Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 137A,
19.07.2022.
OP numurs: 
2022/137A.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
14.07.2022.
Stājas spēkā: 
02.08.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Elektroenerģijas tirgus likumā
Izdarīt 
Elektroenerģijas tirgus likumā
 (Latvijas 
Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2005, 
12. nr.;
2008, 10. nr.; Latvijas Vēstnesis, 2011, 
117. nr.; 2013, 211., 232. nr.; 2014, 60., 189., 
257. nr.; 2015, 118., 190.,
248. nr.; 2016, 110., 
241. nr.; 2019, 240. nr.; 2020, 29. nr.) šādus 
grozījumus:
1. 1. panta otrajā daļā:
papildināt daļu ar jaunu 3.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"3
1
) 
aktīvais lietotājs
 - 
galalietotājs, kurš ražo elektroenerģiju savām vajadzībām un var 
saražotās
elektroenerģijas pārpalikumu pārdot vai kopīgot, 
iesaistīties elastības pakalpojumos vai energoefektivitātes 
shēmās.
Aktīvais lietotājs nav energoapgādes 
komersants;";
uzskatīt līdzšinējo 3.
1
 punktu par 
3.
2
 punktu;
papildināt daļu ar 5.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"5
1
) 
elastības pakalpojumi
 - 
elektroenerģijas lietošanas vai ražošanas profila īslaicīgas 
izmaiņas, kuras lietotājs
vai ražotājs līgumā ar citu tirgus 
dalībnieku apņēmies brīvprātīgi veikt;";
papildināt daļu ar 8.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"8
1
) 
elektroenerģijas kopīgošana
 - 
aktīvā lietotāja saražotās un sistēmā nodotās elektroenerģijas 
nodošana
citiem galalietotājiem, tajā skaitā aktīvajiem 
lietotājiem, vai elektroenerģijas energokopienā saražotās un 
sistēmā
nodotās elektroenerģijas nodošana elektroenerģijas 
energokopienas biedriem vai daļu turētājiem;".
2. Papildināt 9. pantu ar 4.
1
 daļu šādā 
redakcijā:
"(4
1
) Sistēmas operatoram ir tiesības no 
elektroenerģijas sistēmas bez brīdinājuma atslēgt 
elektroenerģijas
ražošanas iekārtas, kuras pieslēgtas 
elektroenerģijas sistēmai bez sistēmas operatora atļaujas vai 
pārsniedz
sistēmas operatora atļauto elektroenerģijas ražošanas 
jaudu."
3. Izteikt 20. panta otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Sadales sistēmas pakalpojumu tarifu atšķirības ir 
pieļaujamas starp sprieguma, jaudas, elektroenerģijas
patēriņa, 
tīklā nodotās elektroenerģijas līmeņiem vai elektroenerģijas 
lietotāja profiliem, ja tās ir ekonomiski pamatotas
un visiem 
attiecīgā līmeņa grupas lietotājiem vienādas."
4.  Izslēgt 28. panta piektajā daļā un 
30. panta trešajā daļā vārdus un skaitli "izņemot šā 
likuma 30.
1
 panta trešajā
daļā norādīto 
gadījumu".
5. Izteikt 30.
1
 pantu šādā redakcijā:
 "
30.
1
 pants. Elektroenerģijas 
neto uzskaites sistēma
(1) Elektroenerģijas neto uzskaites sistēma ir kārtība, 
kādā veicami maksājumi par elektroenerģiju, kas saņemta
no 
sistēmas, un kādā sadales sistēmas operators veic ieskaitu par 
mājsaimniecības lietotāja objektā sistēmā nodoto
un no tās 
saņemto elektroenerģiju. Ja saskaņā ar sistēmā nodotā un no tās 
saņemtā elektroenerģijas apjoma aprēķinu
1
/
5
mājsaimniecības 
lietotāja objekta pieslēguma ietvaros sadales sistēmas operatora 
tīklā ir nodots vairāk
elektroenerģijas nekā saņemts, attiecīgo 
elektroenerģijas apjomu ieskaita nākamajā elektroenerģijas 
norēķinu periodā
tā gada ietvaros, kurš sākas 1. martā un beidzas 
nākamā gada februāra pēdējā dienā. Elektroenerģijas neto 
uzskaites
sistēmas norēķinu periods ir viens kalendāra 
mēnesis.
(2) Objektam, kurā mājsaimniecības lietotājs ražo 
elektroenerģiju patērēšanai paša vajadzībām (galapatēriņam),
izmantojot mājsaimniecībā uzstādītas elektroenerģijas ražošanas 
iekārtas ar darba spriegumu, kas nepārsniedz 400
voltus, un 
kopējo darba strāvu, kas vienfāzes vai trīsfāžu pieslēgumā 
nepārsniedz 16 ampērus, ir tiesības norēķinos
par sistēmā nodoto 
un no sistēmas saņemto elektroenerģiju attiecīgajā objektā 
izmantot elektroenerģijas neto
uzskaites sistēmu, ja ir ievēroti 
visi šādi nosacījumi:
1) sadales sistēmas operators izdevis atļauju elektroenerģijas 
ražošanas iekārtu pieslēgšanai paralēlam darbam ar
sadales 
sistēmu attiecīgajā objektā;
2) elektroenerģija mājsaimniecībā tiek ražota, izmantojot 
atjaunojamos energoresursus;
3) elektroenerģija mājsaimniecībā tiek ražota un patērēta 
viena sistēmas pieslēguma ietvaros.
(3) Mājsaimniecības lietotājs ir atbildīgs par to, lai 
elektroenerģija tā objektos tiktu ražota, izmantojot tikai
atjaunojamos energoresursus.
(4) Par elektroenerģijas neto uzskaites sistēmas 
lietotāja elektroenerģijas patēriņu atbilstoši šā likuma 
28. panta
piektajai daļai un 30. panta trešajai daļai 
ir uzskatāms no sistēmas saņemtais elektroenerģijas daudzums, kas
pārsniedz sistēmā nodoto elektroenerģijas daudzumu. 
Elektroenerģijas neto uzskaites sistēmu nepiemēro norēķiniem
par 
saņemtajiem sistēmas pakalpojumiem vai citiem normatīvajos aktos 
noteiktajiem maksājumiem.
(5) Mājsaimniecības lietotājam ir vienreizējas tiesības 
pāriet no elektroenerģijas neto uzskaites sistēmas uz
elektroenerģijas neto norēķinu sistēmu.
(6) Sistēmas operators, kura sistēmai ir pieslēgti vairāk 
par simt tūkstošiem lietotāju, ir tiesīgs neto uzskaites
sistēmas 
lietotājiem piemērot maksu par neto uzskaites sistēmas 
administrēšanu, lai kompensētu ar elektroenerģijas
neto uzskaites 
sistēmas darbību saistītās izmaksas. Sistēmas operatora 
aprēķināto maksu apstiprina regulators.
(7) Neto uzskaites sistēmas piemērošanas kārtību nosaka 
Ministru kabinets."
6. Papildināt likumu ar 30.
5
 pantu šādā 
redakcijā:
"
30.
5
 pants. Elektroenerģijas neto 
norēķinu sistēma
(1) Elektroenerģijas neto norēķinu sistēma ir kārtība, kādā 
veicami maksājumi starp elektroenerģijas tirgotāju un no
atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvo 
lietotāju par šā aktīvā lietotāja objektos sistēmā
nodoto un no 
sistēmas saņemto elektroenerģiju.
(2) Ja, veicot ieskaitu par no atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvā lietotāja 
objektā, kurā
tiek ražota elektroenerģija, pieslēguma ietvaros no 
sistēmas saņemtās elektroenerģijas vērtība ir mazāka nekā
sistēmā 
nodotās elektroenerģijas vērtība, attiecīgo elektroenerģijas 
vērtību var ņemt vērā norēķinos par citā tā paša
no atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvā lietotāja objektā 
patērēto elektroenerģiju.
(3) No atjaunojamiem energoresursiem iegūtas 
elektroenerģijas aktīvajam lietotājam ir tiesības norēķinos par 
tā
objektos sistēmā nodoto un no sistēmas saņemto 
elektroenerģijas apjomu izmantot elektroenerģijas neto norēķinu
sistēmu, ja ir ievēroti visi šādi nosacījumi:
1) sadales sistēmas operators vismaz attiecībā uz vienu no 
lietotāja objektiem ir izdevis atļauju elektroenerģijas
ražošanas 
iekārtu pieslēgšanai paralēlam darbam ar sadales sistēmu;
2) elektroenerģija objektos tiek ražota, izmantojot 
atjaunojamos energoresursus;
3) visus neto norēķinu sistēmā ietvertos sistēmas lietotāja 
objektus apkalpo viens elektroenerģijas tirgotājs un
viens 
sistēmas operators.
(4) No atjaunojamiem energoresursiem iegūtas 
elektroenerģijas aktīvais lietotājs ir atbildīgs par to, lai
elektroenerģija tā objektos tiktu ražota, izmantojot tikai 
atjaunojamos energoresursus.
(5) Par elektroenerģijas neto norēķinu sistēmas lietotāja 
elektroenerģijas patēriņu atbilstoši šā likuma 28. panta
piektajai daļai un 30. panta trešajai daļai ir uzskatāms no 
sistēmas saņemtais elektroenerģijas daudzums, kas
pārsniedz 
sistēmā nodoto elektroenerģijas daudzumu. Elektroenerģijas neto 
norēķinu sistēmu nepiemēro norēķiniem
par saņemtajiem sistēmas 
pakalpojumiem vai citiem normatīvajos aktos noteiktajiem 
maksājumiem.
(6) Elektroenerģijas tirgotāji savos tirdzniecības 
pakalpojuma piedāvājumos iekļauj elektroenerģijas neto norēķinu
sistēmas piedāvājumu.
2
/
5
(7) Neto norēķinu sistēmas piemērošanas nosacījumus un kārtību 
nosaka Ministru kabinets."
7. Papildināt 32. panta piekto daļu pēc vārdiem 
"sistēmas operatoru" ar vārdiem "elektroenerģijas 
ražotāju" un pēc
vārda "piegādē" - ar vārdu 
"ražošanā".
8. Papildināt likumu ar VIII
2
 nodaļu šādā 
redakcijā:
"
VIII
2
 nodaļa
Aktīvie lietotāji un elektroenerģijas energokopienas
37.
6
 pants. Aktīvie 
lietotāji
(1) Galalietotājs var kļūt par aktīvo lietotāju, ja tā 
objektā ir uzstādīta elektroenerģijas ražošanas iekārta un
sistēmas operators ir izdevis atļauju elektroenerģijas ražošanas 
iekārtu pieslēgšanai paralēlam darbam ar sistēmu.
(2) Aktīvais lietotājs var kļūt no atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvais lietotājs, ja 
tā
objektā ir uzstādīta ražošanas iekārta, kas elektroenerģijas 
ražošanai izmanto tikai atjaunojamos energoresursus, un
sistēmas 
operators ir izdevis atļauju elektroenerģijas ražošanas iekārtu 
pieslēgšanai paralēlam darbam ar sistēmu. No
atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvais lietotājs ražo 
elektroenerģiju no atjaunojamiem
energoresursiem primāri savām 
vajadzībām.
(3) Divi vai vairāki vienā ēkā vai vienā cita veida 
nekustamajā īpašumā esoši galalietotāji var darboties kopīgi un
kļūt no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas 
aktīvie lietotāji, ja:
1) vismaz viena galalietotāja objektā ir uzstādīta 
elektroenerģijas ražošanas iekārta, kurā elektroenerģijas
ražošanai izmanto tikai atjaunojamos energoresursus un kuru lieto 
arī pārējie galalietotāji;
2) sistēmas operators ir izdevis atļauju elektroenerģijas 
ražošanas iekārtu pieslēgšanai paralēlam darbam ar
sistēmu;
3) galalietotāji ir noslēguši savstarpēju vienošanos par 
elektroenerģijas ražošanu pašu vajadzībām, kā arī par
elektroenerģijas kopīgošanu saskaņā ar šā likuma 
37.
8
 pantu.
(4) No atjaunojamiem energoresursiem iegūtas 
elektroenerģijas aktīvie lietotāji, kas rīkojas kopīgi, ir tāda 
vismaz
divu galalietotāju grupa, kura atbilst visiem šādiem 
nosacījumiem:
1) katra galalietotāja elektroenerģijas ražošanas un patēriņa 
iekārtas ir pieslēgtas elektroenerģijas sadales
sistēmai;
2) galalietotāji pēc savstarpējas vienošanās savām vajadzībām 
kopīgi ražo elektroenerģiju no atjaunojamiem
energoresursiem;
3) galalietotāji rīkojas kopīgi vienā ēkā vai vienā cita veida 
nekustamajā īpašumā.
(5) Aktīvais lietotājs, tajā skaitā no atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvais lietotājs,
slēdz šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktos līgumus 
ar attiecīgo sistēmas operatoru vai elektroenerģijas
tirgus 
dalībnieku, lai savām vajadzībām saražotās elektroenerģijas 
pārpalikumu pārdotu vai kopīgotu vai iesaistītos
elastības 
pakalpojumos vai energoefektivitātes shēmās.
(6) Aktīvais lietotājs, tajā skaitā no atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvais lietotājs,
norēķinās pilnā apmērā par saņemtajiem sistēmas pakalpojumiem. 
Par aktīvā lietotāja elektroenerģijas patēriņu
atbilstoši šā 
likuma 28. panta piektajai daļai un 30. panta trešajai 
daļai ir uzskatāms no sistēmas saņemtais
elektroenerģijas 
daudzums, kas pārsniedz sistēmā nodoto elektroenerģijas 
daudzumu.
(7) Aktīvais lietotājs, tajā skaitā no atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvais lietotājs, var
slēgt līgumu ar trešo personu par elektroenerģijas ražošanas 
iekārtu pārvaldīšanu, tostarp uzstādīšanu, ekspluatāciju
un 
uzturēšanu, kā arī datu apstrādi. Trešā persona nav uzskatāma par 
elektroenerģijas energokopienu vai no
atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvo lietotāju, kas 
rīkojas kopīgi ar citiem.
(8) Valsts pārvaldes iestādes, plānojot jaunus politikas 
pasākumus, nodrošina aktīvajiem lietotājiem, no
atjaunojamiem 
energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvajiem lietotājiem, 
kas rīkojas kopīgi, un elektroenerģijas
energokopienām 
vienlīdzīgas tiesības līdz ar citiem tirgus dalībniekiem 
pieteikties dalībai valsts atbalsta shēmās.
(9) Aktīvajam lietotājam ir tiesības vienlaikus 
iesaistīties tikai vienā elektroenerģijas energokopienā un
elektroenerģiju nodot kopīgošanai tikai šīs elektroenerģijas 
energokopienas ietvaros.
37.
7
 pants. 
Elektroenerģijas energokopienas
(1) Elektroenerģijas energokopienas izveido un tās darbojas 
saskaņā ar šajā likumā un 
Enerģētikas likumā
3
/
5
noteikto 
kārtību.
(2) Elektroenerģijas energokopienas biedri vai daļu 
turētāji ir galalietotāji un aktīvie lietotāji, kuru objekti 
pieslēgti
viena sistēmas operatora sistēmai.
(3) Elektroenerģijas energokopiena pirms darbības 
uzsākšanas slēdz ar elektroenerģijas tirgotāju elektroenerģijas
kopīgošanas līgumu. 
(4) Energokopienas nav tiesīgas iegūt un turēt īpašumā, 
izveidot, pirkt vai nomāt sadales elektrotīklus un tos
autonomi 
pārvaldīt.
(5) Elektroenerģijas energokopienas dalībnieka saražotā 
elektroenerģija ir energokopienas īpašums līdz tās
kopīgošanai šā 
likuma 37.
8
 pantā noteiktajā kārtībā vai 
pārdošanai elektroenerģijas tirgotājam saskaņā ar
energokopienas 
un tirgotāja vienošanos.
(6) Elektroenerģijas energokopiena norēķinās pilnā apmērā 
par saņemtajiem sistēmas pakalpojumiem. Par
elektroenerģijas 
energokopienas elektroenerģijas patēriņu atbilstoši šā likuma 
28. panta piektajai daļai un 30. panta
trešajai daļai 
ir uzskatāms no sistēmas saņemtais elektroenerģijas daudzums, kas 
pārsniedz sistēmā nodoto
elektroenerģijas daudzumu. 
Elektroenerģijas energokopiena administrē tai piemērojamo 
obligātā iepirkuma
komponentes maksājumu norēķinu.
37.
8
 pants. 
Elektroenerģijas kopīgošana
(1) Elektroenerģijas kopīgošanu nodrošina 
elektroenerģijas energokopiena vai no atjaunojamiem 
energoresursiem
iegūtas elektroenerģijas aktīvie lietotāji, kas 
rīkojas kopīgi, atbilstoši ar elektroenerģijas tirgotāju 
noslēgtajam
līgumam.
(2) Elektroenerģijas kopīgošana notiek viena tirdzniecības 
intervāla ietvaros. Tūlītēji nepatērētā elektroenerģija nav
uzkrājama kopīgošanai citā tirdzniecības intervālā, bet ir 
pārdodama elektroenerģijas tirgotājam par vienošanās cenu.
(3) Sistēmas dalībnieku objekti, kas piedalās 
elektroenerģijas kopīgošanā, vienlaikus nevar piedalīties neto
uzskaites sistēmā, neto norēķinu sistēmā, kā arī elektroenerģijas 
izcelsmes apliecinājumu sistēmā.
(4) Elektroenerģijas kopīgošana neskar iesaistīto pušu 
tiesības un pienākumus, kas tām pastāv kā galalietotājiem,
ražotājiem, tirgotājiem vai agregatoriem.
(5) Pārvades un sadales sistēmas elektroenerģijas 
kopīgošanai izmanto par šajā likumā un likumā "
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" noteiktajiem sistēmas 
pakalpojumu tarifiem.
(6) Elektroenerģijas kopīgošanas nosacījumus un kārtību, 
kārtību, kādā īstenojama informācijas apmaiņa starp
tirgus 
dalībniekiem un sistēmas operatoriem, līgumā starp 
elektroenerģijas energokopienu vai no atjaunojamiem
energoresursiem iegūtas enerģijas aktīvajiem lietotājiem, kas 
rīkojas kopīgi, un elektroenerģijas tirgotāju ietveramo
informāciju nosaka Ministru kabinets."
9. Pārejas noteikumos:
izteikt 53.
3
 punktu šādā redakcijā:
"53.
3
 Par elektroenerģijas neto uzskaites 
sistēmas lietotāja, neto norēķinu sistēmas lietotāja, aktīvā 
lietotāja un
elektroenerģijas energokopienas elektroenerģijas 
patēriņu atbilstoši šo pārejas noteikumu 53. punktam ir 
uzskatāms
no sistēmas saņemtais elektroenerģijas daudzums, kas 
pārsniedz sistēmā nodoto elektroenerģijas daudzumu.";
papildināt pārejas noteikumus ar 53.
4
 punktu 
šādā redakcijā:
"53.
4
 Elektroenerģijas neto uzskaites 
sistēmu un elektroenerģijas neto norēķinu sistēmu piemēro arī 
norēķiniem
par no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas 
elektroenerģijas aktīvā lietotāja objektos saražoto un patērēto
elektroenerģiju un atbilstošām šo pārejas noteikumu 
53. punktā minētajām elektroenerģijas obligātā iepirkuma
izmaksām.";
papildināt pārejas noteikumus ar 92., 93., 94., 95. un 
96. punktu šādā redakcijā:
"92. Ministru kabinets līdz 2022. gada 
30. septembrim izdod šā likuma 30.
1
 panta 
septītajā daļā un 30.
5
 panta
septītajā daļā 
minētos noteikumus. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu 
spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā
līdz 2022. gada 
30. septembrim piemērojami Ministru kabineta 2014. gada 
21. janvāra noteikumi Nr. 50
"
Elektroenerģijas 
tirdzniecības un lietošanas noteikumi
", ciktāl tie nav 
pretrunā ar šo likumu.
93. Šā likuma 30.
1
 pantā minētās neto 
uzskaites sistēmas izmantošanai mājsaimniecības lietotājs var 
pieteikties
līdz 2026. gada 28. februārim.
4
/
5
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
94. Šā likuma 30.
5
 panta sestajā daļā minēto 
elektroenerģijas neto norēķinu sistēmas piedāvājumu
elektroenerģijas tirgotāji nodrošina triju mēnešu laikā pēc šā 
likuma 30.
5
 panta septītajā daļā minēto Ministru 
kabineta
noteikumu spēkā stāšanās dienas.
95. Ministru kabinets līdz 2023. gada 28. februārim 
izdod šā likuma 32. panta piektajā daļā un 
37.
8
 panta sestajā
daļā minētos noteikumus.
96. Šā likuma grozījums par likuma papildināšanu ar 
VIII
2
 nodaļu stājas spēkā 2023. gada 
1. janvārī. "
10. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas 
Savienības direktīvām ar 9. punktu šādā redakcijā:
"9) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 
5. jūnija direktīvas (ES) 
2019/944
 par kopīgiem noteikumiem
attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza 
direktīvu 
2012/27/ES
."
Likums Saeimā pieņemts 2022. gada 14. jūlijā.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2022. gada 19. jūlijā
5
/
5