Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 110,
09.06.2021.
OP numurs: 
2021/110.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
27.05.2021.
Stājas spēkā: 
23.06.2021.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Segto obligāciju likums
I nodaļa
Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
aizstājējaktīvi
 — seguma aktīvi, kas nav primārie aktīvi;
2) 
aktīvu izlietošana
 — maksājumu saņemšana, ķīlas realizācija, piedziņa un citas pārvaldības darbības;
3) 
atsavinājuma līgums
 — darījums, ar kuru atsavinātājs nodod segto obligāciju sabiedrībai seguma aktīvus
nolūkā iekļaut tos seguma portfelī;
4) 
atsavinātājs
 — emitents vai cita kredītiestāde, kas atsavina seguma aktīvu segto obligāciju sabiedrībai
nolūkā iekļaut to seguma portfelī;
5) 
atvasināto
 
finanšu
 
instrumentu līgums
 (turpmāk — atvasināto instrumentu līgums) — darījums, kura
rezultātā emitents vai segto obligāciju sabiedrība iegūst vai iegādājas seguma portfelī ietvertu atvasināto
instrumentu;
6) 
ārvalsts kredītiestādes filiāle
 — tādas valsts kredītiestādes filiāle, kura nav dalībvalsts;
7) 
dalībvalsts
 — Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
8) 
dažādu aktīvu klašu segtā obligācija
 — segtā obligācija, kuras primārie aktīvi vismaz 85 procentu apmērā
no seguma aktīvu nepieciešamās vērtības sastāv no aktīvu kopuma, kas atbilst vairāku šajā likumā noteikto
aktīvu klašu prasībām;
9) 
emitents
 — tiesību subjekts, kas saskaņā ar dalībvalsts normatīvajiem aktiem ir tiesīgs īstenot segto
obligāciju programmu;
10) 
ieguldītājs
 — ikviena persona, kam pieder segtā obligācija;
11) 
īpašais administrators
 — persona, kuru ieceļ, lai likumā noteiktajos gadījumos, kārtībā un apmērā
īstenotu segto obligāciju programmu emitenta vietā, tostarp, ja nepieciešams, pārvaldītu seguma aktīvus;
12) 
neto likviditātes izejošās naudas plūsma
 — visi izejošie maksājumi, kuru izpildes termiņš ir viena diena,
tostarp pamatsummas, procentu maksājumi un maksājumi saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem segto
obligāciju programmas ietvaros, no kuriem atskaitīti visi ienākošie maksājumi, kas tajā pašā dienā maksājami
par prasījumiem, kuri saistīti ar seguma aktīviem;
1
/
41
13) 
nodrošinājums
 — ķīla, finanšu nodrošinājums, galvojums vai cits saistību pastiprinājums (arī garantija),
kas sniegts vai nodibināts saistībā ar seguma aktīviem;
14) 
pagarināma termiņa struktūra
 — mehānisms, kas dod iespēju iepriekš noteikto segto obligāciju
samaksas termiņu pagarināt uz noteiktu laiku vai arī tad, ja iestājas konkrēts šajā likumā vai segto obligāciju
programmas noteikumos paredzēts izraisītājnotikums;
15) 
parādnieks
 — kredītņēmējs vai cita persona, pret kuru emitentam vai atsavinātājam ir prasījuma tiesības,
kas ir iekļautas seguma aktīvos;
16) 
pārvaldnieks
 — persona, kas saskaņā ar šo likumu vai līgumu pārvalda seguma aktīvus vai seguma
portfeli;
17) 
piespiedu izpilde
 — prasības nodrošinājuma un pagaidu aizsardzības piemērošana tiesā vai citu likumos
paredzētu publiski tiesisku (izņemot kriminālprocesuālus līdzekļus, ar kuriem mantu atzīst par noziedzīgi
iegūtu) vai privāttiesisku pastāvīgu vai pagaidu rakstura izpildes līdzekļu piemērošana, tostarp tiesas
nolēmumā vai iestādes amatpersonas izpildrīkojumā vai citā izpildu dokumentā paredzēta piedziņas vēršana,
pienākumu vai aizliegumu noteikšana jebkādu prasījumu gadījumā un uz jebkāda tiesiska pamata;
18) 
primārie aktīvi
 — aktīvi, kas veido lielāko seguma portfeļa daļu, nosaka seguma portfeļa būtību un atbilst
šā likuma prasībām;
19) 
saistību restrukturizācijas process
 — tiesiska rakstura pasākumu kopums tiesību subjekta
maksātspējas atjaunošanai, kuru uzrauga tiesa, kompetenta iestāde vai šim nolūkam saskaņā ar
normatīvajiem aktiem iecelta persona;
20) 
segtā obligācija
 — parāda vērtspapīrs, kuru emitējusi kredītiestāde saskaņā ar segto obligāciju
programmu, no kura izrietošās saistības pastiprina no emitenta aktīviem nodalīts seguma portfelis un attiecībā
uz kuru ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem ir prasījuma tiesības, kas apmierināmas prioritāri,
salīdzinot ar citu kreditoru prasījuma tiesībām;
21) 
segto obligāciju kreditors
 — persona, kura ar seguma aktīviem saistīto tirgus risku pārvaldīšanai
saskaņā ar noslēgto atvasināto instrumentu līgumu pārdod finanšu instrumentu emitentam vai segto obligāciju
sabiedrībai;
22) 
segto obligāciju pārrobežu programma
 (turpmāk — pārrobežu programma) — tāda segto obligāciju
programma, saskaņā ar kuru seguma portfelī daļa seguma aktīvu atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā
segto obligāciju programmas īstenošana ir atļauta (reģistrēta);
23) 
segto obligāciju prasījumi
 — ieguldītāju prasījumi par segto obligāciju pamatsummas, procentu un citu
segto obligāciju programmas noteikumos paredzēto maksājumu samaksu un segto obligāciju kreditoru
prasījumi, kas izriet no noslēgtajiem atvasināto instrumentu līgumiem;
24) 
segto obligāciju programma
 — noteikumu kopums, kas ietver segto obligāciju strukturālās iezīmes un
citus segto obligāciju programmas īstenošanai nepieciešamos noteikumus, tostarp attiecībā uz emitenta
politikām un procedūrām, kuras izstrādā emitents;
25) 
segto obligāciju programmas nodošana
 — emitēto segto obligāciju, kā arī no segto obligāciju
programmas izrietošo emitenta segto obligāciju saistību, tiesību un pienākumu nodošana citai kredītiestādei,
kas emitenta vietā iestājas kā jauns emitents segto obligāciju programmā;
26) 
segto obligāciju programmas valsts
 (turpmāk — programmas valsts) — dalībvalsts, kurā attiecīgās
segto obligāciju programmas īstenošana ir atļauta (reģistrēta);
27) 
segto obligāciju sabiedrība
 — kapitālsabiedrība, kas saistībā ar segto obligāciju programmu ir nodibināta,
lai nošķirtu seguma portfeli no emitenta aktīviem un galvotu par emitenta saistībām, kuras izriet no segto
obligāciju programmas;
28) 
segto obligāciju saistības
 — maksājumu saistības, kas izriet no segto obligāciju programmas un ietver:
a) saistības maksāt neatmaksāto segto obligāciju pamatsummu,
2
/
41
b) saistības maksāt procentus par visām neatmaksātajām segtajām obligācijām;
29) 
segto obligāciju strukturālās iezīmes
 — raksturlielumi, kas ietver visas tās prasības, kuru mērķis ir
aizsargāt segto obligāciju seguma portfeli, tostarp prasības par seguma aktīvu nošķiršanu;
30) 
seguma aktīvi
 — aktīvi, kas tiek atsavināti iekļaušanai seguma portfelī vai ir iekļauti seguma portfelī, kā
arī ieņēmumi un cita manta, kuru iegūst, pārvaldot seguma aktīvus, vai tie finanšu līdzekļi, kurus segto
obligāciju sabiedrība tur, lai apmierinātu ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru prasījumus;
31) 
seguma aktīvu atsavināšana
 — seguma aktīvu atsavināšana segto obligāciju programmas īstenošanai,
arī seguma portfeļa likvidācijai vai nodošanai citam emitentam;
32) 
seguma aktīvu nošķiršana
 — darbības, kuras veic emitents, lai identificētu seguma aktīvus un nošķirtu
tos no pārējiem emitenta aktīviem, nolūkā aizsargāt ieguldītājus vai segto obligāciju kreditorus;
33) 
seguma portfelis
 — precīzi identificējams aktīvu kopums, kas ir nošķirts no citiem paša emitenta vai
emitenta turējumā esošiem aktīviem un pietiekams, lai segtu saistības pret ieguldītājiem un segto obligāciju
kreditoriem;
34) 
seguma portfeļa likvidācija
 — pilnīga vai daļēja seguma portfelī ietilpstošo seguma aktīvu pārdošana, lai
veiktu segto obligāciju pirmstermiņa atmaksu nolūkā apmierināt segto obligāciju prasījumus;
35) 
tūlītēja automātiska saistību izpilde
 (turpmāk — tūlītēja saistību izpilde) — normatīvajā aktā vai līgumā
noteikta saistību izpildes termiņa grozīšana tādējādi, ka, iestājoties noteiktam apstāklim, saistības ir
nekavējoties izpildāmas pirms sākotnēji noteiktā termiņa;
36) 
uzticības persona
 — persona, kura pārstāv ieguldītāju tiesības un likumiskās intereses (turpmāk arī —
ieguldītāju intereses) jautājumos, kas saistīti ar attiecīgajām segtajām obligācijām;
37) 
vienas aktīvu klases segtā obligācija
 — segtā obligācija, kuras primārie aktīvi vismaz 85 procentu
apmērā no seguma aktīvu nepieciešamās vērtības sastāv no aktīviem, kas atbilst šajā likumā minētās vienas
noteiktas aktīvu klases prasībām;
38) 
virsnodrošināšana
 — šajā likumā, segto obligāciju programmas noteikumos vai brīvprātīgi noteikts
seguma līmeņu kopums, kas pārsniedz šajā likumā ietvertās seguma prasības.
(2) Likumā lietotie termini "maksātnespējas process", "likvidācija", "pašlikvidācija", "reorganizācijas pasākumi",
kas tiek piemēroti kredītiestādei, atbilst 
Kredītiestāžu likumā
 lietotajiem terminiem, termins "noregulējums" atbilst
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā
 lietotajam terminam,
bet termins "publiskas personas kontrolēta kapitālsabiedrība" — 
Publiskas personas kapitāla daļu un
kapitālsabiedrību pārvaldības likumā
 lietotajam terminam.
(3) Likumā lietotais termins "kredītiestāde" atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija regulas
(ES) Nr. 
575/2013
 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar
ko groza regulu (ES) Nr. 
648/2012
 (turpmāk — regula Nr. 
575/2013
) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā lietotajam
terminam, termins "tirgus vērtība" atbilst regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 76. apakšpunktā lietotajam
terminam, termins "grupa" atbilst regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 138. apakšpunktā lietotajam terminam, bet
termins "riska darījumi" lietots regulas Nr. 
575/2013
 5. panta 1. punkta izpratnē.
2. pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir veicināt finanšu resursu pieejamību, finanšu sistēmas attīstību un stabilitāti, kā arī nodrošināt
ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru aizsardzību.
3. pants. Likuma darbības joma
(1) Šis likums nosaka:
1) segto obligāciju strukturālās iezīmes Latvijā;
2) segto obligāciju sabiedrību dibināšanu, darbību, likvidāciju, uzraudzību un segto obligāciju sabiedrību
3
/
41
dalībnieku vai akcionāru maiņu;
3) seguma aktīvu atsavināšanas noteikumus un seguma aktīvu aizsardzību pret trešo personu prasījumiem;
4) emitenta, atsavinātāja un segto obligāciju sabiedrības maksātnespējas procesa īpatnības;
5) ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru tiesības un aizsardzību;
6) informācijas atklāšanas un publiskošanas prasības;
7) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas (turpmāk — Komisija) segto obligāciju programmu īstenošanas
uzraudzību;
8) pārrobežu programmas īstenošanu.
(2) Latvijā segto obligāciju programmu īsteno un tās ietvaros emisiju veic kredītiestāde, kura reģistrēta Latvijā un ir
saņēmusi licenci (atļauju) kredītiestādes darbības veikšanai, vai ārvalsts kredītiestādes filiāle, kas ir tiesīga sniegt
finanšu pakalpojumus Latvijā un šajā likumā noteiktajā kārtībā ir saņēmusi atļauju segto obligāciju programmas
īstenošanai.
(3) Segto obligāciju emisijai piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija regula (ES) Nr.
909/2014
 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un
grozījumiem direktīvās 
98/26/EK
 un 
2014/65/ES
 un regulā (ES) Nr. 
236/2012
.
(4) Ja emitents ir saņēmis atļauju saskaņā ar šā likuma 
37. panta
 pirmo daļu segto obligāciju programmas
īstenošanai un ja to paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 14. jūnija regula (ES) 
2017/1129
 par
prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ
direktīvu 
2003/71/EK
, emitents sagatavo emisijas prospektu.
(5) Attiecībā uz segto obligāciju jomu 
Civillikumu
, 
Komerclikumu
, 
Maksātnespējas likumu
, 
Civilprocesa likumu
,
Kredītiestāžu likumu
 un 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma
likumu
 piemēro, ciktāl šis likums nenosaka citādi.
4. pants. Noteiktu terminu lietošanas ierobežojumi
(1) Terminu "segtā obligācija" vai terminu "Eiropas segtā obligācija", to atvasinātās formas un tulkojumu jebkuras
dalībvalsts valodā drīkst lietot tikai attiecībā uz normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā dalībvalstī emitētām segtajām
obligācijām.
(2) Terminu "segto obligāciju sabiedrība" savā darbībā drīkst lietot tikai tiesību subjekts, kas kā segto obligāciju
sabiedrība ir izveidots saskaņā ar šo likumu, kā arī segto obligāciju sabiedrība, kas reģistrēta citā dalībvalstī un
iesaistīta pārrobežu programmā Latvijā.
(3) Jebkuros dokumentos, tostarp finanšu instrumentu emisijas dokumentos, reklāmas vai informatīvajos
materiālos, jebkādā veidā, maldinot citas personas, aizliegts lietot šādas vārdkopas:
1) Eiropas segtā obligācija (
Premium
) — attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas neatbilst regulas Nr. 
575/2013
129. panta prasībām;
2) mājokļu hipotēku segtā obligācija — attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas nav minēti šā panta ceturtajā
daļā.
(4) Segtās obligācijas drīkst uzskatīt par mājokļu hipotēku segtajām obligācijām, ja vismaz 80 procentus no
seguma aktīvu nepieciešamās vērtības veido šā likuma 
48. panta
 2. punktā noteiktie aktīvi un tikai tad, ja seguma
portfelī ietilpst hipotēkas, kas nodibinātas attiecībā uz dalībvalstī esošu mājokļa nekustamo īpašumu regulas Nr.
575/2013
 4. panta 75. punkta izpratnē.
(5) Segtās obligācijas drīkst uzskatīt par Eiropas segtajām obligācijām (
Premium
), ja tās atbilst regulas Nr.
575/2013
 129. panta prasībām.
5. pants. Informācijas aizsardzība 
4
/
41
5. pants. Informācijas aizsardzība
(1) Segto obligāciju sabiedrība, pārvaldnieks, seguma portfeļa uzraugs un īpašais administrators ievēro
informācijas aizsardzības prasības, kādas noteiktas 
Kredītiestāžu likumā
 attiecībā uz personu, kontu, noguldījumu un
darījumu noslēpuma (turpmāk — neizpaužamās ziņas) aizsardzību kredītiestādei — emitentam vai atsavinātājam.
(2) Emitents, atsavinātājs, segto obligāciju sabiedrība, pārvaldnieks, seguma portfeļa uzraugs un īpašais
administrators to rīcībā esošās ziņas, tostarp neizpaužamās ziņas, par seguma aktīviem un nodrošinājumu ir tiesīgi
sniegt:
1) personām, kuras ir iesaistītas segto obligāciju programmas īstenošanā vai seguma aktīvu pārvaldīšanā,
seguma aktīvu atsavināšanā vai seguma portfeļa likvidēšanā, lai šīs personas varētu izpildīt šajā likumā vai
segto obligāciju programmas noteikumos minētās funkcijas, ievērojot nosacījumu, ka šīs personas nodrošina
saņemtās informācijas aizsardzību;
2) Komisijai segto obligāciju programmas īstenošanas uzraudzībai;
3) tiesām, zvērinātiem tiesu izpildītājiem un citām iestādēm un personām, ciktāl tas nepieciešams šajā likumā
noteiktās seguma portfeļa aizsardzības nodrošināšanai pret trešo personu prasījumiem un piespiedu izpildi;
4) citos gadījumos, ja šādas tiesības pirms attiecīgā seguma aktīva iekļaušanas seguma portfelī bija
emitentam vai atsavinātājam.
II nodaļa
Segto obligāciju sabiedrības dibināšana, darbība un darbības izbeigšana
6. pants. Segto obligāciju sabiedrības dibināšana
(1) Segto obligāciju sabiedrību kā kapitālsabiedrību dibina emitents. Ja emitents ir ārvalstu kredītiestādes filiāle
Latvijā, lēmumu par segto obligāciju sabiedrības dibināšanu pieņem ārvalsts kredītiestāde kā juridiskā persona.
(2) Segto obligāciju sabiedrības dibināšanas dokumentos nenorāda termiņu, uz kādu sabiedrība nodibināta, vai to,
ka tās darbība tiek izbeigta, sasniedzot statūtos noteiktos mērķus.
7. pants. Segto obligāciju sabiedrības firma
Segto obligāciju sabiedrības firmā iekļauj norādi "segto obligāciju sabiedrība".
8. pants. Segto obligāciju sabiedrības dalībnieks vai akcionārs
(1) Segto obligāciju sabiedrības dalībnieks vai akcionārs ir pats emitents.
(2) Segto obligāciju sabiedrības dalībnieka vai akcionāra maiņu var veikt vienlaikus ar segto obligāciju
programmas nodošanu jaunam emitentam.
(3) Iesniedzot Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistram dokumentus par segto obligāciju sabiedrības dalībnieka
vai akcionāra maiņu, pievieno Komisijas rakstveida apliecinājumu, ka Komisijai pret šādām darbībām nav iebildumu.
9. pants. Segto obligāciju sabiedrības reģistrācijas valsts
(1) Emitents un segto obligāciju sabiedrība ir reģistrēti vienā dalībvalstī.
(2) Atsavinātājs, kas nav emitents, var būt reģistrēts arī citā dalībvalstī nekā emitents vai segto obligāciju
sabiedrība.
10. pants. Licencēšanas prasību izņēmumi
5
/
41
Segto obligāciju sabiedrībai, kas pati veic šā likuma 
11. panta
 trešās daļas 4. punktā minētās pārvaldnieka
funkcijas, nav nepieciešama normatīvajos aktos noteiktā speciālā atļauja (licence) patērētāju kreditēšanas
pakalpojuma un parādu ārpustiesas atgūšanas pakalpojuma sniegšanai.
11. pants. Segto obligāciju sabiedrības darbība un darbības ierobežojumi
(1) Segto obligāciju sabiedrība vienlaikus ir iesaistīta tikai vienā segto obligāciju programmā, bet kā seguma
aktīvus var izmantot gan emitenta, gan cita atsavinātāja atsavinātos aktīvus.
(2) Segto obligāciju sabiedrība var veikt darbības un slēgt darījumus, kas nepieciešami segto obligāciju
sabiedrības darbības nodrošināšanai vai segto obligāciju programmas pienācīgai īstenošanai un nav pretrunā ar
attiecīgās sabiedrības dibināšanas mērķi.
(3) Segto obligāciju sabiedrība:
1) iegūst, atsavina un izlieto seguma aktīvus, kā arī slēdz šā mērķa īstenošanai nepieciešamos darījumus ar
emitentu un citām personām;
2) slēdz atvasināto instrumentu līgumus šajā likumā noteikto risku pārvaldībai;
3) sniedz galvojumu par emitenta saistībām, kas izriet no segto obligāciju programmas;
4) pati var pildīt pārvaldnieka funkcijas, ja netiek noslēgts šā likuma 
22. pantā
 minētais seguma portfeļa vai
seguma aktīvu pārvaldīšanas līgums vai ja emitents nevar izpildīt šā likuma 
43. pantā
 minēto seguma portfeļa
pārvaldīšanas līgumu;
5) ieņēmumus, kurus iegūst, pārvaldot seguma aktīvus, drīkst izmantot segto obligāciju sabiedrības darbības
finansēšanai, nepārsniedzot segto obligāciju programmā noteiktos limitus.
(4) Segto obligāciju sabiedrība ir tiesīga izmantot seguma aktīvus un uzņemties saistības attiecībā uz seguma
aktīviem, ja šie darījumi ir saistīti ar segto obligāciju programmu un tiek noslēgti ieguldītāju vai segto obligāciju
kreditoru labā un interesēs, tostarp lai nodrošinātu segto obligāciju sabiedrības darbību.
(5) Segto obligāciju sabiedrība nedrīkst sniegt nodrošinājumu, izmantojot seguma aktīvus, izņemot gadījumu, kad
nepieciešams nodrošināt segto obligāciju sabiedrības saistības pret ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem.
(6) Segto obligāciju sabiedrība nedrīkst izmantot seguma aktīvus jebkāda aizdevuma (kredīta) atmaksai un citu
saistību izpildei, izņemot maksājumus, kas tiek veikti:
1) saistību pret ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem izpildei;
2) pamatojoties uz darījumiem, kas minēti šā panta ceturtajā daļā un izriet no šā likuma 
47. panta
 pirmās daļas
1. un 5. punkta;
3) lai segtu:
a) izmaksas, kas saistītas ar seguma portfeļa un seguma aktīvu pārvaldīšanas līgumā noteiktām
pakalpojumu maksām un izdevumiem,
b) seguma aktīvu pārvaldīšanas izmaksas,
c) seguma portfeļa uzrauga atlīdzību,
d) īpašā administratora izdevumus,
e) uzraudzības maksu.
(7) Šā panta ceturtajā un piektajā daļā minēto darījumu slēgšanai segto obligāciju sabiedrība saņem emitenta vai
īpašā administratora (ja tāds ir iecelts) piekrišanu.
6
/
41
(8) Segto obligāciju sabiedrības kapitāla daļas vai akcijas nevar ieķīlāt vai pakļaut piespiedu izpildei, kā arī tās
nevar atsavināt, izņemot šā likuma 
8. panta
 otrajā daļā minētajā gadījumā.
(9) Segto obligāciju sabiedrības darījumi, kas noslēgti, neievērojot šajā likumā sabiedrības darbībai noteiktos
ierobežojumus, nav spēkā.
12. pants. Darījumi ar iesaistītajām personām
Darījumiem, kas tiek slēgti starp emitentu, atsavinātāju, segto obligāciju sabiedrību, pārvaldnieku vai citu segto
obligāciju programmas īstenošanā iesaistītu personu par segto obligāciju programmas īstenošanu, nepiemēro
Komerclikuma
 tiesību normas par saistīto personu darījumiem.
13. pants. Segto obligāciju sabiedrības finanšu pārskati
Segto obligāciju sabiedrība gatavo finanšu pārskatus atbilstoši starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija regulu (EK) Nr. 
1606/2002
 par starptautisko
grāmatvedības standartu piemērošanu (turpmāk — regula Nr. 
1606/2002
).
14. pants. Segto obligāciju sabiedrības reorganizācija un darbības izbeigšana
(1) Segto obligāciju sabiedrības reorganizācija, tās uzņēmuma pāreja vai jebkāda cita rīcība ar segto obligāciju
sabiedrību vai tās uzņēmumu, kas samazinātu iespēju izpildīt tās sniegto galvojumu vai kā dēļ nebūtu iespējams
izpildīt šo galvojumu, nav atļauta, ja šī rīcība kaitētu ieguldītāju vai segto obligāciju kreditoru interesēm.
(2) Segto obligāciju sabiedrība tiek likvidēta, ja:
1) segto obligāciju programma ir izpildīta;
2) segto obligāciju sabiedrībai vairs nav seguma aktīvu un tiesību uz jauniem seguma aktīviem saskaņā ar
seguma portfeļa pārvaldīšanas līgumu.
(3) Ja par segto obligāciju sabiedrības darbības izbeigšanu vai likvidāciju lemj cita iestāde vai tiesa saskaņā ar
citiem normatīvajiem aktiem, segto obligāciju sabiedrības likvidēšana pieļaujama tikai tad, ja ir ievērots šā panta
pirmajā daļā noteiktais, izņemot gadījumus, kad uzsākts process par piespiedu ietekmēšanas līdzekļu piemērošanu
juridiskajai personai saskaņā ar 
Krimināllikumu
 un 
Kriminālprocesa likumu
.
(4) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minētajos gadījumos nepieciešama Komisijas piekrišana. Ja par segto
obligāciju sabiedrības darbības izbeigšanu lemj tiesa, tā pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa Komisiju. Ja par segto
obligāciju sabiedrības darbības izbeigšanu lemj cita iestāde, tai pirms lēmuma pieņemšanas nepieciešams saņemt
Komisijas piekrišanu.
(5) Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrs izslēdz segto obligāciju sabiedrību no komercreģistra pēc tam, kad ir
saņemta Komisijas rakstveida piekrišana segto obligāciju sabiedrības likvidācijai vai attiecīgs tiesas nolēmums.
III nodaļa
Seguma aktīvu atsavināšana segto obligāciju sabiedrībai
15. pants. Atsavinājuma līguma forma
Atsavinājuma līgumu emitents vai atsavinātājs un segto obligāciju sabiedrība slēdz rakstveidā. Atsavinājuma
līgums, kas noslēgts, neievērojot šo prasību, nav spēkā.
16. pants. Atsavinājuma līguma tiesiskās sekas
(1) Emitents vai atsavinātājs nodod seguma aktīvus segto obligāciju sabiedrībai saskaņā ar atsavinājuma līgumu.
7
/
41
(2) Ja saņemta Komisijas atļauja segto obligāciju programmas īstenošanai, seguma aktīvu atsavināšanai saskaņā
ar atsavinājuma līgumu nav papildus nepieciešama 
Kredītiestāžu likumā
 noteiktā atļauja kredītiestādes uzņēmuma
pārejai. Uz seguma aktīvu atsavināšanu neattiecas 
Komerclikuma
 noteikums par uzņēmuma nodevēja un uzņēmuma
ieguvēja solidāro atbildību.
(3) Atsavinājuma līgums starp līdzējiem ir spēkā ar tā noslēgšanas brīdi, ja vien atsavinājuma līgumā nav noteikts
citādi.
(4) Segto obligāciju sabiedrības tiesības uz seguma aktīviem ir spēkā esošas un izmantojamas bez jebkādiem
ierobežojumiem un ierunām.
(5) Segto obligāciju sabiedrības tiesības nodot atpakaļ emitentam vai atsavinātājam seguma aktīvu vai to kopumu,
tiesības prasīt atlīdzinājumu vai celt regresa prasību pret emitentu vai atsavinātāju saistībā ar seguma aktīvu
neietekmē atsavinājuma līguma spēkā esību.
(6) Ar seguma aktīva atsavināšanas brīdi visi izpildījumi, kurus parādnieks vai nodrošinājuma devējs sniedz
emitentam vai atsavinātājam saistībā ar prasījumu, kas iekļauts aktīvā, un jebkādi citi maksājumi, prasījumi, tiesības
un lietas, kuras emitents vai atsavinātājs saņem saistībā ar seguma aktīvu, piekrīt šim seguma aktīvam un pieder
segto obligāciju sabiedrībai.
(7) Emitents vai atsavinātājs nodala šā panta sestajā daļā minēto mantu no savas un citu personu mantas un
nodod to segto obligāciju sabiedrībai saskaņā ar atsavinājuma līgumu vai īpašā administratora (ja tāds ir iecelts)
rīkojumu.
(8) Pēc seguma aktīvu atsavināšanas segto obligāciju sabiedrībai emitents un segto obligāciju sabiedrība attiecībā
uz seguma aktīvu uzskaiti saskaņā ar regulu Nr. 
1606/2002
 veic finanšu aktīvu atzīšanas pārtraukšanas izvērtējumu.
(9) Emitents vai atsavinātājs nav tiesīgs piemērot ieskaitu saviem vai trešo personu prasījumiem uz seguma
aktīviem.
17. pants. Ar seguma aktīviem saistītā nodrošinājuma pāreja
(1) Seguma aktīvu atsavināšana ietver ar šiem aktīviem saistītā nodrošinājuma, kurā emitents vai atsavinātājs ir
nodrošinājuma ņēmējs, pāreju segto obligāciju sabiedrībai (turpmāk — nodrošinājuma pāreja).
(2) To dokumentu vēlāka iesniegšana, kuri paredz izmaiņas attiecībā uz nodrošinājuma reģistrāciju publiskajos
reģistros, saskaņā ar šo likumu neietekmē nodrošinājuma pāreju segto obligāciju sabiedrībai un tās spēkā esību. Ja
normatīvie akti, kas piemērojami nodrošinājumam, saista nodrošinājuma izlietošanu ar publisko reģistru ierakstu
pārgrozījumiem attiecībā uz nodrošinājuma ņēmēju, segto obligāciju sabiedrība izlieto nodrošinājumu pēc tam, kad
veikti attiecīgie publisko reģistru ierakstu pārgrozījumi.
(3) Segto obligāciju sabiedrība šā panta otrajā daļā minēto reģistrāciju publiskajos reģistros nodrošina,
pamatojoties uz Komisijas lēmumu par atļauju segto obligāciju programmas īstenošanai vai emitenta maiņai.
Nodrošinājuma reģistrēšanai, arī ja to atsavina jaunam emitentam, nav nepieciešama parādnieka vai nodrošinājuma
devēja piekrišana.
(4) Prasījumi, kas saistīti ar nodrošinājumu, tiek nodoti segto obligāciju sabiedrībai vienlaikus ar nodrošinājumu un
tādā pašā apmērā, kādā tie radušies vai rastos atsavinātājam saskaņā ar šo likumu, ja seguma aktīvi netiktu
atsavināti segto obligāciju sabiedrībai.
(5) Pēc seguma aktīvu atsavināšanas segto obligāciju sabiedrībai finanšu nodrošinājuma ņēmējs ir emitents vai
atsavinātājs. Segto obligāciju sabiedrībai ir pirmtiesības uz finanšu līdzekļiem, kas tiek iegūti, realizējot finanšu
nodrošinājumu. Finanšu nodrošinājuma realizēšanas kārtību prasījumiem, kas nodoti segto obligāciju sabiedrībai,
ievērojot šīs pirmtiesības, nosaka seguma portfeļa vai seguma aktīvu pārvaldīšanas līgumā.
(6) Šā panta piektajā daļā minētās pirmtiesības ir arī emitenta vai atsavinātāja maksātnespējas procesa vai
likvidācijas, noregulējuma vai reorganizācijas pasākumu vai kredītiestādes uzņēmuma pārejas gadījumā, vai tad, kad
segto obligāciju programmu nodod citam emitentam.
18. pants. Ar seguma aktīviem saistītās tiesības
8
/
41
(1) Ja līdzēji atsavinājuma līgumā nevienojas citādi, seguma aktīvi segto obligāciju sabiedrībai tiek atsavināti un
nodoti kopā ar visām spēkā esošajām tiesībām, prasījumiem un augļiem, tostarp tiesībām uz apdrošināšanas
atlīdzību, kuru atsavinātājs saistībā ar seguma aktīviem ir tiesīgs saņemt saskaņā ar normatīvajiem aktiem vai
noslēgtajiem līgumiem.
(2) Ja atsavinātie seguma aktīvi ietver tiesības uz apdrošināšanas atlīdzību, iestājoties apdrošināšanas
gadījumam, atsavinātāja prasījumi par apdrošināšanas atlīdzības izmaksu ietilpst seguma aktīvos, ja līdzēji
atsavinājuma līgumā nevienojas citādi.
(3) Šā panta otrajā daļā minētās apdrošināšanas atlīdzības izmaksas tiek ieskaitītas seguma aktīvos tādā
apmērā, kādā to paredz normatīvie akti apdrošināšanas jomā vai noslēgtie līgumi. Segto obligāciju sabiedrība ir
tiesīga atļaut parādniekam vai nodrošinājuma devējam izlietot apdrošināšanas atlīdzību (pilnībā vai daļēji)
apdrošināšanas gadījuma seku novēršanai.
(4) Segto obligāciju sabiedrības vienpusējs paziņojums apdrošinātājam, ka apdrošinātie seguma aktīvi,
pamatojoties uz atsavinājuma līgumu, ir pārgājuši segto obligāciju sabiedrībai, dod tiesības šai sabiedrībai saņemt
apdrošināšanas atlīdzības izmaksu, kas attiecas uz šo seguma aktīvu.
(5) Seguma aktīvu atsavināšana segto obligāciju sabiedrībai nav pamats apdrošināšanas līguma grozīšanai vai
izbeigšanai.
19. pants. Personas datu apstrāde seguma aktīvu atsavināšanā
Lai izmantotu šajā likumā noteiktās tiesības un izpildītu pienākumus, emitents vai atsavinātājs nodod segto
obligāciju sabiedrībai ar seguma aktīviem saistītos personas datus, attiecībā uz kuriem tas rīkojas kā datu pārzinis un
kurus tas apstrādā saistībā ar to, ka izsniedzis aizdevumu (kredītu), no kura izrietošās prasījuma tiesības ietilpst
seguma aktīvos, un kuriem tas veic kredītriska pārvaldību. Segto obligāciju sabiedrība kļūst par saņemto personas
datu pārzini bez datu subjekta piekrišanas.
20. pants. Ziņu iekļaušana Kredītu reģistrā un kredītinformācijas biroju datubāzēs
(1) Ziņas par seguma aktīvos ietvertajiem prasījumiem Kredītu reģistrā iekļauj pārvaldnieks saskaņā ar 
Kredītu
reģistra likumu
. Ja pārvaldnieks nav Kredītu reģistra dalībnieks, ziņas Kredītu reģistrā iekļauj segto obligāciju
sabiedrība.
(2) Ja attiecīgais prasījums izriet no aizdevuma (kredīta), kas sniegts saskaņā ar patērētāja kreditēšanas līgumu
atbilstoši 
Patērētāju tiesību aizsardzības likumam
, pārvaldnieks kā kredītinformācijas lietotājs ziņas
kredītinformācijas birojiem par parādu vai saistībām sniedz saskaņā ar normatīvajiem aktiem, kas nosaka šādu ziņu
sniegšanu.
21. pants. Parādnieku un nodrošinājuma devēju tiesības un pienākumi
(1) Seguma aktīvu iekļaušana seguma portfelī saskaņā ar šā likuma 
16. pantu
 vai turpmāka seguma aktīvu
atsavināšana saskaņā ar šā likuma 
27. pantu
 neietekmē un nemaina parādnieka un nodrošinājuma devēja tiesības un
pienākumus, izņemot šajā likumā paredzētos gadījumus.
(2) Vienošanās starp parādnieku un emitentu, ar kuru ir aizliegta vai ierobežota seguma aktīvu atsavināšana vai
nodošana citai personai, nav spēkā, ja seguma aktīvu atsavināšanu veic emitents vai atsavinātājs šajā likumā
noteiktajos gadījumos.
(3) Tāda darījuma noteikumi, ar kuru sniegts nodrošinājums, kas ietekmē paša nodrošinājuma spēkā esību vai
nodrošinājuma devēja saistību izpildījuma apjomu, nav spēkā šajā likumā noteiktajos seguma aktīvu atsavināšanas
gadījumos.
(4) Seguma aktīvu atsavināšanai nav nepieciešama parādnieka vai nodrošinājuma devēja informēšana vai
piekrišana.
(5) Seguma aktīvu atsavināšana segto obligāciju sabiedrībai neietekmē parādnieka un nodrošinājuma devēja
tiesības un pienākumus, kādus paredz normatīvie akti patērētāju tiesību aizsardzības jomā.
9
/
41
(6) Parādnieka un nodrošinājuma devēja ar seguma aktīviem saistīto prasījumu ieskaits ir aizliegts.
IV nodaļa
Seguma aktīvu pārvaldīšana un rīcība ar seguma aktīviem
22. pants. Seguma aktīvu pārvaldīšana
(1) Emitents un segto obligāciju sabiedrība rakstveidā slēdz seguma portfeļa pārvaldīšanas līgumu saskaņā ar šā
likuma 
43. pantā
 noteikto. Emitents par seguma portfeļa pārvaldīšanas līguma noslēgšanu, grozīšanu vai izbeigšanu
informē Komisiju.
(2) Seguma aktīvu pārvaldīšanai rakstveidā var slēgt līgumu par seguma aktīvu pārvaldīšanu vai noteiktu
pārvaldīšanas darbību izpildi (turpmāk — seguma aktīvu pārvaldīšanas līgums). Seguma aktīvu pārvaldīšanas līgumu
slēdz segto obligāciju sabiedrība un atsavinātājs, kurš nodevis seguma aktīvus segto obligāciju sabiedrībai, bet nav
emitents, vai segto obligāciju sabiedrība un trešā persona, kas ir kredītiestāde vai parādu ārpustiesas atgūšanas
pakalpojuma sniedzējs. Atsavinātājs vai minētā trešā persona ir uzskatāma par pārvaldnieku.
(3) Pārvaldniekam nav nepieciešama speciālā atļauja (licence) patērētāju kreditēšanas pakalpojuma un parādu
ārpustiesas atgūšanas pakalpojuma sniegšanai, ciktāl pārvaldnieks pārvalda seguma portfeli vai seguma aktīvus.
23. pants. Seguma aktīvu nodalīšana no pārvaldnieka mantas
(1) Seguma aktīvi, tostarp finanšu līdzekļi 
Finanšu nodrošinājuma likuma
 izpratnē (turpmāk — finanšu līdzekļi),
kurus pārvaldnieks pārvalda saskaņā ar pārvaldīšanas līgumu, neietilpst pārvaldnieka mantā, un pārvaldnieka
maksātnespējas procesā vai likvidācijā, noregulējumā vai reorganizācijas pasākumos tie netiek izmantoti
pārvaldnieka kreditoru prasījumu segšanai. Pārvaldnieks nav tiesīgs piemērot ieskaitu saviem vai trešo personu
prasījumiem uz seguma aktīviem, kurus tas pārvalda.
(2) Pārvaldnieks, tostarp atsavinātājs, kas pilda pārvaldnieka funkciju, tur, pārvalda un uzskaita seguma aktīvus
atsevišķi no savas un trešo personu mantas tā, lai seguma aktīvus jebkurā brīdī var identificēt kā seguma aktīvus.
(3) Ja pārvaldnieks emitenta maksātnespējas procesa vai likvidācijas, noregulējuma vai reorganizācijas pasākumu
dēļ nevar veikt savus pienākumus, pārvaldnieks nekavējoties pēc segto obligāciju sabiedrības vai īpašā
administratora pieprasījuma nodod seguma aktīvu vai seguma portfeļa pārvaldīšanu segto obligāciju sabiedrībai vai
citai īpašā administratora norādītajai personai, kas pārvaldīs seguma aktīvus.
24. pants. Seguma aktīvu aizsardzība
(1) Uz seguma aktīviem nevar vērst piespiedu izpildi, kā arī nevar celt prasības pret emitentu, atsavinātāju, segto
obligāciju sabiedrību vai pārvaldnieku saistībā ar seguma aktīviem, izņemot gadījumus, kad tas izriet no segto
obligāciju prasījumiem. Šis noteikums neierobežo trešo personu tiesības vērst piespiedu izpildi uz seguma aktīviem
gadījumos, kad tās ceļ prasības pret pašu parādnieku vai nodrošinājuma devēju. Piespiedu izpildi var vērst uz
seguma aktīviem, kā arī celt prasības pret emitentu, atsavinātāju, segto obligāciju sabiedrību vai pārvaldnieku
saistībā ar tādiem seguma aktīviem, kas paliek pēc segto obligāciju sabiedrības saistību izpildes pret ieguldītājiem un
segto obligāciju kreditoriem.
(2) Faktu par seguma aktīviem segto obligāciju emitentu un programmu sarakstā iekļautajā segto obligāciju
programmā var pierādīt vai apliecināt ar segto obligāciju sabiedrības vai īpašā administratora apliecinājumu, kas tiek
sagatavots, pamatojoties uz seguma aktīvu saraksta uzskaites datiem.
(3) Pārrobežu programmas gadījumā seguma aktīvu iekļaušanu seguma portfelī, kas izveidots saskaņā ar citā
dalībvalstī atļautu (reģistrētu) segto obligāciju programmu, apliecina emitents vai cits tiesību subjekts, kam Latvijā vai
citā dalībvalstī pieder attiecīgajā segto obligāciju programmā ietvertie seguma aktīvi.
25. pants. Ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru tiesības uz seguma aktīviem
(1) Ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem ir tiesības prasīt piespiedu izpildi pret seguma aktīviem, ja netiek
pildītas saistības atbilstoši šim likumam un segto obligāciju programmas noteikumiem.
10
/
41
(2) Ieguldītāji un segto obligāciju kreditori prasījuma tiesības uz seguma aktīviem izmanto segto obligāciju
programmas noteikumos paredzētajā kārtībā.
(3) Ieguldītājs un segto obligāciju kreditors individuāli vai atsevišķa ieguldītāju vai segto obligāciju kreditoru grupa
nav tiesīga atsevišķi prasīt piespiedu izpildi uz seguma aktīviem, izņemot gadījumu, kad šādas tiesības paredz segto
obligāciju programmas noteikumi.
26. pants. Segto obligāciju sabiedrības atbildības ierobežojums
Segto obligāciju sabiedrības atbildība par visiem segto obligāciju prasījumiem ir ierobežota ar segto obligāciju
sabiedrībai piederošo seguma aktīvu apmēru.
27. pants. Seguma aktīvu atsavināšana
(1) Segto obligāciju sabiedrība atsavina seguma aktīvus tikai šādos gadījumos:
1) ja seguma aktīvs saskaņā ar seguma portfeļa pārvaldīšanas līgumu tiek aizstāts ar citu līdzvērtīgu seguma
aktīvu vai neatbilst seguma aktīvam noteiktajām prasībām un tiek aizstāts ar citu atbilstošu seguma aktīvu;
2) pēc visu segto obligāciju saistību izpildes pret ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem, pārdodot
attiecīgo aktīvu;
3) emitentam vai atsavinātājam — ja seguma aktīvi vairs nav nepieciešami, lai ievērotu seguma portfeļa
atbilstību šim likumam un segto obligāciju programmas noteikumiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā noteiktais neierobežo īpašā administratora tiesības atsavināt seguma aktīvus, ja
seguma portfelis tiek likvidēts.
28. pants. Seguma aktīvu saraksts
(1) Segto obligāciju sabiedrība pastāvīgi uztur seguma aktīvu pilnīgu, aktuālu sarakstu, kurš ļauj identificēt
seguma portfelī iekļautos seguma aktīvus.
(2) Segto obligāciju sabiedrība seguma aktīvu sarakstu veido pārskatāmā veidā un sarakstā iekļauj vismaz
informāciju par:
1) seguma aktīvu veidu atbilstoši šā likuma 
47.
, 
48. 
un 
49. pantā
 minētajam;
2) aizdevuma (kredīta) ņēmēju, valūtu, aizdevuma (kredīta) atlikumu, aizdevuma (kredīta) līguma datumu un
numuru;
3) seguma aktīvu nodrošinājumu un nodrošinājuma devēju;
4) seguma aktīvu samaksas termiņu.
(3) Segto obligāciju sabiedrība seguma aktīvu sarakstu aktualizē ikreiz, kad seguma aktīvu aizstāj ar citu seguma
aktīvu, bet ne retāk kā reizi ceturksnī kalendāra gadā.
(4) Komisijai ir tiesības noteikt seguma aktīvu saraksta struktūru un tajā ietveramo informāciju papildus šā panta
otrajā daļā minētajām prasībām.
(5) Lietu tiesību nostiprinājums zemesgrāmatā par labu noteiktai personai nemaina faktu, ka seguma aktīvs ir
iekļauts seguma aktīvu sarakstā. Kreditora tiesiskajās attiecībās ar parādnieku, tostarp piedziņas vēršanas gadījumā,
noteicošais ir tiesību nostiprinājums zemesgrāmatā.
V nodaļa
11
/
41
Segto obligāciju sabiedrības pienākumi segto obligāciju programmā
29. pants. Galvojums
(1) Emitenta saistības pret ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem segto obligāciju prasījumos pastiprina
segto obligāciju sabiedrības galvojums, saskaņā ar kuru segto obligāciju sabiedrība atbilstoši galvojuma noteikumiem
uzņemas atbildēt ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem par to segto obligāciju prasījumiem gadījumā, kad
emitents neveic vai kavē segto obligāciju programmā noteiktos pamatsummas un procentu maksājumus vai
atvasināto instrumentu līgumā noteiktos maksājumus.
(2) Galvojuma līgumu emitents un segto obligāciju sabiedrība slēdz rakstveidā atbilstoši šim likumam un segto
obligāciju programmas noteikumiem. Galvojuma līgumu vai normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā apliecinātu
galvojuma līguma kopiju, kā arī jebkādus turpmākus grozījumus un papildinājumus galvojuma līgumā emitents
iesniedz Komisijai.
(3) Segto obligāciju sabiedrības galvojuma saistības nepārsniedz segto obligāciju sabiedrībai piederošo seguma
aktīvu apmēru.
(4) Noslēdzot galvojuma līgumu, ieguldītāji un segto obligāciju kreditori iegūst patstāvīgas tiesības prasīt
galvojuma līguma izpildi un nav nepieciešama ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru pievienošanās galvojuma
līgumam.
(5) Ieguldītāji un segto obligāciju kreditori ir tiesīgi prasīt no galvojuma līguma izrietošo saistību izpildījumu
atbilstoši šim likumam un segto obligāciju programmas noteikumiem.
(6) Emitents tīmekļvietnē publicē un uztur galvojuma līguma aktuālo redakciju, lai tā jebkurā laikā būtu pieejama
ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem.
(7) Galvojums nav atsaucams.
(8) Galvojuma līgumu var grozīt ar ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru piekrišanu, kas saņemta segto
obligāciju programmas noteikumos paredzētajā kārtībā.
(9) Ar dienu, kad emitents pieļauj segto obligāciju saistību maksājumu kavējumu, segto obligāciju sabiedrībai ir
pienākums šos maksājumus veikt no seguma aktīviem. Emitentam un segto obligāciju sabiedrībai ir tiesības piemērot
ieskaitu tādā apmērā, kādā segto obligāciju sabiedrība ir veikusi maksājumus ieguldītājiem vai segto obligāciju
kreditoriem saskaņā ar galvojuma līgumu. Ieskaits ir pieļaujams arī emitenta maksātnespējas procesā vai likvidācijā,
noregulējumā vai reorganizācijas pasākumos.
30. pants. Segto obligāciju sabiedrības pienākums atklāt informāciju
(1) Ja emitents nevar atklāt šā likuma 
44. panta
 pirmajā daļā minēto informāciju sakarā ar to, ka ir pasludināts
emitenta maksātnespējas process, uzsākta tā likvidācija, piemērots noregulējums vai reorganizācijas pasākumi,
informāciju atklāj segto obligāciju sabiedrība, izņemot gadījumu, kad segto obligāciju programmu nodod jaunam
emitentam.
(2) Segto obligāciju sabiedrība gada pārskatu kopā ar zvērināta revidenta ziņojumu (ja tāds ir nepieciešams
saskaņā ar normatīvajiem aktiem) nekavējoties pēc tā apstiprināšanas publicē savā tīmekļvietnē vai norāda citu
atbilstošu informācijas nesēju vai vietu, kur šī informācija tiek publiskota.
VI nodaļa
Ieguldītāju interešu pārstāvība
31. pants. Piemērojamās prasības ieguldītāju interešu pārstāvībai
Emitents segto obligāciju programmas noteikumos var paredzēt kādu no šajā nodaļā minētajām prasībām
ieguldītāju tiesību un likumisko interešu pārstāvībai.
12
/
41
32. pants. Ieguldītāju sapulce
(1) Emitents sasauc ieguldītāju sapulci, ja to paredz segto obligāciju programmas noteikumi, lai lemtu par
ieguldītāju interešu pārstāvību, ciktāl tas nav pretrunā ar šo likumu.
(2) Ieguldītāju sapulces sasaukšanas kārtību, tās lemttiesīgumu, nepieciešamo balsu vairākumu lēmumu
pieņemšanai, balsošanas, arī attālinātas balsošanas, kārtību un citus ar sapulces sasaukšanu un norisi saistītus
jautājumus nosaka segto obligāciju programmas noteikumos.
(3) Ieguldītāju sapulce var nolemt, ka ieguldītāju ar segtajām obligācijām saistītās kopīgās intereses atbilstoši šā
likuma 
33. pantam
 pārstāv uzticības persona vai tāda persona, kuru iecēlis emitents atbilstoši šā likuma 
34. pantam
.
Ieguldītāju sapulce nosaka uzticības personas tiesības, pienākumus, norēķina došanu, atlīdzību un izdevumu
segšanas kārtību un citus jautājumus.
(4) Šā panta trešajā daļā minēto pilnvarojumu neietekmē ieguldītāja maksātnespējas procesa vai likvidācijas
pasludināšana, noregulējuma vai saistību restrukturizācijas procesa piemērošana.
(5) Emitents sedz visus ar ieguldītāju sapulces organizēšanu un lēmumu pieņemšanu un izziņošanu saistītos
izdevumus.
33. pants. Ieguldītāju sapulces iecelta uzticības persona
(1) Ieguldītāju sapulce var lemt, ka uzticības persona pārstāv visus ieguldītājus, veicot pilnvarojumā noteiktās
darbības. Vienlaikus ieguldītājs nevar patstāvīgi izmantot tās savas tiesības, kuras ir piešķirtas uzticības personai.
(2) Ievērojot ieguldītāju sapulces lēmumā uzticības personai noteiktās pilnvaras un ierobežojumus, uzticības
persona ir tiesīga uzsākt procesus visu ieguldītāju vārdā un aizstāvēt to kopīgās intereses, tostarp tiesvedībā, bez
pienākuma noskaidrot ieguldītāju identitāti. Īstenojot šīs tiesības, ir pietiekami, ja uzticības persona norāda, ka rīkojas
kā uzticības persona, un pievieno ieguldītāju sapulces lēmumu, kas apliecina šīs personas pilnvaras un pilnvarojuma
robežas.
(3) Aizsargājot ieguldītāju intereses, uzticības personai ir tiesības pieprasīt, lai tiktu atsaukti visi vai kāds no segto
obligāciju sabiedrības padomes vai valdes locekļiem, iesniedzot pamatotu iesniegumu emitentam un Komisijai.
Emitents šādu pieprasījumu var neņemt vērā, sniedzot uzticības personai un Komisijai attiecīgu pamatojumu, kādēļ
uzticības personas iesniegums netiek ņemts vērā.
(4) Emitents vai īpašais administrators (ja tāds ir iecelts) pēc uzticības personas pieprasījuma iesniedz uzticības
personai aktuālo ieguldītāju sarakstu un, ja to savu pilnvaru realizēšanai ir pieprasījusi uzticības persona, sarakstā
iekļauj arī ziņas par aktuālo prasījumu apmēru un pamatu.
(5) Ja segtās obligācijas ir laistas publiskā apgrozībā vai tiek tirgotas tirdzniecības vietā 
Finanšu instrumentu
tirgus likuma
 izpratnē, uzticības persona ir tiesīga pieprasīt un saņemt ieguldītāju sarakstu no centrālā vērtspapīru
depozitārija, kurā ir iegrāmatotas segtās obligācijas.
(6) Uzticības persona ir tiesīga iegūt informāciju par emitenta maksātnespējas procesu vai likvidāciju, ciktāl tas
skar ieguldītāju to prasījumu apmierināšanu, kuri pieteikti emitenta maksātnespējas procesā vai likvidācijā.
(7) Ja uzticības persona ir pilnvarota iegūt aktīvus ieguldītāju vārdā vai labā, tie tiek turēti un uzskaitīti atsevišķi
no uzticības personas pašas aktīviem un no jebkuriem citiem tās pārvaldīšanā nodotajiem aktīviem. Uzticības
personas kreditori savus prasījumus nevar vērst uz aktīviem (arī finanšu līdzekļiem), kurus uzticības persona ir
saņēmusi ieguldītāju vārdā vai labā, pildot tai noteiktos uzticības personas pienākumus.
34. pants. Emitenta iecelta uzticības persona
(1) Uzticības personu — no emitenta neatkarīgu finanšu iestādi, zvērinātu advokātu biroju, zvērinātu revidentu vai
zvērinātu revidentu komercsabiedrību — var iecelt arī emitents, to norādot segto obligāciju programmas noteikumos.
(2) Ja uzticības personu ir iecēlis emitents un to ieguldītāju interešu pārstāvībai nav pilnvarojusi ieguldītāju
sapulce, tai ir tikai šā likuma 
33. panta
 trešajā, ceturtajā, piektajā un sestajā daļā minētās tiesības, kā arī tiesības
piedalīties ieguldītāju sapulcē.
13
/
41
VII nodaļa
Atļauja segto obligāciju programmas īstenošanai
35. pants. Nosacījumi segto obligāciju programmas uzsākšanai
(1) Emitents ir tiesīgs īstenot segto obligāciju programmu Latvijā, ja ir saņemta Komisijas atļauja. Emitents uzsāk
segto obligāciju emisiju pēc tam, kad ir izpildīti segto obligāciju programmas atļaujā noteiktie nosacījumi, ir izveidots
un segto obligāciju sabiedrībai nodots seguma portfelis, ir noslēgts galvojuma līgums starp emitentu un segto
obligāciju sabiedrību un ir izpildīti pārējie normatīvajos aktos un segto obligāciju programmas noteikumos paredzētie
nosacījumi.
(2) Ja Komisija pieņem lēmumu par atļaujas izsniegšanu segto obligāciju programmas īstenošanai, tā ievieto
informāciju savā tīmekļvietnē. Komisijas atļauja ir attiecināma uz visām emitenta segto obligāciju emisijām, kas tiek
veiktas saskaņā ar segto obligāciju programmu, izņemot šā likuma 
36. panta
 trešajā daļā un 
38. pantā
 noteiktos
gadījumus.
36. pants. Iesniegums par segto obligāciju programmu un paziņojums par nodomu emitēt segtās
obligācijas
(1) Emitents, kas vēlas īstenot segto obligāciju programmu, iesniedz iesniegumu Komisijai. Iesniegumam pievieno
programmu un citus dokumentus, kas noteikti atbilstoši šā panta ceturtajai daļai.
(2) Komisija izskata iesniegumu un tam pievienotos dokumentus un pieņem lēmumu par atļaujas izsniegšanu
segto obligāciju programmas īstenošanai vai atteikumu izsniegt atļauju triju mēnešu laikā no dienas, kad saņemti visi
nepieciešamie dokumenti. Komisijai ir tiesības triju mēnešu termiņu pagarināt līdz sešiem mēnešiem, par to paziņojot
emitentam.
(3) Ja kopš dienas, kad izsniegta atļauja segto obligāciju programmas īstenošanai, ir pagājuši vairāk nekā 12
mēneši, emitents vismaz 30 dienas pirms segto obligāciju emisijas, arī jaunas segto obligāciju emisijas, paziņo
Komisijai par savu nodomu emitēt segtās obligācijas saskaņā ar apstiprināto segto obligāciju programmu, lai
Komisija, ja nepieciešams, varētu īstenot tai šā likuma 
38. panta
 pirmajā daļā noteiktās tiesības.
(4) Komisija nosaka iesniedzamos dokumentus un tajos ietveramo informāciju, kas nepieciešama, lai pieņemtu
lēmumu par atļauju segto obligāciju programmas īstenošanai vai izskatītu šā panta trešajā daļā minēto paziņojumu,
kā arī nosaka minēto dokumentu izskatīšanas kārtību.
37. pants. Prasības atļaujas izsniegšanai segto obligāciju programmas īstenošanai
(1) Komisija izsniedz atļauju segto obligāciju programmas īstenošanai, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
1) emitents paredz segto obligāciju programmas īstenošanu un segto obligāciju programma atbilst emitenta
izvirzītajiem mērķiem;
2) segto obligāciju programma, tostarp paredzamais seguma portfelis, tā izveidošanas, aizstāšanas un
uzraudzības kārtība, seguma aktīvi, kurus paredzēts izmantot seguma portfeļa izveidei, un seguma portfeļa
uzraugs atbilst šā likuma prasībām;
3) emitenta saistības pret ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem nodrošina šā likuma prasībām atbilstošs
segto obligāciju sabiedrības galvojums;
4) seguma aktīvu uzskaites kārtība un tehniskie līdzekļi nodrošina seguma aktīvu nošķiršanu atbilstoši šā
likuma prasībām;
5) emitents ir izstrādājis un ieviesis atbilstošu, visaptverošu, pamatotu un efektīvu politiku, procedūru un
metodoloģiju kopumu segto obligāciju programmas īstenošanai, ņemot vērā tās veidu, apjomu un sarežģītību,
tostarp segto obligāciju programmas īstenošanas nepārtrauktības plānu;
6) emitents ir nodrošinājis, ka segto obligāciju programmu īsteno kompetentas (atbilstoši kvalificētas un
14
/
41
pieredzējušas) personas (turpmāk — kompetentas personas);
7) emitentam ir vai būs pieejami pietiekami daudz seguma aktīvu, lai nodrošinātu seguma portfeļa atbilstību šā
likuma prasībām, ņemot vērā pat iespējami nelabvēlīgus tirgus apstākļus;
8) emitents ir ieviesis un ievēro noteikumus, kas paredz, ka seguma aktīvi — ķermeniskas lietas — tiek
pienācīgi apdrošināti pret zaudējumiem;
9) emitenta veiktās stresa testēšanas rezultāti norāda uz seguma prasību un likumiskās virsnodrošināšanas
līmeņu ievērošanu atbilstoši šā likuma prasībām;
10) emitents ir izvērtējis un paredzējis risku novēršanu saistībā ar to, ka seguma portfelī paredzēts iekļaut
aktīvus, kurus segto obligāciju sabiedrībai atsavina arī tāds atsavinātājs, kurš nav emitents, kā arī tādus
aktīvus, kuri atrodas citā dalībvalstī.
(2) Komisija neizsniedz atļauju segto obligāciju programmas īstenošanai, ja:
1) emitentam vai emitenta mātessabiedrībai tiek piemērots noregulējums vai grupas noregulējums;
2) segto obligāciju programmas īstenošanas veids un kārtība, tostarp programmai nepiemērots civiltiesisko
attiecību noregulējuma veids, apdraud vai var apdraudēt finansiālo stabilitāti vai ierobežo Komisijas šajā likumā
noteiktās tiesības veikt segto obligāciju sabiedrības vai emitenta uzraudzību;
3) segto obligāciju programmas kopējais plānotais obligāciju apmērs nesamērīgi palielinātu emitenta saistības
un pieejamais kapitāls neatbilstu piemērojamām kapitāla prasībām, ja segtās obligācijas tiktu emitētas;
4) emitenta politikas, procedūras, metodoloģijas un identificēto risku pārvaldīšanai paredzēto pasākumu
kopums nedod skaidru priekšstatu vai neparedz atbilstošus organizatoriskus un tehniskus pasākumus segto
obligāciju programmas īstenošanai;
5) emitenta noteiktajām kompetentajām personām, kas veic segto obligāciju programmas īstenošanu, nav
pietiekamas kvalifikācijas vai pieredzes;
6) atļaujas izsniegšana segto obligāciju programmas īstenošanai radītu kaitējumu ieguldītājiem vai Latvijas
finanšu tirgus reputācijai tādu iemeslu dēļ, kuri ir saistīti ar emitentu, segto obligāciju sabiedrību vai seguma
aktīviem vai to kvalitāti.
(3) Ja triju gadu laikā no atļaujas izsniegšanas segto obligāciju programmas īstenošanai nav veikta neviena segto
obligāciju emisija, atļauja zaudē spēku.
38. pants. Aizliegums emitēt segtās obligācijas un īstenot jaunu segto obligāciju emisiju
(1) Komisijai ir tiesības aizliegt emitentam emitēt segtās obligācijas, tostarp īstenot jaunu segto obligāciju emisiju,
saskaņā ar segto obligāciju programmu, ja:
1) segto obligāciju emisija nesamērīgi palielinātu emitenta saistības (ieskaitot no emitenta jau emitētām, bet
vēl neapmaksātām segtām obligācijām izrietošās), salīdzinot ar emitenta finanšu pārskatā vai konsolidētajā
finanšu pārskatā norādītajiem aktīviem;
2) emitents, segto obligāciju programma, seguma portfelis, seguma portfeļa uzraugs, segto obligāciju
sabiedrība vai tās darbība neatbilst šā likuma prasībām;
3) emitents ir sniedzis Komisijai nepatiesas ziņas saistībā ar jaunu segto obligāciju emisiju.
(2) Aizliegums veikt jaunu segto obligāciju emisiju neietekmē iepriekš emitēto segto obligāciju spēkā esību un
ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru tiesības saskaņā ar segto obligāciju programmu.
(3) Emitents nav tiesīgs veikt nākamās segto obligāciju programmā paredzētās emisijas ar dienu, kad šajā likumā
noteiktajā kārtībā segto obligāciju programmas īstenošanai ir iecelts īpašais administrators.
15
/
41
39. pants. Emitentu un segto obligāciju programmu saraksts
(1) Emitentu un segto obligāciju programmu sarakstu kārto Komisija un publicē to savā tīmekļvietnē.
(2) Sarakstā norāda informāciju par:
1) segto obligāciju programmu, ietverot:
a) nosaukumu,
b) atļaujas izsniegšanas datumu,
c) valūtu,
d) kopējo segto obligāciju nominālvērtību,
e) centrālo vērtspapīru depozitāriju, kurā paredzēts iegrāmatot emisiju,
f) emisijai piemērojamo likumu,
g) īstenošanas termiņu,
h) termiņa struktūras veidu,
i) segto obligāciju tirdzniecības vietu,
j) citas būtiskākās segto obligāciju iezīmes;
2) segto obligāciju programmas grozījumiem;
3) emitentu un atsavinātāju, kas nav emitents;
4) segto obligāciju sabiedrību, kas sniedz galvojumu;
5) seguma portfeļa uzraugu;
6) ieguldītājiem paredzētās informācijas pieejamības vietu;
7) Komisijas lēmumu par aizliegumu emitēt jaunas segtās obligācijas.
(3) Pēc emitenta lūguma Komisija segto obligāciju programmu šā panta pirmajā daļā minētajā sarakstā atzīmē kā
pabeigtu un izpildītu, ja ir izpildītas visas emitenta saistības pret ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem, kas
izriet no segto obligāciju programmas. Emitenta pienākums ir iesniegt Komisijai informāciju, kas to apliecina.
VIII nodaļa
Emitenta pienākumi
40. pants. Emitenta pienākumi segto obligāciju programmas nodrošināšanai
(1) Emitents nodrošina, ka visā segto obligāciju programmas darbības laikā:
1) segto obligāciju programma, seguma portfelis un seguma aktīvi atbilst šā likuma prasībām un seguma
portfelis, seguma aktīvi un segtās obligācijas, kas emitētas saskaņā ar segto obligāciju programmu, atbilst
segto obligāciju programmas noteikumiem;
2) seguma portfelim ir iecelts seguma portfeļa uzraugs, kas atbilst šā likuma prasībām;
3) ir ievērotas visas segto obligāciju programmā paredzētās segto obligāciju strukturālās iezīmes, tostarp tas, 
16
/
41
3) ir ievērotas visas segto obligāciju programmā paredzētās segto obligāciju strukturālās iezīmes, tostarp tas,
ka pēc atsavinājuma līguma noslēgšanas seguma aktīvi ir nošķirti no emitenta aktīviem;
4) ir izstrādāta un tiek ievērota procedūra, kas paredz, ka seguma aktīvi — ķermeniskas lietas — tiek pienācīgi
apdrošināti pret zaudējumiem;
5) segto obligāciju sabiedrības padomes vai valdes locekļi ievēro šajā likumā noteikto, kas attiecas uz segto
obligāciju sabiedrības darbību, darījumiem un rīcību ar seguma aktīviem;
6) tiek ievērotas prasības par segto obligāciju programmas īstenošanas nepārtrauktības plānu.
(2) Šā panta pirmās daļas 5. un 6. punkts nav piemērojams, ja ir iecelts īpašais administrators.
41. pants. Komisijai sniedzamā informācija
(1) Emitents saistībā ar segto obligāciju programmu reizi ceturksnī sniedz Komisijai vismaz informāciju par:
1) seguma portfelī iekļautajiem aktīviem, tostarp:
a) seguma portfeļa sastāvu atbilstoši šā likuma 
47. panta
 prasībām, tostarp par seguma portfelī
iekļautajiem primārajiem aktīviem un aizstājējaktīviem atbilstoši šā likuma 
48. 
un 
49. panta
 prasībām,
b) atvasināto instrumentu līgumu izmantošanu saskaņā ar šā likuma 
56. panta
 prasībām;
2) seguma aktīviem, kas iepriekšējā ceturksnī tika aizstāti un kas ir iekļauti seguma portfelī;
3) seguma portfeļa uzrauga iepriekšējā ceturksnī veiktajām darbībām seguma portfeļa uzraudzības
nodrošināšanā atbilstoši šā likuma 
61. panta
 prasībām;
4) seguma prasību izpildi atbilstoši šā likuma 
54. panta
 prasībām;
5) seguma portfeļa likviditātes rezervēm atbilstoši šā likuma 
57. 
un 
58. panta
 prasībām;
6) pagarināma termiņa struktūrām, ja tās piemēro atbilstoši šā likuma 
68. panta
 prasībām;
7) stresa testēšanu un tās rezultātiem atbilstoši šā likuma 
59. panta
 prasībām;
8) segto obligāciju sabiedrības slēgtajiem darījumiem atbilstoši šā likuma 
11. panta
 prasībām, izņemot
gadījumu, kad iecelts īpašais administrators.
(2) Komisijai ir tiesības noteikt iesniedzamo informāciju papildus šā panta pirmajā daļā minētajai, kā arī
iesniedzamā pārskata struktūru un iesniegšanas kārtību.
(3) Emitents nekavējoties informē Komisiju, ja seguma portfelis vairs neatbilst šā likuma vai segto obligāciju
programmas prasībām.
42. pants. Segto obligāciju programmas īstenošanas nepārtrauktības plāns
(1) Emitents izstrādā un ievieš segto obligāciju programmas īstenošanas nepārtrauktības plānu, kurā noteiktas
procedūras, kas nodrošina pienācīgu segto obligāciju programmas īstenošanu īpašā administratora iecelšanas
gadījumā. Komisija ir tiesīga pieprasīt plāna labošanu, ja tas neatbilst šā likuma prasībām. Minētajā plānā paredz
segto obligāciju sabiedrības rīcību gadījumā, kad ir iecelts īpašais administrators vai kļūst apgrūtināta seguma
portfeļa vai seguma aktīvu pārvaldīšanas līguma izpilde, vai rodas cits pamatots šķērslis vai risks sabiedrības
darbībai.
(2) Lai nodrošinātu segto obligāciju programmas īstenošanas nepārtrauktības plānā paredzētās izmaksas,
ieskaitot izmaksas par publisko reģistru ierakstu pārgrozījumiem un īpašā administratora veikto segto obligāciju
programmas īstenošanu, kādas var rasties turpmākajās 180 dienās, emitents papildus šā likuma prasībām par
likviditātes rezervēm nodod segto obligāciju sabiedrībai attiecīgus finanšu līdzekļus.
17
/
41
43. pants. Emitenta pienākumi seguma portfeļa pārvaldīšanā
(1) Seguma portfeļa pārvaldīšanas līgumā, kas tiek noslēgts saskaņā ar šā likuma 
22. pantu
, nosaka vismaz
šādus emitenta pienākumus:
1) veikt seguma portfelī iekļauto seguma aktīvu uzskaiti;
2) nodrošināt, ka seguma aktīvu apjoms ir pietiekams, lai pienācīgi segtu segto obligāciju saistības,
pārvaldīšanas izmaksas un segto obligāciju sabiedrības darbības izmaksas;
3) veikt laikus segto obligāciju saistību maksājumus ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem;
4) nodrošināt, lai seguma aktīvi ir un būtu pietiekami kvalitatīvi, tādējādi garantējot ieguldītājiem un segto
obligāciju kreditoriem, ka visā segto obligāciju programmas īstenošanas laikā tiek saglabāts zems risks
iespējamībai, ka segto obligāciju sabiedrība nespēs segt laikus segto obligāciju prasījumus;
5) nodrošināt, ka seguma portfelis, seguma aktīvi, likviditātes rezerves un atvasināto instrumentu līgumi atbilst
šim likumam un segto obligāciju programmas noteikumiem;
6) nodrošināt virsnodrošinājuma līmeņa izpildi.
(2) Seguma portfeļa pārvaldīšanas līgums nosaka noteikumus un kārtību seguma aktīvu izlietošanai, segto
obligāciju sabiedrības darbības izmaksu finansēšanai un emitenta pienākumus gadījumā, kad noteiktais finansējums
nav pietiekams segto obligāciju sabiedrības darbības izmaksu segšanai.
(3) Seguma portfeļa pārvaldīšanas izmaksas un segto obligāciju sabiedrības darbības maksimāli pieļaujamās
izmaksas, kuras sedz emitents, nosaka segto obligāciju programmas noteikumi.
44. pants. Emitenta pienākums sniegt informāciju ieguldītājiem
(1) Emitents reizi ceturksnī 20 dienu laikā pēc ceturkšņa beigām sniedz ieguldītājiem informāciju par segto
obligāciju programmu, lai ieguldītāji varētu novērtēt minētās segto obligāciju programmas profilu un riskus un paši
veikt sava ieguldījuma izvērtējumu. Emitents ieguldītājiem sniedz vismaz šādu informāciju par seguma portfeli:
1) seguma portfeļa un neatmaksāto segto obligāciju vērtību;
2) sarakstu ar starptautiskajiem vērtspapīru identifikācijas numuriem (
ISIN
) atbilstoši Starptautiskās
Standartizācijas organizācijas noteiktajam standartam visām minētajā programmā iekļautajām segtajām
obligācijām;
3) seguma aktīvu ģeogrāfisko sadalījumu un veidu un kredīta apmēra attiecības pret nodrošinājumu
novērtēšanas metodi;
4) detalizētu informāciju par tirgus risku, tostarp procentu likmju risku, valūtu risku, kredītrisku un likviditātes
riskiem;
5) pagarināma termiņa struktūru, tostarp pārskatu par termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumiem;
6) nepieciešamā un pieejamā seguma līmeni un likumiskās, līgumiskās, obligātās un brīvprātīgās
virsnodrošināšanas līmeni;
7) aizdevumu (kredītu) īpatsvaru, ja ir notikusi saistību neizpilde saskaņā ar regulas Nr. 
575/2013
 178. pantu
vai ja aizdevumu (kredītu) atmaksa ir kavēta par vairāk nekā 90 dienām;
8) likviditātes rezervju apjomu;
9) ārvalstu valūtā denominētu seguma aktīvu īpatsvaru seguma portfelī.
(2) Komisijai ir tiesības noteikt emitentam prasības par ieguldītājiem atklājamo informāciju, šīs informācijas saturu
un apjomu papildus šā panta pirmās daļas prasībām un pārskata struktūru.
18
/
41
(3) Emitents ieguldītājiem atklājamo informāciju par segto obligāciju programmu publicē savā tīmekļvietnē visā
segto obligāciju programmas īstenošanas laikā.
IX nodaļa
Emitenta maiņa un grozījumi segto obligāciju programmā
45. pants. Segto obligāciju programmas emitenta maiņa
(1) Emitentam ir tiesības nodot segto obligāciju programmu citai kredītiestādei, kas saņēmusi licenci (atļauju)
kredītiestādes darbībai dalībvalstī. Šīs daļas pirmajā teikumā noteiktais piemērojams arī noregulējuma vai
reorganizācijas pasākumos.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto segto obligāciju programmas nodošanu uzskata par kredītiestādes uzņēmuma
pāreju 
Kredītiestāžu likuma
 izpratnē, un to veic saskaņā ar 
Kredītiestāžu likumā
 noteikto par kredītiestādes
uzņēmuma pāreju.
(3) Ja segto obligāciju programmas nodošana neradīs negatīvu ietekmi uz ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru
interesēm, Komisija pieņem lēmumu atļaut segto obligāciju programmas nodošanu citai kredītiestādei un tas
rakstveidā tiek paziņots emitentam un kredītiestādei.
(4) Kredītiestāde, kas pārņem emitenta segto obligāciju programmu, iestājas emitenta vietā visās tiesiskajās
attiecībās, kuras izriet no segto obligāciju programmas.
(5) Emitents, kas nodod segto obligāciju programmu, 14 dienu laikā par to paziņo ieguldītājiem un segto obligāciju
kreditoriem.
(6) Segto obligāciju programmas nodošana, ko veic ar Komisijas atļauju, nav atzīstama par spēkā neesošu un nav
apstrīdama emitenta maksātnespējas procesā vai likvidācijā, noregulējuma vai reorganizācijas pasākumu
piemērošanā.
(7) Šajā pantā noteiktais ir piemērojams arī tad, ja segto obligāciju programmu nodod īpašais administrators šajā
likumā paredzētajos gadījumos.
46. pants. Grozījumi segto obligāciju programmas noteikumos
(1) Emitents grozījumus segto obligāciju programmas noteikumos veic šajos noteikumos paredzētajā kārtībā.
(2) Ja segto obligāciju programmas noteikumi paredz emitentam tiesības veikt grozījumus šajos noteikumos,
emitents šādus grozījumus drīkst veikt tikai pēc Komisijas iepriekšējas atļaujas saņemšanas.
(3) Komisija izskata tai iesniegtos grozījumus segto obligāciju programmā 14 dienu laikā, atļauj izdarīt grozījumus
vai to neatļauj, ja piedāvātie grozījumi segto obligāciju programmas noteikumos varētu radīt negatīvu ietekmi uz
ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru interesēm.
(4) Komisija šā panta trešajā daļā minēto termiņu var pagarināt par 14 dienām, paziņojot emitentam par termiņa
pagarināšanas iemesliem.
X nodaļa
Seguma portfelis
47. pants. Seguma portfeļa sastāvs
(1) Seguma portfelī iekļauj šādus seguma aktīvus:
1) finanšu līdzekļus, kurus emitents aizdod segto obligāciju sabiedrībai, lai tā iegādātos primāros aktīvus un
aizstājējaktīvus;
19
/
41
2) primāros aktīvus un aizstājējaktīvus;
3) atvasināto instrumentu līgumu darījumu vērtības;
4) finanšu līdzekļus, kas iegūti no šīs daļas 
2. 
vai 
3. punktā
 minētajiem seguma aktīviem;
5) nodrošinājumu, ko saņēmusi segto obligāciju sabiedrība saistībā ar tās noslēgtajiem atvasināto instrumentu
līgumiem.
(2) Šā panta pirmās daļas 2. punktā minētie aktīvi veido seguma portfeli no brīža, kad tie ir atsavināti segto
obligāciju sabiedrībai.
(3) Vismaz 85 procentus no seguma aktīvu nepieciešamās vērtības veido primārie aktīvi.
(4) Seguma portfelī ir atļauts ietvert seguma aktīvus, kurus segto obligāciju sabiedrībai atsavina atsavinātājs, kas
nav emitents, ja šie aktīvi atbilst šajā likumā noteiktajām seguma aktīvu prasībām.
(5) Seguma portfelis papildus šā panta prasībām atbilst arī regulas Nr. 
575/2013
 129. pantā noteiktajam.
48. pants. Primārie aktīvi
Primārie aktīvi ietver tikai šādu klašu aktīvus:
1) publiskā sektora aktīvus — regulas Nr. 
575/2013
 129. panta 1. punkta "a" apakšpunktā un 129. panta 1.
punkta "b" apakšpunktā minētie riska darījumi;
2) mājokļa hipotēku aktīvus — regulas Nr. 
575/2013
 129. panta 1. punkta "d" apakšpunktā noteiktie aizdevumi
(kredīti), kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu;
3) komerciālo hipotēku aktīvus — regulas Nr. 
575/2013
 129. panta 1. punkta "f" apakšpunktā noteiktie
aizdevumi (kredīti), kas nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu;
4) kuģošanas aktīvus — regulas Nr. 
575/2013
 129. panta 1. punkta "g" apakšpunktā noteiktie aizdevumi
(kredīti), kas nodrošināti ar kuģa hipotēku;
5) aktīvus, kas ir aizdevumi (kredīti) publiskas personas kontrolētajām kapitālsabiedrībām vai gadījumos, kad
likums atļauj šādām kapitālsabiedrībām pašām izsniegt aizdevumus (kredītus) vai dot garantijas, — šādu
kapitālsabiedrību garantēti aizdevumi (kredīti), ievērojot 55. panta sestās daļas nosacījumus.
49. pants. Aizstājējaktīvi
Aizstājējaktīvi ietver tādus riska darījumus, kuri atbilst regulas Nr. 
575/2013
 129. panta 1. punkta "c" apakšpunkta
un 1.a punkta "a", "b", "c" un "d" apakšpunkta prasībām.
50. pants. Aktīvu izvēle segto obligāciju programmā
(1) Iesniedzot iesniegumu atļaujas saņemšanai segto obligāciju programmas īstenošanai saskaņā ar šā likuma 
36.
panta
 pirmo daļu, emitents var lūgt atļauju segto obligāciju programmas īstenošanai, saskaņā ar kuru tiek emitētas
vienas klases vai dažādu aktīvu klašu segtās obligācijas.
(2) Segto obligāciju programmas noteikumos emitents nosaka, kuri turpmākie grozījumi noteikumos ir uzskatāmi
par būtiskiem attiecībā uz riska profila izmaiņām saistībā ar aktīvu izvēli, tostarp aktīvu atrašanās vietas dalībvalsti,
visā segto obligāciju programmas īstenošanas laikā.
(3) Ja emitents vēlas veikt būtiskas izmaiņas riska profilā, kas minētas šā panta otrajā daļā, emitents iesniedz
Komisijai grozījumus segto obligāciju programmā un izvērtējumu par šādu izmaiņu ietekmi uz segto obligāciju
programmas sekmīgu īstenošanu un lūdz atļauju Komisijai izdarīt attiecīgos grozījumus segto obligāciju programmas
noteikumos.
20
/
41
(4) Komisija izskata šā panta trešajā daļā minētos tai iesniegtos grozījumus segto obligāciju programmā par
būtiskām riska profila izmaiņām šā likuma 
46. pantā
 noteiktajā kārtībā un pieņem lēmumu atļaut izdarīt grozījumus
segto obligāciju programmā un veikt riska profila izmaiņas vai to neatļaut, ja Komisija nevar gūt pārliecību par riska
profila izmaiņu ietekmi uz segto obligāciju programmas sekmīgu īstenošanu.
51. pants. Seguma portfelim piemērojamās prasības
(1) Aktīvus, kas ietver prasījumus, kuru atmaksa ir kavēta ilgāk par 90 dienām, nedrīkst iekļaut seguma portfelī.
(2) Ja saistību neizpilde regulas Nr. 
575/2013
 178. panta 1. punkta izpratnē iestājas aktīviem pēc to iekļaušanas
seguma portfelī, ar neatmaksāto aizdevumu (kredītu) saistīto seguma aktīvu vērtību nosaka šādi:
1) 70 procenti no seguma portfelī iekļautā aizdevuma (kredīta) vērtības, ja aizdevuma (kredīta) atmaksa ir
kavēta ilgāk par 90 dienām, bet ne ilgāk par 180 dienām un kredīta apmēra attiecība pret nodrošinājuma vērtību
ir mazāka par 50 procentiem;
2) 40 procenti no seguma portfelī iekļautā aizdevuma (kredīta) vērtības, ja aizdevuma (kredīta) atmaksa ir
kavēta ilgāk par 90 dienām, bet ne ilgāk par 180 dienām un kredīta apmēra attiecība pret nodrošinājuma vērtību
ir lielāka par 50 procentiem;
3) 0 procenti no seguma portfelī iekļautā aizdevuma (kredīta) vērtības, ja aizdevuma (kredīta) atmaksa ir
kavēta ilgāk par 180 dienām.
(3) Seguma portfelī iekļauj šā likuma 
48. panta
 1., 2. vai 3. punktā minētos seguma aktīvus, ja nodrošinājums
atrodas dalībvalstī.
(4) Seguma portfelī iekļauj šā likuma 
48. panta
 4. punktā minētos seguma aktīvus, ja attiecīgā kuģa hipotēka ir
reģistrēta (nostiprināta) dalībvalstī.
(5) Pamatojoties uz emitenta iesniegumu, Komisija var atļaut noteiktu laiku neievērot šā panta otrajā daļā noteikto,
ja emitents konstatē, ka neatkarīgi no viņa gribas nav iespējams savlaicīgi nodrošināt seguma portfeļa atbilstību šajā
likumā noteiktajam. Vienlaikus emitents veic visus pasākumus, lai nodrošinātu, ka seguma portfelis atbilst šā panta
prasībām. Emitents nekavējoties informē Komisiju par šīs daļas pirmajā teikumā minētajiem apstākļiem, iesniedzot
iesniegumu.
(6) Komisija izskata šā panta piektajā daļā minēto emitenta iesniegumu un pieņem lēmumu 14 dienu laikā. Ja
nepieciešams, iesnieguma izskatīšanas termiņu var pagarināt par 14 dienām, par to informējot emitentu.
52. pants. Kredīta apmēra attiecība pret nodrošinājuma vērtību
(1) Šā likuma 
48. panta
 2. punktā minētajiem primārajiem aktīviem kredīta apmēra attiecība pret nodrošinājuma
vērtību ir ne vairāk kā 70 procenti.
(2) Šā likuma 
48. panta
 3. un 4. punktā minētajiem primārajiem aktīviem kredīta apmēra attiecība pret
nodrošinājuma vērtību ir ne vairāk kā 60 procenti.
(3) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minētā attiecība tiek noteikta seguma aktīvam dienā, kad tas tiek pirmo reizi
iekļauts seguma portfelī.
53. pants. Seguma aktīvu novērtēšana un vērtības indeksācija
(1) Emitents novērtē seguma aktīvus atbilstoši Komisijas prasībām par kredītriska pārvaldību, tostarp par
piemērojamiem vērtēšanas standartiem, un prasībām attiecībā uz personām, kuras tiesīgas aktīvus vērtēt.
(2) Seguma aktīvu novērtējums tiek precizēts atbilstoši aktīvu tirgus vērtības indeksācijai, kas tiek veikta vismaz
reizi kalendāra gadā, ja segto obligāciju programmas noteikumi neparedz biežāku indeksāciju vai to nepieprasa
Komisija vai seguma portfeļa uzraugs. Seguma aktīvu novērtēšanā izmantojamās metodes un seguma aktīvu
novērtējuma indeksācijas kārtību nosaka segto obligāciju programmas noteikumos.
21
/
41
XI nodaļa
Segums un virsnodrošināšana
54. pants. Seguma prasība
(1) Segto obligāciju saistības tiek segtas ar prasījumiem, kas izriet no seguma portfelī iekļautiem seguma
aktīviem, kuri nodrošina seguma prasību izpildi.
(2) Šā panta pirmajā daļā noteikto seguma prasības izpildi nodrošina šādi seguma aktīvi:
1) primārie aktīvi;
2) aizstājējaktīvi;
3) saskaņā ar šajā likumā noteikto kā likviditātes rezerves turētie likvīdie aktīvi;
4) prasījumi, kas izriet no tādiem atvasināto instrumentu līgumiem, kuri atbilst šā likuma 
56. panta
 prasībām.
(3) Nenodrošinātie prasījumi netiek izmantoti seguma prasības izpildē, ja ir konstatējama parādnieka saistību
neizpilde saskaņā ar regulas Nr. 
575/2013
 178. pantu.
(4) Šā panta pirmajā daļā noteiktā seguma prasība ir izpildīta, ja seguma prasības aprēķinā izmantoto un seguma
aktīvos iekļauto no aizdevumiem (kredītiem) izrietošo prasījumu kopējā atlikusī pamatsumma un atvasinātā
instrumenta vērtība ir vienāda ar kopējo segto obligāciju neatmaksāto nominālvērtību vai lielāka par to. Seguma
aktīvu un neatmaksāto segto obligāciju nominālvērtības aprēķināšanai izmanto līdzvērtīgu (salīdzināmu) metodoloģiju.
55. pants. Virsnodrošināšanas līmenis
(1) Emitents nodrošina, ka seguma aktīvos iekļauto no aizdevumiem (kredītiem) izrietošo prasījumu kopējā
atlikusī pamatsumma un atvasinātā instrumenta vērtība nav mazāka par 105 procentiem no kopējās segto obligāciju
neatmaksātās nominālvērtības (turpmāk — likumiskā virsnodrošināšana), izņemot šā panta sestajā daļā noteikto.
(2) Komisija jebkurā laikā ir tiesīga pieprasīt, lai emitents nodrošina augstāka līmeņa virsnodrošināšanu, nekā
noteikts šā panta pirmajā daļā, ja seguma portfelis nav pietiekams, lai aizsargātu ieguldītāju un segto obligāciju
kreditoru intereses (turpmāk — obligātā virsnodrošināšana).
(3) Segto obligāciju programmas noteikumos var paredzēt, ka emitents nodrošina augstāka līmeņa
virsnodrošināšanu nekā likumiskā virsnodrošināšana un obligātā virsnodrošināšana (turpmāk — līgumiskā
virsnodrošināšana).
(4) Brīvprātīga virsnodrošināšana ir virsnodrošināšana, kas pārsniedz likumisko virsnodrošināšanu, obligāto
virsnodrošināšanu un līgumisko virsnodrošināšanu.
(5) Virsnodrošināšanas aprēķinam var ņemt vērā visu veidu seguma aktīvus, kas minēti šā likuma 
54. panta
 otrajā
daļā.
(6) Uz segtajām obligācijām, kurām kā seguma aktīvi izmantoti prasījumi, kuri izriet no aizdevumiem (kredītiem)
publiskas personas kontrolētajām kapitālsabiedrībām vai kurus minētās kapitālsabiedrības garantē un ietver portfelī
kā primāros aktīvus, attiecina likumiskās virsnodrošināšanas līmeni ne mazāk kā 110 procentu apjomā, ievērojot
visus šādus nosacījumus:
1) publiskas personas kontrolēta kapitālsabiedrība sniedz sabiedriskos pakalpojumus, pamatojoties uz atļauju
(licenci) vai reģistrāciju, kas izsniegta vai veikta saskaņā ar ārējos normatīvajos aktos noteikto, koncesijas
līgumu, deleģēšanas līgumu vai cita veida pilnvarojumu, ko piešķir valsts vai pašvaldību iestāde;
2) publiskas personas kontrolētai kapitālsabiedrībai:
a) ir tiesības saņemt dotācijas, lai nodrošinātu savu finansiālo stabilitāti un maksātspēju attiecībā uz
sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu,
22
/
41
b) kārtība, kādā nosakāma dividendēs izmaksājamās peļņas daļa, ir noteikta saskaņā ar 
Publiskas
personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumu
.
(7) Sabiedriskie pakalpojumi šā panta izpratnē ir likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" minētie
sabiedriskie pakalpojumi, ārstniecības, gaisa satiksmes, sabiedriskā transporta un transporta kustības drošības
pakalpojumi, ja tos sniedz publiskas personas kontrolēta kapitālsabiedrība.
XII nodaļa
Ar seguma aktīviem un saistībām saistīto risku mazināšana
56. pants. Atvasināto instrumentu izmantošana
(1) Emitents var pārvaldīt tirgus riskus, tostarp procentu likmju risku un ārvalstu valūtas risku, kas skar seguma
aktīvus, izmantojot atvasinātos instrumentus. Atvasināto instrumentu līgumus slēdz tikai nolūkā ierobežot minētos
riskus.
(2) Emitents noslēdz atvasināto instrumentu līgumu vai nodrošina, ka segto obligāciju sabiedrība noslēdz šo
līgumu, ievērojot šādas prasības:
1) atvasināto instrumentu izmantošana tiek pielāgota riska līmenim un, kad attiecīgais risks vairs nepastāv,
atvasināto instrumentu līgumu var izbeigt;
2) atvasināto instrumentu darījumi ir pietiekami dokumentēti;
3) emitenta maksātnespējas process vai likvidācija, noregulējums vai reorganizācijas pasākumi nav pamats
atvasināto instrumentu līguma izbeigšanai vai tā tūlītējai saistību izpildei, taču maksājumu saistību neizpildi
saskaņā ar attiecīgo atvasināto instrumentu līgumu var uzskatīt par pamatotu iemeslu, lai izbeigtu šādu
līgumu;
4) netiek pieļauts ieskaits prasījumiem, kas izriet no citiem ar emitentu noslēgtajiem atvasināto instrumentu
līgumiem;
5) seguma aktīvus neizmanto kā nodrošinājumu, lai nodrošinātu saistības saskaņā ar atvasināto instrumentu
līgumu;
6) atvasināto instrumentu līgums ietver noteikumus, kas paredz pienākumu otrai līgumslēdzējpusei sniegt
pietiekamu nodrošinājumu gadījumam, ja tās kredītspēja samazinās līdz nepieņemamam līmenim. Atbilstoši
šiem noteikumiem līgumslēdzējs nodrošina pietiekamu nodrošinājumu vai šāds līgumslēdzējs tiek aizvietots.
(3) Šā panta otrās daļas 5. punkts neierobežo emitentu nodrošināt segto obligāciju sabiedrībai papildu
nepieciešamos līdzekļus tāda nodrošinājuma sniegšanai, kāds nepieciešams atvasināto instrumentu līguma
noslēgšanai.
(4) Ja šā panta otrās daļas 6. punktā minētais pienākums netiek izpildīts, emitents noslēdz jaunu līgumu vai
nodrošina šāda līguma noslēgšanu atbilstoši šā panta otrajā daļā noteiktajam, lai sasniegtu minētajā daļā noteikto
mērķi.
(5) Emitents nodrošina un iesniedz rakstveida apliecinājumu Komisijai, ka atvasināto instrumentu izmantošana
atbilst šā panta otrās daļas prasībām. Apliecinājums ietver riska ierobežošanas kritērijus darījumu pušu izvēlei, lai
nodrošinātu to kredītspēju un sekmētu iespējami augstu segto obligāciju kredītreitingu, kā arī apliecinājumu par šo
kritēriju izpildi. Apliecinājumam pievieno atvasināto instrumentu līgumu.
(6) Nododot segto obligāciju programmas, no atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības, tiesības un
pienākumus nodod jaunajam emitentam kopā ar seguma aktīviem, bet šādu līgumu nevar izbeigt, pamatojoties uz
segto obligāciju programmas nodošanu.
57. pants. Likviditātes rezerves
23
/
41
(1) Emitents nodrošina, ka seguma aktīvi vienmēr ietver tādus likvīdos aktīvus — finanšu līdzekļus vai finanšu
instrumentus —, kuri ir pieejami, lai segtu segto obligāciju programmā noteiktās maksimālās kumulatīvās neto
likviditātes izejošās naudas plūsmas turpmākās 180 dienas. Likvīdie aktīvi neiekļauj līdzekļus, kurus segto obligāciju
sabiedrībai kā finanšu nodrošinājumu ir sniedzis atvasināto instrumentu līguma līgumslēdzējs.
(2) Ja attiecībā uz segtajām obligācijām izmanto pagarināma termiņa struktūras, tiek uzskatīts, ka segtās
obligācijas tiek atpirktas pagarinātajā termiņā.
(3) Likvīdos aktīvus, kas veido seguma portfeļa likviditātes rezerves, aizsargā pret citu personu prasījumiem kā
seguma aktīvus, kā arī tos nošķir no pārējiem emitenta aktīviem un nodrošina, ka šie līdzekļi jebkurā brīdī ir
izmantojami šajā likumā noteikto likviditātes rezervju prasību izpildei.
(4) Likviditātes rezerves var turēt pie emitenta, taču pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties, bet ne vēlāk kā
septiņu dienu laikā segto obligāciju sabiedrība un emitents nodrošina likviditātes rezervju — finanšu instrumentu vai
finanšu līdzekļu — nodošanu citai kredītiestādei, kura dalībvalstī ir saņēmusi licenci (atļauju) kredītiestādes darbībai.
58. pants. Likviditātes rezervju atbilstīgie aktīvi
(1) Seguma portfeļa likviditātes rezerves sastāv no:
1) aktīviem, kas kvalificējas kā 1. līmeņa, 2.A līmeņa vai 2.B līmeņa aktīvi atbilstoši Komisijas 2014. gada 10.
oktobra deleģētajai regulai (ES) 
2015/61
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr.
575/2013
 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (turpmāk — deleģētā regula Nr. 
2015/61
),
kurus novērtē saskaņā ar deleģēto regulu Nr. 
2015/61
 un kurus nav emitējusi tā kredītiestāde, kas ir emitents,
tās mātesuzņēmums (izņemot gadījumu, kad tas ir publiskā sektora struktūra regulas Nr. 
575/2013
 4. panta
pirmās daļas 8. punkta izpratnē), meitasuzņēmums vai cits tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, vai tāda
īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kura veic vērtspapīrošanu un ar kuru kredītiestādei ir ciešas attiecības
(regulas Nr. 
575/2013
 4. panta pirmās daļas 38. punkta izpratnē);
2) īstermiņa noguldījumiem kredītiestādē, kas atbilst kredītkvalitātes 1., 2. vai 3. pakāpei, kā arī pārējiem
īstermiņa prasījumiem pret kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 1. vai 2. pakāpei saskaņā ar regulas Nr.
575/2013
 129. panta 1. punkta "c" apakšpunktu.
(2) Lai aprēķinātu seguma portfeļa likviditātes rezerves, emitents piemēro likvīdo aktīvu tirgus vērtību atbilstoši
deleģētās regulas Nr. 
2015/61
 9. pantam.
(3) Nenodrošinātos prasījumus, kuriem iestājusies saistību neizpilde saskaņā ar regulas Nr. 
575/2013
 178. pantu,
neiekļauj seguma portfeļa likviditātes rezervēs.
59. pants. Stresa testēšana
(1) Emitents nodrošina pienācīgu, visaptverošu un riskam atbilstošu stresa testēšanas procesu, integrējot stresa
testus riska pārvaldības procesā.
(2) Emitents vismaz reizi ceturksnī veic stresa testēšanu dažādos finanšu satricinājuma līmeņos un tādējādi
nosaka, vai seguma aktīvi ir pietiekami, lai segtu kopējo segto obligāciju neatmaksāto nominālvērtību.
(3) Stresa testēšana aptver visus riskus, kuri var būtiski ietekmēt segto obligāciju riska profilu
.
(4) Veicot šā panta otrajā daļā norādīto stresa testēšanu, emitents ņem vērā noteiktus riska ierobežošanas
instrumentus, tostarp atvasināto instrumentu līgumus un citus līgumus, kas noslēgti, lai ierobežotu riskus.
(5) Ja šā panta otrajā daļā norādītās stresa testēšanas rezultātā secināms, ka nav izpildīts likumiskās
virsnodrošināšanas līmenis, emitentam ir pienākums nodrošināt papildu seguma aktīvu iekļaušanu seguma portfelī,
līdz tiek nodrošināts likumiskās virsnodrošināšanas līmenis, saskaņā ar attiecīgajiem satricinājumiem piemērojamiem
stresa testēšanas scenārijiem.
XIII nodaļa
Seguma aktīvu uzraudzība
24
/
41
60. pants. Seguma portfeļa uzrauga iecelšana un atcelšana
(1) Pastāvīgas seguma portfeļa uzraudzības nodrošināšanai emitents ieceļ seguma portfeļa uzraugu, kurš ir
zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība un ir neatkarīgs no emitenta un tā revidenta.
(2) Par seguma portfeļa uzraugu nevar būt zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība, kura
veikusi emitenta revīziju iepriekšējo divu gadu laikā.
(3) Emitents informē Komisiju par seguma portfeļa uzrauga amata kandidātu 30 dienas pirms dienas, kad tas sāk
pildīt savus amata pienākumus.
(4) Komisijai ir tiesības neatļaut seguma portfeļa uzraugam uzsākt pildīt savus amata pienākumus, ja tas neatbilst
šajā likumā seguma portfeļa uzraugam izvirzītajām prasībām, kā arī uzdot emitentam nekavējoties atcelt seguma
portfeļa uzraugu, ja tas neievēro normatīvos aktus segto obligāciju jomā vai pienācīgi nepilda savus pienākumus.
(5) Papildus šā panta ceturtajā, sestajā un astotajā daļā minētajam seguma portfeļa uzraugs izbeidz pienākumu
izpildi šādos gadījumos:
1) visi segto obligāciju prasījumi ir pilnībā izpildīti;
2) ir iecelts īpašais administrators.
(6) Seguma portfeļa uzraugs ir tiesīgs atkāpties no seguma portfeļa uzrauga amata pienākumu izpildes, par to
emitentam paziņojot rakstveidā vismaz 60 dienas iepriekš un paskaidrojot atkāpšanās iemeslu.
(7) Emitents slēdz rakstveida vienošanos ar seguma portfeļa uzraugu par seguma portfeļa uzraudzību pirms segto
obligāciju emisijas.
(8) Emitentam pēc savas iniciatīvas ir tiesības atcelt seguma portfeļa uzraugu no amata, vienlaikus ieceļot jaunu
seguma portfeļa uzraugu. Šādā gadījumā par atcelšanu no amata emitents rakstveidā informē seguma portfeļa
uzraugu vismaz 30 dienas iepriekš.
61. pants. Seguma portfeļa uzrauga darbība
(1) Seguma portfeļa uzraugam ir šādi pienākumi:
1) regulāri, ne retāk kā reizi gadā pārbaudīt, vai normatīvo aktu prasībām segto obligāciju jomā atbilst:
a) seguma portfeļa pārvaldīšanas līgums,
b) seguma portfeļa seguma aktīvu sastāvs un tiem piemērojamās prasības,
c) primārie aktīvi,
d) aizstājējaktīvi,
e) aktīvu novērtēšana,
f) seguma prasības,
g) virsnodrošināšana,
h) likviditātes rezerves;
2) regulāri, ne retāk kā reizi gadā pārbaudīt ierakstu pareizību seguma aktīvu uzskaitē attiecībā uz katru
seguma portfeļa seguma aktīvu;
3) regulāri, ne retāk kā reizi gadā pārbaudīt, vai segto obligāciju sabiedrība un emitents atbilst šā likuma
prasībām un pienācīgi izpilda pienākumus, kas attiecas uz:
25
/
41
a) atvasināto instrumentu līgumu izmantošanu,
b) likviditātes rezervēm un tām atbilstīgajiem aktīviem,
c) stresa testēšanu,
d) informācijas sniegšanu ieguldītājiem;
4) sadarboties ar Komisiju seguma portfeļa uzraudzības ietvaros.
(2) Seguma portfeļa uzraugs sniedz ziņojumu par seguma portfeli emitentam, segto obligāciju sabiedrībai un
Komisijai vienkopus par visu šā panta pirmās daļas 1., 2. un 3. punktā minēto prasību izpildes atbilstību likumam.
Seguma portfeļa uzraugs ziņojumā norāda šā panta pirmās daļas 1., 2. un 3. punktā minētajās pārbaudēs un attiecīgo
secinājumu izdarīšanai izmantoto metodi.
(3) Šā panta otrajā daļā minēto ziņojumu seguma portfeļa uzraugs sniedz 60 dienu laikā pēc attiecīgā ziņojumu
perioda beigām.
(4) Ja emitents vai seguma portfelis neatbilst šā likuma prasībām, seguma portfeļa uzraugs par to nekavējoties
informē segto obligāciju sabiedrību, uzticības personu (ja tāda ir iecelta) un Komisiju.
(5) Ja emitents vai segto obligāciju sabiedrība nesniedz pietiekamu informāciju un skaidrojumus seguma portfeļa
uzraugam saskaņā ar šā likuma 
62. pantu
, seguma portfeļa uzraugs par to nekavējoties informē Komisiju.
62. pants. Tiesības saņemt informāciju
Izpildot savas funkcijas, seguma portfeļa uzraugs ir tiesīgs:
1) bez kavēšanās piekļūt visiem emitenta un segto obligāciju sabiedrības grāmatvedības dokumentiem, kā arī
citai informācijai (neatkarīgi no informācijas nesēja, kādā informācija tiek glabāta), kas attiecas uz seguma
portfeli, tajā iekļautajiem aktīviem un to pārvaldīšanu;
2) pieprasīt informāciju no:
a) emitenta vai segto obligāciju sabiedrības jebkura darbinieka,
b) jebkuras personas, kas sniedz emitentam vai segto obligāciju sabiedrībai ar segto obligāciju sabiedrības
darbību saistītus pakalpojumus.
63. pants. Seguma portfeļa uzrauga atbildība par zaudējumiem
Seguma portfeļa uzraugs atbild ieguldītājiem par zaudējumiem, kas tiem radušies seguma portfeļa uzrauga rupjas
neuzmanības vai ļauna nolūka dēļ. Prasījumi par šajā pantā minēto zaudējumu atlīdzību noilgst triju gadu laikā.
XIV nodaļa
Īpašais administrators
64. pants. Īpašā administratora iecelšana
(1) Komisija ieceļ īpašo administratoru segto obligāciju sabiedrībai segto obligāciju programmas īstenošanai šādos
gadījumos:
1) ir uzsākta (pasludināta) emitenta likvidācija vai pasludināts emitenta maksātnespējas process;
2) emitentam ir anulēta kredītiestādes licence (atļauja);
26
/
41
3) emitentam tiek piemērots noregulējums vai grupas noregulējums;
4) netiek izpildīta šā likuma 
54. panta
 pirmajā daļā noteiktā seguma prasība;
5) pastāv īpaši apstākļi, kas norāda uz to, ka emitenta vai segto obligāciju sabiedrības pienācīga darbība vai
segto obligāciju programmas īstenošana ir apdraudēta.
(2) Komisija paziņo emitentam lēmumu par īpašā administratora iecelšanu ne vēlāk kā nākamajā dienā pēc
lēmuma pieņemšanas un publisko lēmumu savā tīmekļvietnē.
(3) Ar īpašā administratora iecelšanu tiek apturētas emitenta tiesības attiecībā uz segto obligāciju programmas
īstenošanu un tiesības izmantot emitenta balsstiesības un citas segto obligāciju sabiedrības akcionāra vai dalībnieka
tiesības segto obligāciju sabiedrībā. Minētās tiesības, tostarp par segto obligāciju sabiedrības akciju vai daļu
atsavināšanu citam emitentam, izmanto īpašais administrators.
(4) Ar īpašā administratora iecelšanu uz šā likuma pamata tiek izbeigtas segto obligāciju sabiedrības valdes un
padomes locekļu tiesības. Īpašais administrators Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrā piesaka izmaiņas segto
obligāciju sabiedrības valdes vai padomes sastāvā, pievienojot Komisijas lēmumu par īpašā administratora iecelšanu.
65. pants. Prasības īpašā administratora amata kandidātam
(1) Par īpašo administratoru ieceļ personu, kurai saskaņā ar 
Kredītiestāžu likuma
 
131. panta
 pirmo daļu ir tiesības
būt par kredītiestāžu likvidatoru.
(2) Komisija nosaka īpašā administratora amata kandidāta atlases un kandidāta piemērotības izvērtēšanas kārtību
un šādai izvērtēšanai nepieciešamo informāciju.
66. pants. Īpašā administratora statuss
(1) Īpašais administrators nav atkarīgs no emitenta, emitenta kreditoriem, ieguldītājiem un segto obligāciju
kreditoriem, un viņam nav saistoši minēto personu norādījumi.
(2) Īpašajam administratoram, pildot šajā likumā noteiktos pienākumus un realizējot tiesības, nav nepieciešama
speciālā atļauja (licence) patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniegšanai vai parāda atgūšanas pakalpojumu
sniegšanai.
67. pants. Īpašā administratora tiesības un pienākumi
(1) Īpašais administrators rīkojas ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru labā un interesēs, lai panāktu visu segto
obligāciju prasījumu izpildi pēc iespējas lielākā apmērā. Īpašais administrators pārstāv emitentu vai segto obligāciju
sabiedrību segto obligāciju programmas īstenošanā.
(2) Īpašais administrators ir tiesīgs pārvaldīt seguma portfeli un izmantot visas pārvaldnieka tiesības saskaņā ar
noslēgto seguma portfeļa pārvaldīšanas līgumu līdz seguma portfeļa pārvaldīšanas darbību nodošanai citam
pārvaldniekam.
(3) Īpašajam administratoram ir arī tiesības atsavināt vai citādi izlietot seguma aktīvus saskaņā ar šajā likumā
noteikto, slēgt aizdevuma (kredīta) līgumus un izmantot atvasinātos instrumentus atbilstoši šā likuma 
56. pantā
noteiktajam.
(4) Īpašais administrators izmanto emitenta balsstiesības segto obligāciju sabiedrībā, pieņem lēmumus par segto
obligāciju sabiedrības padomes vai valdes locekļu iecelšanu vai atcelšanu, kā arī ir tiesīgs atsavināt emitentam
piederošās segto obligāciju sabiedrības akcijas vai daļas jaunam emitentam, kas pārņem segto obligāciju programmu.
(5) Īpašais administrators seko, lai maksājumi ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem tiek veikti saskaņā ar
segto obligāciju programmas noteikumiem. Ja segto obligāciju sabiedrībai nepietiek finanšu līdzekļu maksājumu
veikšanai, īpašais administrators lemj par nepieciešamajām darbībām līdzekļu iegūšanai.
(6) Īpašais administrators pārbauda, vai seguma aktīvu kopums ir pietiekams, lai segtu visas segto obligāciju
saistības. Seguma aktīvu kopuma vērtību aprēķina saskaņā ar šā likuma 
53. pantu
 un 
54. panta
 ceturto daļu.
27
/
41
(7) Ievērojot ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru intereses un cenšoties panākt iespējami izdevīgāko risinājumu
emitentam saistībā ar segto obligāciju programmas nodošanu jaunajam emitentam, īpašais administrators veic
nepieciešamos pasākumus, lai nodotu segto obligāciju programmu un seguma portfeli citam emitentam. Šādu rīcību
uzskata par prioritāri nepieciešamu arī tad, ja seguma portfelis un seguma aktīvi atbilst šā likuma prasībām, seguma
aktīvu kopums saskaņā ar novērtējumu ir pietiekams segto obligāciju saistību segšanai, bet segto obligāciju
programmas un seguma portfeļa nodošana ir nepieciešama, lai pabeigtu emitenta maksātnespējas procesu vai
likvidāciju saskaņā ar šā likuma 
77. panta
 astoto daļu.
(8) Īpašais administrators ir tiesīgs celt prasību par seguma aktīvu atsavināšanas atzīšanu par spēkā neesošu, ja
darījums nav noslēgts atbilstoši programmas noteikumiem un rada zaudējumus ieguldītājiem un segto obligāciju
kreditoriem.
(9) Īpašajam administratoram papildus šajā pantā minētajām tiesībām un pienākumiem, kā arī darbībām, kuras tas
veic emitenta vietā vai vārdā, ir arī šādas tiesības un pienākumi:
1) izpildīt, noslēgt, grozīt un izbeigt seguma portfeļa pārvaldīšanai nepieciešamos līgumus, tostarp slēgt
seguma aktīvu pārvaldīšanas līgumus, kā arī celt prasības saistībā ar šajā punktā minētajiem līgumiem;
2) bez īpaša pilnvarojuma segto obligāciju sabiedrības vārdā noslēgt, grozīt un izbeigt darījumus ar seguma
aktīviem, kā arī segto obligāciju sabiedrības vārdā un vietā izmantot visas segto obligāciju sabiedrības
tiesības, kas saistītas ar seguma aktīviem un to nodrošinājumiem;
3) sagatavot un iesniegt Komisijai grozījumus segto obligāciju programmas noteikumos;
4) uzraudzīt un veikt nepieciešamās darbības, lai segto obligāciju programma, seguma portfelis un seguma
aktīvi atbilstu normatīvo aktu segto obligāciju jomā un segto obligāciju programmas prasībām;
5) ņemt aizņēmumus kredītiestādē, ja tas ir nepieciešams segto obligāciju prasījumu izpildei saskaņā ar segto
obligāciju programmas noteikumiem, un rīkoties ar seguma aktīviem, lai nodrošinātu šajā punktā minētos
aizņēmumus;
6) pieaicināt speciālistus, lai saņemtu grāmatvedības, audita un juridiskos pakalpojumus, kā arī nodrošinātu
īpašā administratora pārstāvību valsts pārvaldes un tiesu iestādēs un saņemtu citus pakalpojumus, kas
nepieciešami, lai nodrošinātu šajā likumā noteikto īpašā administratora funkciju izpildi;
7) reizi ceturksnī, kā arī izbeidzoties pilnvarām iesniegt Komisijai pārskatu par savu darbību atbilstoši šā
likuma 
73. panta
 ceturtajai daļai;
8) izbeidzoties pilnvarām, nodot dokumentus un citas lietas atbilstoši šā likuma 
75. panta
 sestajai daļai,
iepriekš to saskaņojot;
9) emitenta maksātnespējas procesa vai likvidācijas pasludināšanas gadījumā iesniegt emitenta
maksātnespējas procesa administratoram ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru sarakstu.
(10) Emitents, atsavinātājs, segto obligāciju sabiedrība un to piesaistītie ārpakalpojumu sniedzēji saistībā ar segto
obligāciju programmas īstenošanu sniedz īpašajam administratoram visu viņu funkciju veikšanai nepieciešamo
informāciju, dokumentus un paskaidrojumus.
68. pants. Pagarināma termiņa struktūras piemērošana
(1) Emitents segto obligāciju samaksas termiņu nedrīkst pagarināt pēc saviem ieskatiem, arī šā panta otrajā daļā
paredzētajā gadījumā.
(2) Segto obligāciju programmas noteikumi var paredzēt, ka segtās obligācijas ir emitētas ar tādu pagarināma
termiņa struktūru, kas nosaka vienreizēju maksājumu saistību termiņa pagarinājumu. Par to ieguldītāji un segto
obligāciju kreditori tiek informēti programmas noteikumos paredzētajā kārtībā.
(3) Īpašajam administratoram ir tiesības izmantot pagarināma termiņa struktūru, ja segto obligāciju programma to
paredz, ievērojot šādus nosacījumus:
1) ir iestājušies abi termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumi:
28
/
41
a) emitenta maksātnespējas procesa vai likvidācijas pasludināšana, noregulējuma vai reorganizācijas
pasākumu piemērošana,
b) apstākļi, kuru dēļ ir ticams pamats uzskatīt, ka paredzētajos termiņos emitentam nebūs iespējams veikt
kārtējos maksājumus ieguldītājiem;
2) ieguldītājiem sniegtā informācija par pagarināma termiņa struktūru ir pietiekama, lai varētu izvērtēt ar segto
obligāciju saistību izpildi saistītos riskus, un informācija ietver aprakstu par:
a) termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumiem,
b) emitenta maksātnespējas procesa vai likvidācijas pasludināšanas, noregulējuma vai reorganizācijas
pasākumu piemērošanas sekām attiecībā uz segto obligāciju samaksas termiņa pagarinājumu;
3) segto obligāciju pagarinātais (beigu) samaksas termiņš tiek noteikts kā konkrēts datums.
(4) Emitenta maksātnespējas procesa vai likvidācijas pasludināšanas, noregulējuma vai reorganizācijas pasākumu
piemērošanas gadījumā termiņa pagarinājums neietekmē segto obligāciju prasījumu prioritāti, kā arī nemaina sākotnēji
segto obligāciju programmās noteikto segto obligāciju samaksas kārtību (secību).
(5) Termiņa pagarinājums neietekmē šajā likumā noteiktās ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru tiesības prasīt
segto obligāciju saistību izpildījumu no emitenta un segto obligāciju sabiedrības emitenta maksātnespējas procesa vai
likvidācijas pasludināšanas, noregulējuma vai reorganizācijas pasākumu piemērošanas gadījumā.
69. pants. Īpašā administratora lēmums par segto obligāciju pirmstermiņa dzēšanu
Īpašajam administratoram, ņemot vērā šā likuma 
81. pantā
 noteiktos ierobežojumus, ir pienākums pieņemt
lēmumu par segto obligāciju pirmstermiņa dzēšanu un seguma portfeļa likvidāciju, ja saskaņā ar novērtējumu seguma
aktīvu kopums nav pietiekams, lai segtu visas segto obligāciju saistības un segto obligāciju sabiedrības saistības (ja
emitents tās nespēj izpildīt, nav jauna emitenta, kas pārņemtu segto obligāciju programmu, un īpašajam
administratoram nav izdevies samazināt šo saistību apmēru), un segto obligāciju sabiedrībai nav pietiekamu likvīdo
aktīvu neto likviditātes izejošās naudas plūsmas nodrošināšanai saskaņā ar segto obligāciju programmas
noteikumiem vismaz nākamās 180 dienas un nav paredzams, ka minētā plūsma tiktu nodrošināta pēc šādām
īstermiņa grūtībām.
70. pants. Segto obligāciju sabiedrības pakļautība īpašajam administratoram
Segto obligāciju sabiedrībai un tās padomes vai valdes locekļiem ir saistoši īpašā administratora norādījumi visos
jautājumos, kas saskaņā ar šo likumu ir īpašā administratora kompetencē.
71. pants. Emitenta un īpašā administratora sadarbība
(1) Emitents turpina pārvaldīt seguma portfeli līdz brīdim, kad seguma portfeļa pārvaldīšanu pārņem īpašais
administrators vai cits pārvaldnieks.
(2) Pēc īpašā administratora pieprasījuma emitents turpina pildīt atsevišķas seguma aktīvu pārvaldīšanas
darbības līdz brīdim, kad attiecīgo pārvaldīšanas darbību izpildi pārņem īpašais administrators vai viņa iecelts
pārvaldnieks.
(3) Īpašais administrators, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem, tostarp attiecībā uz maksu, kādus
izmantoja emitents, ir tiesīgs turpināt lietot programmas, datubāzes, intelektuālā īpašuma tiesības un atļaujas
(licences), kas nepieciešamas segto obligāciju programmas īstenošanai un seguma aktīvu pārvaldīšanai.
(4) Emitents nodod īpašajam administratoram visu informāciju, līgumus un dokumentus, kas attiecas uz segto
obligāciju programmu, seguma aktīviem un to pārvaldīšanu.
72. pants. Īpašā administratora uzraudzība
29
/
41
(1) Īpašā administratora darbību un atbilstību šā likuma prasībām uzrauga Komisija.
(2) Komisijai ir tiesības iepazīties ar visu īpašā administratora rīcībā esošo un ar segto obligāciju programmu
saistīto dokumentāciju.
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt īpašā administratora paskaidrojumus un saņemt jebkuru citu nepieciešamo
informāciju saistībā ar īpašā administratora pienākumu pildīšanu un segto obligāciju programmu.
73. pants. Īpašā administratora izdevumi
(1) Īpašā administratora izdevumi visā darbības periodā kopā nedrīkst pārsniegt 0,15 procentus gadā no seguma
portfeļa vērtības īpašā administratora iecelšanas dienā. Īpašā administratora izdevumi tiek segti no ienākumiem, kas
gūti no seguma aktīviem.
(2) Īpašā administratora izdevumi ietver visus īpašā administratora tiesību un pienākumu izpildei nepieciešamos
izdevumus, tostarp viņa ikmēneša atlīdzību saskaņā ar šā panta trešo daļu un citus izdevumus, kas īpašajam
administratoram rodas saistībā ar viņa tiesību un pienākumu izpildi.
(3) Īpašā administratora ikmēneša atlīdzība atbilst Centrālās statistikas pārvaldes oficiālajā statistikas paziņojumā
publicētajam finanšu un apdrošināšanas jomā nodarbināto aizpagājušā gada mēneša vidējās darba samaksas
apmēram, kas noapaļots pilnos 
euro
 un kam piemērots koeficients 5.
(4) Īpašais administrators reizi ceturksnī, kā arī izbeidzoties pilnvarām Komisijai iesniedz pārskatu par savu
darbību. Pārskatā norāda ziņas par saņemto atlīdzības summu, segtajām segto obligāciju programmas
administrēšanas izmaksām, segto obligāciju saistību izpildi, seguma portfeļa stāvokli, izlietotajiem seguma aktīviem
un citas ziņas, kas sniedz patiesu un pilnīgu priekšstatu par īpašā administratora darbību.
74. pants. Atbildība par zaudējumiem
Īpašais administrators atbild emitentam, ieguldītājiem, segto obligāciju kreditoriem un segto obligāciju sabiedrības
kreditoriem par zaudējumiem, kas tiem radušies īpašā administratora rīcības dēļ. Prasījumi par šajā pantā minēto
zaudējumu atlīdzību noilgst triju gadu laikā.
75. pants. Īpašā administratora atkāpšanās, atcelšana un pilnvaru izbeigšanās
(1) Komisija pieņem lēmumu par to, ka īpašā administratora pilnvaras izbeidzas šādos gadījumos:
1) īpašajam administratoram atkāpjoties;
2) saskaņā ar šā panta trešo daļu;
3) pabeidzot segto obligāciju programmas īstenošanu;
4) segto obligāciju programmu nododot citam emitentam.
(2) Īpašais administrators rakstveidā paziņo Komisijai par nodomu atkāpties no īpašā administratora pienākumu
izpildes vismaz 60 dienas iepriekš.
(3) Komisija pieņem lēmumu atcelt īpašo administratoru, ja:
1) konstatē viņa neatbilstību šā likuma 
65. panta
 pirmās daļas prasībām;
2) tas pienācīgi nepilda šajā likumā noteiktos pienākumus vai citu normatīvo aktu prasības attiecībā uz segto
obligāciju programmu;
3) konstatē, ka vairs nepastāv šā likuma 
64. panta
 pirmās daļas 3., 4. vai 5. punktā minētie apstākļi.
(4) Likvidators, kas iecelts segto obligāciju sabiedrības likvidēšanai, emitents vai tāds emitents, kuram nodota
segto obligāciju programma, kā segto obligāciju sabiedrības dalībnieks vai akcionārs vai no jauna ieceltais īpašais
30
/
41
administrators Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrā piesaka izmaiņas segto obligāciju sabiedrības padomes vai
valdes sastāvā, pievienojot Komisijas lēmumu par īpašā administratora atcelšanu, jauna īpašā administratora
iecelšanu vai segto obligāciju sabiedrības nodošanu jaunam emitentam vai pievienojot Komisijas dokumentu
piekrišanai segto obligāciju sabiedrības darbības izbeigšanai.
(5) Lēmumu par īpašā administratora atcelšanu Komisija paziņo emitentam kārtībā, kāda noteikta šā likuma 
64.
panta
 otrajā daļā lēmuma par iecelšanu paziņošanai.
(6) Īpašais administrators nodod dokumentus un citas lietas Komisijas norādītajai personai Komisijas norādītajā
termiņā.
XV nodaļa
Prasījumu apmierināšanas kārtība un ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru
aizsardzība emitenta maksātnespējas procesā
76. pants. Prasījumu apmierināšanas kārtība
(1) Seguma portfeļa likvidācijā saskaņā ar šā likuma 
69. pantu
 un emitenta maksātnespējas procesā ieguldītāju
prasījumi un segto obligāciju kreditoru prasījumi pret emitentu un segto obligāciju sabiedrību ir savstarpēji vienas
kārtas prasījumi un ieguldītāju prasījumiem nav īpašas priekšrocības salīdzinājumā ar segto obligāciju kreditoru
prasījumiem.
(2) Emitenta maksātnespējas procesā šā likuma 
77. panta
 trešajā daļā minētie ieguldītāju un segto obligāciju
kreditoru prasījumi ir vienas kārtas prasījumi ar pārējo likumīgo kreditoru prasījumiem saskaņā ar 
Kredītiestāžu likuma
139.
3
 panta
 1. punktu.
77. pants. Ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru prasījumi emitenta maksātnespējas procesā
(1) Ja ir pasludināts emitenta maksātnespējas process, ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru prasījumu apmērs
pret segto obligāciju sabiedrību tiek ierobežots ar segto obligāciju sabiedrībai piederošiem seguma aktīviem.
(2) Ja seguma aktīvi nav pietiekami visu ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru prasījumu segšanai, ieguldītāju
un segto obligāciju kreditoru prasījumi tiek apmierināti no seguma aktīviem proporcionāli visu ieguldītāju un segto
obligāciju kreditoru prasījumiem.
(3) Emitenta maksātnespējas procesā ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem ir prasījuma tiesības pret
emitentu tādā apjomā, kādā ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru prasījumus nesedz seguma aktīvi.
(4) Īpašais administrators nekavējoties pēc iecelšanas vai pēc Komisijas vai emitenta maksātnespējas procesa
administratora pieprasījuma novērtē seguma aktīvus un paziņo Komisijai un emitenta maksātnespējas procesa
administratoram šo novērtējumu. Īpašais administrators nekavējoties informē emitenta maksātnespējas procesa
administratoru par segto obligāciju prasījumu apmēru, kuru saskaņā ar veikto novērtējumu nesedz seguma aktīvi.
(5) Īpašais administrators apstiprina un iesniedz emitenta maksātnespējas procesa administratoram ieguldītāju un
segto obligāciju kreditoru sarakstu šādos gadījumos:
1) saskaņā ar īpašā administratora veikto novērtējumu seguma aktīvu kopums nav pietiekams visu segto
obligāciju prasījumu segšanai;
2) segto obligāciju prasījumi nav apmierināti pilnā apmērā.
(6) Emitenta maksātnespējas procesa administrators iekļauj attiecīgos ieguldītājus un segto obligāciju kreditorus
emitenta kreditoru sarakstā. Ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem nav nepieciešams veikt jebkādas papildu
darbības, lai iesniegtu savus prasījumus emitenta maksātnespējas procesā.
(7) Īpašais administrators pēc emitenta maksātnespējas procesa administratora pieprasījuma sniedz tam ziņas par
neapmierināto segto obligāciju prasījumu apmēru, segto obligāciju programmas nodošanas gaitu, turpmāku seguma
aktīvu atsavināšanu vai izlietošanu un citas ziņas, kas nepieciešamas emitenta maksātnespējas procesā.
31
/
41
(8) Emitenta maksātnespējas procesu vai likvidācijas procesu var pabeigt un ir atļauta šā likuma 
76. panta
 otrajā
daļā minēto un nākamo emitenta kreditoru kārtu prasījumu apmierināšana, ja segto obligāciju programma ir nodota
citam emitentam vai no seguma aktīviem ir apmierināti segto obligāciju prasījumi. Ja segto obligāciju programma nav
nodota citam emitentam un no seguma aktīviem nav apmierināti segto obligāciju prasījumi, tos apmierina, ievērojot šā
likuma 
76. panta
 otrajā daļā noteikto pēc tam, kad īpašais administrators emitenta maksātnespējas administratoram
iesniedzis informāciju par neapmierinātajiem segto obligāciju prasījumiem.
(9) Lai emitenta maksātnespējas gadījumā segto obligāciju prasījumu apmierināšana no seguma aktīviem
nesamērīgi neieilgtu un netiktu aizskartas emitenta citu kreditoru intereses, īpašais administrators konsultējas ar
emitenta maksātnespējas procesa administratoru par īpašā administratora darbības ietekmi uz emitenta
maksātnespējas procesu. Īpašais administrators rīkojas bez kavēšanās un iesniedz emitenta maksātnespējas
procesa administratoram neapmierināto segto obligāciju prasījumus atbilstoši šā panta ceturtajai un septītajai daļai,
pēc iespējas ievērojot 
Kredītiestāžu likumā
 noteikto kreditoru prasījumu iesniegšanas termiņu un bez pamatota
iemesla to nepārsniedzot.
XVI nodaļa
Maksātnespējas procesa vai likvidācijas, noregulējuma vai reorganizācijas
pasākumu regulējošo normatīvo aktu piemērošanas īpatnības
78. pants. Atsevišķu tiesību normu nepiemērošana emitentam
(1) Normatīvie akti, kas ierobežo, aptur, groza, izbeidz vai samazina emitenta saistības emitenta maksātnespējas
procesā vai likvidācijā, noregulējumā vai reorganizācijas pasākumos nav piemērojami emitenta saistībām, kas izriet
no segtajām obligācijām.
(2) Jebkādi normatīvajos aktos noteiktie ierobežojumi, kas ir piemērojami emitenta darbībām saistībā ar seguma
aktīvu pārvaldīšanu, nav piemērojami emitenta maksātnespējas procesa vai likvidācijas, noregulējuma vai
reorganizācijas pasākumu piemērošanas laikā, izņemot šā likuma 
71. panta
 pirmajā un otrajā daļā noteiktajā
gadījumā.
79. pants. Segto obligāciju sabiedrības maksātnespējas process
(1) 
Maksātnespējas likums
 segto obligāciju sabiedrībai ir piemērojams, ciktāl šis likums nenosaka citādi.
(2) Latvijā reģistrētai segto obligāciju sabiedrībai nav piemērojams tiesiskās aizsardzības process.
(3) Pieteikumu tiesā par segto obligāciju sabiedrības maksātnespēju var iesniegt un tiesa sabiedrību var pasludināt
par maksātnespējīgu tikai pēc tam, kad ir apmierināti visi segto obligāciju prasījumi pilnā apmērā.
(4) Īpašā administratora noslēgtos darījumus par seguma aktīviem nevar apstrīdēt un atzīt par spēkā neesošiem
segto obligāciju sabiedrības maksātnespējas procesā.
80. pants. Seguma aktīvi atsavinātāja maksātnespējas procesā vai likvidācijā, noregulējumā vai
reorganizācijas pasākumos
(1) Atsavinātāja maksātnespējas process vai likvidācija, noregulējums vai reorganizācijas pasākumi neietekmē
atsavinājuma līguma spēkā esību un segto obligāciju sabiedrības tiesības uz tai atsavinātajiem seguma aktīviem.
(2) Seguma aktīvi, tostarp finanšu līdzekļi, kurus atsavinātājs saņem saistībā ar atsavināto seguma aktīvu
pārvaldīšanu pēc atsavinājuma līguma spēkā stāšanās, neietilpst atsavinātāja mantā, un atsavinātāja
maksātnespējas procesā vai likvidācijā, noregulējumā vai reorganizācijas pasākumos tie netiek izmantoti atsavinātāja
kreditoru prasījumu segšanai.
(3) Atsavinātāja maksātnespējas process vai likvidācija, noregulējums vai reorganizācijas pasākumi neietekmē
atsavinātāja pienākumu nodot seguma aktīvus, kurus tas tur atsavinātāja maksātnespējas procesa vai likvidācijas,
noregulējuma vai reorganizācijas pasākumu uzsākšanas brīdī vai saņem pēc to uzsākšanas. Atsavinātāja
maksātnespējas procesa administrators šajā daļā minētos seguma aktīvus segto obligāciju sabiedrībai nodod pēc
segto obligāciju sabiedrības vai īpašā administratora pieprasījuma.
32
/
41
81. pants. Tūlītējas saistību izpildes ierobežojumi
(1) Emitenta maksātnespējas procesa vai likvidācijas pasludināšana, noregulējuma vai reorganizācijas pasākumu
piemērošana nav pamats no segto obligāciju programmas izrietošo emitenta saistību tūlītējai saistību izpildei.
(2) Normatīvie akti, segto obligāciju programmas vai līguma noteikumi, kas nosaka emitenta vai segto obligāciju
sabiedrības tūlītēju saistību izpildi, nav piemērojami emitenta maksājumu saistībām, kas izriet no segto obligāciju
programmas noteikumiem.
(3) Normatīvie akti vai līguma noteikumi, kas nosaka segto obligāciju sabiedrības tūlītēju saistību izpildi, nav
piemērojami segto obligāciju sabiedrības saistībām pret ieguldītājiem un segto obligāciju kreditoriem.
82. pants. Ieskaita aizliegums
Emitenta, ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru prasījumu ieskaits ir aizliegts no brīža, kad tiek pasludināts
emitenta maksātnespējas process vai likvidācija, piemērots noregulējums vai reorganizācijas pasākumi.
XVII nodaļa
Pārrobežu programmas īstenošanas vispārīgie noteikumi
83. pants. Latvijas normatīvo aktu piemērojamība pārrobežu programmā
(1) Pārrobežu programmā šis likums un citi Latvijas normatīvie akti regulē šādus jautājumus:
1) neizpaužamo ziņu aizsardzību un personas datu apstrādi, ievērojot Eiropas Savienības tieši piemērojamos
tiesību aktus, attiecībā uz seguma aktīviem un nodrošinājumu, kas atrodas vai atradās Latvijā līdz aktīvu
nodošanai citas dalībvalsts segto obligāciju sabiedrībai vai citas dalībvalsts emitentam;
2) seguma aktīvu, kuri atrodas Latvijā, aizsardzību pret trešo personu prasījumiem, piespiedu izpildes
piemērošanu un ieskaita aizliegumu prasījumiem uz seguma aktīviem;
3) noteikumus par parādnieka un nodrošinājuma devēja piekrišanu seguma aktīvu atsavināšanai vai par
informēšanu seguma aktīva atsavināšanas gadījumā, parādnieka un nodrošinājuma devēja tiesības un
pienākumus saistībā ar seguma aktīvu izmantošanu segto obligāciju programmas ietvaros, ja attiecīgais
seguma aktīvs atrodas Latvijā;
4) kredītiestādes kontā Latvijā ieskaitītu seguma portfelim piekrītošu finanšu līdzekļu nošķiršanu no konta
turētāja mantas konta turētāja maksātnespējas procesā, izņemot gadījumu, kad konta turētājs ir dalībvalsts
kredītiestādes filiāle Latvijā;
5) citus jautājumus atbilstoši 
Civillikumam
 un citiem Latvijā saistošiem normatīvajiem aktiem.
(2) Šā likuma 
5. 
un 
19. pantā
 noteiktais par personas datu apstrādi un neizpaužamo ziņu nodošanu pārrobežu
programmas gadījumā piemērojams arī attiecīgo ziņu un datu nodošanai šīs programmas īstenošanā vai uzraudzībā
iesaistītajām personām un iestādēm, kuru tiesības un pienākumi atbilst šā likuma 
5. 
un 
19. pantā
 minēto personu un
iestāžu tiesībām un pienākumiem.
(3) Ja saskaņā ar citā dalībvalstī atļautu (reģistrētu) segto obligāciju programmu īsteno pārrobežu programmu
Latvijā un šajā likumā sniegtais terminu skaidrojums neatbilst programmas valsts likumā noteiktajam, piemēro tās
valsts likumā noteikto, kurā attiecīgā segto obligāciju programma ir atļauta (reģistrēta).
84. pants. Īpašie administratori no citām dalībvalstīm
(1) Ja dalībvalstī atļautas (reģistrētas) segto obligāciju programmas īstenošanai nepieciešams īpašais
administrators, tā pilnvaras darbībai Latvijā apliecina dalībvalsts uzraudzības iestādes lēmums vai cits apliecinājums,
kas atbilst attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem aktiem.
33
/
41
(2) Citas dalībvalsts uzraudzības iestādes ieceltajam īpašajam administratoram tiesības un pienākumus, kurus tas
drīkst īstenot Latvijā, nosaka dalībvalsts likums, ciktāl tas nav pretrunā ar šā likuma 
83. pantu
.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētās darbības saistībā ar segto obligāciju programmas īstenošanu var veikt īpašā
administratora pilnvarota persona, ja dalībvalsts normatīvie akti to paredz.
85. pants. Segto obligāciju programmas īstenošanas uzraudzība pārrobežu programmā
(1) Pārrobežu programmā Komisijai ir šajā likumā noteiktās uzraudzības funkcijas un pilnvaras, ja attiecīgās segto
obligāciju programmas īstenošana ir atļauta (reģistrēta) Latvijā.
(2) Dalībvalsts segto obligāciju programmas uzraudzības iestāde ir tiesīga veikt dalībvalsts normatīvajos aktos
noteiktās segto obligāciju programmas uzraudzības darbības Latvijā attiecībā uz dalībvalstī atļautas (reģistrētas)
segto obligāciju programmas seguma portfeļa daļu, kas atrodas Latvijā, un Latvijā reģistrētu segto obligāciju
sabiedrību, kura saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī atļautu (reģistrētu) segto obligāciju programmu seguma portfelī
iekļauj seguma aktīvus Latvijā vai to daļu.
(3) Dalībvalsts segto obligāciju programmas uzraudzības iestāde informē Komisiju par plānoto segto obligāciju
programmas uzraudzības darbību veikšanu Latvijā šā panta otrajā daļā minētajos gadījumos.
(4) Komisija un citas dalībvalsts segto obligāciju programmas uzraudzības iestāde konsultējas un sadarbojas
jautājumos, kas saitīti ar pārrobežu programmas uzraudzību.
XVIII nodaļa
Pārrobežu programmas īstenošanas īpatnības gadījumos, kad seguma aktīvi ir
atsavināti dalībvalsts segto obligāciju sabiedrībai vai dalībvalsts emitents
neveido segto obligāciju sabiedrību
86. pants. Īpašie noteikumi dalībvalsts segto obligāciju sabiedrības darbībai Latvijā
(1) Uz dalībvalsts emitentu vai dalībvalsts segto obligāciju sabiedrību, pārvaldot seguma portfelī iekļautos seguma
aktīvus, kuri reģistrēti vai kuru nodrošinājums atrodas vai ir reģistrēts Latvijā, ir attiecināmi šā likuma 
10. pantā
 Latvijā
reģistrētai segto obligāciju sabiedrībai noteiktie licencēšanas prasību izņēmumi, noteikumi attiecībā uz seguma aktīvu
pārvaldīšanu un aizsardzību, kā arī piemērojami citi Latvijas normatīvie akti atbilstoši šā likuma 
83. pantā
noteiktajam.
(2) Ja dalībvalsts segto obligāciju sabiedrībai Latvijā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20.
maija regulu (ES) 
2015/848
 par maksātnespējas procedūrām ir uzsākta sekundārā maksātnespējas procedūra,
dalībvalsts segto obligāciju sabiedrībai šajā procesā piemēro šā likuma 
79. pantā
 noteikto.
87. pants. Pārrobežu programmas īpatnības, neatsavinot seguma aktīvus un neveidojot segto obligāciju
sabiedrību
(1) Citas dalībvalsts emitents seguma portfelī var iekļaut aktīvus, kas atrodas Latvijā, arī tad, ja saskaņā ar
programmas valsts normatīvajiem aktiem emitentam ir atļauts veikt seguma aktīvu nošķiršanu segto obligāciju
programmā, neveicot seguma aktīvu atsavināšanu segto obligāciju sabiedrībai.
(2) Seguma aktīvu iekļaušana citas dalībvalsts emitenta seguma portfelī, ko veic šā emitenta kredītiestādes filiāle
Latvijā, ir atļauta, neveidojot segto obligāciju sabiedrību, ja dalībvalsts emitenta filiāle nodrošina nodoto aktīvu
pārvaldīšanu Latvijā.
(3) Dalībvalsts emitents, kas šā panta pirmajā daļā minētajā gadījumā iekļauj šā emitenta Latvijas filiālē nodotos
seguma aktīvus seguma portfelī, veic šo seguma aktīvu nošķiršanu Latvijas filiālē saskaņā ar programmas valsts
normatīvajiem aktiem, un attiecībā uz to nepiemēro citas šā likuma prasības par seguma aktīvu nošķiršanu.
(4) Šā panta pirmajā daļā minētajā gadījumā, piemērojot šo likumu, tiek uzskatīts, ka seguma aktīvu nošķiršana ir
pielīdzināma seguma aktīvu atsavināšanai, tostarp — šā likuma 
21. pantu
.
34
/
41
(5) Papildus šā likuma 
16. panta
 otrajā daļā minētajam Komisijas atļauja nav nepieciešama arī tad, ja seguma
aktīvi saskaņā ar programmas valsts normatīvajiem aktiem tiek nodoti īpašajam administratoram vai citai dalībvalsts
normatīvajos aktos noteiktajai personai.
(6) Jebkāda seguma portfeļa likvidācija un maksātnespējas process vai tam pielīdzināma procedūra programmas
valsts likuma izpratnē tiek veikta saskaņā ar minētās dalībvalsts normatīvajiem aktiem neatkarīgi no tā, vai
nodrošinājums atrodas Latvijā vai tur ir reģistrēts. Ja programmas valsts normatīvie akti paredz seguma portfeļa kā
lietu kopības likvidācijas, bankrota (dalībvalsts normatīvo aktu izpratnē) vai tam pielīdzināmas procedūras saskaņā ar
minētajiem normatīvajiem aktiem, attiecīgais process Latvijā tiek uzskatīts par dalībvalsts kredītiestādes
maksātnespējas procesu.
XIX nodaļa
Aktīvu atsavināšana pārrobežu programmā
88. pants. Aktīvu atsavināšana citas dalībvalsts emitentam vai segto obligāciju sabiedrībai
(1) Atsavinātājs ir tiesīgs atsavināt aktīvus citas dalībvalsts emitentam vai segto obligāciju sabiedrībai iekļaušanai
tādas segto obligāciju programmas seguma portfelī, kura atļauta (reģistrēta) citā dalībvalstī, ja atsavinātos aktīvus var
izmantot kā seguma aktīvus atbilstoši programmas valsts normatīvajiem aktiem, aktīvu nodošanas mērķis ir
nepārprotami noteikts atsavinājuma līgumā un ir saņemta 
Kredītiestāžu likumā
 minētā Komisijas atļauja
kredītiestādes uzņēmumu pārejai.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajos gadījumos atsavinātājs nodrošina, ka:
1) aktīvus pēc to atsavināšanas turpina pārvaldīt Latvijā un aktīvu atsavināšana nepasliktina parādnieku un
nodrošinājuma devēju tiesisko stāvokli, salīdzinot ar to, kāds tas būtu bijis, ja aktīvus atsavinātu segto
obligāciju sabiedrībai, kas darbojas Latvijā;
2) dokumenti un cita informācija, kas attiecas uz atsavinātajiem aktīviem, ir pieejama pēc pieprasījuma tiesību
subjektiem, kuri saskaņā ar normatīvajiem aktiem ir tiesīgi ar to iepazīties.
89. pants. Citā dalībvalstī esošu seguma aktīvu iekļaušana seguma portfelī
(1) Emitents saskaņā ar segto obligāciju programmas noteikumiem iekļauj seguma portfelī citā dalībvalstī esošus
seguma aktīvus, tostarp emitenta citā dalībvalstī esošai kredītiestādes filiālei nodotos aktīvus, ja tie atbilst šā likuma
seguma aktīvu prasībām. Šādu segto obligāciju programmu īsteno saskaņā ar šajā likumā noteikto, ņemot vērā šā
panta otrajā un trešajā daļā minēto.
(2) Ja segto obligāciju programmas noteikumi paredz iekļaut seguma portfelī citā dalībvalstī esošus seguma
aktīvus, emitents pirms seguma aktīvu iekļaušanas seguma portfelī pārliecinās, vai dalībvalsts normatīvie akti:
1) neaizliedz šo seguma aktīvu iekļaušanu seguma portfelī segto obligāciju programmā ārpus dalībvalsts;
2) nodrošina seguma aktīvu, ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru tiesību uz seguma aktīviem aizsardzību,
kas ir līdzvērtīga šajā likumā noteiktajai seguma aktīvu aizsardzībai;
3) neparedz regulējumu, kas kavē vai ierobežo šajā likumā noteikto seguma portfeļa uzrauga funkciju izpildi.
(3) Komisija pēc emitenta lūguma, tostarp lai novērstu nesamērīgu administratīvo slogu emitentam, var atļaut
seguma portfelī iekļaut citā dalībvalstī esošus seguma aktīvus, kas atbilst šā likuma
 X nodaļā
 noteiktajām seguma
portfeļa seguma aktīvu kvalitātes prasībām neatkarīgi no tā, vai seguma aktīvu novērtēšanai, uzraudzībai vai citām ar
seguma aktīviem saistītām procedurālām darbībām dalībvalstī ir noteikta no Latvijas normatīvajiem aktiem atšķirīga
kārtība, bet tāda, kas nerada kaitējumu ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru interesēm.
XX nodaļa
Segto obligāciju emisija kredītiestādes grupā
35
/
41
90. pants. Segto obligāciju kā seguma aktīvu izmantošana
(1) Kredītiestāde, kura ir reģistrēta Latvijā, ir saņēmusi licenci (atļauju) kredītiestādes darbības veikšanai un ietilpst
kredītiestādes grupā, saskaņā ar šo likumu ir tiesīga emitēt segtās obligācijas pārdošanai grupas ietvaros (turpmāk —
iekšēji emitētas segtās obligācijas), lai cita šajā grupā ietilpstoša kredītiestāde šīs obligācijas varētu izmantot kā
seguma aktīvus, ja programmas valsts normatīvie akti un šajā dalībvalstī atļautā (reģistrētā) segto obligāciju
programma to paredz.
(2) Kredītiestāde, kura ir reģistrēta Latvijā, ir saņēmusi licenci (atļauju) kredītiestādes darbības veikšanai un ietilpst
kredītiestādes grupā, Latvijā atļautas (reģistrētas) segto obligāciju programmas īstenošanai nedrīkst izmantot citas
šajā grupā esošas kredītiestādes grupas ietvaros iekšēji emitētas segtās obligācijas kā seguma aktīvus.
91. pants. Prasības attiecībā uz seguma aktīviem
(1) Grupas ietvaros iekšēji emitētas segtās obligācijas emisijas brīdī atbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, kā minēts
regulas Nr. 
575/2013
 trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā, un segto obligāciju seguma aktīvi atbilst šā likuma 
47.
, 
48. 
un
49. pantam
. Ja kredītkvalitātes pasliktināšanās gadījumā segtās obligācijas turpmāk atbilst kredītkvalitātes 2.
pakāpei saskaņā ar regulu Nr. 
575/2013
, Komisija var atļaut šīm segtajām obligācijām arī turpmāk būt par daļu no
kredītiestādes grupas seguma portfelī iekļautajām segtajām obligācijām gadījumā, kad kredītkvalitātes pakāpes
pasliktināšanās nav saistīta ar to prasību pārkāpumu, kuras izpildāmas, lai saņemtu šā likuma 
37. pantā
 minēto
atļauju.
(2) Komisija informē Eiropas Banku iestādi par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta pirmo daļu.
XXI nodaļa
Uzraudzība
92. pants. Uzraudzības vispārīgie noteikumi
(1) Komisija uzrauga segto obligāciju programmas īstenošanu, tostarp pārrauga segto obligāciju emisiju, pārbaudot
un izvērtējot šā likuma prasību ievērošanu.
(2) Komisija uzraudzības procesā pirms šajā likumā paredzēto lēmumu pieņemšanas izvērtē arī attiecīgo lēmumu
iespējamo ietekmi uz Latvijas un citu dalībvalstu finanšu sistēmas stabilitāti.
(3) Komisijai ir pienākums nekavējoties veikt uzraudzības pasākumus saskaņā ar šo likumu, lai emitenta,
atsavinātāja un segto obligāciju sabiedrības darbībā novērstu trūkumus, kuri apdraud vai varētu apdraudēt finanšu
sistēmas stabilitāti vai varētu radīt ievērojamus zaudējumus visas valsts tautsaimniecībai.
93. pants. Maksājumi Komisijas darbības finansēšanai
(1) Emitents segto obligāciju programmas noteikumos paredz maksājumus Komisijas darbības finansēšanai līdz
0,001 procentam gadā no emitēto segto obligāciju nominālvērtības, bet ne mazāk par 5000 
euro
 gadā. Maksājumus
veic segto obligāciju sabiedrība reizi ceturksnī līdz ceturksnim sekojošā mēneša trīsdesmitajam datumam.
(2) Komisija izdod normatīvos noteikumus par šā panta pirmajā daļā minētā maksājuma Komisijas darbības
finansēšanai aprēķināšanas un pārskatu iesniegšanas kārtību.
94. pants. Komisijas funkcijas
Komisija veic šādas funkcijas:
1) pirms lēmuma pieņemšanas par atļaujas izsniegšanu segto obligāciju programmas īstenošanai pārbauda, vai
emitents ir ieviesis pienācīgas un efektīvas darbības procedūras, vai emitents ir nodrošinājis, ka segto
obligāciju programmu īsteno kompetentas personas, vai ir ievēroti šā likuma 
11. panta
 pirmajā daļā segto
obligāciju sabiedrībai piemērojamie ierobežojumi un izpildīti šā likuma 
37. panta
 pirmajā daļā emitentam
36
/
41
noteiktie nosacījumi;
2) uzrauga, vai seguma aktīvi atbilst šajā likumā noteiktajiem atbilstības un aktīvu vērtēšanas kritērijiem;
3) uzrauga, vai seguma aktīvi ir pietiekami saskaņā ar seguma prasībām;
4) izvērtē seguma portfeļa uzrauga amata kandidātu un šajā likumā noteiktajos gadījumos uzdod emitentam
atcelt seguma portfeļa uzraugu;
5) ieceļ īpašo administratoru saskaņā ar šā likuma 
64. pantu
 un šā likuma 
75. pantā
 noteiktajos gadījumos
atceļ īpašo administratoru;
6) veic citas šajā likumā, 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā
 un citos normatīvajos aktos noteiktās
funkcijas.
95. pants. Komisijas tiesības
Papildus 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā
 un citos normatīvajos aktos Komisijai noteiktajām tiesībām
Komisija segto obligāciju programmas īstenošanas uzraudzībā ir tiesīga:
1) piemērot sankcijas un uzraudzības pasākumus;
2) pieprasīt, lai emitents, segto obligāciju sabiedrība un seguma portfeļa uzraugs, kā arī jebkuras citas ar segto
obligāciju programmas īstenošanu saistītās personas sniedz informāciju, tostarp ierobežotas pieejamības
informāciju, kas nepieciešama šajā likumā noteikto uzraudzības funkciju veikšanai;
3) veikt pārbaudes klātienē un attālināti;
4) informēt emitentu vai segto obligāciju sabiedrību par nepieciešamību veikt pasākumus segto obligāciju
sabiedrības likvidēšanai, ja segto obligāciju programma ir izpildīta, tās pastāvēšana vairs nav nepieciešama un
emitents pats to nav likvidējis.
96. pants. Dalībvalstu uzraudzības iestāžu sadarbība
(1) Lai nodrošinātu tādu emitentu uzraudzību, kuri īsteno segto obligāciju programmu, Komisija sadarbojas ar
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības iestādēm un noregulējuma iestādēm, ja kredītiestādei, kas emitē segtās
obligācijas, tiek piemērots noregulējums, kā arī sniedz šīm iestādēm un saņem no tām uzraudzībai nepieciešamo
informāciju. Šīs sadarbības ietvaros Komisija var atklāt:
1) informāciju, pamatojoties uz dalībvalsts uzraudzības iestādes pieprasījumu;
2) būtisko informāciju dalībvalsts uzraudzības iestādei pēc savas iniciatīvas. Šā panta izpratnē informāciju
uzskata par būtisku, ja tā varētu ietekmēt ieguldītāju aizsardzību saistībā ar segto obligāciju emisiju citā
dalībvalstī.
(2) Komisija var slēgt līgumus ar dalībvalstu uzraudzības iestādēm par sadarbību un informācijas apmaiņu.
(3) Komisija ir tiesīga informēt Eiropas Banku iestādi, ja citas dalībvalsts uzraudzības iestāde nesadarbojas vai
pēc Komisijas pamatota pieprasījuma nesniedz informāciju vai nesniedz to saprātīgā termiņā.
97. pants. Komisijas tīmekļvietnē publiskojamā informācija par segtajām obligācijām
Komisija papildus šā likuma 
39. panta
 pirmajā daļā minētajam pienākumam savā tīmekļvietnē publicē šādu
informāciju:
1) par normatīvajiem aktiem segto obligāciju jomā, kā arī atbilstoši šā likuma 
103. pantam
 informāciju par
administratīvajiem aktiem, kas izdoti saskaņā ar šo likumu;
2) to emitentu un segto obligāciju programmu sarakstu, kurām atļauts lietot terminu "Eiropas segtā obligācija".
37
/
41
98. pants. Eiropas Banku iestādes informēšana
Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Banku iestādei emitentu un segto obligāciju programmu sarakstā iekļauto
kredītiestāžu un segto obligāciju programmu sarakstu.
99. pants.
 
Ziņošana par iespējamiem un faktiskiem pārkāpumiem
(1) Par iespējamiem un faktiskiem šā likuma, uz šā likuma pamata izdoto Komisijas normatīvo noteikumu, kā arī
regulas Nr. 
575/2013
 pārkāpumiem ikviena persona var ziņot Komisijai.
(2) Komisija izveido un uztur drošu ziņošanas sistēmu, kas ietver vismaz šādus elementus:
1) kārtību, kādā tiek saņemti ziņojumi par pārkāpumiem;
2) tādas personas datu aizsardzību, kura ziņo par pārkāpumu, kā arī tādas fiziskās personas datu aizsardzību,
par kuru ir aizdomas, ka tā izdarījusi pārkāpumu;
3) konfidencialitātes nodrošināšanu personai, kura ziņo par pārkāpumu, izņemot gadījumu, kad šādu ziņu
izpaušanu paredz Latvijas Republikas normatīvie akti.
(3) Kārtību, kādā tiek ziņots par iespējamiem un faktiskiem šā likuma, uz šā likuma pamata izdoto Komisijas
normatīvo noteikumu, kā arī regulas Nr. 
575/2013
 pārkāpumiem, un kārtību, kādā Komisijā saņemtie ziņojumi tiek
apstrādāti, nosaka Komisijas normatīvie noteikumi.
(4) Ziņošana, kuru saskaņā ar šā panta pirmo un piekto daļu var veikt emitenta, atsavinātāja un segto obligāciju
sabiedrības darbinieki, nav uzskatāma par līgumā un jebkurā normatīvajā aktā noteiktā informācijas izpaušanas
aizlieguma pārkāpumu, un personu nevar saukt pie atbildības par šādu ziņošanu. Pret emitenta, atsavinātāja un segto
obligāciju sabiedrības darbiniekiem, kuri ziņo par iespējamiem un faktiskiem pārkāpumiem, šādas ziņošanas dēļ
nedrīkst vērst diskriminējošas vai citas netaisnīgas darbības.
(5) Emitents, atsavinātājs un segto obligāciju sabiedrība izstrādā procedūru, saskaņā ar kuru izveido neatkarīgu un
speciālu iekšējo kanālu ziņošanai par pārkāpumu, un nodrošina, ka emitenta, atsavinātāja un segto obligāciju
sabiedrības darbinieki var ziņot par iespējamiem un faktiskiem šā likuma, uz šā likuma pamata izdoto Komisijas
normatīvo noteikumu, kā arī regulas Nr. 
575/2013
 pārkāpumiem. Emitenta, atsavinātāja un segto obligāciju
sabiedrības izstrādātā procedūra par iekšējā kanāla izveidošanu ziņošanai par pārkāpumu nodrošina šā panta otrās
daļas 2. un 3. punkta, kā arī ceturtās daļas prasību ievērošanu.
XXII nodaļa
Atbildība
100. pants.
 
Komisijas piemērotās sankcijas un uzraudzības pasākumi
(1) Par šā likuma 
101. pantā
 minētajiem pārkāpumiem Komisija var piemērot šādas sankcijas:
1) anulēt atļauju segto obligāciju programmas īstenošanai;
2) sniegt publisku paziņojumu, norādot par pārkāpumu atbildīgo personu un pārkāpuma būtību;
3) izteikt brīdinājumu par darbības trūkumiem un pārkāpumiem;
4) piemērot šā likuma 
102. pantā
 noteikto soda naudu;
5) noteikt pagaidu aizliegumu emitenta, segto obligāciju sabiedrības padomes vai valdes loceklim vai citai par
pārkāpuma izdarīšanu atbildīgajai fiziskajai personai veikt savus amata pienākumus;
6) noteikt pienākumu emitentam vai segto obligāciju sabiedrībai atsaukt vai atcelt segto obligāciju sabiedrības
padomes vai valdes locekli, seguma portfeļa uzraugu, kā arī citu personu, kuras pienākumos ietilpst segto
38
/
41
obligāciju programmas īstenošana un darbības saistībā ar seguma aktīviem.
(2) Ja Komisija konstatē šā likuma 
101. pantā
 noteiktos pārkāpumus, regulas Nr. 
575/2013
 129. un 178. panta un
II sadaļas 2. nodaļas vai Komisijas normatīvo noteikumu, kas izdoti, pamatojoties uz šā likuma 
28. panta
 ceturto
daļu, 
36. panta
 ceturto daļu, 
41. panta
 otro daļu, 
44. panta
 otro daļu, 
65. panta
 otro daļu un 
99. panta
 trešo daļu,
pārkāpumus vai tai ir informācija par iespējamu pārkāpumu turpmāko 12 mēnešu laikā, būtiskiem zaudējumiem vai
neatgriezeniskām sekām ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru interesēm, tai ir tiesības piemērot vienu vai vairākus
šādus uzraudzības pasākumus emitentam, atsavinātājam vai segto obligāciju sabiedrībai neatkarīgi no šā panta
pirmajā daļā piemērotajām sankcijām, uzdodot:
1) novērst normatīvo aktu pārkāpumus, darbības trūkumus vai pārkāpuma dēļ iestājušās sekas Komisijas
noteiktajā termiņā;
2) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā persona izbeidz attiecīgo rīcību;
3) pārskatīt segto obligāciju programmas īstenošanas nepārtrauktības plānu vai citas politikas, procedūras un
metodoloģijas;
4) sagatavot un ieviest plānu, lai novērstu konstatētās neatbilstības un trūkumus Komisijas noteiktajā termiņā.
(3) Pieņemot lēmumu par sankciju un uzraudzības pasākumu piemērošanu personām, kuras pārkāpušas finanšu
un kapitāla tirgu regulējošos normatīvos aktus, un par soda naudas apmēru, Komisija ņem vērā 
Finanšu un kapitāla
tirgus komisijas likumā
 minētos apstākļus, kā arī pasākumus, kurus veikusi persona, lai novērstu pārkāpuma
atkārtošanos un mazinātu iespējamās pārkāpuma sistēmiskās sekas un ar to nodarīto zaudējumu apmēru trešām
personām, kā arī izvērtē piemērojamo sankciju un uzraudzības pasākumu samērīgumu, efektivitāti un atturošo
raksturu.
101. pants. Sankciju vai uzraudzības pasākumu piemērošana
Komisija šā likuma 
100. pantā
 noteiktās sankcijas un uzraudzības pasākumus var piemērot par regulas Nr.
575/2013
 129. un 178. panta un II sadaļas 2. nodaļas vai Komisijas normatīvo noteikumu, kas izdoti, pamatojoties uz
šā likuma 
28. panta
 ceturto daļu, 
36. panta
 ceturto daļu, 
41. panta
 otro daļu, 
44. panta
 otro daļu, 
65. panta
 otro daļu
un 
99. panta
 trešo daļu, pārkāpumiem, tostarp par šādiem pārkāpumiem:
1) kredītiestāde emitē segtās obligācijas bez segto obligāciju programmas īstenošanas atļaujas saņemšanas;
2) kredītiestāde saņēmusi atļauju segto obligāciju programmas īstenošanai, sniedzot nepatiesas ziņas vai
izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus;
3) emitents emitē tādas segtās obligācijas, kuras nenodrošina ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru tiesību
ievērošanu emitenta maksātnespējas procesā vai emitenta noregulējumā;
4) emitents emitē tādas segtās obligācijas, attiecībā uz kurām nav ievērotas seguma aktīviem piemērojamās
prasības;
5) emitents emitē tādas segtās obligācijas, kuras ir nodrošinātas ar aktīviem, kas atrodas ārpus dalībvalsts;
6) kredītiestādes grupas ietvaros emitē iekšēji emitētas segtās obligācijas, pārkāpjot prasības par seguma
aktīvu izmantošanu kredītiestādes grupā;
7) emitents vai segto obligāciju sabiedrība nenodrošina seguma portfeļa atbilstību šā likuma prasībām;
8) emitents vai segto obligāciju sabiedrība neievēro atvasināto instrumentu līgumu izmantošanas prasības;
9) emitents vai segto obligāciju sabiedrība nenodrošina prasības par seguma aktīvu nošķiršanu;
10) emitents vai segto obligāciju sabiedrība pārkāpj informācijas atklāšanas prasības vai nesniedz pilnīgu vai
precīzu informāciju Komisijai, tostarp par emitenta saistībām, kā arī seguma portfeļa uzraugam vai īpašajam
administratoram;
11) emitents vai segto obligāciju sabiedrība ilgstoši neuztur seguma portfeļa likviditātes rezerves;
39
/
41
12) emitents, kas emitē segtās obligācijas, piemērojot pagarināma termiņa struktūras, vai segto obligāciju
sabiedrība nav izpildījusi pagarināma termiņa struktūru nosacījumus.
102. pants. Soda nauda
(1) Par šā likuma 
101. pantā
 minētajiem pārkāpumiem, regulas Nr. 
575/2013
 129. un 178. panta un II sadaļas 2.
nodaļas vai Komisijas normatīvo noteikumu, kas izdoti, pamatojoties uz šā likuma 
36. panta
 ceturto daļu, 
41. panta
otro daļu un 
44. panta
 otro daļu, pārkāpumiem Komisija ir tiesīga piemērot juridiskajai personai soda naudu līdz 10
procentiem no iepriekšējā finanšu gada neto ienākumu summas, kas atbilst summai, kuru saskaņā ar regulu Nr.
575/2013
 izmanto, lai aprēķinātu operacionālā riska pašu kapitāla prasību saskaņā ar pamatrādītāja pieeju.
(2) Soda naudu līdz 10 procentiem no gada ienākumiem par šā panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem var
piemērot arī tādai fiziskajai personai, kura ir atbildīga par pārkāpuma izdarīšanu un pārkāpuma izdarīšanas brīdī ir
emitenta vai segto obligāciju sabiedrības pārvaldes institūcijas loceklis vai darbinieks.
(3) Šā panta pirmajā daļā minēto sankciju piemērošana juridiskajai personai neatbrīvo padomes vai valdes
locekļus un par pārkāpumu izdarīšanu atbildīgās fiziskās personas no normatīvajos aktos noteiktās civiltiesiskās un
administratīvās atbildības un kriminālatbildības.
103. pants. Piemēroto sankciju un uzraudzības pasākumu publicēšana
(1) Komisija informāciju par personām piemērotajām sankcijām un saskaņā ar šo likumu īstenotajiem uzraudzības
pasākumiem ievieto savā tīmekļvietnē, norādot ziņas par personu (fiziskajai personai — vārds, uzvārds; juridiskajai
personai — nosaukums un reģistrācijas numurs), tās izdarīto pārkāpumu (veids, piemērotā sankcija, lēmuma spēkā
stāšanās datums) un piemērotajiem uzraudzības pasākumiem, kā arī informāciju par Komisijas izdotā administratīvā
akta pārsūdzēšanu un pieņemto tiesas nolēmumu. Informāciju publisko bez kavēšanās pēc tam, kad adresāts ir
informēts par piemērotajām sankcijām un uzraudzības pasākumiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju Komisija var publiskot, neidentificējot personu, ja pēc iepriekšēja
izvērtējuma konstatē, ka tās fiziskās personas datu atklāšana, kurai piemērota sankcija, nav samērīga vai fiziskās
vai juridiskās personas datu atklāšana var apdraudēt finanšu tirgus stabilitāti vai uzsākta kriminālprocesa norisi, vai
radīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām.
(3) Ja paredzams, ka šā panta otrajā daļā minētie apstākļi saprātīgā laikposmā var izbeigties, šā panta pirmajā
daļā minētās informācijas publiskošanu var atlikt uz šo laikposmu.
(4) Šajā pantā noteiktajā kārtībā publiskotā informācija Komisijas tīmekļvietnē ir pieejama vismaz piecus gadus no
informācijas publiskošanas dienas. Publikācijā ietvertos personas datus tīmekļvietnē saglabā tikai tik ilgi, cik tas
nepieciešams, bet ne ilgāk par pieciem gadiem.
(5) Komisija informē Eiropas Banku iestādi par personām piemērotajām sankcijām un uzraudzības pasākumiem.
(6) Komisijai ir tiesības šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā publicēt informāciju par citiem lēmumiem, kurus tā
ir pieņēmusi saskaņā ar šo likumu, ja šādi lēmumi var ietekmēt ieguldītāju un segto obligāciju kreditoru intereses, bet
nerada draudus emitenta, atsavinātāja, segto obligāciju sabiedrības vai finanšu tirgus stabilitātei.
104. pants. Komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšana
(1) Pārsūdzot Komisijas izdoto administratīvo aktu, pieteikumu iesniedz Administratīvajā apgabaltiesā. Tiesa lietu
izskata kā pirmās instances tiesa. Lieta tiek izskatīta triju tiesnešu sastāvā. Administratīvās apgabaltiesas spriedumu
var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā administratīvā akta pārsūdzēšana, izņemot administratīvo aktu par soda naudas
piemērošanu, neaptur šā akta darbību.
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē 
Hipotekāro ķīlu zīmju likums
 (Latvijas Republikas Saeimas un
40
/
41
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra
direktīvas (ES) 
2019/2162
 par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju publisko uzraudzību un ar ko groza
direktīvas 
2009/65/EK
 un 
2014/59/ES
.
Likums Saeimā pieņemts 2021. gada 27. maijā.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2021. gada 9. jūnijā
Ministru Kabineta Ziņotājs, 1998, 21. nr.; 2000, 13. nr.; 2001, 16. nr.; 2002, 22. nr.; 2006, 21. nr.).
2. Šā likuma 
21. panta
 otrā daļa attiecas arī uz vienošanos starp parādnieku un emitentu, kas noslēgta pirms šā
likuma spēkā stāšanās dienas.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
41
/
41