukt aizliegts". Aizliegts braukt jebkādiem transport
līdzekļiem;
259.3. 303. zīme "Mehāniskajiem transportlīdzekļiem braukt aizliegts";
259.4. 304. zīme "Motocikliem braukt aizliegts". Aizliegts braukt divriteņu mopēdiem, motocikliem, tricikliem un kvadricikliem;
259.5. 305. zīme "Velosipēdiem braukt aizliegts". Aizliegts braukt velosi
pēdiem;
259.6. 306. zīme "Kravas automobiļiem braukt aizliegts". Aizliegts braukt kravas automobiļiem un to sastāviem, kuru pilna
masa ir lielāka par 3,5 t (ja zīmē pilna masa nav norādīta) vai kuru pilna masa ir lielāka par zīmē norādīto, kā arī traktortehnikai;
259.7. 307. zīme "Ar piekabi braukt aizliegts". Aizliegts braukt kravas automobiļiem un traktortehnikai ar jebkura tipa piekabi,
kā arī vilkt mehānisko transportlīdzekli;
259.8. 308. zīme "Traktoriem braukt aizliegts". Aizliegts braukt traktor
tehnikai;
259.9. 309. zīme "Gājējiem iet aizliegts";
259.10. 310. zīme "Platuma ierobežojums". Aizliegts braukt transport
līdzekļiem, kuru gabarīts (ar kravu vai bez tās) platumā
pārsniedz zīmē norādīto;
259.11. 311. zīme "Augstuma ierobežojums". Aizliegts braukt transport
līdzekļiem, kuru gabarīts (ar kravu vai bez tās)
augstumā no brauktuves virsmas pārsniedz zīmē norādīto;
259.12. 312. zīme "Masas ierobežojums". Aizliegts braukt transport
līdzekļiem (transportlīdzekļu sastāviem), kuru kopējā
faktiskā masa pārsniedz zīmē norādīto;
259.13. 313. zīme "Ass slodzes ierobežojums". Aizliegts braukt transport
līdzekļiem, kuriem faktiskā slodze uz jebkuru asi
pārsniedz zīmē norādīto;
259.14. 314. zīme "Garuma ierobežojums". Aizliegts braukt transport
līdzekļiem (transportlīdzekļu sastāviem), kuru gabarīts (ar
kravu vai bez tās) garumā pārsniedz zīmē norādīto;
259.15. 315. zīme "Nogriezties pa labi aizliegts";
259.16. 316. zīme "Nogriezties pa kreisi aizliegts";
259.17. 317. zīme "Apgriezties braukšanai pretējā virzienā aizliegts";
259.18. 318. zīme "Minimālās distances ierobežojums". Distance starp braucošiem transportlīdzekļiem nedrīkst būt mazāka
par zīmē norādīto;
259.19. 319. zīme "Apdzīt aizliegts". Aizliegts apdzīt jebkurus transport
līdzekļus, izņemot atsevišķi braucošos
transportlīdzekļus un to sastāvus, kuri brauc ar ātrumu, kas mazāks par 30 km/h;
259.20. 320. zīme "Apdzīšanas aizliegums beidzas";
259.21. 321. zīme "Kravas automobiļiem apdzīt aizliegts". Kravas auto
mobiļiem un to sastāviem, kuru pilna masa pārsniedz
3,5 t, aizliegts apdzīt jebkurus transportlīdzekļus, izņemot atsevišķi braucošos transportlīdzekļus un to sastāvus, kuri brauc ar
ātrumu, kas mazāks par 30 km/h. Traktortehnikai aizliegts apdzīt jebkurus transportlīdzekļus, izņemot pajūgus un velosipēdus;
259.22. 322. zīme "Kravas automobiļiem apdzīšanas aizliegums beidzas";
259.23. 323. zīme "Maksimālā ātruma ierobežojums". Aizliegts braukt ar ātrumu (km/h), kas pārsniedz zīmē norādīto;
259.24. 324. zīme "Maksimālā ātruma ierobežojums beidzas";
259.25. 325. zīme "Skaņas signālu lietot aizliegts";
259.26. 326. zīme "Apstāties aizliegts". Transportlīdzekļiem aizliegts apstāties un stāvēt;
259.27. 327. zīme "Stāvēt aizliegts". Transportlīdzekļiem aizliegts stāvēt;
259.28. 328. zīme "Nepāra datumos stāvēt aizliegts";
259.29. 329. zīme "Pāra datumos stāvēt aizliegts";
29
/
72
259.30. 330. zīme "Visi ierobežojumi beidzas". Vienlaikus apzīmē 318., 319., 321., 323., 325., 326., 327., 328. un 329. zīmes
darbības zonas beigas;
259.31. 331. zīme "Muita". Neapturot transportlīdzekli tieši pirms zīmes, tālāk braukt aizliegts. Atļauju braukt tālāk dod muitas
(kontroles punkta) amat
persona;
259.32. 332. zīme "Policija". Neapturot transportlīdzekli tieši pirms zīmes, tālāk braukt aizliegts. Atļauju braukt tālāk dod
policijas darbinieks vai robežsargs (uz valsts robežas);
259.33. 333. zīme "Tālāk braukt bīstami". Aizliegts tālāk braukt visiem (bez izņēmuma) transportlīdzekļiem ceļu satiksmes
negadījuma, avārijas u. tml. iemeslu dēļ;
259.34. 334. zīme "Transportlīdzekļiem ar bīstamu kravu braukt aizliegts".
260. Ja 328. un 329. zīme attiecīgi uzstādīta vienā un otrā ceļa pusē, tad laikposmā no plkst. 21.00 līdz 24.00 transportlīdzekļi,
kam nākamajā dienā būs aizliegts stāvēt attiecīgajā ceļa pusē, jāpārvieto uz ceļa otru pusi.
261. 301., 302., 303., 315., 316. un 317. zīmes darbība neattiecas uz pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem.
262. 302., 303., 304., 306., 307. un 308. zīmes darbība neattiecas uz transportlīdzekļiem, kuri nogādā vai brauc saņemt kravu, un
speciālajiem transportlīdzekļiem (piemēram, autoceltņiem), kas brauc veikt darbus zonā, kas apzīmēta ar kādu no šīm ceļa zīmēm.
302. un 303. zīmes darbība neattiecas arī uz velosipēdiem, mopēdiem, motocikliem, tricikliem un kvadricikliem, vieglajiem
automobiļiem un kravas automobiļiem, kuru pilna masa nepārsniedz 3,5 t un kuru īpašnieks (turētājs) dzīvo vai strādā šajā zonā, un
uz taksometriem, kuri brauc pēc pasažiera vai ar pasažieri, bet 304. un 305. zīmes darbība neattiecas arī uz to transportlīdzekļu
īpašniekiem (turētājiem), kuri šajā zonā dzīvo vai strādā. 306. zīmes darbība neattiecas arī uz transportlīdzekļiem, ar kuriem
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā notiek vadīšanas iemaņu pārbaude.
263. 302., 303. un 327. zīmes darbība neattiecas uz automobiļiem, kas apzīmēti ar invalīdu stāvvietu izmantošanas karti.
264. 312. un 313. zīmes darbība neattiecas uz transportlīdzekļiem, kuriem, izvērtējot sabiedrisko drošību un bīstamību, lai veiktu
speciālus pārvadājumus (piemēram, pārvadātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātus produktus, kas nav paredzēti
cilvēka patēriņam), izsniegta valsts akciju sabiedrības "Latvijas Valsts ceļi" atļauja.
265. 315. un 316. zīmes darbība attiecas uz brauktuvju krustošanās vietu, pirms kuras zīme uzstādīta.
266. 326. zīmes darbības zonā atļauta:
266.1. pasažieru iekāpšana taksometros – vieglajos automobiļos – vai izkāpšana no tiem;
266.2. taksometru – vieglo automobiļu – ar ieslēgtu skaitītāju apstāšanās, taksometra vadītājam paliekot transportlīdzeklī;
266.3. personu ar invaliditāti iekāpšana transportlīdzekļos, kas apzīmēti ar invalīdu stāvvietu izmantošanas karti, vai izkāpšana
no tiem;
266.4. pasažieru iekāpšana un izkāpšana pasažieru sabiedriskajos trans
portlīdzekļos to pieturās;
266.5. taksometru – vieglo automobiļu – stāvēšana ar 543. zīmi apzīmētā stāvvietā;
266.6. dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasinātu produktu, kas nav paredzēti cilvēka patēriņam, iekraušana
transportlīdzekļos.
267. Pašvaldības ar attiecīgu lēmumu ir tiesīgas noteikt laikposmu, kad transportlīdzekļos drīkst iekraut vai izkraut kravu 326.,
327., 328. un 329. zīmes darbības zonā.
268. 309., 326., 327., 328. un 329. zīmes darbība attiecas tikai uz to brauktuves pusi, kurā tā uzstādīta.
269. 318., 319., 321., 323., 325., 326., 327., 328. un 329. zīmes darbība ir spēkā no tās uzstādīšanas vietas līdz tuvākajam
krustojumam aiz zīmes, bet, ja krustojuma nav, – līdz 520. vai 556. zīmei. Ja 323. zīme uzstādīta pirms apdzīvotas vietas, minētās
zīmes darbība ir spēkā no tās uzstādīšanas vietas līdz 519. vai 555. zīmei. Zīmju darbības zona nebeidzas vietās, kur uz ceļa izbrauc
no blakusteritorijas (pagalma, stāvvietas, degvielas uzpildes stacijas, uzņēmuma u. tml.), un vietās, kur ceļu šķērso vai no tā
atzarojas lauku ceļš, meža ceļš vai cits tamlīdzīgs ceļš, pirms kura nav uzstādītas attiecīgas priekšrocības zīmes, kā arī
krustojumos, kuriem nav tieša pieslēguma attiecīgajai brauktuvei.
30
/
72
26.4. Rīkojuma zīmes
270. Zīmju darbības zonu var samazināt:
270.1. 318., 319., 321., 323., 325., 326., 327., 328. un 329. zīmei – uzstādot 330. vai 803. zīmi;
270.2. 319., 321. un 323. zīmei – uzstādot attiecīgi 320., 322. vai 324. zīmi;
270.3. 323. zīmei – uzstādot 323. zīmi ar citu maksimālā braukšanas ātruma ierobežojumu;
270.4. 326., 327., 328. un 329. zīmei – darbības zonā atkārtoti uzstādot 326., 327., 328. vai 329. zīmi kopā ar 810. zīmi. 326.
zīmi var lietot kopā ar 943. ceļa apzīmējumu, bet 327. zīmi – ar 944. ceļa apzīmējumu. Šādos gadījumos zīmju darbības zonu
nosaka ceļa apzīmējuma līnijas garums. 326., 327., 328. un 329. zīmes darbības zona beidzas vietā, kur sākas uz brauktuves
vai daļēji uz tās ierīkota un ar 529., 537. vai 539. zīmi apzīmēta stāvvieta.
271. Rīkojuma zīmes ir šādas:
271.1. 401. zīme "Braukt taisni";
271.2. 402. zīme "Braukt pa labi";
271.3. 403. zīme "Braukt pa kreisi";
271.4. 404. zīme "Braukt taisni vai pa labi";
271.5. 405. zīme "Braukt taisni vai pa kreisi";
271.6. 406. zīme "Braukt pa labi vai pa kreisi";
271.7. 407. zīme "Braukt pa labi";
271.8. 408. zīme "Braukt pa kreisi";
271.9. 409. zīme "Braukt pa loku";
271.10. 410. zīme "Šķērsli apbraukt pa labo pusi";
271.11. 411. zīme "Šķērsli apbraukt pa kreiso pusi";
271.12. 412. zīme "Šķērsli apbraukt pa labo vai pa kreiso pusi";
271.13. 413. zīme "Velosipēdu ceļš". Atļauts braukt tikai ar velosipēdiem, kā arī, ja zīme netiek lietota, lai apzīmētu velojoslu,
atļauts pārvietoties gājējiem, izmantojot šo noteikumu 
8. punktā
 minēto sporta vai atpūtas inventāru, ja netiek traucēta
velosipēdu braukšana;
271.14. 414. zīme "Velosipēdu ceļa beigas";
271.15. 415. zīme "Gājēju ceļš". Atļauts pārvietoties tikai gājējiem;
271.16. 416. zīme "Gājēju ceļa beigas";
271.17. 417. zīme "Kopīgs gājēju un velosipēdu ceļš". Atļauts braukt tikai ar velosipēdiem, kā arī pārvietoties gājējiem.
Velosipēdu vadītājiem un gājējiem jārīkojas tā, lai tie savstarpēji viens otru neapdraudētu un netraucētu. Gājējiem jāņem vērā
velosipēdu klātbūtne uz šā ceļa, bet velosipēdu vadītājiem, ja nepieciešams, jābrauc ar ātrumu, kas nepārsniedz gājēju
pārvietošanās ātrumu;
271.18. 418. zīme "Kopīga gājēju un velosipēdu ceļa beigas";
271.19. 419. un 421. zīme "Gājēju un velosipēdu ceļš". Pa gājēju un velosipēdu ceļa vienu pusi atļauts braukt tikai ar
velosipēdiem, bet pa otru pusi – pārvietoties gājējiem (atbilstoši zīmē norādītajam);
271.20. 420. un 422. zīme "Gājēju un velosipēdu ceļa beigas";
271.21. 423. zīme "Minimālā ātruma ierobežojums". Atļauts braukt ar ātrumu (km/h), kas nav mazāks par zīmē norādīto;
271.22. 424. zīme "Minimālā ātruma ierobežojuma beigas"; 
31
/
72
26.5. Norādījuma zīmes
271.23. 425. zīme "Transportlīdzekļiem ar bīstamu kravu braukt taisni";
271.24. 426. zīme "Transportlīdzekļiem ar bīstamu kravu braukt pa labi";
271.25. 427. zīme "Transportlīdzekļiem ar bīstamu kravu braukt pa kreisi".
272. 401., 402., 403., 404., 405., 406., 407., 408. un 409. zīme norāda, ka atļauts braukt tikai zīmē norādītajos virzienos. Zīmes,
kas atļauj nogriezties pa kreisi, atļauj arī apgriezties braukšanai pretējā virzienā (var tikt lietota 401., 402., 403., 404., 405., 406., 407.
un 408. zīme ar bultu konfigurāciju, kas atbilst noteiktajiem braukšanas virzieniem krustojumā).
273. 401., 402., 403., 404., 405. un 406. zīmes darbība neattiecas uz pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem. 401., 402.,
403., 404., 405., 406., 425., 426. un 427. zīmes darbība attiecas uz brauktuvju krustošanās vietu, pirms kuras zīme uzstādīta.
274. Ja 401. zīme uzstādīta ceļa posma sākumā, tās darbības zona ir spēkā līdz tuvākajam krustojumam aiz zīmes vai līdz
apdzīvotās vietas beigām. Zīme neaizliedz nogriezties pa labi, lai iebrauktu pagalmos un citās blakusteritorijās.
275. 407. un 408. zīme norāda, ka jānogriežas pirms šīs zīmes.
276. Norādījuma zīmes ievieš vai atceļ noteiktu ceļu satiksmes režīmu. Norādījuma zīmes ir šādas:
276.1. 501. zīme "Vienvirziena ceļš". Ceļš vai brauktuve, pa kuru visā platumā atļauts braukt transportlīdzekļiem vienā virzienā;
276.2. 502. zīme "Vienvirziena ceļa beigas";
276.3. 503. un 504. zīme "Izbraukšana uz vienvirziena ceļa". Izbraukšana uz ceļa vai brauktuves, pa kuru atļauts braukt vienā –
zīmē norādītajā – virzienā;
276.4. 505. zīme "Josla pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem". Josla, kas paredzēta tikai pasažieru sabiedriskajiem
transportlīdzekļiem, takso
metriem un elektromobiļiem, kuri brauc vienā virzienā ar pārējo transportlīdzekļu plūsmu, bet, ja šī
zīme uzstādīta kopā ar 824. papildzīmi, – arī velosipēdiem. Zīmes darbība attiecas uz joslu, virs kuras zīme uzstādīta. Ja zīme
uzstādīta ceļa labajā pusē, tās darbība attiecas uz labo braukšanas joslu. Zīmes darbība ir spēkā no tās uzstādīšanas vietas
līdz tuvākajam krustojumam aiz zīmes, bet, ja krustojuma nav, – līdz 506. zīmei;
276.5. 506. zīme "Joslas pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem beigas";
276.6. 507. zīme "Ceļš ar joslu pasažieru sabiedriskajiem transport
līdzekļiem". Ceļš, pa kuru pasažieru sabiedrisko
transportlīdzekļu, taksometru un elektromobiļu, bet, ja šī zīme uzstādīta kopā ar 824. papildzīmi, – arī velosipēdu, satiksme
notiek pa atsevišķu joslu pretim pārējo transportlīdzekļu plūsmai;
276.7. 508. zīme "Ceļa ar joslu pasažieru sabiedriskajiem transport
līdzekļiem beigas";
276.8. 509. un 510. zīme "Izbraukšana uz ceļa ar joslu pasažieru sabied
riskajiem transportlīdzekļiem";
276.9. 511. zīme "Minimālā braukšanas ātruma ierobežojums joslās". Joslu skaits un minimālā braukšanas ātruma
ierobežojums katrā joslā;
276.10. 512. zīme "Maksimālā braukšanas ātruma ierobežojums joslās". Joslu skaits un maksimālā braukšanas ātruma
ierobežojums katrā joslā;
276.11. 513. zīme "Braukšanas virzieni joslās". Joslu skaits un no tām noteiktie braukšanas virzieni krustojumā. Uz 513.
zīmes var būt norādīta informācija par ceļu satiksmes ierobežojumiem krustojumā. 513. zīme, kas atļauj nogriezties pa kreisi
no kreisās malējās braukšanas joslas, atļauj no šīs joslas apgriezties arī braukšanai pretējā virzienā. 513. zīmes darbība
attiecas uz visu krustojumu, pirms kura zīme uzstādīta, ja cita 513., 514., 515., 516., 517. vai 518. zīme, kas uzstādīta
krustojumā, nedod citus norādījumus;
276.12. 514., 515. un 516. zīme "Braukšanas virziens joslā". No joslas noteiktais braukšanas virziens krustojumā. Uz 514.,
515. un 516. zīmes var būt norādīta informācija par ceļu satiksmes ierobežojumiem krustojumā. 516. zīme atļauj nogriezties pa
kreisi no kreisās malējās braukšanas joslas un atļauj no šīs joslas apgriezties arī braukšanai pretējā virzienā (var tikt lietota
514., 515. un 516. zīme ar bultu konfigurāciju, kas atbilst noteiktajiem braukšanas virzieniem krustojumā). 514., 515. un 516.
zīmes darbība attiecas uz visu krustojumu, pirms kura zīme uzstādīta, ja cita 513., 514., 515., 516., 517. vai 518. zīme, kas
uzstādīta krustojumā, nedod citus norādījumus;
32
/
72
276.13. 517. un 518. zīme "Braukšanas virzieni joslā". No joslas noteiktie braukšanas virzieni krustojumā. Uz 517. un 518.
zīmes var būt norādīta informācija par ceļu satiksmes ierobežojumiem krustojumā. 518. zīme, kas atļauj nogriezties pa kreisi
no kreisās malējās braukšanas joslas, atļauj no šīs joslas apgriezties arī braukšanai pretējā virzienā (var tikt lietota 517. un
518. zīme ar bultu konfigurāciju, kas atbilst noteiktajiem braukšanas virzieniem krustojumā). 517. un 518. zīmes darbība
attiecas uz visu krustojumu, pirms kura zīme uzstādīta, ja cita 513., 514., 515., 516., 517. vai 518. zīme, kas uzstādīta
krustojumā, nedod citus norādījumus;
276.14. 519. zīme "Apdzīvotas vietas sākums". Vieta pilsētā vai ciemā, no kuras ir spēkā šo noteikumu prasības, kas nosaka
ceļu satiksmes kārtību apdzīvotās vietās;
276.15. 520. zīme "Apdzīvotas vietas beigas". Ar 519. zīmi apzīmētās apdzīvotās vietas beigas;
276.16. 521. zīme "Pilsētas vai ciema nosaukums". Zīme norāda pilsētas vai ciema robežu (sākumu);
276.17. 522. zīme "Pilsētas vai ciema nosaukums". Zīme norāda pilsētas vai ciema robežu (beigas);
276.18. 523. zīme "Stāvēšanas aizlieguma zona". Stāvēt aizliegts uz visiem ceļiem teritorijā, kurā iebraukšana apzīmēta ar
523. zīmi;
276.19. 524. zīme "Stāvēšanas aizlieguma zonas beigas";
276.20. 525. zīme "Maksimālā ātruma ierobežojuma zona". Maksimālā ātruma ierobežojums uz visiem ceļiem teritorijā, kurā
iebraukšana apzīmēta ar 525. zīmi;
276.21. 526. zīme "Maksimālā ātruma ierobežojuma zonas beigas";
276.22. 527. zīme "Gājēju ceļu zona". Gājēju ceļi – atļauts pārvietoties tikai gājējiem;
276.23. 528. zīme "Gājēju ceļu zonas beigas";
276.24. 529. zīme "Stāvvietu zona". Zona, kurā ar papildzīmi norādīts vienveidīgs transportlīdzekļu novietojums;
276.25. 530. zīme "Stāvvietu zonas beigas";
276.26. 531. zīme "Ieteicamā ātruma zona". Zona, kurā ieteicams braukt ar zīmē norādīto ātrumu;
276.27. 532. zīme "Ieteicamā ātruma zonas beigas";
276.28. 533. zīme "Dzīvojamā zona". Vieta, no kuras sākot ir spēkā šo noteikumu prasības, kas nosaka ceļu satiksmes
kārtību dzīvojamās zonās;
276.29. 534. zīme "Dzīvojamās zonas beigas";
276.30. 535. zīme "Gājēju pāreja". Zīmi uzstāda ceļa labajā pusē uz pārejas tuvākās robežas;
276.31. 536. zīme "Gājēju pāreja". Zīmi uzstāda ceļa kreisajā pusē uz pārejas tālākās robežas;
276.32
. 
537. 
zīme "Stāvvieta". Zīmes darbība ir spēkā no tās uzstādīšanas vietas līdz tuvākajam krustojumam aiz zīmes, bet,
ja krustojuma nav, – līdz 
538.
, 
520.
, 
556.
, 
326.
, 
327.
, 
328. 
vai 
329. 
zīmei. Zīmes apakšdaļā var tikt norādīts virziens, kādā
jābrauc uz stāvvietu, kas atrodas ceļa tiešā tuvumā. Ēkas jumta simbols apzīmē pazemes vai virszemes daudzstāvu stāvvietu.
Stāvvietā nav spēkā šo noteikumu 121.6. un 122.1. apakšpunktā minētie aizliegumi;
276.33. 538. zīme "Stāvvietas beigas";
276.34
. 
539. 
zīme "Maksas stāvvieta". Zīmes darbība ir spēkā no tās uzstādīšanas vietas līdz tuvākajam krustojumam aiz
zīmes, bet, ja krustojuma nav, – līdz 
540.
, 
520.
, 
556.
, 
326.
, 
327.
, 
328. 
vai 
329. 
zīmei. Uz zīmes var būt norādīts stāvēšanas
maksimālais ilgums, par kuru tūlīt var samaksāt. Zīmes apakšdaļā var tikt norādīts virziens, kādā jābrauc uz stāvvietu, kas
atrodas ceļa tiešā tuvumā. Stāvvietā nav spēkā šo noteikumu 121.6. un 122.1. apakšpunktā minētie aizliegumi;
276.35. 540. zīme "Maksas stāvvietas beigas";
276.36. 541. zīme "Autobusa un trolejbusa pietura";
276.37. 542. zīme "Tramvaja pietura";
276.38. 543. zīme "Vieglo taksometru stāvvieta";
276.39. 544. zīme "Tunelis";
33
/
72
26.6. Servisa zīmes
276.40. 545. zīme "Tuneļa beigas";
276.41. 546. zīme "Apstāšanās vieta". Vieta, kur jāaptur transportlīdzeklis, ja braukšanu aizliedz luksofora vai satiksmes
regulētāja signāls;
276.42. 547. zīme "Pierobežas sākums";
276.43. 548. zīme "Pierobežas beigas";
276.44. 549. zīme "Pierobežas joslas sākums";
276.45. 550. zīme "Pierobežas joslas beigas";
276.46. 551. zīme "Robežšķērsošanas vieta";
276.47. 552. zīme "Ātrgaitas ceļš". Izbraukšana uz ceļa, pa kuru atļauts braukt tikai ar motocikliem, tricikliem, kvadricikliem,
automobiļiem un autobusiem;
276.48. 553. zīme "Ātrgaitas ceļa beigas";
276.49. 554. zīme "Piespiedu apstāšanās vieta". Norāda vietu tunelī, kas paredzēta transportlīdzekļa novietošanai piespiedu
apstāšanās gadījumā;
276.50. 555. zīme "Apdzīvotas vietas sākums". Vieta pilsētā vai ciemā, no kuras ir spēkā šo noteikumu prasības, kas nosaka
ceļu satiksmes kārtību apdzīvotās vietās;
276.51. 556. zīme "Apdzīvotas vietas beigas". Ar 555. zīmi apzīmētās apdzīvotās vietas beigas.
277. 
543. 
zīmes apakšdaļā ar ciparu var tikt norādīts taksometru skaits, kādam vienlaikus atļauts atrasties stāvvietā.
278. 547. un 549. zīme norāda vietu, no kuras sākot stājas spēkā noteikumi, kas nosaka pierobežas un pierobežas joslas režīmu.
279. Pašvaldības ar attiecīgu lēmumu ir tiesīgas noteikt laikposmu, kad transportlīdzekļos drīkst iekraut vai izkraut kravu ar 523.
zīmi apzīmētajā teritorijā.
280. Servisa zīmes informē par attiecīgo objektu atrašanās vietu. Servisa zīmes ir šādas:
280.1
. 
601. 
zīme "Medicīniskās palīdzības punkts";
280.2. 602. zīme "Slimnīca";
280.3. 603. zīme "Degvielas uzpildes stacija";
280.4. 604. zīme "Stāvparks". Norāda stāvvietu, kas atrodas tiešā sabiedriskā transporta pieturas tuvumā;
280.5. 605. zīme "Tehniskās apkopes punkts";
280.6. 606. zīme "Automobiļu mazgātava";
280.7. 607. zīme "Telefons";
280.8. 608. zīme "Restorāns";
280.9. 609. zīme "Kafejnīca";
280.10. 610. zīme "Viesnīca, motelis vai viesu māja";
280.11. 611. zīme "Jaunatnes tūrisma mītne";
280.12. 612. zīme "Kempings";
280.13. 613. zīme "Kempingpiekabju stāvvieta";
34
/
72
26.7. Virzienu rādītāji un informācijas zīmes
280.14. 614. zīme "Kempings un kempingpiekabju stāvvieta";
280.15. 615. zīme "Atpūtas vieta";
280.16. 616. zīme "Gājēju maršruts";
280.17. 617. zīme "Tualete";
280.18. 618. zīme "Peldvieta vai peldbaseins";
280.19. 619. zīme "Tūrisma informācija";
280.20. 620. zīme "Policija";
280.21. 621. zīme "Ceļu policija";
280.22. 622. zīme "Pasts";
280.23. 623. zīme "Radiokanāls ceļu satiksmes informācijas sniegšanai";
280.24. 624. zīme "Lidosta (lidlauks)";
280.25. 625. zīme "Autoosta";
280.26. 626. zīme "Dzelzceļa stacija";
280.27. 627. zīme "Jūras pasažieru stacija";
280.28. 628. zīme "Prāmis";
280.29. 629. zīme "Kravas osta";
280.30. 630. zīme "Informācijas bloks". Zīme norāda, ka vairāki zīmē attēlotie objekti atrodas vienuviet;
280.31. 631. zīme "Ievērojama vieta". Norāda vietu, kur pie ceļa atrodas tūrisma objekts;
280.32. 632. zīme "Ugunsdzēšamais aparāts". Norāda vietu tunelī, kur atrodas ugunsdzēšamais aparāts;
280.33. 633. zīme "Avārijas tālrunis". Norāda vietu tunelī, kur atrodas tālrunis, pa kuru var izsaukt glābšanas dienestu;
280.34. 634. zīme "Lauku tūrisma mītne".
281. Ar 613. vai 614. zīmi apzīmētajās vietās var novietot arī automo
biļus – vasarnīcas.
282. Servisa zīmju apakšdaļā var būt norādīti attālumi un virzieni no zīmes uzstādīšanas vietas līdz attiecīgajam objektam, kā arī
attiecīgo objektu nosaukumi.
283. Virzienu rādītāji un informācijas zīmes ir šādas:
283.1
. 
701. 
un 
702. 
zīme "Iepriekšējs virzienu rādītājs". Uz zīmes norādīti braukšanas virzieni uz apdzīvotām vietām un citiem
objektiem. Uz 
701. 
un 
702. 
zīmes var būt attēloti simboli, piktogrammas un citas zīmes, kas informē par ceļu satiksmes
īpatnībām. Zīmes apakšdaļā norādīts attālums no zīmes uzstādīšanas vietas līdz krustojumam vai bremzēšanas joslas
sākumam;
283.2. 703. zīme "Virzienu rādītājs". Braukšanas virzieni un attālumi (km) līdz apdzīvotām vietām un citiem objektiem;
283.3. 704. un 705. zīme "Virziena rādītājs". Braukšanas virziens un attālums (km) līdz apdzīvotai vietai vai citam objektam;
283.4. 706. zīme "Virziena rādītājs". Braukšanas virziens un attālums (km) līdz tūrisma objektam (zīme ar brūnu fonu) vai
braukšanas virziens uz viensētu (zīme ar pelēku fonu);
283.5. 707. zīme "Attālumu rādītājs". Attālumi (km) līdz maršrutā esošo apdzīvoto vietu centriem;
35
/
72
283.6. 708. zīme "Ūdensšķēršļa nosaukums". Tās upes, kanāla, ezera u. tml. ūdensšķēršļa nosaukums, kuru šķērso ceļš;
283.7. 709. zīme "Braukšanas shēma". Braukšanas maršruts, ja krustojumā aizliegti atsevišķi manevri vai atļautie braukšanas
virzieni sarežģītā krustojumā;
283.8. 710. zīme "Šķēršļa apbraukšanas virziens";
283.9. 711. zīme "Strupceļš". Ceļš, pa kuru nav iespējams caurbraukt;
283.10. 712. un 713. zīme "Iepriekšējs virziena rādītājs strupceļam";
283.11. 714. un 715. zīme "Joslas sākums". Bremzēšanas, augšupceļa u. tml. joslas sākums;
283.12. 716. un 717. zīme "Joslas beigas". Ieskrējiena, augšupceļa u. tml. joslas beigas;
283.13. 718., 719. un 720. zīme "Braukšanas virzieni joslās". Joslu skaits katrā virzienā ceļa posmā un braukšanas virzieni
katrā joslā;
283.14. 721. un 722. zīme "Joslas piekļaušanās pamatjoslām". Vienas vai vairāku joslu piekļaušanās pamatjoslām ceļa
pārvadu tuvumā;
283.15. 723. zīme "Apgriešanās vieta". Ceļa posmā starp krustojumiem norāda vietu vai pārtraukumu sadalošajā joslā, kur
atļauta apgriešanās braukšanai pretējā virzienā. Nogriezties pa kreisi aizliegts;
283.16. 724. zīme "Satiksmes ierobežojumi Latvijā". Informē Latvijā iebraucošos transportlīdzekļu vadītājus par braukšanas
ātruma vispārējiem ierobežojumiem un dienas gaitas vai tuvās gaismas lukturu lietošanu;
283.17. 725. zīme "Ieteicamais ātrums". Ātrums, ar kādu ieteicams braukt turpmākajā ceļa posmā. Zīme ir spēkā līdz
tuvākajam krustojumam aiz zīmes, bet, ja 725. zīme lietota kopā ar brīdinājuma zīmi, tās darbības zonu nosaka bīstamā
posma garums;
283.18. 726., 727. un 728. zīme "Kravas automobiļu braukšanas virziens". Ieteicamais braukšanas virziens kravas
automobiļiem, to sastāviem un traktor
tehnikai, ja krustojumā tiem aizliegts braukt vienā no iespējamiem virzieniem;
283.19. 729. zīme "Gājēju apakšzemes vai virszemes pāreja";
283.20. 730. zīme "Apbraukšanas ceļa shēma". Uz laiku ceļu satiksmei slēgta ceļa posma apbraukšanas maršruts;
283.21. 731., 732. un 733. zīme "Apbraukšanas ceļa virziens". Apbrauk
šanas virziens ceļa posmam, kurā ceļu satiksme uz
laiku slēgta vai ierobežota;
283.22. 734. zīme "Apbraukšanas ceļa beigas";
283.23. 735., 736., 737. un 738. zīme "Iepriekšējs norādītājs pārkārtoties". Uz laiku ceļu satiksmei slēgta brauktuves posma
vai braukšanas joslas apbraukšanas virziens;
283.24. 739. zīme "Kilometru rādītājs". Attālums (km) no ceļa sākuma;
283.25. 740. zīme "Ceļa numurs". Zīme ar zaļu fonu un numurs, kas piešķirts attiecīgajam Eiropas autoceļu (maģistrāļu)
sistēmas ceļam (maršrutam);
283.26. 741. zīme "Ceļa numurs". Zīme ar sarkanu fonu un numurs, kas piešķirts attiecīgajam Latvijas galvenajam valsts
autoceļam;
283.27. 742. zīme "Ceļa numurs". Zīme ar zilu fonu un numurs, kas piešķirts attiecīgajam Latvijas reģionālajam valsts
autoceļam;
283.28. 743., 744. un 745. zīme "Ceļa numurs un virziens". Zīmes fons norāda ceļa piederību pie attiecīgas šķiras autoceļa;
283.29. 746. zīme "Maiņvirziena satiksme". Tāda ceļa posma sākums, uz kura vienā vai vairākās joslās ceļu satiksmes
virziens var mainīties uz pretējo;
283.30. 747. zīme "Maiņvirziena satiksmes beigas". Tāda ceļa posma beigas, uz kura vienā vai vairākās joslās ceļu satiksmes
virziens var mainīties uz pretējo;
283.31. 748. zīme "Izbraukšana uz ceļa, kur organizēta maiņvirziena satiksme". Izbraukšana uz ceļa, uz kura vienā vai
vairākās joslās ceļu satiksmes virziens var mainīties uz pretējo;
283.32. 749. zīme "Valsts nosaukums";
36
/
72
26.8. Papildzīmes
283.33. 750. zīme "Administratīvās teritorijas nosaukums";
283.34. 751. zīme "Tūrisma objektu teritorija". Iebraukšana teritorijā, kur atrodas daudzi savstarpēji tuvu esoši tūrisma objekti;
283.35. 752. zīme "Avārijas izeja". Norāda vietu tunelī, kur atrodas avārijas izeja;
283.36. 753. zīme "Avārijas izejas virziens". Norāda virzienu tunelī, kādā jādodas uz avārijas izeju, kā arī attālumu līdz tai.
284. 701., 702., 703., 704. un 705. zīmes (ja tā uzstādīta apdzīvotā vietā) zilais fons nozīmē, ka norādītais objekts atrodas ārpus
attiecīgās apdzīvotās vietas, bet baltais fons –, ka norādītais objekts atrodas attiecīgajā apdzīvotajā vietā.
285. Papildzīmes tiek lietotas kopā ar citām zīmēm un precizē vai ierobežo attiecīgo zīmju darbību. Papildzīmes ir šādas:
285.1. 801. papildzīme "Attālums līdz objektam". Norāda attālumu no zīmes līdz ceļa bīstamā posma sākumam vai attiecīgā
ceļu satiksmes ierobežo
juma ieviešanas vietai;
285.2. 802. papildzīme "Attālums līdz objektam". Norāda attālumu no 206. zīmes līdz krustojumam, ja tieši pirms krustojuma
uzstādīta 207. zīme;
285.3. 803. papildzīme "Darbības zona". Norāda garumu ceļa bīstamajam posmam, kas apzīmēts ar brīdinājuma zīmēm, vai
aizlieguma zīmes darbības zonu, kā arī 537., 539. un 725. zīmes darbības zonu;
285.4. 804.–808. papildzīme "Darbības zona". Norāda 326., 327., 328. un 329. zīmes darbības virzienu un zonu, ja apstāšanās
vai stāvēšana gar laukuma vienu pusi, ēkas fasādi u. tml. ir aizliegta. Ar 804. un 808. papildzīmi norāda arī attālumu līdz
objektam, kas ir apzīmēts ar 537. vai 539. zīmi, bet ar 805. papild
zīmi – 537. un 539. zīmes darbības zonu, ja tās ir uzstādītas
paralēli stāvvietas malai;
285.5. 809. papildzīme "Darbības zona". Informē transportlīdzekļa vadītāju, ka viņš atrodas 326., 327., 328. vai 329. zīmes
darbības zonā;
285.6. 810. papildzīme "Darbības zona". Norāda 326., 327., 328. un 329. zīmes darbības zonas beigas;
285.7
. 
811.
, 
812. 
un 
813. 
papildzīme "Darbības zona". Norāda pamatzīmes darbības virzienu uz kādu no ceļa daļām;
285.8. 814. papildzīme "Darbības virziens";
285.9. 815. papildzīme "Darbības virzieni";
285.10. 816. papildzīme "Darbības virziens";
285.11. 817. papildzīme "Braukšanas josla". Norāda braukšanas joslu vai tramvaja sliežu ceļa klātni, uz kuru attiecas zīmes
darbība. Ja 817. papildzīme uzstādīta kopā ar aizlieguma zīmi, noteiktais aizliegums ir spēkā līdz tuvākajam krustojumam aiz
zīmes;
285.12. 818.–824. papildzīme "Transportlīdzekļa veids". Norāda trans
portlīdzekļa veidu, uz kuru attiecas zīmes darbība. 818.
papildzīme attiecas uz kravas automobiļiem (arī uz kravas automobiļiem ar piekabēm (puspiekabēm)), kuru pilna masa
pārsniedz 3,5 t. 820. papildzīme attiecas uz vieglajiem automo
biļiem (arī uz vieglajiem automobiļiem ar piekabēm), kā arī uz
kravas automobiļiem, kuru pilna masa nepārsniedz 3,5 t. 823. papildzīme attiecas uz mopēdiem, motocikliem, tricikliem un
kvadricikliem. 824. papildzīme attiecas uz velosipēdiem;
285.13. 825. papildzīme "Darbdienās";
285.14. 826. papildzīme "Sestdienās, svētdienās un svētku dienās";
285.15. 827. papildzīme "Darbības laiks". Norāda diennakts laiku, kurā zīme darbojas;
285.16. 828. un 829. papildzīme "Darbības laiks". Norāda dienas un diennakts laiku, kurā zīme darbojas;
285.17. 830.–839. papildzīme "Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā". 832.–839. papildzīme norāda vieglo automobiļu
bez piekabēm, motociklu, triciklu un kvadriciklu novietojuma veidu stāvvietā pie ietves vai uzbraucot uz tās, bet 830. un 831.
papildzīme – arī vieglo automobiļu ar piekabēm novietojuma veidu stāvvietā pie ietves vai uzbraucot uz tās;
285.18. 840. papildzīme "Stāvēšanas laiks". Šo papildzīmi lieto kopā ar 537. zīmi. Vadītājam, kurš novietojis automobili ar šīm
zīmēm apzīmētajā stāvvietā, automobiļa salonā pie priekšējā stikla jānovieto informācija par laiku, kad transportlīdzeklis
novietots stāvvietā;
37
/
72
27. Ceļa apzīmējumi
285.19. 841. papildzīme "Automobiļu apskates vieta". Norāda, ka ir ierīkota estakāde vai remontbedre automobiļu apskatei;
285.20. 842. papildzīme "Pilnas masas ierobežojums". Norāda, ka zīme attiecas tikai uz transportlīdzekļiem, kuru pilna masa
ir lielāka par papildzīmē norādīto;
285.21. 843. papildzīme "Neredzīgi gājēji". Norāda, ka gājēju pāreju izmanto arī neredzīgi gājēji;
285.22. 844. papildzīme "Invalīdiem". Norāda, ka 537. zīme attiecas tikai uz automobiļiem, kas apzīmēti ar invalīdu stāvvietu
izmantošanas karti;
285.23. 845. papildzīme "Mitrs segums". Norāda, ka zīme attiecas uz laikposmu, kad brauktuves segums ir mitrs;
285.24. 846. papildzīme "Slidens segums". Norāda, ka priekšā ir slidens ceļa posms, kurš klāts ar sniegu vai ledu;
285.25. 847. papildzīme "Galvenā ceļa virziens". Norāda galvenā ceļa virzienu krustojumā;
285.26. 848. papildzīme "Strādā autoevakuators". Papildzīmi uzstāda kopā ar 326., 327., 328. un 329. zīmi, kā arī bez tās
vietās, kur stāvošie automobiļi traucē iebraukt vai izbraukt no pagalmiem u. tml. vietām;
285.27. 849. papildzīme "Pārējā papildinformācija". Norāda informāciju, ko nesatur pārējās papildzīmes (atceļ apstāšanās un
stāvēšanas aizliegumu 326., 327., 328. un 329. zīmes darbības zonā transportlīdzekļiem ar speciālām atļaujām (vadītājam
automobiļa salonā pie priekšējā stikla jānovieto stāvvietas īpašnieka vai pārvaldītāja izdota attiecīga satura atļauja), norāda
laikposmu, kurā atļauts iekraut un izkraut kravu);
285.28. 850. papildzīme "Ātrumvalnis". Norāda, ka gājēju pāreja ierīkota uz mākslīga paaugstinājuma braukšanas ātruma
samazināšanai;
285.29. 851. papildzīme "Maksas stāvvietas darbības laiks". Norāda, ka ar 537. zīmi apzīmēta stāvvieta noteiktu laiku tiek
lietota kā maksas stāvvieta, bet pārējā laikā tā ir bezmaksas;
285.30. 852. papildzīme "Izslēgt motoru". Norāda, ka stāvvietā aizliegts stāvēt ar ieslēgtu motoru;
285.31. 853. papildzīme "Fotoradars". Norāda, ka uz ceļa var būt uzstādīts fotoradars vai videoradars;
285.32. 854. papildzīme "Informācija par velosipēdu ceļu". Zīme tiek lietota kopā ar 206., 207., 503. vai 504. zīmi un norāda
velosipēdu vadītājiem par vienvirziena vai divvirzienu velosipēdu satiksmes organizāciju uz velosi
pēdu ceļa, gājēju un velosipēdu
ceļa, kopīga gājēju un velosipēdu ceļa vai vienvirziena ceļa;
285.33
. 
855. 
papildzīme "Informācija par velosipēdu ceļu". Zīme norāda, ka uz ceļa, kas apzīmēts ar 
501. 
zīmi, velosipēdu
satiksme organizēta pa apzīmētu ceļa daļu velosipēdiem pretēji transportlīdzekļu braukšanas virzienam. Ar bultām norāda
vienvirziena vai divvirzienu velosipēdu satiksmi;
285.34. 856. papildzīme "Informācija par velosipēdu ceļu". Zīme velosipēdu vadītājiem norāda satiksmes organizācijas kārtību,
kad velosipēdu satiksme organizēta pa abās ceļa malās esošiem velosipēdu ceļiem, gājēju un velosipēdu ceļiem vai kopīgiem
gājēju un velosipēdu ceļiem. Virzienā, kas pārsvītrots ar sarkanas krāsas krustu, braukt aizliegts;
285.35. 857. papildzīme "Velomaršruts". Zīme norāda velosipēdu maršruta tālāko virzienu;
285.36. 858. papildzīme ""EuroVelo" maršruts". Zīme norāda velosipēdu maršruta tālāko virzienu;
285.37. 859. papildzīme "Preču piegāde". Zīme norāda stāvvietu, kas paredzēta regulārai un organizētai preču piegādei.
286. 814., 815. un 816. papildzīme norāda pirms krustojuma uzstādīto zīmju darbības virzienus vai braukšanas virzienu uz
stāvvietu, kas apzīmēta ar 537. vai 539. zīmi un atrodas ceļa tiešā tuvumā.
287. 825. un 826. papildzīme norāda dienas, kurās zīme ir spēkā.
288. Papildzīmes piestiprina tieši zem zīmes, uz kuru tās attiecas, izņemot 848. vai 853. papildzīmi, ja tā uzstādīta bez
pamatzīmes. Ja zīmes novietotas virs brauktuves, nomales vai ietves, 809., 810. un 847. papildzīme var būt piestiprināta blakus zīmei.
289. Ceļa apzīmējumiem (
5. pielikums
) jāatbilst standartu LVS 85:2010 "Ceļa apzīmējumi" un LVS 93:2006 "Ceļa signālstabiņi.
Lietošanas noteikumi" prasībām. Gājēju pārejas tiek projektētas atbilstoši standartam LVS 190–10:2007 "Gājēju pāreju projektēšanas
noteikumi".
38
/
72
290. Vertikālie apzīmējumi uz ceļa būvēm, aprīkojuma elementiem un ceļa darbu vietās norāda objekta gabarītus un kalpo arī par
orientēšanās līdzekļiem. Vertikālie apzīmējumi ir šādi:
290.1. 901., 902., 903. un 904. ceļa apzīmējums apzīmē braukšanas virzienu pagriezienos, kur redzamību ierobežo ēkas,
apstādījumi u. tml., braukšanas virzienu trīsvirzienu krustojumos un ceļa darbu vietas apbraukšanas virzienu;
290.2. 905. ceļa apzīmējums apzīmē pa labo vai pa kreiso pusi apbrau
camus paaugstinājumus (sadalošās joslas, drošības
saliņas u. tml.);
290.3. 906. un 907. ceļa apzīmējums apzīmē pa kreiso pusi (906. ceļa apzīmējums) un pa labo pusi (907. ceļa apzīmējums)
apbraucamus paaugsti
nājumus (sadalošās joslas, drošības saliņas u. tml.), kā arī šķēršļus (barjeru un nožogojumu galus u.
tml.), kas atrodas tiešā brauktuves tuvumā un var būt bīstami braucošiem transportlīdzekļiem;
290.4. 908., 909., 910., 911., 912. un 913. ceļa apzīmējums apzīmē ceļa darbu vietas (908. un 910. ceļa apzīmējums – pa
kreiso pusi apbraucamas ceļa darbu vietas; 909. un 911. ceļa apzīmējums – pa labo pusi apbraucamas ceļa darbu vietas; 912.
ceļa apzīmējums – tālāka braukšana aizliegta; 913. ceļa apzīmējums – īslaicīgu ceļa darbu vietas);
290.5. 914. un 915. ceļa apzīmējums apzīmē ceļa būvju elementus (tiltu, ceļa pārvadu balstus u. tml.), kas var būt bīstami
braucošiem transportlīdzekļiem un kas apbraucami pa kreiso pusi (914. ceļa apzīmējums) vai pa labo pusi (915. ceļa
apzīmējums);
290.6. 916. ceļa apzīmējums apzīmē tuneļu, tiltu un ceļu pārvadu laiduma konstrukciju apakšējo malu;
290.7. 917. un 918. ceļa apzīmējums apzīmē signālstabiņus (917. ceļa apzīmējums – ceļa labajā pusē; 918. ceļa apzīmējums
– ceļa kreisajā pusē);
290.8. 919. ceļa apzīmējums apzīmē ceļa darbu vietu.
291. Lai pievērstu uzmanību bīstamiem ceļu posmiem (vietās, kur uz ceļa izbrauc no blakusteritorijas u. tml.), 917. un 918. ceļa
apzīmējuma – signāl
stabiņa – apzīmējums var būt dzeltenā krāsā uz melna fona.
292. Horizontālie apzīmējumi (līnijas, bultas, simboli un citas norādes uz ceļa) nosaka noteiktus satiksmes režīmus un kārtību.
Horizontālie apzīmējumi ir baltā krāsā, izņemot 943., 944., 945., 946., 947. un 948. ceļa apzīmējumu, kas ir dzeltenā krāsā.
Horizontālie apzīmējumi ir šādi:
292.1. 920. ceļa apzīmējums – nepārtraukta līnija – sadala pretējos virzienos braucošu transportlīdzekļu plūsmas, apzīmē
braukšanas joslu robežas bīstamās vietās, brauktuves posmus, kuros aizliegts iebraukt, transportlīdzekļu stāvvietu un
stāvlaukumu robežas, brauktuves malu ceļu posmos, kuros aizliegts apstāties un stāvēt, kā arī atdala joslu, kas paredzēta
noteiktu transportlīdzekļu braukšanai. Plata līnija atdala velojoslu no pārējo mehānisko transportlīdzekļu brauktuves vietās, kur
uz ceļa vienā līmenī ar tā segumu ierīkota velojosla;
292.2. 921. ceļa apzīmējums – dubulta nepārtraukta līnija – sadala pretējos virzienos braucošu transportlīdzekļu plūsmas uz
ceļiem ar četrām vai vairākām braukšanas joslām;
292.3. 922. ceļa apzīmējums – pārtraukta līnija, kurai svītru garums ir trīs reizes mazāks par atstarpēm starp tām, – sadala
pretējos virzienos braucošu transportlīdzekļu plūsmas uz ceļiem ar divām vai trim braukšanas joslām, kā arī apzīmē
braukšanas joslu robežas uz ceļiem ar divām vai vairākām braukšanas joslām vienā virzienā;
292.4. 923. ceļa apzīmējums – pārtraukta līnija, kurai svītru garums trīs reizes pārsniedz atstarpes starp tām, – sadala pretējā
vai tajā pašā virzienā braucošu transportlīdzekļu plūsmas un brīdina par tuvošanos 920., 921. vai 928. ceļa apzīmējuma līnijai;
292.5. 924. ceļa apzīmējums – pārtraukta līnija, kurai svītru garums divas reizes pārsniedz atstarpes starp tām, – apzīmē
brauktuves malu ceļa posmos, kuros atļauts apstāties un stāvēt;
292.6. 925. ceļa apzīmējums – pārtraukta līnija, kurai svītru garums ir vienāds ar atstarpēm starp tām, – apzīmē joslas vai
velojoslas krustojuma robežās;
292.7. 926. ceļa apzīmējums – plata pārtraukta līnija – apzīmē robežu starp ieskrējiena joslu un pamatjoslu vai bremzēšanas
joslu un pamatjoslu, vai pasažieru sabiedrisko transportlīdzekļu pieturu un pamatjoslu;
292.8. 927. ceļa apzīmējums – dubulta pārtraukta līnija – apzīmē robežas braukšanas joslai, kurā braukšanas virziens var
mainīties uz pretējo. Iebraukt šajā joslā atļauts tikai tad, ja virs tās uzstādītajam šo noteikumu 
48. punktā
 minētajam
luksoforam iedegts signāls ar zaļu lejup vērstu bultu. Izbraukt no šīs joslas atļauts, tikai pārkārtojoties pa labi;
292.9
. 
928. 
ceļa apzīmējums – nepārtraukta līnija kopā ar 
923. 
ceļa apzīmējumu – sadala pretējā virzienā braucošu
transportlīdzekļu plūsmas augšupceļos vai lejupceļos, sadala tajā pašā virzienā braucošu transportlīdzekļu plūsmas uz ceļiem
ar vairākām braukšanas joslām vienā virzienā, kā arī apzīmē vietas, kas paredzētas, lai apgrieztos braukšanai pretējā virzienā,
39
/
72
iebrauktu vai izbrauktu no stāvvietām u. tml. Šīs ceļa apzīmējuma līnijas atļauts šķērsot tikai no pārtrauktās līnijas puses. Ja
apzīmējums sadala pretējos virzienos braucošu transportlīdzekļu plūsmas, apzīmējumu no nepārtrauktās līnijas puses atļauts
šķērsot, lai atgrieztos savā braukšanas virziena pusē;
292.10. 929. ceļa apzīmējums – plata nepārtraukta šķērslīnija – stoplīnija – norāda vietu, pirms kuras vadītājam jāaptur
transportlīdzeklis, ja uzstādīta 207. zīme vai braukšanu aizliedz luksofora vai satiksmes regulētāja signāls;
292.11. 930. ceļa apzīmējums – plata pārtraukta šķērslīnija, kam svītru garums divreiz pārsniedz atstarpes starp tām, – norāda
vietu, kur vadītājam, ja tas nepieciešams, jāaptur transportlīdzeklis, lai dotu ceļu transportlīdzekļiem, kas brauc pa šķērsojamo
ceļu;
292.12. 931. ceļa apzīmējums – vairākas viena no otras atdalītas platas paralēlas garenlīnijas – apzīmē gājēju pāreju;
292.13
. 
932. 
ceļa apzīmējums – divas viena no otras atdalītas platas pārtrauktas šķērslīnijas – apzīmē vietu, kur brauktuvi
šķērso velosipēdu ceļš, gājēju un velosipēdu ceļa velosipēdiem paredzētā daļa vai kopīgs gājēju un velosipēdu ceļš, vai
velojoslu vietās, kur atļauts to šķērsot. Transportlīdzekļu vadītāju uzmanības pievēršanai starp apzīmējuma līnijām var tikt
izmantots sarkanas krāsas segums;
292.14. 933. ceļa apzīmējums – divas viena no otras atdalītas šahveida šķērslīnijas – apzīmē robežas uz brauktuves
izveidotam mākslīgam paaugstinā
jumam – ātrumvalnim, kas paredzēts braukšanas ātruma samazināšanai;
292.15. 934., 935. un 936. ceļa apzīmējums apzīmē virzienu saliņas transportlīdzekļu plūsmu sadalīšanās vai sakļaušanās
vietās, kā arī sadalošo joslu un drošības saliņu sākumu un beigas. Šiem ceļa apzīmējumiem uzbraukt aizliegts;
292.16. 937. ceļa apzīmējums norāda no braukšanas joslām atļautos braukšanas virzienus krustojumā. Lieto patstāvīgi vai
kopā ar 512., 513., 514., 515., 516. vai 517. zīmi. Apzīmējums, kas atļauj nogriezties pa kreisi, atļauj arī no kreisās malējās
braukšanas joslas apgriezties braukšanai pretējā virzienā;
292.17. 938. ceļa apzīmējums brīdina par tuvošanos brauktuves sašaurinājumam (vietai, kur samazinās braukšanas joslu
skaits braukšanas virzienā). Var lietot patstāvīgi vai kopā ar 107., 108., 109., 716. vai 717. zīmi;
292.18. 939. ceļa apzīmējums brīdina par tuvošanos 920. vai 928. ceļa apzīmējuma līnijai, kas sadala pretējos virzienos
braucošu transportlīdzekļu plūsmas;
292.19. 940. ceļa apzīmējums apzīmē braukšanas joslu, kas paredzēta pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem un
taksometriem;
292.20. 941. ceļa apzīmējums apzīmē velosipēdu ceļu, gājēju un velosipēdu ceļa velosipēdiem paredzēto daļu vai velojoslu;
292.21. 942. ceļa apzīmējums apzīmē stāvvietu, kura paredzēta transport
līdzekļiem, kas apzīmēti ar invalīdu stāvvietu
izmantošanas karti;
292.22. 943. ceļa apzīmējums – nepārtraukta dzeltena līnija uz brauktuves malas vai apmales – apzīmē ceļa posmus, kur
transportlīdzekļiem apstāties un stāvēt aizliegts. Lieto patstāvīgi vai kopā ar 326. zīmi;
292.23. 944. ceļa apzīmējums – pārtraukta dzeltena līnija uz brauktuves malas vai apmales – apzīmē ceļa posmu, kur
transportlīdzekļiem stāvēt aizliegts. Lieto patstāvīgi vai kopā ar 327. zīmi;
292.24. 945. ceļa apzīmējums apzīmē vietas, kur transportlīdzekļiem stāvēt aizliegts;
292.25. 946. ceļa apzīmējums apzīmē pasažieru sabiedrisko transport
līdzekļu pieturas vai taksometru stāvvietas zonu;
292.26. 947. ceļa apzīmējums – nepārtraukta dzeltena līnija – ir pagaidu ceļa apzīmējums ceļa darbu u. tml. vietās. Tas sadala
pretējos virzienos braucošu transportlīdzekļu plūsmas, apzīmē braukšanas joslu robežas, ja vienā virzienā ir vismaz divas
braukšanas joslas, apzīmē brauktuves posmus (piemēram, virzienu un drošības saliņas), kuros aizliegts iebraukt, kā arī
apzīmē brauktuves malas, kur transportlīdzekļiem apstāties un stāvēt aizliegts. Šo ceļa apzīmējuma līniju šķērsot ir aizliegts;
292.27. 948. ceļa apzīmējums – pārtraukta dzeltena līnija – pagaidu ceļa apzīmējums ceļa darbu u. tml. vietās. Apzīmē
braukšanas joslu robežas, ja vienā virzienā ir vismaz divas braukšanas joslas;
292.28. 949. ceļa apzīmējums brīdina par tuvošanos 930. ceļa apzīmē
jumam;
292.29. 950. ceļa apzīmējums apzīmē vietu tunelī, kas paredzēta trans
portlīdzekļa novietošanai piespiedu apstāšanās
gadījumā;
292.30. 951. ceļa apzīmējums brīdina par tuvošanos 929. ceļa apzīmē
jumam;
292.31. 952. ceļa apzīmējums norāda maksimālā ātruma ierobežojumu;
292.32. 953. ceļa apzīmējums apzīmē ceļa numuru;
40
/
72
28. Noslēguma jautājumi
533A
Dzīvojamā zona
534A
Dzīvojamās zonas beigas
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīvas 
96/53/EK
, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos
pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos pārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu
starptautiskajos pārvadājumos;
2) Komisijas 2014. gada 27. februāra Īstenošanas direktīvas 
2014/37/ES
, ar ko groza Padomes Direktīvu 
91/671/EEK
 par drošības
jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos.
Ministru prezidente Laimdota Straujuma 
Satiksmes ministrs Anrijs Matīss
1.pielikums 
Ministru kabineta 
2015.gada 2.jūnija 
noteikumiem Nr.279
292.33. 954. ceļa apzīmējums apzīmē lidostu (lidlauku);
292.34
. 
955. 
ceļa apzīmējums apzīmē gājēju ceļu vai gājēju un velosi
pēdu ceļa gājējiem paredzēto daļu.
293. Transportlīdzekļa vadītājs ievēro ar 947. vai 948. ceļa apzīmējumiem noteiktās prasības arī tad, ja minētās prasības ir pretrunā
ar citu ceļu horizontālo apzīmējumu prasībām.
294. Ja, braucot pa joslu, kas apzīmēta ar 927. ceļa apzīmējumu, trans
portlīdzekļa vadītāja priekšā vairs nav šo noteikumu 
48.
punktā
 minētā luksofora vai tas ir izslēgts, vadītājs nekavējoties pārkārtojas pa labi.
295. 920. un 921. ceļa apzīmējuma līnijas šķērsot aizliegts, izņemot 920. ceļa apzīmējuma līniju gadījumos, kad tā lietota, lai
apzīmētu stāvvietas robežas, vai sadala pretējos virzienos braucošu transportlīdzekļu plūsmas, lai atgrieztos savā braukšanas virziena
pusē.
296. Ja pagaidu zīmēm, kas novietotas, piemēram, uz pārvietojama statīva, transportlīdzekļa, kas veic ceļa darbus, vai citā veidā,
kas norāda šo zīmju uzstādīšanas pagaidu raksturu, ir cita nozīme nekā ceļa apzīmējuma līnijām, transportlīdzekļa vadītājs ievēro
pagaidu zīmju prasības.
297. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2004. gada 29. jūnija noteikumus Nr. 571 "Ceļu satiksmes noteikumi" (Latvijas
Vēstnesis, 2004, 103. nr.; 2005, 100., 103. nr.; 2008, 26., 118., 178. nr.; 2009, 132., 177. nr.; 2010, 177. nr.; 2011, 48., 91., 205. nr.;
2012, 62. nr.; 2014, 179. nr.).
298. Ceļa īpašnieki (valdītāji) līdz 
2018. 
gada 
1. 
janvārim nomaina zīmes, kas apzīmē dzīvojamo zonu, kā arī izbraukšanu no
dzīvojamās zonas ar šo noteikumu 
4. pielikumam
 atbilstošām zīmēm. Līdz zīmju nomaiņai tiek lietotas šādas ceļa zīmes:
299. Noteikumi stājas spēkā 2016. gada 1. janvārī.
41
/
72
Ceļu satiksmes regulēšanas luksofori
Kustībai
visos
atļautajos
virzienos
Kustībai visos atļautajos
virzienos
Kustībai noteiktos virzienos
Kustībai noteiktos
virzienos
Izolētai kustībai noteiktos
virzienos (bezkonflikta
regulēšana)
Uzņēmumu pagalmiem
un brauktuves pagaidu
sašaurinājuma vietām
Ar ilgstošu signāla degšanas periodu satiksmes regulēšanai joslā
Tikai tramvaja kustībai
(bezkonflikta
regulēšana)
Dzelzceļa pārbrauktuvēm
Paceļamiem tiltiem, prāmju pārceltuvēm un
speciālo transportlīdzekļu izbraukšanas vietām
Velosipēdu
kustībai
Gājēju kustībai
Krustojumiem, gājēju pārejām, gājēju ceļiem, velosipēdu ceļiem, gājēju un velosipēdu ceļiem, ceļa
remontdarbiem u. tml. bīstamām vietām
 
 
 
Informācijai par pretējā braukšanas virziena luksofora signālu
 
 
 
Satiksmes ministrs Anrijs Matīss
2.pielikums 
Ministru kabineta 
2015.gada 2.jūnija 
noteikumiem Nr.279
Pieļaujamie transportlīdzekļu (transportlīdzekļu sastāvu) gabarīti (ar kravu vai bez tās),
faktiskā masa un ass slodze
1.
Garums:
1.1.
mehāniskajiem transportlīdzekļiem (izņemot autobusus un trolejbusus)
12 m
42
/
72
1.2.
piekabēm
12 m
1.3.
transportlīdzekļu sastāviem, kas sastāv no automobiļa ar puspiekabi
16,50 m
1.4.
transportlīdzekļu sastāviem, kas sastāv no automobiļa ar piekabi
18,75 m
1.5.
posmainajiem autobusiem
18,75 m
1.6.
divasu autobusiem
13,50 m
1.7.
autobusiem, kam ir vairāk nekā divas asis
15,00 m
1.8.
transportlīdzekļu sastāviem, kas sastāv no autobusa ar piekabi
18,75 m
1.9.
transportlīdzekļu sastāviem, kas sastāv no traktortehnikas un divām piekabēm
18,75 m
2.
Platums:
2.1.
visiem transportlīdzekļiem
2,55 m
2.2.
transportlīdzekļiem ar izotermisko virsbūvi
2,60 m
3.
Augstums
4 m
4.
Transportlīdzeklim vai transportlīdzekļu sastāvam jāapgriežas riņķveida joslas robežās, kuras ārējais rādiuss ir 12,50 m, bet
iekšējais rādiuss – 5,30 m
5.
Attālums horizontālā plaknē no puspiekabes atbalsta – sakabes ierīces ass līdz puspiekabes aizmugurei
12 m
6.
Attālums paralēli transportlīdzekļu sastāva ar piekabi garenasij no automobiļa kravas telpas vistālāk uz priekšu
izvirzītā punkta līdz piekabes vistālāk uz aizmuguri izvirzītajam punktam, atņemot attālumu no automobiļa
aizmugures līdz piekabes priekšai
15,65 m
7.
Attālums paralēli transportlīdzekļu sastāva ar piekabi garenasij no automobiļa kravas telpas vistālāk uz priekšu
izvirzītā punkta līdz piekabes vistālāk uz aizmuguri izvirzītajam punktam
16,40 m
8.
Faktiskā masa:
8.1.
divasu piekabēm
18 t
8.2.
trīsasu piekabēm
24 t
8.3.
transportlīdzekļu sastāviem ar piekabi, kas sastāv no divasu automobiļa un divasu piekabes
36 t
8.4.
transportlīdzekļu sastāviem ar piekabi, kas sastāv no divasu automobiļa un trīsasu vai vairākasu piekabes vai trīsasu
automobiļa un divasu vai vairākasu piekabes
40 t
8.5.
transportlīdzekļu sastāviem ar puspiekabi, kas sastāv no divasu vilcēja un trīsasu puspiekabes vai trīsasu vilcēja un
divasu vai trīsasu puspiekabes
40 t
8.6.
transportlīdzekļu sastāviem, kas sastāv no traktortehnikas un divām divasu vai trīsasu piekabēm
40 t
8.7.
transportlīdzekļu sastāviem ar puspiekabi, kas sastāv no trīsasu vilcēja un divasu vai trīsasu puspiekabes, kuri ved
40 pēdu (12,2 m) ISO konteineru
44 t
8.8.
transportlīdzekļu sastāviem ar puspiekabi, kas sastāv no divasu vilcēja un divasu puspiekabes:
8.8.1.
ja puspiekabes starpasu attālums ir 1,3 m un lielāks, bet nepārsniedz 1,8 m
36 t
8.8.2.
ja puspiekabes starpasu attālums ir lielāks par 1,8 m
36 t
8.8.3.
ja vilcēja faktiskā masa ir 18 t un puspiekabes, kuras starpasu attālums ir lielāks par 1,8 m, faktiskā masa ir 20 t un
ja dzenošajam tiltam ir dubultriteņi un pneimatisks vai tam pielīdzināms atsperojums
38 t
8.9.
divasu automobiļiem
18 t
8.10.
trīsasu automobiļiem
25 t
ja trīsasu automobiļa dzenošajam tiltam ir dubultriteņi un pneimatisks vai tam pielīdzināms atsperojums vai katram
no dzenošajiem tiltiem ir dubultriteņi un ass slodze nepārsniedz 9,5 t
26 t
8.11.
četrasu automobilim ar diviem stūrējamiem tiltiem, ja tā dzenošajam tiltam ir dubultriteņi un pneimatisks vai tam
pielīdzināms atsperojums vai katram no dzenošajiem tiltiem ir dubultriteņi un ass slodze nepārsniedz 9,5 t
32 t
8.12.
trīsasu posmainajiem autobusiem
28 t
9.
Vienass tilta slodze:
9.1.
dzītajam tiltam bez dubultriteņiem
10 t
9.2.
dzītajam tiltam ar dubultriteņiem
10 t
9.3.
dzenošajam tiltam
11,5 t
10.
Divasu tilta asu slodzes summa:
10.1.
mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ja starpasu attālums ir:
10.1.1.
mazāks par 1 m
11,5 t
10.1.2.
1 m un lielāks, bet mazāks par 1,3 m
16 t
10.1.3.
1,3 m un lielāks, bet mazāks par 1,8 m
18 t
10.1.4.
1,3 m un lielāks, bet mazāks par 1,8 m un ja dzenošajai asij ir dubult
riteņi un pneimatisks vai tam pielīdzināms
atsperojums vai ja abām dzenošajām asīm ir dubultriteņi un katras ass slodze nepārsniedz 9,5 t
19 t
10.2.
piekabēm (puspiekabēm), ja starpasu attālums ir:
10.2.1.
mazāks par 1 m
11 t
10.2.2.
1 m un lielāks, bet mazāks par 1,3 m
16 t
10.2.3.
1,3 m un lielāks, bet mazāks par 1,8 m
18 t
10.2.4.
1,8 m un lielāks
20 t
11.
Trīsasu tilta asu slodzes summa piekabēm (puspiekabēm), ja starpasu attālums:
11.1.
nepārsniedz 1,3 m
21 t
11.2.
ir lielāks par 1,3 m, bet nepārsniedz 1,4 m
24 t
12.
Transportlīdzekļa (transportlīdzekļu sastāva) dzenošās(-o) ass(-u) slodze nedrīkst būt mazāka par 25 % no kopējās
transportlīdzekļa (transportlīdzekļu sastāva) faktiskās masas
43
/
72
13.
Transportlīdzekļu sastāviem ar piekabi attālums starp vilcēja pakaļējo asi un piekabes priekšējo asi nedrīkst būt mazāks par
3,00 m
14.
Četrasu mehāniskā transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa tonnās nedrīkst būt lielāka par pieciem attālumiem metros
starp tā priekšējo un pakaļējo asi
15.
Attālums horizontālā plaknē starp puspiekabes atbalsta – sakabes ierīces asi un jebkuru punktu puspiekabes priekšpusē
nedrīkst pārsniegt 2,04 m
16.
Stāvošam autobusam uz zemes ar svītru atzīmē horizontālu sāna vertikālās pieskarplaknes projekciju, kas atrodas šā
pielikuma 4. punkta minētā riņķa ārmalas pusē (posmaina autobusa abām daļām jālīdzinās pēc šīs svītras). Kad autobuss,
kas sācis braukt taisnā virzienā, iebrauc šā pielikuma 4. punktā minētajā riņķa joslā, neviena tā daļa nedrīkst izvirzīties ārpus
minētās vertikālās plaknes projekcijas vairāk par 0,6 m
17.
Šā pielikuma 1.1., 1.2., 1.3. un 1.4. apakšpunktā un 3. punktā minētās prasības uz autovedējiem attiecas, tiem ceļu
satiksmē piedaloties bez kravas
Satiksmes ministrs Anrijs Matīss
3.pielikums 
Ministru kabineta 
2015.gada 2.jūnija 
noteikumiem Nr.279
Transportlīdzekļu pazīšanas zīmes
Nr.
Attēls
Nosaukums
1
Latvijas valsts atšķirības zīme
2
Bērnu grupa
3
Nedzirdīgs vai kurlmēms vadītājs
4
Mācību transportlīdzeklis
5
Ātruma ierobežojums
6
Krava ārpus transportlīdzekļa gabarītiem
7
Bīstama krava
8
A)
 
Kravas automobilis, kura pilna masa pārsniedz 12 t, posmains
tūristu autobuss
B)
 
 
C)
 
D)
44
/
72
 
9
A)
 
Piekabe (puspiekabe), kuras garums, ieskaitot jūgierīci, pārsniedz
8 m vai pilna masa pārsniedz 10 t
B)
 
 
 
C)
D)
 
 
10
Lēngaitas transportlīdzeklis
11
Avārijas zīme
12
Priekšpuse (averss)
Invalīdu stāvvietu izmantošanas karte
Otra puse (reverss)
Satiksmes ministrs Anrijs Matīss
4.pielikums 
Ministru kabineta 
2015.gada 2.jūnija 
noteikumiem Nr.279
Ceļa zīmes
1. Brīdinājuma zīmes
45
/
72
Nr.
Attēls
Nosaukums
101
Vienādas nozīmes ceļu krustojums
102
Lokveida krustojums
103
Bīstams pagrieziens
104
Bīstams pagrieziens
105
Bīstami pagriezieni
106
Bīstami pagriezieni
107
Ceļa sašaurinājums
108
Ceļa sašaurinājums
109
Ceļa sašaurinājums
110
Stāvs lejupceļš
111
Stāvs augšupceļš
112
Nelīdzens ceļš
46
/
72
113
Ātrumvalnis
114
Ceļa seguma maiņa
115
Slidens ceļš
116
Uzbērta grants vai šķembas
117
Akmeņu nogruvumi
118
Uz ceļa strādā
119
Ceļš ar bīstamām nomalēm
120
Gājēju pāreja
121
Bērni
122
Divvirzienu satiksme
123
Luksofors
124
Mājdzīvnieki
47
/
72
125
Savvaļas dzīvnieki
126
Paceļams tilts
127
Krastmala
128
Sānvējš
129
Zemu lidojošas lidmašīnas
130
Velosipēdu ceļa šķērsošana
131
Tramvaja sliežu šķērsošana
132
Dzelzceļa pārbrauktuve ar barjeru
133
Dzelzceļa pārbrauktuve bez barjeras
134
Viensliežu dzelzceļa pārbrauktuve
135
Daudzsliežu dzelzceļa pārbrauktuve
136
Tuvojas dzelzceļa pārbrauktuve
137
Tuvojas dzelzceļa pārbrauktuve
48
/
72
138
Tuvojas dzelzceļa pārbrauktuve
139
Tuvojas dzelzceļa pārbrauktuve
140
Tuvojas dzelzceļa pārbrauktuve
141
Tuvojas dzelzceļa pārbrauktuve
142
Bīstami
143
Sastrēgums
2. Priekšrocības zīmes
Nr.
Attēls
Nosaukums
201
Galvenais ceļš
202
Galvenā ceļa beigas
203
Krustojums ar mazāk svarīgu ceļu
204
Krustojums ar mazāk svarīgu ceļu
205
Krustojums ar mazāk svarīgu ceļu
49
/
72
206
Dodiet ceļu
207
Neapstājoties tālāk braukt aizliegts
208
Priekšroka pretim braucošajiem
209
Priekšroka attiecībā pret pretim braucošajiem
3. Aizlieguma zīmes
Nr.
Attēls
Nosaukums
301
Iebraukt aizliegts
302
Braukt aizliegts
303
Mehāniskajiem transportlīdzekļiem braukt aizliegts
304
Motocikliem braukt aizliegts
305
Velosipēdiem braukt aizliegts
306
Kravas automobiļiem braukt aizliegts
307
Ar piekabi braukt aizliegts
308
Traktoriem braukt aizliegts
50
/
72
309
Gājējiem iet aizliegts
310
Platuma ierobežojums
311
Augstuma ierobežojums
312
Masas ierobežojums
313
Ass slodzes ierobežojums
314
Garuma ierobežojums
315
Nogriezties pa labi aizliegts
316
Nogriezties pa kreisi aizliegts
317
Apgriezties braukšanai pretējā virzienā aizliegts
318
Minimālās distances ierobežojums
319
Apdzīt aizliegts
320
Apdzīšanas aizliegums beidzas
321
Kravas automobiļiem apdzīt aizliegts
51
/
72
322
Kravas automobiļiem apdzīšanas aizliegums beidzas
323
Maksimālā ātruma ierobežojums
324
Maksimālā ātruma ierobežojums beidzas
325
Skaņas signālu lietot aizliegts
326
Apstāties aizliegts
327
Stāvēt aizliegts
328
Nepāra datumos stāvēt aizliegts
329
Pāra datumos stāvēt aizliegts
330
Visi ierobežojumi beidzas
331
Muita
332
Policija
333
Tālāk braukt bīstami
334
Transportlīdzekļiem ar bīstamu kravu braukt aizliegts
4. Rīkojuma zīmes
Nr.
Attēls
Nosaukums
52
/
72
401
Braukt taisni
402
Braukt pa labi
403
Braukt pa kreisi
404
Braukt taisni vai pa labi
405
Braukt taisni vai pa kreisi
406
Braukt pa labi vai pa kreisi
407
Braukt pa labi
408
Braukt pa kreisi
409
Braukt pa loku
410
Šķērsli apbraukt pa labo pusi
411
Šķērsli apbraukt pa kreiso pusi
412
Šķērsli apbraukt pa labo vai pa kreiso pusi
413
Velosipēdu ceļš
53
/
72
414
Velosipēdu ceļa beigas
415
Gājēju ceļš
416
Gājēju ceļa beigas
417
Kopīgs gājēju un velosipēdu ceļš
418
Kopīga gājēju un velosipēdu ceļa beigas
419
Gājēju un velosipēdu ceļš
420
Gājēju un velosipēdu ceļa beigas
421
Gājēju un velosipēdu ceļš
422
Gājēju un velosipēdu ceļa beigas
423
Minimālā ātruma ierobežojums
424
Minimālā ātruma ierobežojuma beigas
425
Transportlīdzekļiem ar bīstamu kravu braukt taisni
54
/
72
426
Transportlīdzekļiem ar bīstamu kravu braukt pa labi
427
Transportlīdzekļiem ar bīstamu kravu braukt pa kreisi
5. Norādījuma zīmes
Nr.
Attēls
Nosaukums
501
Vienvirziena ceļš
502
Vienvirziena ceļa beigas
503
Izbraukšana uz vienvirziena ceļa
504
Izbraukšana uz vienvirziena ceļa
505
Josla pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem
506
Joslas pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem beigas
507
Ceļš ar joslu pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem
508
Ceļa ar joslu pasažieru sabiedriskajiem transportlīdzekļiem
beigas
509
Izbraukšana uz ceļa ar joslu pasažieru sabiedriskajiem
transportlīdzekļiem
510
Izbraukšana uz ceļa ar joslu pasažieru sabiedriskajiem
transportlīdzekļiem
55
/
72
511
Minimālā braukšanas ātruma ierobežojums joslās
512
Maksimālā braukšanas ātruma ierobežojums joslās
513
Braukšanas virzieni joslās
514
Braukšanas virziens joslā
515
Braukšanas virziens joslā
516
Braukšanas virziens joslā
517
Braukšanas virzieni joslā
518
Braukšanas virzieni joslā
519
Apdzīvotas vietas sākums
520
Apdzīvotas vietas beigas
521
Pilsētas vai ciema nosaukums
522
Pilsētas vai ciema nosaukums
523
Stāvēšanas aizlieguma zona
56
/
72
524
Stāvēšanas aizlieguma zonas beigas
525
Maksimālā ātruma ierobežojuma zona
526
Maksimālā ātruma ierobežojuma zonas beigas
527
Gājēju ceļu zona
528
Gājēju ceļu zonas beigas
529
Stāvvietu zona
530
Stāvvietu zonas beigas
531
Ieteicamā ātruma zona
57
/
72
532
Ieteicamā ātruma zonas beigas
533
Dzīvojamā zona
534
Dzīvojamās zonas beigas
535
Gājēju pāreja
536
Gājēju pāreja
537
Stāvvieta
538
Stāvvietas beigas
539
Maksas stāvvieta
540
Maksas stāvvietas beigas
541
Autobusa un trolejbusa pietura
542
Tramvaja pietura
543
Vieglo taksometru stāvvieta
544
Tunelis
58
/
72
545
Tuneļa beigas
546
Apstāšanās vieta
547
Pierobežas sākums
548
Pierobežas beigas
549
Pierobežas joslas sākums
550
Pierobežas joslas beigas
551
Robežšķērsošanas vieta
552
Ātrgaitas ceļš
553
Ātrgaitas ceļa beigas
554
Piespiedu apstāšanās vieta
555
Apdzīvotas vietas sākums
556
Apdzīvotas vietas beigas
6. Servisa zīmes
59
/
72
Nr.
Attēls
Nosaukums
601
Medicīniskās palīdzības punkts
602
Slimnīca
603
Degvielas uzpildes stacija
604
Stāvparks
605
Tehniskās apkopes punkts
606
Automobiļu mazgātava
607
Telefons
608
Restorāns
609
Kafejnīca
610
Viesnīca, motelis vai viesu māja
611
Jaunatnes tūrisma mītne
612
Kempings
613
Kempingpiekabju stāvvieta
60
/
72
614
Kempings un kempingpiekabju stāvvieta
615
Atpūtas vieta
616
Gājēju maršruts
617
Tualete
618
Peldvieta vai peldbaseins
619
Tūrisma informācija
620
Policija
621
Ceļu policija
622
Pasts
623
Radiokanāls ceļa satiksmes informācijas sniegšanai
624
Lidosta (lidlauks)
625
Autoosta
626
Dzelzceļa stacija
61
/
72
627
Jūras pasažieru stacija
628
Prāmis
629
Kravas osta
630
Informācijas bloks
631
Ievērojama vieta
632
Ugunsdzēšamais aparāts
633
Avārijas tālrunis
634
Lauku tūrisma mītne
7. Virzienu rādītāji un informācijas zīmes
Nr.
Attēls
Nosaukums
701
Iepriekšējs virzienu rādītājs
62
/
72
702
Iepriekšējs virzienu rādītājs
703
Virzienu rādītājs
704
Virziena rādītājs
705
Virziena rādītājs
706
Virziena rādītājs
707
Attālumu rādītājs
63
/
72
707
Attālumu rādītājs
708
Ūdensšķēršļa nosaukums
709
Braukšanas shēma
710
Šķēršļa apbraukšanas virziens
711
Strupceļš
712
Iepriekšējs virziena rādītājs strupceļam
713
Iepriekšējs virziena rādītājs strupceļam
714
Joslas sākums
715
Joslas sākums
716
Joslas beigas
717
Joslas beigas
64
/
72
718
Braukšanas virzieni joslās
719
Braukšanas virzieni joslās
720
Braukšanas virzieni joslās
721
Joslas piekļaušanās pamatjoslām
722
Joslas piekļaušanās pamatjoslām
723
Apgriešanās vieta
724
Satiksmes ierobežojumi Latvijā
725
Ieteicamais ātrums
726
Kravas automobiļu braukšanas virziens
727
Kravas automobiļu braukšanas virziens
728
Kravas automobiļu braukšanas virziens
729
Gājēju apakšzemes vai virszemes pāreja
65
/
72
730
Apbraukšanas ceļa shēma
731
Apbraukšanas ceļa virziens
732
Apbraukšanas ceļa virziens
733
Apbraukšanas ceļa virziens
734
Apbraukšanas ceļa beigas
735
Iepriekšējs norādītājs pārkārtoties
736
Iepriekšējs norādītājs pārkārtoties
737
Iepriekšējs norādītājs pārkārtoties
66
/
72
738
Iepriekšējs norādītājs pārkārtoties
739
Kilometru rādītājs
740
Ceļa numurs
741
Ceļa numurs
742
Ceļa numurs
743
Ceļa numurs un virziens
744
Ceļa numurs un virziens
745
Ceļa numurs un virziens
746
Maiņvirziena satiksme
747
Maiņvirziena satiksmes beigas
748
Izbraukšana uz ceļa, kur organizēta maiņvirziena satiksme
749
Valsts nosaukums
750
Administratīvās teritorijas nosaukums
751
Tūrisma objektu teritorija
752
Avārijas izeja
67
/
72
753
Avārijas izejas virziens
8. Papildzīmes
Nr.
Attēls
Nosaukums
801
Attālums līdz objektam
802
Attālums līdz objektam
803
Darbības zona
804
Darbības zona
805
Darbības zona
806
Darbības zona
807
Darbības zona
808
Darbības zona
809
Darbības zona
810
Darbības zona
811
Darbības zona
812
Darbības zona
813
Darbības zona
814
Darbības virziens
815
Darbības virzieni
816
Darbības virziens
817
Braukšanas josla
818
Transportlīdzekļa veids
819
Transportlīdzekļa veids
820
Transportlīdzekļa veids
821
Transportlīdzekļa veids
68
/
72
822
Transportlīdzekļa veids
823
Transportlīdzekļa veids
824
Transportlīdzekļa veids
825
Darbdienās
826
Sestdienās, svētdienās un svētku dienās
827
Darbības laiks
828
Darbības laiks
829
Darbības laiks
830
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
831
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
832
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
833
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
834
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
835
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
836
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
837
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
838
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
839
Transportlīdzekļa novietojuma veids stāvvietā
840
Stāvēšanas laiks
841
Automobiļu apskates vieta
842
Pilnas masas ierobežojums
843
Neredzīgi gājēji
844
Invalīdiem
845
Mitrs segums
846
Slidens segums
69
/
72
847
Galvenā ceļa virziens
848
Strādā autoevakuators
849
Pārējā papildinformācija
850
Ātrumvalnis
851
Maksas stāvvietas darbības laiks
852
Izslēgt motoru
853
Fotoradars
854
Informācija par velosipēdu ceļu
855
Informācija par velosipēdu ceļu
856
Informācija par velosipēdu ceļu
857
Velomaršruts
858
"EuroVelo" maršruts
859
Preču piegāde
Satiksmes ministrs Anrijs Matīss
5.pielikums 
Ministru kabineta 
2015.gada 2.jūnija 
noteikumiem Nr.279
Ceļa apzīmējumi
I. Vertikālie apzīmējumi
901
902
903
904
905
906
907
908
909
70
/
72
910
913
914
915
911
916
912
917
918
919
 
II. Horizontālie apzīmējumi
920
921
922
923
924
925
926
927
928
929
930
931
932
933
71
/
72
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
934
935
936
 
 
937
938
939
940
941
942
943
944
945
946
947
948
949
950
951
952
 
953
954
955
 
Satiksmes ministrs Anrijs Matīss
72
/
72