Darbības ar dokumentu
Darbības ar dokumentu
Tiesību akta pase
Saistītie dokumenti
Saglabāt kā PDF
Tiesību akts: 
spēkā esošs
Ministru kabineta rīkojums Nr. 46
Rīgā 2020. gada 4. februārī (prot. Nr. 4 27. 
§)
Par Latvijas Nacionālo enerģētikas 
un klimata plānu 2021.-2030. gadam
1. Apstiprināt Latvijas Nacionālo enerģētikas un klimata plānu 
2021.-2030. gadam (turpmāk - plāns).
2. Noteikt Ekonomikas ministriju, Vides aizsardzības un 
reģionālās attīstības ministriju, Finanšu ministriju, Zemkopības 
ministriju, Satiksmes
ministriju, Labklājības ministriju, 
Izglītības un zinātnes ministriju, Veselības ministriju, 
Pārresoru koordinācijas centru un Valsts kanceleju par
atbildīgajām institūcijām plāna ieviešanā. Minētajām institūcijām 
plānā paredzētos pasākumus īstenot sadarbībā ar pašvaldībām un 
Sabiedrisko
pakalpojumu regulēšanas komisiju.
3. Noteikt, ka plāna īstenošanu koordinē un uzrauga Nacionālā 
enerģētikas un klimata padome.
4. Nozaru ministrijām, izstrādājot vai grozot atbilstošos 
politikas plānošanas dokumentus un tiesību aktus, Eiropas 
Savienības fondu, Emisiju
kvotu izsoles instrumenta vai cita 
finansējuma apguvei noteiktos politikas plānošanas dokumentus vai 
tiesību aktus, kā arī izstrādājot gadskārtējo
valsts budžeta 
likumprojektu vai vidēja termiņa budžeta ietvara likumprojektu un 
ar tiem saistītos nozaru tiesību aktus, ņemt vērā un ievērot 
plānā
noteiktos mērķus, rīcībpolitikas pasākumus un to ieviešanai 
paredzētos termiņus.
5. Jautājumu par valsts budžeta līdzekļu piešķiršanu plāna 
pasākumu īstenošanai 2021. gadā un turpmākajos gados izskatīt 
Ministru kabinetā kopā
ar visu ministriju un citu centrālo valsts 
iestāžu iesniegtajiem prioritāro pasākumu pieteikumiem 
gadskārtējā valsts budžeta likumprojekta un vidēja
termiņa 
budžeta ietvara likumprojekta sagatavošanas un izskatīšanas 
procesā atbilstoši valsts budžeta finansiālajām iespējām.
6. Ekonomikas ministrijai sadarbībā ar Vides aizsardzības un 
reģionālās attīstības ministriju koordinēt plāna aktualizēšanu 
saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra 
Regulu 
2018/1999
 par enerģētikas savienības un rīcības klimata 
politikas jomā pārvaldību un ar
ko groza Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (EK) Nr. 
663/2009
 un (EK) Nr. 
7 
15/2009
, Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direktīvas
94/22/EK
, 
98/70/EK
, 2009/31/EK, 
2009/73/EK, 
2010/31/ES
, 
2012/27/ES
 un 2013/30/ES, Padomes 
Direktīvas 
2009/119/EK
 un (ES) 2015/652 un
atceļ Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 
525/2013
, un ekonomikas 
ministram nodrošināt aktualizētā plāna projekta iesniegšanu
Eiropas Komisijā līdz 2023. gada 30. jūnijam.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Ekonomikas ministrs 
R. Nemiro
 
(Ministru kabineta
2020. gada 4. februāra
rīkojums Nr. 46)
LATVIJAS NACIONĀLAIS ENERĢĒTIKAS 
UN KLIMATA PLĀNS
2021.-2030. GADAM
Rīga, 2020
SATURS
SAĪSINĀJUMI
IEVADS
1. PĀRSKATS UN PLĀNA IZVEIDES PROCESS
1.1. Kopsavilkums
1.2. Pašreizējā rīcībpolitikas stāvokļa apskats
1.3. Apspriede ar valsts un ES struktūrām, to iesaiste un 
attiecīgie rezultāti
Piekrītu
Šajā tīmekļa vietnē tiek izmantotas sīkdatnes. Turpinot lietot šo vietni, 
jūs piekrītat sīkdatņu izmantošanai. 
Uzzināt vairāk.
1.4. Reģionālā sadarbība plāna sagatavošanā
2. PAŠREIZĒJĀ SITUĀCIJA UN PROGNOZES
2.1. Makroekonomika
2.2. Dekarbonizācija
2.3. Energoefektivitāte
2.4. Enerģētiskā drošība
2.5. Iekšējais enerģijas tirgus
2.6. Pētniecība, inovācija un konkurētspēja
3. NACIONĀLIE MĒRĶI UN MĒRĶRĀDĪTĀJI
3.1. Dekarbonizācija
3.2. Energoefektivitāte
3.3. Enerģētiskā drošība
3.4. Iekšējais enerģijas tirgus
3.5. Pētniecība, inovācija un konkurētspēja
4. RĪCĪBPOLITIKAS UN PASĀKUMI
4.1. Energoefektivitāte
4.2. Pētniecība un inovācija
4.3. Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana
4.4. Nodokļu zaļināšana
4.5. Ēku energoefektivitātes uzlabošana
4.6. Siltumapgāde un aukstumapgāde
4.7. Elektroenerģijas ražošana
4.8. Sabiedrības iesaiste enerģijas ražošanā
4.9. Transports
4.10. Enerģētiskā drošība, iekšējais enerģijas tirgus
4.11. Atkritumu un notekūdeņu apsaimniekošana
4.12. Lauksaimniecība, zemes izmantošana un mežsaimniecība
4.13. Fluorēto SEG (F-gāzu) izmantošana
5. PLĀNOTO RĪCĪBPOLITIKU UN PASĀKUMU IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
5.1. Plānoto rīcībpolitiku un pasākumu energosistēmas 
attīstības, SEG emisiju un CO
2
 piesaistes, gaisa 
piesārņojošo vielu emisiju prognozes
5.2. Plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekmes
5.3. Plānā iekļauto rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz citām 
ES dalībvalstīm un reģionālā sadarbība
6. INTEGRĒTĀ UZRAUDZĪBAS UN ZIŅOŠANAS SISTĒMA
7. PLĀNA FINANSIĀLĀ IETEKME
7.1. Iespējamie finansējuma avoti
8. PLĀNA PĀRSKATS UN ATJAUNINĀŠANA
SAĪSINĀJUMI
AE
Atjaunojamā enerģija
AER
Atjaunojamie energoresursi
ANO
Apvienoto Nāciju 
Organizācija
BEMIP
Baltijas enerģijas tirgus 
integrācijas plāns
CO
2
Oglekļa dioksīds
CSA
Centrālā siltumapgāde - 
siltumavotu, pārvades un sadales siltumtīklu un 
siltumenerģijas lietotāju kopums, kas saskaņoti
ražo, 
pārveido, pārvada, sadala un patērē siltumenerģiju 
(
Enerģētikas likums
)
CSP
Centrālā statistikas 
pārvalde
DRN
Dabas resursu nodoklis
EAP2020
Enerģētikas attīstības 
pamatnostādnes 2016.-2020.gadam
EK
Eiropas Komisija
EKII
Emisijas kvotu izsolīšanas 
instruments
EM
Ekonomikas ministrija
EnS
Enerģētikas savienība
EPS
Energoefektivitātes pienākumu 
shēma
ERAF
Eiropas reģionālās attīstības 
fonds
ES
Eiropas Savienība
ESF
Eiropas Sociālais fonds
ESKO
Energoservisa pakalpojumi
ETL
Elektrotransportlīdzeklis
ETS
Eiropas Savienības Emisijas 
kvotu tirdzniecības sistēma
EUROSTAT
Eiropas Savienības Statistikas 
birojs
EVA
Eiropas Vides aģentūra
ĒAIS
Ēku atjaunošanas ilgtermiņa 
stratēģija
FM
Finanšu ministrija
F-gāzes
Fluorētās siltumnīcefekta 
gāzes
GPSRP2030
Gaisa piesārņojuma samazināšanas 
rīcības plāns 2019.-2030.gadam (izstrādes stacijā)
HES
Hidroelektrostacija
IKP
Iekšzemes kopprodukts
IZM
Izglītības un zinātnes 
ministrija
KEP2020
Eiropadomes 2007.gada 2.maija 
prezidentvalsts secinājumi
KEPS2030
Eiropadomes 2014.gada 24.oktobra 
secinājumi "Klimata un enerģētikas politikas satvars 
laikposmam līdz 2030.gadam"
KF
Kohēzijas fonds
KIP
Kopīgu Interešu Projekts
KPFI
Klimata pārmaiņu finanšu 
instruments
LEIS2030
Latvijas Enerģētikas ilgtermiņa 
stratēģija 2030 - konkurētspējīga enerģētika sabiedrībai
LIAS2030
Latvijas ilgtspējīgas attīstības 
stratēģija 2030.gadam
LIFE
Eiropas Savienības vides finanšu 
programma
LLU
Latvijas Lauksaimniecības 
universitāte
LM
Labklājības ministrija
LNAP2020
Nacionālais attīstības plāns 
2014.-2020.gadam
LNAP2027
Nacionālais attīstības plāns 
2021.-2027.gadam (izstrādes stadijā)
LPKPP2030
Latvijas pielāgošanās klimata 
pārmaiņām plāns laika posmam līdz 2030.gadam
LPS
Latvijas Pašvaldību 
savienība
LRRAEJ
Latvijas Republikas Rīcība 
atjaunojamās enerģijas jomā Eiropas Parlamenta un Padomes 
2009.gada 23.aprīļa direktīvas
2009/28/EK
 par atjaunojamo 
energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un 
sekojoši atceļ Direktīvas
2001/77/EK
 un 
2003/30/EK
 ieviešanai 
līdz 2020.gadam
LSA
Lokālā siltumapgāde - autonoma 
ražotāja, valsts vai pašvaldības iestāžu īpašumā esoša 
siltumapgādes sistēma, kas
nodrošina siltumenerģiju paša 
vajadzībām un citiem enerģijas lietotājiem, kuriem 
siltumenerģija tiek sadalīta un piegādāta
no siltumavota pa 
sadales siltumtīkliem vai bez tiem (
Enerģētikas likums
)
LU
Latvijas Universitāte
MFF2027
ES daudzgadu budžets 
2021.-2027.gadam
MK
Ministru kabinets
NIPP2020
Nacionālās industriālās 
politikas pamatnostādnes 2014-2020
NVO
Nevalstiskās organizācijas
OIK
Obligātā iepirkuma 
komponente
P&A
Pētniecība un attīstība
P&I
Pētniecība un inovācijas
PKC
Pārresoru koordinācijas 
centrs
PSO
Pārvades sistēmas operators
PVN
Pievienotās vērtības 
nodoklis
SEG
Siltumnīcefekta gāzes
SM
Satiksmes ministrija
SPRK
Sabiedrisko pakalpojumu 
regulēšanas komisija
TEN
Transportlīdzekļa ekspluatācijas 
nodoklis
VARAM
Vides aizsardzības un reģionālās 
attīstības ministrija
VES
Vēja elektrostacijas
VPP
Valsts pētījumu programma
ZIZIMM
Zemes izmantošana, zemes 
izmantošanas maiņa un mežsaimniecība
ZM
Zemkopības ministrija
IEVADS
Nacionālais enerģētikas un klimata plāns 2021.-2030.gadam 
(turpmāk - Plāns) ir dokuments ilgtermiņa enerģētikas un klimata 
politikas plānošanai,
kas nosaka Latvijas valsts enerģētikas un 
klimata politikas pamatprincipus, mērķus un rīcības virzienus 
turpmākajiem desmit gadiem, ņemot vērā
ieskicētos ilgtermiņa 
attīstības virzienus.
Plāns ir izstrādāts saskaņā ar MK 2019.gada 7.maija rīkojumu 
Nr.210 "
Par Valdības rīcības plānu Deklarācijas par Artura 
Krišjāņa Kariņa vadītā
Ministru kabineta iecerēto darbību 
īstenošanai
"
1
 (deklarācijā dotā uzdevuma numurs 062, 
Pasākuma numurs 62.1). Plāns ir jāievieš, primāri
ievērojot 
tautsaimniecības attīstības un enerģētikas un klimata mērķus.
Plāna izstrādi nosaka ES līmeņa dokuments - Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2018.gada 11.decembra regula Nr. 
2018/1999
 par 
enerģētikas
savienības un rīcības klimata politikas jomā 
pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 
(EK) Nr. 
663/2009
 un (EK) Nr.
15/2009
, Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direktīvas 
94/22/EK
, 
98/70/EK
, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 
2010/31/ES
, 
2012/27/ES
 un 2013/30/ES,
Padomes Direktīvas 
2009/119/EK
 un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) Nr. 
525/2013
 (turpmāk - Regula
2018/1999
), kur 
Regula 
2018/1999
 nosaka gan Plānā iekļaujamo informāciju (Regulas 
2018/1999
 3.-12.pants), gan arī Plāna saturu (Regulas
2018/1999
 I 
un III pielikums). Tāpēc Plāns ir izstrādāts pilnībā ņemot vērā 
Regulas 
2018/1999
 nosacījumus un, piemērojot MK 2014.gada
2.decembra noteikumu Nr.737 "Attīstības plānošanas dokumentu 
izstrādes un ietekmes izvērtēšanas noteikumi" 6.punktu, pēc 
iespējas ņemot vērā
šajos MK noteikumos noteiktos nosacījumus 
politikas plānošanas dokumenta veidam - plāns.
Plāna ilgtermiņa vīzija ir ilgtspējīgā, konkurētspējīgā un 
drošā veidā
veicināt ilgtspējīgas tautsaimniecības attīstību.
Plāna ilgtermiņa mērķis ir, 
uzlabojot enerģētisko drošību 
un sabiedrības labklājību, ilgtspējīgā, konkurētspējīgā, izmaksu 
efektīvā, drošā un
uz tirgus principiem balstītā veidā veicināt 
klimatneitrālas tautsaimniecības attīstību.
Lai 
īstenotu mērķi ir nepieciešams:
1) Veicināt resursu efektīvu izmantošanu, kā arī to 
pašpietiekamību un dažādību;
2) Nodrošināt resursu, un it īpaši fosilu un neilgtspējīgu 
resursu, patēriņa būtisku samazināšanu un vienlaicīgu pāreju uz 
ilgtspējīgu, atjaunojamu
un inovatīvu resursu izmantošanu, 
nodrošinot vienlīdzīgu pieeju energoresursiem visām sabiedrības 
grupām;
3) Stimulēt tādas pētniecības un inovāciju attīstību, kas 
veicina ilgtspējīgas enerģētikas sektora attīstību un klimata 
pārmaiņu mazināšanu.
1.attēls. 
Enerģētikas un klimata politikas virzieni līdz 2030.gadam
Plāna 
mērķu sasniegšanai noteikti šādi rīcības virzieni:
1. 
Ēku
 energoefektivitātes uzlabošana;
2. Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana 
siltumapgādē un aukstumapgādē
 un 
rūpniecībā
;
3. Ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
elektroenerģijās ražošanā
;
4. Ekonomiski pamatotas 
enerģijas pašražošanas
 un 
pašpatēriņa
 veicināšana;
5. Energoefektivitātes uzlabošana, alternatīvo degvielu un AER 
tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
transportā
;
6. Enerģētiskā 
drošība,
 enerģētiskās 
atkarības 
mazināšana
, pilnīga enerģijas 
tirgu
 integrācija un 
infrastruktūras
 modernizācija;
7. 
Atkritumu
 un 
notekūdeņu apsaimniekošanas
 
efektivitātes uzlabošana un SEG emisiju samazināšana
8. Resursu efektīva izmantošana un SEG emisiju samazināšana 
lauksaimniecībā
;
9. Ilgtspējīga resursu izmantošana un SEG emisiju samazināšana 
un CO
2
 piesaistes 
palielināšana zemes izmantošanas, 
zemes izmantošanas
maiņas un mežsaimniecības sektorā
;
10. 
Fluorēto siltumnīcefekta gāzu (F-gāzu)
 izmantošanas 
samazināšanas veicināšana;
11. 
Nodokļu sistēmas
 "zaļināšana" un draudzīguma 
pievilcīguma energoefektivitātei un AER tehnoloģijām 
uzlabošana;
12. 
Sabiedrības informēšana
, izglītošana un izpratnes 
veicināšana.
2.attēls. Plānā 
noteikto rīcības virzienu sasaiste ar EnS dimensijām (un to 
mērķiem)
1. PĀRSKATS UN PLĀNA IZVEIDES 
PROCESS
1.1. Kopsavilkums
1.1.1. 
Plāna 
konteksts
ES līmenī Plāna izstrādi, kā arī Plāna saturu, tajā 
iekļaujamos nacionālos mērķrādītājus, mērķus un devumus ES mērķu 
sasniegšanā, informāciju un
datus, kā arī rezultatīvos rādītājus 
nosaka:
• KEPS2030
2
;
• Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes 
2015.gada 26.novembra secinājumi "Enerģētikas Savienības 
pārvaldības sistēma"
3
;
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.gada 11.decembra regula 
Nr. 
2018/1999
 par enerģētikas savienības un rīcības klimata 
politikas jomā
pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (EK) Nr. 
663/2009
 un (EK) Nr. 
7 
15/2009
, Eiropas 
Parlamenta un Padomes
Direktīvas 
94/22/EK
, 
98/70/EK
, 2009/31/EK, 
2009/73/EK, 
2010/31/ES
, 
2012/27/ES
 un 2013/30/ES, Padomes 
Direktīvas 
2009/119/EK
 un (ES)
2015/652 un atceļ Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 
525/2013
 (turpmāk - Regula 
2018/1999
)
4
.
Katrā dalībvalstī un arī Latvijā Plāns tiek izstrādāts, lai 
sasniegtu ES noteiktos mērķus vai izteiktās starptautiskās 
apņemšanās:
• ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (turpmāk - 
Konvencija) Parīzes nolīguma ietvaros izteiktās apņemšanās 
2030.gadam
attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu - SEG emisiju 
samazināšana un lielāka CO
2
 piesaiste visās nozarēs - 
izmaksu ziņā efektīvā veidā līdz
2030.gadam samazināt kopējās 
visu ES dalībvalstu SEG emisijas par vismaz 40% salīdzinot ar 
1990.gadu.
• ES "Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu 
oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050.g."
5
 - ES 
2050.gadā ir gatava savā iekšienē
samazināt kopējās ES 
dalībvalstu emisijas par 80-95% salīdzinājumā ar 1990.gada 
līmeni, lai pārietu uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu
oglekļa 
dioksīda emisiju līmeni.
• ES "Tīru planētu visiem - Eiropas stratēģisks ilgtermiņa 
redzējums uz pārtikušu, modernu, konkurētspējīgu un klimatam 
neitrālu ekonomiku"
6
 -
ES 2050.gadā ir gatava panākt 
"klimata neitralitāti", kas nosaka ES kopējo SEG emisiju apjoma 
net-zero
 principu, kur kopumā radītais SEG
emisiju apjoms 
tiek pilnībā nosegts ar radīto CO
2
 piesaisti vai, 
izmantojot noteiktas tehnoloģijas, netiek pieļauta radītā SEG 
emisiju apjoma izlaide.
• KEPS2030.
Plāns ir ietvardokuments ilgtermiņa plānošanai, kas nosaka 
galvenos rīcības virzienus ekonomikas un sabiedrības pieejas 
maiņai, lai nodrošinātu
Plānā noteikto mērķu izpildi un lai 
sniegtu nepieciešamo ieguldījumu ES un starptautisko apņemšanos 
īstenošanai.
Plāna īstenošanai būs nepieciešamās kopējās investīcijas 
nodrošinās pozitīvu ietekmi uz Latvijas ekonomikas attīstību un 
ilgtspēju. Būtisks Plāna
īstenošanas rezultāts ir enerģētiskās 
drošības uzlabošana un tuvošanās enerģētiskai neatkarībai, kas 
arī nodrošinātu valstī izmantoto finanšu
līdzekļu pārvirzi no 
importa finansējuma uz vietējās ražošanas finansēšanu. Plānā 
iekļautie enerģētikas politikas pasākumi būtiski veicinās 
vietējās
enerģijas ražošanu, izmantojot ne-emisiju tehnoloģijas, 
tādējādi radot pozitīvu efektu uz enerģijas cenām un vienlaikus 
nodrošinot
energoefektivitātes uzlabošanu pie enerģijas 
patērētājiem. Tādā veidā paredzēts mazināt sabiedrības izdevumus 
par enerģiju. Plānā galvenokārt ir
iekļauti atbalsta un 
veicināšanas pasākumi, pēc iespējas izvairoties no aizlieguma 
pasākumiem un izvairoties no tādiem pasākumiem, kas varētu
pasliktināt iedzīvotāju dzīves kvalitāti - gan dzīves vides un 
apstākļu kvalitāti, gan dzīvesveida kvalitāti (sociālo 
situāciju).
1.1.2. 
Stratēģija 
attiecībā uz visām enerģētikas savienības dimensijām
Plānā ir iekļauti visu EnS dimensiju
7
 mērķi un to 
sasniegšanai nepieciešamās rīcībpolitikas un pasākumi. Joprojām 
turpinās diskusijas par ES
dalībvalstīm pieejamo ES struktūrfondu 
apjomu, t.sk. par KF finansējumu 2021.-2027.gada plānošanas 
periodam un atbalsta tvērumu. Latvijā ES
struktūrfondu: ERAF, ESF 
un KF, finansējuma sadalījumu 2021.-2027.gada plānošanas periodam 
tiek plānots balstīt uz LNAP2027 noteikto, tāpēc
Plānā minētais 
finansējuma avots atbalsta programmām, kuru īstenošanai plānots 
piesaistīt minēto finansējumu ir indikatīvs.
1.1.3. 
Plāna galvenie 
mērķi
Plānā ir iekļauti mērķi visām EnS dimensijām, kur daudzus 
skaitliskos mērķus nosaka ES tiesību akti, piemēram, SEG emisiju 
samazināšanas
mērķis, AER īpatsvara enerģijas patēriņā 
transportā, moderno biodegvielu un biogāzes īpatsvara enerģijas 
patēriņā transportā mērķis,
starpsavienojumu mērķis, vai ES 
tiesību akti nosaka mērķu noteikšanas pienākumu, nosakot arī 
konkrētus mērķiem piemērojamos nosacījumus.
1.tabulā ir iekļauti 
Plāna galvenie mērķi, bet detalizēti katras EnS dimensijas mērķi 
ir noteikti Plāna 3.nodaļā.
1.tabula. ES un 
Latvijas EnS dimensiju politikas rezultāti un to galvenie 
rezultatīvie radītāji
Politikas rezultāts 
katrā Plāna dimensijā
ES
Latvija
mērķa vērtība
faktiskā
vērtība
mērķa 
vērtība
8
2020
9
2030
10
2017
2020
2030
1.1. SEG emisiju samazināšanas 
mērķis (% pret 1990.g.)
-20
-40
-57
-
-
65
1.1.1. Ne-ETS darbības (% pret 
2005.g.)
-10
-30
+7
+17
-6
1.1.2. ZIZIMM uzskaites 
kategorijas (milj.t.)
11
-
0
-
0
-3,1
1.1.3. Transporta enerģijas 
aprites cikla SEG emisiju
intensitātes samazinājums (%)
6
6
0,8
6
≥6
1.2. Enerģijas, kas ražota no 
AER īpatsvars enerģijas
bruto gala patēriņā (%)
20
32
39
40
50
1.3. Enerģijas, kas ražota no 
AER, īpatsvars enerģijas
bruto galapatēriņā transportā 
(%)
10
14
2,5
10
7
12
1.4. Moderno biodegvielu & 
biogāzes
13
 īpatsvars
enerģijas bruto galapatēriņā 
transportā (%)
-
3,5
0
-
3,5
2.1. Valsts obligātais mērķis - 
uzkrātais gala enerģijas
ietaupījums (Mtoe)
-
-
0,45
0,85
1,76
2.2. Ēku atjaunošanas mērķis 
(kopā renovēti, m
2
)
-
-
398 707
678 460
500 
000
3. Importa īpatsvars bruto 
iekšzemes enerģijas patēriņā
(t.sk. bunkurēšana) (%)
-
-
44,1
44,1
30-40
4. Starpsavienojumu jauda (% 
pret uzstādīto ģenerējošo
jaudu)
10
15
60
10
60
5.1. Ieguldījumi P&A (% no 
IKP)
3
-
0,51
0,7
>2
5.2. Globālās konkurētspējas 
indekss (vieta pasaulē)
-
-
42
-
augstāk par 42
Plānā iekļautie pasākumi un tajā noteiktie principi tiek 
balstīti uz Līgumā par ES darbību noteiktā principa "piesārņotājs 
maksā" pilnīgu ieviešanu
un īstenošanu. "Piesārņotājs maksā" 
princips nozīmē praksi, ka tiem, kas rada piesārņojumu, ir arī 
jāsedz tā apsaimniekošanas izmaksas, lai
novērstu kaitējumu 
cilvēku veselībai vai videi. Piesārņojumu vislielākajā mērā rada 
galapatērētājs, jo patēriņa pieprasījuma apmierināšana veicina
piedāvājuma ražošanu, kas savukārt rada piesārņojumu. Līdz ar to 
patērētājiem arī ir jābūt atbildīgiem par piesārņojuma 
administrēšanas -
ierobežošana, mazināšana un kaitējuma cilvēka 
veselībai vai videi novēršana, izmaksām. Tomēr patērētājiem ir 
arī jābūt tiesīgiem saņemt precīzu
informāciju par ar 
piesārņojuma administrēšanu saistītām izmaksām. Tādējādi 
"piesārņotājs maksā" princips nozīmē, ka ikviens resursa, t.sk.
enerģijas, patērētājs un ražotājs, neatkarīgi no tā juridiskā 
statusa, sociālā stāvokļa, ir atbildīgs par jebkura veida 
emisijām vai piesārņojumu, kas
radies patērējot konkrēto resursu 
vai no šī resursa ražojot produktu pašpatēriņam vai realizācijai 
citiem patērētājiem, kā arī ir tiesīgs zināt, kādā
veidā minētās 
administrēšanas izmaksas tiek piemērotas un izlietotas.
1.2. Pašreizējā rīcībpolitikas 
stāvokļa apskats
1.2.1. 
Latvijas 
energosistēmas konteksts
ES mērogā enerģētikas politika periodam līdz 2050.gadam ir 
noteikta EK paziņojumā "Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu 
ekonomiku ar zemu
oglekļa dioksīda emisiju līmeni 
2050.g."
14
. Savukārt periodam līdz 2030.gadam 
enerģētikas politika ir noteikta EK paziņojumā "Tīru enerģiju
ikvienam Eiropā"
15
. Plāns Latvijas attīstības sistēmas 
plānošanas ietvarā ir pakārtojams LIAS2030
16
 un 
LNAP2027.
3.attēls. Kopējā 
energoresursu patēriņa un enerģijas galapatēriņa izmaiņas ES un 
Latvijā (1990=1)
17
Enerģētika ir viens no sektoriem, kas tieši ietekmē valsts 
ekonomikas izaugsmi un atsevišķās nozarēs, īpaši apstrādes 
rūpniecībā, veido ievērojamu
daļu kopējās izmaksās. Rūpniecības 
izaugsmei svarīgākais faktors ir un būs ilgtspējīgi zemākā 
iespējamā enerģijas cena, kas ietver arī drošumu un
kvalitāti. 
Enerģijas sektora attīstībai ir nepieciešamas ievērojamas 
investīcijas, kuru piesaistei vajadzīga stabila un prognozējama 
investīciju vide.
Vienlaikus enerģētika, t.sk. rūpniecība un 
transports, ir viens no sektoriem, kuru pilnībā ietekmē 
patērētāja pieprasījums, kā arī patērētājam ir
atbildība nozares 
izmaksu konkurētspējas nodrošināšanā.
4. attēls. 
Latvijas un ES kopējais energoresursu patēriņš un enerģijas 
galapatēriņš, Latvijas un ES enerģijas galapatēriņš nozarēs 
2017.g.
(%)
18
Latvijā atšķirībā no ES primārās enerģijas patēriņā dominē AER 
un šķidrais fosilais kurināmais / degviela, un arī enerģijas 
galapatēriņā Latvijā
daudz lielāks nekā ES īpatsvars ir AER. 
Enerģijas galapatēriņā pa sektoriem Latvijā nav būtiskas 
atšķirības no ES struktūras, kur Latvijā lielāks
īpatsvars ir 
mājsaimniecībām un lauksaimniecības, mežsaimniecības un 
zivsaimniecības darbībām.
1.2.2. 
Pašreizējās 
enerģētikas un klimata rīcībpolitikas un pasākumi
Plāna izstrādes un tajā iekļauto politiku un pasākumu 
kontekstu nosaka liels daudzums ES tiesību aktu, no kuriem 
galvenie ir:
• Regula 
2018/1999
;
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 13.oktobra direktīva 
Nr.
2003/87/EK
, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu 
izraisošo gāzu
emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza 
Padomes Direktīvu 
96/61/EK
 (turpmāk - Direktīva 
2003/87/EK
);
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa lēmums 
Nr. 
406/2009/EK
 par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu 
izraisošu gāzu
emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas 
saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas 
jomā līdz 2020.gadam (turpmāk -
Lēmums 
406/2009/EK
);
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.gada 30.maija regula 
Nr. 
2018/842
 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu 
emisiju
samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 
2030.gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, 
lai izpildītu Parīzes
nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko 
groza Regulu (ES) Nr. 
525/2013
 (turpmāk - Regula 
2018/842
);
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.gada 30.maija regula 
Nr. 
2018/841
 par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un 
mežsaimniecībā
radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes 
iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam 
līdz 2030.gadam un ar ko groza
Regulu (ES) Nr. 
525/2013
 un Lēmumu 
Nr.529/2013/ES (turpmāk - Regula 
2018/841
);
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa direktīva 
Nr.
2009/28/EK
 par atjaunojamo energoresursu izmantošanas 
veicināšanu un ar ko
groza un sekojoši atceļ Direktīvas 
2001/77/EK
 un 
2003/30/EK
 (turpmāk - Direktīva 
2009/28/EK
);
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.gada 11.decembra 
direktīva Nr.
2018/2001
 par atjaunojamo energoresursu enerģijas 
izmantošanas
veicināšanu (pārstrādāta redakcija)
19
 
(turpmāk - Direktīva 
2018/2001
);
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.gada 25.oktobra direktīva 
Nr.
2012/27/ES
 par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 
2009/125/EK
 un
2010/30/ES
 un atceļ Direktīvas 
2004/8/EK
 un 
2006/32/EK
 (turpmāk - Direktīva 
2012/27/ES
);
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.gada 11.decembra 
direktīva Nr.
2018/2002
, ar ko groza Direktīvu 
2012/27/ES
 par 
energoefektivitāti
20
(turpmāk - Direktīva 
2018/2002
);
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2010.gada 19.maija direktīva 
Nr.
2010/31/ES
 par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta versija) 
(turpmāk - Direktīva
2010/31/ES
);
Latvijā pašlaik ir spēkā vairāki politikas plānošanas 
dokumenti (t.sk. informatīvie ziņojumi), kas skar enerģētikas un 
klimata pārmaiņu mazināšanas
jautājumus, kuros ir noteikti 
enerģētikas un klimata pārmaiņu mazināšanas mērķi un arī noteikta 
rīcībpolitika šo mērķu sasniegšanai.
1) LIAS2030 ir noteikti šādi Plāna konteksta mērķi:
• Nodrošināt valsts enerģētisko neatkarību, palielinot 
energoresursu pašnodrošinājumu un integrējoties ES enerģijas 
tīklos;
• Būt ES līderei dabas kapitāla saglabāšanā, palielināšanā un 
ilgtspējīgā izmantošanā;
• Saglabāt Latvijas savdabību - daudzveidīgo dabas un kultūras 
mantojumu, tipiskās un unikālās ainavas.
LIAS2030 ir noteikti skaitliski SEG emisiju samazināšanas, AER 
īpatsvara un energointenstitātes mērķi, kā arī inovāciju mērķi 
2030.gadam.
2) LNAP2020
21
 ir noteikti šādi Plāna konteksta 
mērķi:
• Nodrošināt tautas saimniecībai nepieciešamo energoresursu 
ilgtspējīgu izmantošanu, veicinot resursu tirgu pieejamību, 
sektoru energointensitātes
un emisiju intensitātes samazināšanos 
un vietējo AER īpatsvara palielināšanos kopējā patērētajā apjomā, 
fokusējoties uz konkurētspējīgām
enerģijas cenām.
• Saglabāt dabas kapitālu kā bāzi ilgtspējīgai ekonomiskajai 
izaugsmei un sekmēt tā ilgtspējīgu izmantošanu, mazinot dabas un 
cilvēka darbības
radītos riskus vides kvalitātei.
LNAP2020 ir noteikti skaitliski tautsaimniecības SEG emisiju 
intensitātes, AER īpatsvara un enerģijas patēriņa un 
energoneatkarības mērķi, kā arī
lauksaimniecības, mežsaimniecības 
un atkritumu apsaimniekošanas mērķi 2020.gadam.
3) LEIS2030
22
 ir noteikts šāds Plāna konteksta 
mērķis:
• Konkurētspējīga ekonomika ar ilgtspējīgu enerģētiku un 
energoapgādes drošības paaugstināšanu.
LEIS2030 ir noteikti skaitliski AER izmantošanas, enerģijas un 
energoresursu izmantošanas un importa īpatsvara neobligāti un 
nesaistoši mērķi
2030.gadam.
Plāna 1.pielikumā ir iekļauta detāla informācija par Plāna 
sasaisti ar Latvijas politikas plānošanas dokumentiem (t.sk. 
informatīvajiem ziņojumiem)
un ir sniegta detāla informācija par 
tajos noteiktajiem Plāna rīcībpolitikas konteksta mērķiem un 
galvenajiem rīcības virzieniem šo mērķu
sasniegšanai.
1.2.3. 
Pārrobežu 
kontekstā svarīgie jautājumi
Plāna kontekstā svarīgākie īstenotie pasākumi attiecas uz 
Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojumiem, kopējo enerģijas 
tirgu un enerģētiskās
drošības jautājumiem.
Pārrobežu kontekstā ir arī svarīgi Baltijas valstu starpā 
saskaņot tādus pasākumus, kas ietekmē ne tikai infrastruktūru un 
elektroenerģijas
savienojamību, bet arī energoresursu (gan fosilo 
energoresursu, gan biomasas un biodegvielas
23
) plūsmu 
starp Baltijas valstīm.
Dekarbonizācijas kontekstā ir ļoti svarīgi izveidot un uzturēt 
vienotu (harmonizētu) skatījumu uz dekarbonizācijas iespējām 
Baltijas valstīs un uz
vienotu pieeju dekarbonizācijas pasākumu 
īstenošanā. Tomēr vienotās pieejas dekarbonizācijas pasākumu 
īstenošanai piemērošana varētu būt
apgrūtināta dalībvalstu 
dažādās situācijas īpaši attiecībā uz enerģētikas struktūru un 
SEG emisiju galvenajiem avotiem, kur Latvijā ir vislielākais no
visām Baltijas valstīm ne-ETS darbību SEG emisiju īpatsvars (2. 
lielākais ES dalībvalstīs) un ne-ETS darbību SEG emisiju apjomā 
dominē
lauksaimniecības nozare un transports, savukārt Igaunijā 
ne-ETS darbību SEG emisiju īpatsvars ir viens no zemākajiem ES 
dalībvalstu vidū ar
dominējošām transporta emisijām. Lietuvas 
ne-ETS darbību SEG emisiju īpatsvars un to struktūra, kurā dominē 
transporta un lauksaimniecības
sektori, ir vairāk līdzīga 
Latvijai kā Igaunijai. Tomēr visās trīs Baltijas valstīs 
transports ir viens no lielākajiem ne-ETS darbību SEG emisiju
avotiem un līdz ar to būtu ieteicams veikt saskaņotas darbības 
tieši transporta sektora emisiju samazināšanai.
1.2.4. 
Nacionālo 
enerģētikas un klimata rīcībpolitiku īstenošanas administratīvā 
struktūra
Ministru kabineta 2019.gada 26.novembra sēdē tika apstiprināts 
Ministru kabineta rīkojums "Par nacionālo enerģētikas un klimata 
padomi", ar
kuru tika izveidota minētā padome, lai nodrošinātu 
koordinētu, integrētu un ilgtspējīgu valsts politiku enerģētikas 
un klimata jautājumu risināšanai.
Padomi vada Ministru 
prezidents, tajā ir iekļauti 8 ministri un 24 nozares 
pārstāvji.
Nozaru ministriju kompetences tiek atrunātas ministriju 
nolikumos
24
, kas tiek apstiprināti MK (kā MK 
noteikumi).
AER izmantošanas, energoefektivitātes veicināšanas, transporta 
enerģijas jautājumi, kā arī enerģētiskās drošības un iekšējā 
enerģijas tirgus
politikas izstrāde kopumā ir EM kompetence, 
tomēr arī nozaru ministrijas īsteno resursefektivitātes 
uzlabošanas veicināšanas pasākumus savās
nozarēs. SEG emisiju 
samazināšanas t.sk. CO
2
, apjoma nodrošināšanai 
politiku izstrādā VARAM sadarbībā ar EM, SM, ZM un citām nozaru
ministrijām, kā arī VARAM koordinē šīs politikas īstenošanu. 
Savukārt izglītības un zinātnes jomā kompetentā iestāde Latvijā 
ir IZM, bet
inovāciju un konkurētspējas jautājumi ir EM un VARAM 
kompetencē. Šobrīd spēkā esošo Latvijas politikas plānošanas 
dokumentu atbildības ir
noteiktas Plāna 1.pielikumā.
1.3. Apspriede ar valsts un ES 
struktūrām, to iesaiste un attiecīgie rezultāti
Plāna projekta un Plāna galaversijas izstrādes laikā Plānā 
iekļautie nosacījumi - Plāna ilgtermiņa vīzija, mērķi, rīcības 
virzieni un pasākumi tika
efektīvi apspriesti ar sabiedrību 
vairākos Plānā iekļauto rīcības virzienu un pasākumu, kā arī 
Plānam kopumā veltītajos pasākumos, ar plānošanas
reģioniem un 
pašvaldībām, kā arī nozaru un nevalstisko organizāciju 
pārstāvjiem. Saņemtie komentāri un ieteikumi iespēju robežās 
visām
ministrijām sadarbojoties ir izvērtēti un iestrādāti 
Plānā.
Tāpat Plāna projektu izvērtēja vairākas nevalstiskās 
organizācijas. CEE Bankwatch Network
25
 ierosināja 
paaugstināt AER izmantošanas un
energoefektivitātes uzlabošanas 
ambīcijas, kā arī izstrādāt atbilstošas politikas un pasākumus šo 
ambīciju sasniegšanai. Tāpat ir ierosināts pārskatīt
SEG emisiju 
samazināšanas pasākumus, kur nebūtu atbalstāma atkritumu 
sadedzināšana, un ir norādīts, lai arī paredzēts pakāpenisks 
dabasgāzes
galapatēriņa samazinājums, nav noteikta mērķa 
pakāpeniski pārtraukt fosilās izcelsmes kurināmā izmantošanu.
"Ecologic Institute un Climact for the European Climate 
Foundation" izvērtējumā
26
 Latvija tika ierindota 
11.vietā no 28 ES dalībvalstīm, kur tika
uzteikta sabiedrības 
iesaistes procesa norise, tāpat arī Plāna projektā iekļautā 
detālā informācija par rīcībpolitikām un pasākumiem un Plānā
noteiktais 2030.gada kopējais Latvijas SEG emisiju samazināšanas 
mērķis. Tomēr negatīvi tika novērtēts 2030.gada ne-ETS darbību 
SEG emisiju
samazināšanas minimālais līmenis, kā arī informācijas 
trūkums par enerģijas subsīdiju izslēgšanas trūkumu un fosilās 
enerģijas izmantošanas
beigšanu. CAN Europe 
izvērtējumā
27
 ir norādīts, ka Latvijai nav izstrādāta 
un netiek īstenota caurspīdīga un sistemātiska AER izmantošanas
veicināšanas atbalsta politika, kā arī norādīts, ka Plānā ir 
mērķis izmantot ne-fosilas izcelsmes gāzi, bet tajā pašā laikā 
nav mērķu neizmantot
fosilas izcelsmes gāzi, kā arī nav iekļauta 
analīze par ne-fosilas izcelsmes gāzes potenciālu, tās ieguves 
izmaksām un piesaistāmo investīciju
apjomu infrastruktūras 
nodrošināšanai (uzglabāšanai un transportēšanai).
1.3.1. 
Latvijas 
Republikas Saeimas un MK iesaiste
2018.gada 26.jūnijā MK tika apstiprināts informatīvais 
ziņojums "Par Nacionālā enerģētikas un klimata plāna 
izstrādi"
28
, kas noteica Plāna
saturiskos elementus un 
laika ietvaru, kā arī Plāna izstrādes principus un informācijas 
sagatavošanas atbildības. Plāna izstrādes galvenie
koordinatori 
ir EM un VARAM, un iesaistītas ir arī Ārlietu ministrija, FM, 
IZM, LM, SM, ZM un PKC. Plāna projekta iesniegšana EK tika
apstiprināta MK 2018.gada 18.decembra sēdē (sēdes protokola Nr.60 
96.§). Saskaņā ar Latvijas attīstības plānošanas sistēmu Plāna 
projektu ir
nepieciešams izsludināt Valsts sekretāru sanāksmē un 
apstiprināt MK.
Plāna projekts 2019.gadā ir skatīts vairākās Latvijas 
Republikas Saeimas komisijās - Saeimas Ilgtspējīgas attīstības 
komisijā un Saeimas Eiropas
lietu komisijā. Saeimas Eiropas lietu 
komisija ierosināja primāri izstrādāt nodokļu sloga samazinājuma 
risinājumus tiem iedzīvotājiem, kuri ir
veikuši 
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, kā arī kuri ir 
veicinājuši pašpatēriņu, tāpat tika lūgts iesniegt konkrētus un 
detalizētus
risinājumus par ierosināto nodokļu palielināšanu, ja 
tāda tiek ierosināta, tāpat tika sniegts viedoklis. Kā prioritāte 
tika minēta energoefektivitāte un
energoresursu cenu 
konkurētspēja, kā arī nepieciešamība novērst likumdošanas 
šķēršļus atkrastes vēja parku attīstīšanai. Latvijai aktīvāk 
jāatbalsta
ESKO sistēma un Plānā ir jāiekļauj nosacījumi, kā 
mazināt augsto atkarību no Krievijas gāzes piegādēm, ko var 
panākt ar dabasgāzes piegāžu
avotu diversifikāciju, kā arī 
veidojot jaunus starpvalstu savienojumus. Saeimas Ilgtspējīgas 
attīstības komisijā tika sniegts viedoklis, ka Latvijas
noteiktie 
AER mērķi nav sasniedzami, ņemot vērā pieņemtos lēmumus par OIK 
sistēmas atcelšanu, un tika ierosināts Plānā iekļaut konkrētus
nosacījumus, kā tiek plānots sasniegt Latvijas AER mērķus bez 
spēkā esošajiem atbalsta mehānismiem (attīstot citus AER veidus), 
un iekļaut šo
pasākumu ietekmes izvērtējumu, tāpat tika norādīts, 
ka Plāna projektā nav skaidri definēti mērķi attiecībā uz 
elektroenerģijas cenas konkurētspējas
nodrošināšanu un tika 
ierosināts iekļaut cenas konkurētspējas definīciju un novērtēt 
visu piedāvāto pasākumu ietekmi uz elektroenerģijas cenu visā
Plāna periodā.
1.3.2. 
Vietējo un 
reģionālo iestāžu iesaiste
2018.gadā tika nodrošināta aktīva sadarbība ar Rīgas 
plānošanas reģionu projekta "Nodrošināt neitrālu oglekļa emisiju 
reģionos līdz 2050.gadam"
(C-TRACK-50) ietvaros. Tāpat Plāna 
izstrādes aktualitātes un tajā iekļaujamo nosacījumu īstenošanā 
nepieciešamā pašvaldību iesaiste tika
pārrunāta ar Latvijas 
plānošanas reģionu pārstāvjiem.
Plānā iekļautie nosacījumi, rīcības virzieni un pasākumi tika 
prezentēti Latvijas pašvaldību savienībā, Rīgas plānošana reģiona 
Interreg Baltijas
jūras reģiona programmas 2014.-2020.gadam 
projekta "Co2mmunity" partneru sanāksmē, Interreg Europe projekta 
"Finanšu instrumenti AE
izmantošanas veicināšanai (FIRESPOL)" 
rīcības grupas sanāksmē.
1.3.3. 
Apspriedes ar 
ieinteresētajām personām, sociālajiem partneriem, pilsoniskās 
sabiedrības iesaistīšana
Plāna izstrādes aktualitātes 2018.gada 31.augustā un 2018.gada 
31.oktobrī tika prezentētas Ekonomikas ministrijas izveidotajā 
Tautsaimniecības
padomes Enerģētikas komitejā
29
. Tāpat 
2018.gada laikā tika nodrošinātas konsultācijas ar dažādu nozaru 
komersantiem un nozaru asociācijām par
Plāna projektā 
piedāvātajiem mērķu sasniegšanas pasākumiem, kur kopumā no 
nozares pārstāvjiem netika saņemti kritiski iebildumi pasākumu
neatbalstīšana, savukārt ieteiktie pasākumu uzlabojumi un 
priekšlikumi papildu pasākumiem iespēju robežās tika ņemti vērā. 
Plāna projekts
2018.gadā tika prezentēts vairākās konferencēs - 
"Enerģētika 2018", "Siltuma ražošanas ekonomika ilgtspējīgā 
valstī" un "Ziemeļvalstu un Baltijas
valstu enerģētikas un 
klimata izaicinājumi. Mobilitāte un aprites ekonomika".
2018.gada 26.novembrī Ekonomikas ministrija organizēja plašu 
konferenci "Nacionālais enerģētikas un klimata plāns 
2021.-2030.gadam -
enerģētikas attīstība un klimata pārmaiņu 
mazināšana" plašākai sabiedrībai (apmēram 100 dalībnieku), kur 
diskusija notika par visām Plāna
dimensijām un konferences 
dalībniekiem bija iespēja izteikt savus priekšlikumus, viedokli 
un komentārus. Konferences prezentācijas un video
tiešraides 
ieraksts ir pieejams Ekonomikas ministrijas tīmekļa 
vietnē
30
.
2018.gada 17.septembrī Plāna projekta 1.redakcija tika 
publicēta Ekonomikas ministrijas tīmekļa vietnē sabiedrības 
līdzdalības nodrošināšanai.
Savukārt Plāna projekta 2.redakcija 
tika publicēta Ekonomikas ministrijas tīmekļa vietnē 2018.gada 
5.novembrī.
2019.gadā turpinājās plaši informēšanas pasākumi par Plāna 
aktualizēto projektu, kopumā nesaņemot kritisku nostāju par Plānā 
iekļauto pasākumu
virzienu, t.sk. prezentējot Plānu Latvijas 
pašvaldību savienībai, Lauksaimnieku organizāciju sadarbības 
padomei, Vidzemes plānošanas reģiona
paneļdiskusijā "No saules 
līdz elektrībai", sarunu festivālā "Lampa", konferencē "Vai 
bizness šodien var atļauties NEbūt energoefektīvs?"
Aktualizētā katras Plāna nodaļas redakcija tika publicēta 
Ekonomikas ministrijas tīmekļvietnē 2019.gada jūnijā un 
septembrī, dodot sabiedrībai
pietiekami daudz laika viedokļa 
sagatavošanai un iesniegšanai. Sabiedrības viedokļu saņemšana 
tika slēgta 2019.gada 20.oktobrī. Tāpat 2019.gadā
tika organizēta 
konference Plāna plašākai prezentēšanai.
Sabiedrības viedoklis ir apkopots un publicēts Ekonomikas 
ministrijas tīmekļvietnē
31
, kur arī ir sniegts 
viedoklis, kā sabiedrības izteiktie
komentāri ir ņemti vērā 
Plānā.
1.3.4. 
Apspriedes ar 
citām dalībvalstīm
Attiecībā uz Plāna sagatavošanu un Plānā iekļauto pasākumu 
definēšanu Latvija galvenokārt ir veikusi apspriedes gan ar citām 
Baltijas valstīm,
gan Baltijas jūras valstīm.
2018.gada 23.-24.maijā Baltijas vides ministru sanāksmē 
Baltijas vides ministri un eksperti apmainījās ar viedokļiem un 
dalījās pieredzē par Plāna
izstrādi un tajā iekļautās 
dekarbonizācijas klimata pārmaiņu mazināšanas nosacījumiem. 
2019.gada 30.oktobrī Baltijas vides ministru sanāksmē trīs
valstu 
delegāciju pārstāvji dalījās pieredzē par Plānu izstrādi, tāpat 
diskusijas dalībnieki pārrunāja ilgtermiņa stratēģijas SEG 
emisiju samazināšana
un iespējamos mērķus virzībai uz 
klimatneitralitāti 2050.gadā.
2018.gada laikā enerģētikas jautājumi tika pārrunāti Baltijas 
ministru padomes vecāko amatpersonu enerģētikas komitejas 
ietvaros, kur eksperti
pārrunāja pārrobežu sadarbības jautājumus 
enerģētikas nozarē un apmainījās ar viedokļiem par nosacījumiem 
turpmākai reģionālajai sadarbībai
Plāna izstrādes laikā un arī 
Plāna īstenošanas ietvaros, lai pārrunātu Plāna reģionālās 
konsultācijas un turpmākās sadarbības iespējas Plāna
aptvēruma 
dimensijās, kā arī, lai pārrunātu jau konkrētos Plānā iekļautos 
pasākumus, kuru īstenošanai ir reģionāla ietekme. 2019.gada laikā
vairākkārtīgi (piemēram, 6.februāris, 18.aprīlis, 29.augusts, 
30.oktobris) Baltijas ministru padomes vecāko amatpersonu 
enerģētikas komitejas
ietvaros Latvijas, Lietuvas un Igaunijas 
eksperti apmainījās ar viedokļiem par Plāna aktualizāciju un tajā 
iekļautajiem rīcības virzieniem un
pasākumiem. Baltijas valstu 
eksperti arī vairākkārtīgi tikās, lai pārrunātu iespējamos 
starpvalstu pasākumus AER jomā, piemēram, vēja enerģijas
attīstības vai transporta enerģijas jautājumi.
1.3.5. 
Iteratīvs 
process ar EK
Latvija Plāna projektu iesniedza EK 2018.gada 28.decembrī. 
2019.gada janvārī Latvijas pārstāvji tikās ar EK par EK 
sākotnējām rekomendācijām
attiecībā uz Plāna projektu un tā 
uzlabošanas iespējām, ko Latvija ir pilnībā ņēmusi vērā. Latvijas 
eksperti arī strādā kopā ar EK ekspertiem AER
un 
energoefektivitātes mērķu izpildei nepieciešamo rīcībpolitiku un 
pasākumu jautājumos.
2019.gada 18.jūnijā EK publicēja Komisijas ieteikumus "Par 
Latvijas Republikas integrētā nacionālā enerģētikas un klimata 
plāna projektu, kas
aptver 2021.-2030.gada periodu (C(2019) 4414, 
{SWD(2019) 265 final}). 2019.gada 27.novembrī Latvija publicēja 
pamatojumu EK
rekomendāciju vērā ņemšanai
32
.
Latvijas iesniegto Plāna gala versiju, EK, ņemot vērā Regulas 
2018/1999
 13.pantu, izvērtēs, īpaši attiecībā uz piedāvātā devuma 
pietiekamību ES
mērķu sasniegšanai un lai izvērtētu, vai EK 
ieteikumi ir ņemti vērā.
1.4. Reģionālā sadarbība plāna 
sagatavošanā
1.4.1. 
Reģionālā 
sadarbība plāna sagatavošanā
Latvija piedalās dažādos reģionālās sadarbības formātos 
klimata un enerģētikas jomā (Parīzes nolīguma un klimata un 
enerģētikas politikas
kontekstā), tostarp:
• Baltijas Asambleja
33
;
• Baltijas valstu premjerministru augstākā līmeņa 
sanāksmes;
• Baltijas Ministru padome (BCM);
• ES stratēģija Baltijas jūras reģionam (EUSBSR) un Baltijas 
enerģētikas tirgus starpsavienojuma plāns (BEMIP);
• Ziemeļvalstu enerģētikas pētniecības programma.
Lai gan intensīva koordinācija enerģētikas politikas 
jautājumos Baltijas valstīs notiek BCM vecāko amatpersonu līmenī, 
plašāka reģionālā
sadarbība ir saistīta arī ar tādām valstīm kā 
Somija, Zviedrija, Polija, Dānija un Vācija.
ES kontekstā reģionālā sadarbība notiek BEMIP formātā, 
aptverot infrastruktūras plānošanu un palīdzot palielināt un 
efektīvi izmantot finanšu
resursus, tostarp Eiropas 
infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas atbalsta pārrobežu 
enerģētikas projektus, tādējādi vēl vairāk uzlabojot
sadarbību 
Baltijas jūras reģionā. Tiek īstenoti vairāki projekti, lai 
uzlabotu elektroenerģijas un gāzes piegādes drošību Baltijas 
reģionā un
nodrošinātu efektīvu tirgus attīstību. Svarīgākais 
reģionālais projekts ir Baltijas elektrotīkla sinhronizācija ar 
Eiropas elektrotīklu. Pagaidām ir
vairāki citi būtiski projekti, 
lai nodrošinātu efektīvu tirgus darbību, piemēram, kopīgi 
starpsavienojumi, kā arī Inčukalna pazemes gāzes krātuves
(turpmāk - Inčukalna PGK) modernizācija u.c.
Baltijas valstis BCM ietvaros savstarpēji apspriedās par savu 
Plānu sagatavošanu. Vairākas augstāko amatpersonu sanāksmes 
notika 2018.gada
otrajā pusē un 2019.gadā attiecībā uz Plānu 
kopumā un attiecībā uz iespējamiem politikas pasākumiem, ko 
varētu īstenot kopīgi:
• Vides augstāko amatpersonu komitejas sanāksme Viļņas 
26.04.2018, klimata pasākumu ieviešana;
• Vides ministru BCM sanāksme Viļņā 23.-24.05.2018, klimata 
pasākumu ieviešana;
• Ziemeļvalstu un Baltijas enerģētikas konference 2018.gada 
29.septembrī;
• Enerģētikas augstāko amatpersonu 30.10.2018 un 29.08.2019 
BKN sanāksme;
• Ziemeļvalstu un Baltijas enerģētikas konference no 2019.gada 
24. līdz 25.oktobrim.
Reģionālajās konsultācijās tika apzinātas reģionālās 
sadarbības iespējas AER un to tehnoloģiju jomā, īpaši attiecībā 
uz iespējamu kopīgu jūras VES
attīstību, ņemot vērā jūras 
telpiskās plānošanas apsvērumus, kas ļauj izstrādāt kopīgus 
projektus uz Latvijas-Igaunijas robežas un Latvijas-Lietuvas
robežas. Baltijas valstis kā pasākumu īstenojamo politiku un 
pasākumu sarakstā ir iekļāvušas reģionāli īstenotos jūras vēja 
parkus ar maksimālo
jaudu 800 MW. Baltijas jūras vēja enerģijas 
potenciāla pētījumā tiek lēsts, ka Baltijas jūrā identificētās 
kopējās jūras vēja enerģijas jaudas
34
pārsniedz 93 GW 
un ka Baltijas jūras potenciāls ir 187 vēja elektrostaciju bloki, 
katrs ar jaudu 500 MW, to skaitā attiecīgi:
• Igaunija 14 vēja parki ar jaudu 7 GW un gada enerģijas 
ražošanu 26 TWh
• Latvija 29 vēja parki ar jaudu 15,5 GW un gada enerģijas 
ražošanu 49,2 TWh
• Lietuva 9 vēja parki ar jaudu 4,5 GW un gada enerģijas 
ražošanu 15,5 TWh.
1.4.2. 
Reģionālā 
sadarbība plāna īstenošanā
Šobrīd reģionālā sadarbība tiek īstenota attiecībā uz 
reģionālo gāzes tirgu, sinhronizāciju ar Eiropas kontinentālo 
elektrotīklu, elektroenerģijas un
gāzes starpsavienojumu 
projektiem, kā arī Inčukalna PGK. Transporta nozarē tiek veikta 
reģionālā sadarbība attiecībā uz Rail Baltic projekta
īstenošanu 
un ETL uzlādes tīkla izbūvē, kura tiek veikta visās ES 
dalībvalstīs. Sadarbību ar citām valstīm jau šobrīd notiek, lai 
nodrošinātu ērtu
ETL uzlādes tīklu izmantošanu ārvalstu 
pārstāvjiem ES ietvaros. Līdz ar to ir radīti priekšnosacījumi 
iespējai pārvietoties starp ES dalībvalstīm ar
ETL. Tāpat 
reģionālā sadarbība lauksaimniecības SEG emisiju samazināšanai 
tiek veikta saskaņā ar Direktīvu 
91/676/EEK
35
 (par 
slāpekļa
emisijām) vai Gaisa piesārņojuma samazināšanas rīcības 
plānu (par amonjaka emisijām).
Baltijas valstis vienojās, ka reģionālo sadarbību varētu 
paplašināt attiecībā uz energoefektivitātes un AER attīstības 
jomām, kas īpaši attiecas uz
transporta nozari, tostarp:
• biometāna ražošanas un tirgus attīstība;
• koordinācija attiecībā uz biodegvielas prasībām (biodegvielu 
piejaukums un ar nodokļiem saistīti jautājumi);
• koordinācija attiecībā uz iespējamām ceļu nodevām (Latvijā - 
autoceļu lietošanas nodeva) vai ceļu nodevām kravas 
transportlīdzekļiem.
Turklāt iespējamo reģionālo sadarbību varētu paplašināt, 
ietverot nacionālo ETL uzlādes tīkla uzturētāju sadarbību 
Baltijas līmenī un ietverot
lauksaimniecības un mežsaimniecības 
nozares (piemēram, meliorācijas, augsnes kvalitātes pasākumus 
utt.), ņemot vērā lauksaimniecības,
mežsaimniecības vai 
zivsaimniecības darbību iespējamo pārrobežu ietekmi.
Ilgtermiņa (līdz 2030. vai 2050.gadam) enerģētikas un klimata 
politikas un pasākumu plānošanu un īstenošanu varētu uzlabot vai 
īstenot
vajadzīgajā kvalitātē, izmantojot iespēju dalīties 
pieredzē un zināšanās ar citām ES dalībvalstīm, jo īpaši oglekļa 
emisiju samazināšanas jomā un
veicināt energoefektivitāti, jo tas 
varētu palīdzēt izvēlēties Latvijai piemērotākos instrumentus un 
veicamās darbības konkrētu mērķu sasniegšanai.
Lai plānotu un īstenotu pasākumus AER, energoefektivitātes un 
klimata jomā, Baltijas valstis arī turpmāk sadarbosies dažādu 
darba grupu un
pasākumu ietvaros, proti:
• Baltijas reģiona sadarbība drošības jomā, ko uzsākuši 
Baltijas valstu PSO (Elering, AST, Litgrid);
• BRELL (Baltkrievija, Krievija, Igaunija, Latvija un Lietuva) 
sistēma;
• Reģionālā gāzes tirgus koordinācijas grupa un UAB GET 
Baltic;
• Starptautiskās Enerģētikas aģentūras darbība (Igaunija ir 
IEA locekle, Lietuva ir IEA pievienošanās valsts);
• Ziemeļu enerģētikas pētniecības programma Baltijas zinātnes 
sadarbības projektiem un PhD apmaiņai.
2. PAŠREIZĒJĀ SITUĀCIJA UN 
PROGNOZES
2.1. Makroekonomika
2.1.1. 
Esošā 
situācija
Iedzīvotāju skaits Latvijā turpina samazināties. Kopš 
2010.gada sākuma iedzīvotāju skaits ir samazinājies par 200 
tūkstošiem, un 2019.gada
sākumā atbilstoši provizoriskiem 
aprēķiniem tas bija 1 miljons 920 tūkstoši. Iedzīvotāju skaita 
samazinājuma temps 2018.gadā bija 0,7 %
salīdzinājumā ar 2,2% 
2010.gadā. Latvijā iedzīvotāju blīvums ir tikai 30 cilvēku uz 1 
km
2
. 2018.gadā, mirušo skaitam pārsniedzot dzimušo 
skaitu
(dabiskā kustība), valsts iedzīvotāju skaits samazinājās 
par 9,4 tūkstošiem, bet ilgtermiņa migrācijas rezultātā - par 4,9 
tūkstošiem cilvēku. Kopš
1991.gada iedzīvotāju dabiskais 
pieaugums Latvijā ir negatīvs. 2018.gadā pilsētu iedzīvotāju 
īpatsvars nedaudz pārsniedz 68%r .
2018.gadā IKP faktiskajās cenās palielinājās līdz 29,5 
mljrd.EUR, bet 2010.gada salīdzināmajās cenās - 23,9 mljrd.EUR, 
ekonomikas izaugsmes
temps salīdzinot ar 2017.gadu bija 4,8 
%.
2.tabula. 
Latvijas IKP un pievienotās vērtības rādītāji
36
Iekšzemes kopprodukts faktiskajās un salīdzināmajās 
cenās
 
2017.g.
2018.g.
Iekšzemes kopprodukts - pavisam 
(milj. EUR)
faktiskajās cenās
27 033
29 524
2010.gada salīdzināmajās 
cenās
22 778
23 864
Uz vienu iedzīvotāju (EUR)
faktiskajās cenās
13 926
15 328
2010.gada salīdzināmajās 
cenās
11 734
12 389
Pievienotās vērtības struktūra un pārmaiņas pa darbības 
veidiem 2018.g. (%)
 
2018.g.
(faktiskajās cenās)
2017.g./2018.g.
(salīdzināmajās cenās)
Kopējā pievienotā vērtība
100
4,2
Lauksaimniecība, mežsaimniecība 
un zivsaimniecība
3,7
3,4
Ieguves rūpniecība un karjeru 
izstrāde; apstrādes rūpniecība;
elektroenerģija, gāzes 
apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana;
ūdens apgāde, 
notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija
16,1
1,7
Būvniecība
7,1
21,9
Vairumtirdzniecība un 
mazumtirdzniecība, automobiļu un motociklu
remonts; 
transports un uzglabāšana; izmitināšana un ēdināšanas
pakalpojumi
25,4
3,5
Informācijas un komunikācijas 
pakalpojumi
5,5
13,0
Finanšu un apdrošināšanas 
darbības
3,7
-7,3
Operācijas ar nekustamo 
īpašumu
12,0
2,9
Profesionālie, zinātniskie un 
tehniskie pakalpojumi; administratīvo un
apkalpojošo dienestu 
darbība
7,8
3,8
Valsts pārvalde un aizsardzība, 
obligātā sociālā apdrošināšana; izglītība;
veselība un 
sociālā aprūpe
15,7
3,3
Māksla, izklaide un atpūta; citi 
pakalpojumi; mājsaimniecību kā darba
devēju darbība
3,0
2,3
2018.gada decembrī, salīdzinot ar 2017.gada decembri, patēriņa 
cenas palielinājās par 2,6%, t.sk. precēm cenas pieauga par 2,3 
%, bet
pakalpojumiem - par 3,1%. Ražotāju cenas 2018.gada 
decembrī, salīdzinot ar 2017.gada decembri, palielinājās par 5,4% 
2018.gada decembrī,
salīdzinot ar 2017.gada decembri, ražotāju 
cenu līmenis Latvijas rūpniecībā ir palielinājies par 5,4%. 
Būtiskākā ietekme bija cenu pieaugumam
koksnes, koka un korķa 
izstrādājumu ražošanā, izņemot mēbeles, kā arī elektroenerģijas 
tirdzniecībai un ražošanai, tvaika piegādei un gaisa
kondicionēšanai, gāzes realizācijai pa cauruļvadiem. Lielākā 
pazeminošā ietekme bija elektrisko iekārtu ražošanā.
2.1.2. 
Indikatīvās 
attīstības prognozes
Enerģētikas attīstības scenāriju modelēšanai
37
 par 
pamatu izmantotas Ekonomikas ministrijas 2018.gadā izstrādātās 
makroekonomikas ilgtermiņa
prognozes uz 2030. gadu.
3.tabula. 
Makroekonomisko rādītāju izmaiņas (procentuāli, vidēji periodā) 
bāzes scenārijā
38
 periodā līdz 
2030.gadam
39
 
2017
2020
2025
2030
Iedzīvotāju skaits (miljons)
1,986
1,884
1,759
1,638
Privātais patēriņš (2010.gada salīdzināmās cenās) 
(mljrd.EUR)
13,266
16,158
18,386
20,339
IKP 
(2010.gada salīdzināmās cenās) (mljrd.EUR)
21,328
25,230
28,564
31,599
Saskaņā ar demogrāfijas prognozēm iedzīvotāju skaits Latvijā 
vidējā un ilgtermiņā turpinās samazināties, pie tam darbaspējas 
vecumā iedzīvotāju
skaits samazināsies straujāk nekā kopējais 
iedzīvotāju skaits. Galvenais iedzīvotāju skaita samazināšanās 
iemesls gan vidējā, gan ilgtermiņā būs
iedzīvotāju novecošanās, 
kā rezultātā turpināsies palielināties starpība starp dzimstības 
un mirstības rādītājiem. Mājokļu skaita un dzīvojamās
platības 
prognoze ir aprēķināta, pamatojoties uz demogrāfijas prognozi, un 
sektoru raksturojošo parametru (vidējais iedzīvotāju skaits
mājsaimniecībā, mājokļa vidējā dzīvojamā platība) prognozēm.
IKP prognozes līdz 2030.gadam neparedz galveno 
tautsaimniecības nozaru īpatsvara vai ranžējuma būtisku 
pārkārtošanu, salīdzinājumā ar
pašreizējo situāciju. 
Komercpakalpojumu nozaru īpatsvars līdz 2030.gadam varētu 
palielināties par vienu procentpunktu. Pieaugums sagaidāms arī
IT, būvniecības (t.sk., intensīvāku energoefektivitātes 
uzlabošanas pasākumu rezultātā) un rūpniecības nozaru īpatsvaram 
tautsaimniecībā.
Savukārt lauksaimniecības, transporta, finanšu 
pakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu nozaru īpatsvars varētu 
nedaudz samazināties. Vidējā un
ilgtermiņā apstrādes rūpniecībai 
saglabājas straujāki pieauguma tempi, nekā vidēji 
tautsaimniecībā. Salīdzinoši strauji izaugsmes tempi tiek
prognozēt arī lielākajā apstrādes rūpniecības nozarē - 
kokapstrādē. Vairāk uz iekšējo tirgu orientēto nozaru (piemēram, 
pārtikas rūpniecība,
poligrāfija) attīstību galvenokārt ietekmēs 
iekšzemes pieprasījuma dinamika. Nemetālisko minerālu ražošanas 
nozare būs cieši saistīta ar
būvniecības tendencēm. Periodā līdz 
2030.gadam netiek prognozētas kāda no tautsaimniecības sektoriem 
būtiska samazināšanās vai cita sektora
būtiski izaugsme. 
Prognozētās energosistēmas izmaiņas galvenokārt skar transporta 
sektoru, kur tiek prognozēta izmantotās enerģijas nomaiņa no
fosilā kurināmā uz alternatīvajām degvielām. Tiek arī prognozēts 
elektroenerģijas ražošanas un izmantošanas pieaugums, gan 
dekarbonizācijas
pasākumu īstenošanai, piemēram, transporta 
sektora elektromobilitāte, gan starpsavienojumu jaudas 
nodrošināšanai.
Plāna 3.pielikumā ir iekļauta informācija par prognožu bāzes 
scenārijā ietvertajām galvenajām īstenotajām rīcībpolitikām un 
galvenajiem to
īstenošanas pasākumiem.
2.1.3. 
Globālās 
tendences enerģētikā, starptautiskās fosilā kurināmā cenas, 
emisijas kvotas cena, izmaiņas tehnoloģiskajās 
izmaksās
Enerģijas resursu cenu attīstība modelēšanā ir svarīgs 
faktors, kas ietekmē enerģijas patēriņa tendences. Modelēšana 
tiek veikta ar pieņēmumu, ka
katrs enerģijas resursa veids būs 
pieejams pietiekošā daudzumā, lai apmierinātu enerģijas 
pieprasījumu apskatāmajā laika periodā, bet iegūšanas un
transportēšanas cena ir nenoteikta, tiek prognozēta.
Enerģētikas sistēmas attīstības scenāriju analīzei tika 
izmantots MARKAL-Latvia modelis. Izmantotais modelis ir 
"pieprasījuma virzošs" (
demand
driven)
 dinamisks 
optimizācijas modelis, t.i., optimizējot aprakstīto 
enerģijas-vides sistēmu visi enerģijas gala patērētāju sektori 
tiek nodrošināti ar
enerģiju, lai tādējādi apmierinātu enerģijas 
pakalpojumus. MARKAL-Latvia ir augšupvērstais (bottom-up) 
optimizācijas modelis un līdz ar to
visdažādāko tehnoloģiju cenas 
ir svarīgs ieejas parametrs, aprēķinot modelī dažādus 
rezultātus.
Par pamatu tehnoloģiju cenām (investīcijas, ekspluatācijas un 
remonta fiksētās un mainīgās cenas) tika izmantoti dažādi 
starptautiski atzīti
literatūras avoti (EK izmantoto modeļu datu 
bāzes, Dānijas enerģētikas aģentūras tehnoloģiju katalogs u.c.), 
kuru informācija tika atsevišķos
gadījumos koriģēta atbilstoši 
Latvijas apstākļiem.
Modelējot enerģētikas sistēmu vērā tiek ņemti visi spēkā 
esošie nodokļi ar to likmēm un pieņēmumi par to attīstību 
nākotnē. Papildus prognožu
aprēķināšanā tiek ņemts vērā arī EK 
prognozes par emisijas kvotu cenu ES ETS līdz 2050.gadam. EK 
aktualizējot emisijas kvotu cenas prognozes
paredzēja, ka 
emisijas kvotu cena 2025.gadā būs 23,3 EUR par kvotu, kas ir 
mazāk par 2019.gada cenu 24-25 EUR par kvotu, bet 2030.gadā - 
34,7
EUR par kvotu.
2.2. Dekarbonizācija
2.2.1. 
SEG emisijas 
un CO
2
 piesaiste
40
2.2.1.1. Esošā situācija kopējā SEG 
emisiju apjomā
Atbilstoši 2019.gada SEG inventarizācijai par 
1990.-2017.gadu
41
 (turpmāk - 2019.gada SEG 
inventarizācija) un aptuvenai SEG inventarizācijai par
2018.gadu
42
 Latvijas kopējās SEG emisijas no 1990.gada 
līdz 2017.gadam un līdz 2018.gadam ir samazinātas attiecīgi par 
56,9% un 55,1%,
savukārt laika posmā no 2005.gada līdz 2017.gadam 
un 2018.gadam attiecīgi Latvijas kopējās SEG emisijas ir 
samazinātas par 0,7% un palielinātas
par 3,4%.
Kopējās Latvijas SEG emisijas 2017.gadā bija 11 325,3 kt 
CO
2
 ekv., bet aptuvenās 2018.gada SEG emisijas - 11 
800,2 kt CO
2
 ekv.
5.attēls. 
Latvijas kopējās SEG emisijas (ieskaitot un neieskaitot ZIZIMM) 
1990.-2018.gadā un ETS/ne-ETS SEG emisiju apjoma īpatsvars
2017. 
un 2018.gadā (kt CO
2
 ekv.)
2.2.1.2. Esošā situācija ETS un 
ne-ETS darbību SEG emisiju samazināšanā
Latvijas kopējā SEG emisiju apjomā 2017.gadā dominēja ne-ETS 
darbību SEG emisiju apjoms - 81,9%
43
. 2018.gada 
aptuvenais ne-ETS darbību
SEG emisiju apjoma īpatsvars kopējā 
Latvijas SEG emisiju apjomā ir mazāks - 77,8%. Latvijas ETS 
operatoru radītais SEG emisiju apjoms
2017.gadā bija 2049,8 kt 
CO
2
 ekv., bet 2018.gadā - jau 2612,6 kt CO
2
 
ekv. jeb attiecīgi 18,1% vai 22,1% no kopējā Latvijas SEG emisiju 
apjoma.
6.attēls. 
Latvijas ne-ETS darbību un ETS SEG emisiju tendence 
2005.-2018.gadā (kt CO
2
 ekv.)
Ne-ETS darbību SEG emisiju dinamika liecina par emisiju 
palielinājumu - 8,4% palielinājums 2005.-2017.gadā un 7,38% 
palielinājums 2005.-
2018.gadā. Salīdzinot ar 2005.gadu, Latvijas 
ETS operatori līdz 2017.gadam bija samazinājuši savas SEG 
emisijas par 28,19%, savukārt līdz 2018.
gadam - tikai par 
6,7%.
4.tabula. 
Latvijas ne-ETS darbību SEG emisiju apjoma īpatsvars un izmaiņas 
2017.gadā (%)
 
Īpatsvars 2017.g. 
(%)
Izmaiņas (%)
Kopējās SEG
emisijās
Ne-ETS darbību
SEG emisijās
2005.-2017.g.
2016.-2017.g.
ETS 
sektors
18,1
-
-28,2
-6,7
ETS enerģētika
14,0
-
-39,6
-13,2
ETS rūpnieciskie procesi
4,1
-
104,1
25,2
Ne-ETS 
darbības
44
81,9
100
8,4
2,0
ne-ETS 
enerģētika
49,9
61,0
3,8
4,0
transports
29,3
35,8
6,9
4,8
mājsaimniecības
5,1
6,3
-1,6
4,2
cita ne-ETS enerģētika
15,5
18,9
0,20
2,6
ne-ETS 
rūpnieciskie procesi un ķīmisko vielu
izmantošana
2,4
2,9
192,3
-5,6
lauksaimniecība
24,6
30,0
16,7
0,6
atkritumu apsaimniekošana
5,0
6,1
-10,2
-5,9
KOPĀ
-0,7
0,3
2.2.1.3. Esošā situācija 
CO
2
 piesaistes apjoma nodrošināšanā
Saskaņā ar 2006.gada IPCC vadlīnijām ZIZIMM kategorija tiek 
iedalīta sešās zemes lietojuma kategorijās - meža zeme, aramzeme, 
pļavas, mitrāji,
apbūves un citas. Latvijā ZIZIMM sektors ietver 
emisijas un CO
2
 piesaisti no augstāk uzskaitītajām 
kategorijām, kas sadalītas sīkākās
apakškategorijās "zemes, kas 
nav mainījušas zemes lietojuma veidu pēdējo 20 gadu laikā" un 
"zemes, kas ir mainījušas zemes lietojuma veidu
pēdējo 20 gadu 
laikā". Kategorijā "Citas" tiek ieskaitītas zemes, kas nav 
apsaimniekotas un nesatur ievērojamu organiskā oglekļa daudzumu, 
tādēļ
emisijas no tām netiek ziņotas. ZIZIMM kategorijā tiek 
ierēķinātas arī emisijas no koksnes produktiem.
Saskaņā ar 2019.gada SEG inventarizāciju ZIZIMM sektors kopumā 
2017.gadā nav SEG emisiju avots (CO
2
 piesaiste ir 
lielāka nekā visā sektorā
radītās SEG emisijas), kur kopējais 
ZIZIMM sektora radītais CO
2
 piesaistes apjoms 
2017.gadā bija -1706,8 kt CO
2
 ekv, salīdzinot ar 
-9828,9 kt
CO
2
 ekv. 1990.gadā. CO
2
 
piesaistes samazinājums - saistāms ar mežistrādes pieaugumu, 
lielāku atmirumu un mazāku dzīvās biomasas pieaugumu
meža zemēs, 
kas tiek noteikts saskaņā ar Nacionālā meža monitoringa datiem, 
kurus apkopo Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava". 
Kopējā
CO
2
 piesaiste ir samazinājusies par 82,63% 
1990.-2017.g. CO
2
 piesaistes samazinājums ZIZIMM 
sektorā saistāms ar mežistrādes apjoma
pieaugumu (vairāk nekā 
divas reizes), kas saistīts ar meža vecumstruktūru un pieaugušo 
un pāraugušo mežaudžu īpatsvara pieaugumu. Tāpat arī
ievērojama 
nozīme SEG emisiju palielināšanā ir meža zemju transformēšanai 
par apdzīvotām vietām, kā arī dabiski apmežojušos zemju
transformācijai par aramzemēm un pļavām, atgriežot tās 
lauksaimnieciskā apsaimniekošanā.
7.attēls. 
Latvijas ZIZIMM faktiskais SEG emisiju un CO
2
 neto 
piesaistes apjoms 1990.-2017.gadā (kt CO
2
 ekv.)
Zemes lietojuma veida maiņa uz aramzemi ir galvenokārt 
saistīta ar kokaugu biomasas izvākšanu no dabiski ar kokiem 
aizaugušām
lauksaimniecības zemēm, kurās lauksaimnieciskās 
darbības izbeigtas 1980. un 1990.gados. Dzīvās biomasas pieaugums 
meža zemēs, kas nemaina
lietojuma veidu, un apmežotās zemēs 
joprojām ir lielāks par oglekļa zudumiem komerciālās ciršanas un 
dabiskā atmiruma dēļ, līdz ar to kopējā
dzīvās biomasas krāja 
meža zemēs joprojām pieaug.
Meža apsaimniekošana un meža produktu izmantošana dod būtisku 
ieguldījumu Latvijas kopējās klimata politikas īstenošanā un 
Latvijas
starptautisko SEG emisiju samazināšanas saistību 
izpildē, kā arī veicina efektīvu un videi draudzīgu vietējo 
energoresursu izmantošanas izaugsmi.
2.2.1.4. Indikatīvās attīstības 
prognozes
45
Bāzes scenārijā tiek prognozēts, ka 2030.gadā ne-ETS darbību 
SEG emisiju apjoms samazināsies līdz 75% no kopējā SEG emisiju 
apjoma. Laika
periodā no 2005. līdz 2030.gadam tiek prognozēts 7% 
samazinājums kopējām ne-ETS SEG emisijām. Tiek prognozēts, ka 
2030.gadā lielākā daļa
no emisijām galvenokārt radīsies 
transporta - 32%, lauksaimniecības - 39%, ne-ETS enerģētikas 
(t.sk. rūpniecības, pakalpojumu, mājsaimniecībās,
lauksaimniecībā, mežsaimniecībā) - 22%, sektoros.
8.attēls. 
Latvijas ne-ETS SEG emisiju indikatīvās prognozes līdz 
2030.gadam
46
 (kt CO
2
 ekv.)
Saskaņā ar bāzes scenārija prognozēm 2030.gadā Latvijas ne-ETS 
sektora SEG emisiju apjoms būs 7944 kt CO
2
 ekv., un 
tas ir par 94 kt CO
2
 ekv.
jeb 1,1% mazāk kā 
indikatīvais 2030. gada SEG mērķis (8038kt CO
2
 
ekv.).
9.attēls. Ne-ETS 
faktiskās SEG emisijas (līdz 2018.gadam) un SEG emisiju 
indikatīvā prognoze
47
Enerģētikas sektora kopējās SEG emisiju prognozes bāzes 
scenārijā nosaka esošās politikas (AER politika un 
energoefektivitātes politika) iniciēto
pasākumu turpināšana līdz 
2030.gadam.
SEG emisiju samazināšanos sektorā visvairāk ietekmē fosilā 
kurināmā aizvietošana ar biomasu centralizētā siltumapgādē, kā 
arī
energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu (galvenokārt 
dzīvojamo un publisko ēku renovācija) īstenošana mājsaimniecībās 
un pakalpojumu
sektorā. Šie minētie energoefektivitātes pasākumi 
kopējās SEG emisijas mājsaimniecībās, komerciālā un sabiedriskā 
sektorā uz 2030.gadu var
samazinās par 135 kt CO
2
 
ekv
,
 salīdzinot ar 2017.gadu. Pāreja no fosilā 
kurināmā uz biomasas izmantošanu enerģijas pārveidošanas sektorā,
galvenokārt centralizētās siltumapgādes sistēmā, samazinās 
emisijas par apmēram 80 kt CO
2
 ekv. uz 2030.gadu, 
salīdzinot ar 2017.gadu. Tajā pašā
laikā elektroenerģijas 
ražošanā nav paredzēti pasākumi plašākai AER izmantošanai.
Galvenais SEG emisiju avots transportā ir autotransports - tā 
devums ir aptuveni 90% no kopējām emisijām sektorā. Neskatoties 
uz prognozēto
mobilitātes rādītāju līdz 2030.gadam palielināšanos 
(pasažieru apgrozība un kravu apgrozība), degvielas patēriņš, 
pateicoties Latvijā izmantojamo
pasažieru automašīnu nomaiņai uz 
efektīvākām un videi draudzīgākām, tajā pašā laikā samazinās. SEG 
emisiju samazināšanos, papildus vidējā
degvielas patēriņa 
efektivitātes uzlabošanai iekšdedzes dzinēju automašīnās, nosaka 
arī alternatīvo (dabas gāzes un ETL) un AER degvielu
(biodegviela 
un biogāze) plašāka izmantošana. Papildus SEG emisiju 
samazināšanos transporta sektorā dod arī dzelzceļa 
elektrifikācijas projekta
īstenošana. Kopējais SEG emisiju 
samazinājums transporta sektorā uz 2030.gadu prognozētais apmēram 
793 kt CO
2
 ekv., salīdzinot ar 2017.gadu.
Tiek prognozēts, ka Enerģētikas sektora ETS emisijas 2030.gadā 
varētu samazināties par apmēram 595 kt CO
2
 ekv. jeb 
22,7%, salīdzinot ar
2005.gadu, bet ne-ETS emisijas samazināties 
par apmēram 1167 kt CO
2
 ekv. jeb 21,5%.
Tiek prognozēts, ka laika posmā no 2020. līdz 2030.gadam 
pieaugs kopējās SEG emisijas lauksaimniecības sektorā. 2030.gadā 
kopējās
lauksaimniecības sektora SEG emisijas pieaugs par 30,1% 
(718 kt CO
2
 ekv.) un 11,5% (320 kt CO
2
 
ekv.), attiecīgi salīdzinot ar 2005. un 2017.gada
emisijām. 
Ievērojams emisiju palielinājums 2030.gadā prognozēts 
lauksaimniecības dzīvnieku zarnu fermentācijas procesos un 
lauksaimniecību
augšņu sektoros. 2030.gadā emisijas no 
lauksaimniecības augsnē sastādīs 58,9% no kopējām 
lauksaimniecības sektora emisijām, bet zarnu
fermentācija - 
32,5%. CH
4
 emisijas no zarnas fermentācijas 
palielināsies par 16,2% 2030.gadā, salīdzinot ar 2017.gadu. 
Svarīgs parametrs, kas
ietekmē zarnu fermentācijas CH
4
 
emisiju apjomu, ir atgremotāju lauksaimniecības dzīvnieku 
populācija. Liellopu populācija rada vairāk nekā 90%
no 
CH
4
 emisijām zarnu fermentācijas sektorā. Tiek 
prognozēts, ka slaucamo govju skaits 2030.gadā, salīdzinot ar 
2017.gadu, palielināsies par
0,8%. Prognozes parāda arī liellopu 
skaita pieaugumu par 28,7% 2030.gadā, salīdzinot ar 2017.gadu, 
kas arī veicinās zarnu fermentācijas CH
4
emisijas 
palielināšanos.
Prognozes liecina, ka kūtsmēslu apsaimniekošanas 
CH
4
 emisijas palielināsies par 36,9% 2030. gadā, 
salīdzinot ar 2017.gadu. Galvenie darbības
dati, lai aprēķinātu 
CH
4
 emisijas no kūtsmēslu apsaimniekošanas, ir 
lauksaimniecības dzīvnieku populācija, galvenokārt liellopi, 
cūkas un
mājputni, un dzīvnieku kūtsmēslu apsaimniekošanas 
sistēmas izplatība. Lauksaimniecības dzīvnieku koncentrēšanās 
lielajās saimniecībās, dodot
priekšroku vircas vai šķidro 
kūtsmēslu pārvaldības sistēmai, palielinās emisijas, jo kūtsmēslu 
apsaimniekošanas sektorā CH
4
 emisijas koeficienti
šķidrmēslu apsaimniekošanas sistēmām ir augstāki, salīdzinot ar 
cieto kūtsmēslu krātuvi, ganībām vai anaerobi pārstrādātiem 
kūtsmēsliem.
2030.gadā 95,1% no lauksaimniecības N
2
O emisijām 
sastāda lauksaimniecības augsnes. Pamatdarbības dati, lai 
aprēķinātu prognozētās N
2
O
emisijas no 
lauksaimniecības augsnēm, iekļauj izmantotā neorganiskā un 
organiskā slāpekļa mēslojumu daudzumu, lauksaimniecības 
kultūraugu
platību, kā arī organisko augšņu kultivēto platību. 
Aprēķinātie sintētiskā slāpekļa mēslojuma daudzumi ir saistīti ar 
plānoto ievērojamo graudaugu
audzēšanas platību palielinājumu, 
tomēr tiks samazināta organisko augšņu kultivēšana.
Atkritumu apsaimniekošanas sektorā ne-ETS SEG emisijas 
pakāpeniski samazinās no 565 kt CO
2
 ekv. 2017.gadā 
līdz 326 kt CO
2
 ekv. 2030.gadā.
Cieto atkritumu 
apglabāšana ir vislielākais SEG emisiju avots atkritumu 
apsaimniekošanas sektorā - 71,4% no kopējām SEG emisijām sektorā
2017.gadā. Tomēr tiek prognozēts, ka cieto atkritumu apglabāšanas 
sektora daļa 2030.gadā veidos 44,4% no kopējām SEG emisijām no 
atkritumu
apsaimniekošanas sektora bāzes scenārijā. Emisiju 
kritumu no atkritumu apglabāšanas nodrošinās apglabāto atkritumu 
daudzuma samazināšanās,
attiecīgi palielinoties atkritumu 
pārstrādei (arī kompostēšanai). Notekūdeņu apstrādes sektors ir 
CH
4
 un N
2
O emisiju avots. Saskaņā ar
aprēķinātajām prognozēm SEG emisijas no notekūdeņu apstrādes 
palielināsies no 113 (2017.gadā) līdz 122 kt CO
2
 ekv. 
(2030.gadā). SEG emisiju
izmaiņas notekūdeņu sektorā ir balstītas 
uz makroekonomiskām prognozēm. Paredzams, ka šī sektora 
ieguldījums atkritumu apsaimniekošanas
sektorā palielināsies no 
20,0% 2017.gadā līdz 37,3% 2030.gadā. 2030.gadā cieto atkritumu 
apglabāšanas sektorā tiek prognozēts, ka emisijas
samazināsies 
par 61,9% un 64,1%, salīdzinot pret 2005. un 2017.gadu. Lai gan 
ievērojams samazinājums tiek prognozēts arī notekūdeņu
apsaimniekošanas sektorā, kas būtu par 43,1% mazāk kā 2005.gadā, 
toties 2030.gadā emisijas pieaugtu par 7,7%, skatoties pret 
2017.gadu.
2.2.2. 
AER 
enerģija
2.2.2.1. Esošā situācija AER 
izmantošanā
2018.gadā kopējais AER patēriņš Latvijā bija apmēram 77 PJ, 
un, salīdzinot ar 2005.gadu, tas ir pieaudzis par 25,6%. 
Kurināmās koksnes kopējais
patēriņš kopš 2005.gada ir 
palielinājies par 27%, un 2018.gadā tas bija 62,6 PJ. Kurināmā 
koksne (malka, koksnes atlikumi, kurināmā šķelda,
koksnes 
briketes, koksnes granulas) ir visplašāk izmantotais AER, un tā 
patēriņš turpina palielināties katru gadu, 2018.gadā sasniedzot 
80,4% no
kopējā AER patēriņa. No 2017.gada uz 2018.gadu būtiski 
palielinājās biodegvielas patēriņš - par 198,6%, kā arī saules 
enerģijas un sadzīves
atkritumu (to AER daļas) patēriņš.
2018.gadā Latvijā saražoja 6725 GWh elektroenerģijas, no tā 
3499 GWh no AER, un salīdzinājumā ar 2017.gadu saražotais apjoms 
no AER
samazinājās par 35,9 %. Koģenerācijas stacijās pērn tika 
saražotas 4170 GWh elektroenerģijas, no tā 22,6 % no AER 
(gāzveida biomasas
(biogāzes) un cietās biomasas koģenerācijas 
stacijās). Pēdējo piecu gadu laikā saražotā elektroenerģija 
cietās biomasas elektrostacijās un
koģenerācijas stacijās pieauga 
no 319 līdz 570 GWh un gāzveida biomasas (biogāzes) koģenerācijas 
stacijās - no 350 līdz 374 GWh. 2018.gadā,
salīdzinot ar 
2017.gadu, par 43,6 % samazinājās saražotā primārā 
elektroenerģija - no tā HES samazinājums par 44,5 % un VES - par 
18,7 %. Pērn
HES saražoja 2432 GWh un VES - 122 GWh VES. 
Elektroenerģijas ražošanas samazinājumu pērn visvairāk ietekmēja 
zemā izstrāde HES, kas
skaidrojama ar netipiski sausu un garu 
vasaras periodu ar zemiem ūdenstilpju līmeņiem un zemu ūdens 
pieteci Daugavā.
10.attēls. No 
AER (un fosilā kurināmā) saražotās elektroenerģijas apjoms 
Latvijā 2006.-2018.g. (GWh)
48
2018.gadā Latvijā CSA un LSA saražoja 8247 GWh 
siltumenerģijas, no tā 46,7% ir saražots izmantojot AER, kur 
absolūti dominē cietā biomasa
(kurināmā koksne) - 93,5% 
2018.gadā. AER izmantošana CSA un LSA periodā no 2012.gada ir 
palielinājies gandrīz 3 reizes. Savukārt kurināmās
koksnes 
patēriņš mājsaimniecībās (individuālajā siltumapgādē) 2018.gadā 
sasniedz gandrīz 80%.
11.attēls. No 
AER (un fosilā kurināmā) saražotās CSA, LSA siltumenerģijas 
apjoms Latvijā 2006.-2018.g. (TJ)
49
AER un elektroenerģijas patēriņš transporta sektorā 2018.gadā 
bija 1,65 PJ, kas ir tikai 3,06% no kopējā transportā izmantotās 
enerģijas apjoma.
AER izmantojums transportā salīdzinot ar 
2005.gadu ir palielinājies 2,5 reizes un 2018.gadā ir sasniedzis 
augstāko patēriņa apjomu - 6%
pieaugums salīdzinot ar 
2010.gadu.
Latvijā no 2009.gada 1.oktobra ir ieviests obligātais 5% 
biodegvielas piejaukums fosilajai degvielai. 95.markas benzīnu 
atļauts realizēt tikai ar
bioetanola saturu 4,5-5 tilpumprocenti 
no kopējā benzīna tilpuma, taču šī prasība nav attiecināma uz 
benzīnu, kuru izmanto aviācijas transporta
dzinējos, kā arī uz 
98.markas benzīnu. Dīzeļdegvielu atļauts realizēt tikai ar 
biodīzeļdegvielas, kas iegūta no rapšu sēklu eļļas saturu 4,5-7
tilpumprocenti no kopējā maisījuma tilpuma vai parafinizētu 
dīzeļdegvielu, kas iegūta no biomasas, vismaz 4,5 tilpumprocentu 
apjomā no kopējā
maisījuma tilpuma. Šī prasība nav attiecināma uz 
dīzeļdegvielu, kuru realizē no 1.novembra līdz 15.aprīlim, kā arī 
dīzeļdegvielu, kuru izmanto
jūras transporta flotes kuģu dzinējos 
un aviācijas transporta dzinējos.
12.attēls. AER 
izmantojums transportā 2005.-2018.g. (TJ)
50,51
Uz 2019.gada 1.jūliju Latvijā tehniskā kārtībā ir vairāk nekā 
658 ETL, no kuriem 518 ir vieglie ETL, bet 19 - autobusi vai 
kravas auto, un
salīdzinot ar 2018.gada 1.jūliju šis skaits ir 
palielinājies par 37,4%.
2.2.2.2. Latvijas 2020.gada AER 
enerģijas īpatsvara mērķa izpilde
AE īpatsvars 2017.gadā kopējā enerģijas galapatēriņā veidoja 
39% un šis īpatsvars ir palielinājies par 20,9% no 2005.gada. 
Ņemot vērā kopējā
enerģijas galapatēriņa sarukumu, AE īpatsvars 
saglabājās virs indikatīvās līknes 2020.gada mērķa 
sasniegšanai.
13.attēls. 
Latvijas kopējais un sektorālais AE īpatsvars, AE mērķa izpilde 
un AE indikatīvās attīstības līknes 
(2005.-2017.g.)
52
Attiecībā uz AE īpatsvara sektorālajiem mērķiem ir secināms, 
ka 2017.gadā Latvija ir pārsniegusi LRRAEJ
53
 plānā 
noteiktos AE īpatsvara
siltumapgādē un aukstumapgādē un AE 
īpatsvara elektroenerģijā indikatīvās attīstības līknes, kur 
2017.gadā Latvija ir jau pārsniegusi arī
2020.gada LRRAEJ plānā 
noteikto AE īpatsvara siltumapgādē un aukstumapgādē mērķi 
2020.gadam, bet AE īpatsvara elektroenerģijā 2020.gada
mērķa 
sasniegšanai, Latvijai ir nepieciešams palielināt šo īpatsvaru 
vēl par 5,5 procentpunktiem. Savukārt, lai izpildītu ES līmenī 
saistošo AE
īpatsvara transportā mērķi, Latvijai vēl ir 
nepieciešams šī īpatsvara palielinājums par 7,5 
procentpunktiem.
Latvijai noteikto no AER saražotas enerģijas mērķu izpilde 
katrus divus gadus tiek novērtēta saskaņā ar Direktīvas 
2009/28/EK
54
 22.panta pirmo
daļu, sagatavojot ziņojumu 
EK par mērķu izpildi
55
.
2.2.2.3. Indikatīvās attīstības 
prognozes
Bāzes scenārijs paredz, ka, ņemot vērā patreizējo politiku, 
pamazām tiek samazināts esošā atbalsta lielums elektroenerģijas 
ražošanai no AER. Pie
šāda nosacījuma un pieņēmumiem par fosilo 
energoresursu cenām un tehnoloģiju (AER izmantojošās un fosilo 
kurināmo izmantojošās) izmaksām
līdz 2030.gadam, bāzes scenārijā 
aprēķinātā AER daļa periodā samazinās būtiski zem 40% un 
2030.gadā ir tikai 37%.
14.attēls. AER 
īpatsvars enerģijas galapatēriņā (labā ass - %) un AER īpatsvara 
indikatīvās attīstības prognozes periodā līdz 2030.gadam
(kreisā 
ass - PJ)
56
Ņemot vērā esošās rīcībpolitikas un īstenotos pasākumus, kā 
arī vēl nenoteikto politiku attiecībā uz AER izmantošanas 
veicināšanu bāzes scenārija
prognozes liecina par to, ka kopējais 
AER īpatsvars Latvijas energobilancē 2020.gadā tiek 
sasniegts.
15.attēls. AER 
īpatsvara sadalījuma indikatīvās attīstības prognozes periodā 
līdz 2030.gadam
57
 (%)
Bāzes scenārijā pēc 2020.gada minimāli pieaug AER 
elektroenerģijā un transportā devumi kopējā AER mērķī, bet 
būtiski pieaug AER CSA
devums, lai gan samazinās AER LSA un 
individuālās siltumapgādes daļas devums. Iemesls šai tendencei ir 
tas, ka AER LSA un individuālās
siltumapgādes lielumu galvenokārt 
nosaka biomasas un citu AER veidu patēriņš mājsaimniecībās, 
pakalpojumu sektorā un rūpniecībā. Bāzes
scenārijā enerģijas 
galapatēriņš mājsaimniecībās un pakalpojumu sektorā samazinās, 
līdz ar to samazinās arī šīs daļas devums kopējā AER
patēriņā.
2.3. Energoefektivitāte
2.3.1. 
Esošais 
enerģijas patēriņš
Kopējais primārās enerģijas patēriņš
58
 2018.gadā 
bija 196,9 PJ
59
. Periodā no 2011.gada līdz 2016.gadam 
kopējais primārās enerģijas patēriņš bija
ar samazinošu tendenci, 
tomēr 2016.-2018.g. periodā kopējais primārās enerģijas patēriņš 
nepārtraukti palielinās, un periodā palielinājums jau
sasniedz 
apmēram 9,5%.
16. attēls. 
Primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš, primārās 
enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa energointensitāte
Latvijā 1995-2018.g. (PJ)
60
Siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanai (pārveidošanas 
sektorā) 2018.gadā patērēja 58,1 PJ energoresursu un saražoja 
44,7 PJ enerģijas (no
tās 29,7 PJ siltumenerģijas un 15,0 PJ 
elektroenerģijas), kas ir par 9,6% vairāk salīdzinājumā ar 
2017.gadu. Karstais un sausais laiks būtiski
ietekmēja iespēju 
HES saražot nepieciešamo elektroenerģijas apjomu, kas sekmēja 
dabasgāzes patēriņa pieaugumu pārveidošanas sektorā, kā
rezultātā 
ir pieaudzis arī dabasgāzes īpatsvars sektorā par 5,2 
procentpunktiem salīdzinājumā ar 2017.gadu. Siltumenerģijas un 
elektroenerģijas
ražošanai pārveidošanas sektorā (koģenerācijas 
iekārtās un katlu mājās) Latvijā pārsvarā izmanto fosilo 
energoresursu - dabasgāzi: 2010.gadā -
81%, 2017.gadā - 53,7%, 
2018.gadā - 59,0%. Piecu gadu laikā pārveidošanas sektorā 
patērēto AER īpatsvars pieaudzis par 5,4 procentpunktiem un
2017.gadā sasniedza 40,5%. Tas ir svarīgs rādītājs, ņemot vērā, 
ka AER, kurus izmanto pārveidošanas sektorā, ir vietējie 
energoresursi: kurināmā
koksne, biogāze un cita biomasa.
Energoresursu galapatēriņš 2018.gadā bija 174,55 
PJ
61
, kas ir par 9,1% vairāk nekā 2016.gadā. Lielākie 
energoresursu patērētāji 2018.gadā bija
transporta sektors (31%), 
mājsaimniecības (28,8%) un rūpniecība (22,8%). Salīdzinot ar 
2017.gadu, 2018.gadā energoresursu galapatēriņa
pieaugums ir 
vērojams transportā (+3,3%), rūpniecībā (+13,3%) un 
mājsaimniecībās (+2,9%), savukārt energoresursu patēriņa 
samazinājums
novērots lauksaimniecībā un mežsaimniecībā (-3,6%) 
un komerciālajā un sabiedriskajā sektorā (-2,7%).
17.attēls. 
Latvijas enerģijas galapatēriņa sadalījums pa nozarēm 2008.-2018. 
gadā
62
Energoresursu patēriņš rūpniecībā pēdējo piecu gadu laikā ir 
pieaudzis par 12,8% un 2018.gadā sasniedza 37,6 PJ. Lielākais 
energoresursu patēriņš
2018.gadā bija koksnes, koka un korķu 
izstrādājumu ražošanas nozarēs - 20,7 PJ jeb 50,4% no 
energoresursu galapatēriņa rūpniecībā. Salīdzinot ar
2017.gadu, 
šajā nozarē enerģijas patēriņš pieaudzis par 5,5%, ko sekmēja 
koksnes granulu patēriņa pieaugums. 2018.gadā metālu ražošanas 
nozarē
bija vislielākais energoresursu patēriņa samazinājums 
(-7,9%), salīdzinot ar 2017.gadu.
Energoresursu patēriņš mājsaimniecībās 2018.gadā bija 51,5 PJ, 
kas ir par 2,9% vairāk nekā 2017.gadā. Mājsaimniecībās 
energoresursu patēriņa
struktūra pēdējos gados būtiski nemainās - 
pārsvarā tiek izmantota kurināmā koksne. Salīdzinājumā ar 
2017.gadu ievērojami pieaudzis dabasgāzes
patēriņš 
mājsaimniecībās (+9,3%) un samazinājies ogļu patēriņš 
(-32,7%).
Piecu gadu laikā energoresursu patēriņš transportā ir 
pieaudzis par 16,4%, 2018.gadā sasniedzot 52,8 PJ. Tas veido 
aptuveni trešo daļu no Latvijas
energoresursu patēriņa, un 
gandrīz pilnībā balstās uz naftas produktu importu, jo 
elektroenerģijas un biodegvielas īpatsvars transportā ir 
salīdzinoši
mazs. Dīzeļdegviela ir galvenais transportā 
izmantotais energoresurss, un tās īpatsvars 2018.gadā bija 64,3%. 
Dīzeļdegviela ir svarīgs resurss kravu
pārvadājumiem, kas ir 
nozīmīgs ekonomikas sektors Latvijā, ņemot vērā Latvijas 
ģeogrāfisko novietojumu. Būtiski, ka dīzeļdegviela ir ļoti 
svarīgs
resurss lauksaimniecības nozares attīstībai. Pēdējos 
gados transportā novērots sašķidrinātas naftas gāzes patēriņa 
īpatsvara pieaugums, tomēr,
salīdzinot faktiskos rādītājus ar 
2017.gadu, sašķidrinātas naftas gāzes patēriņš ir samazinājies 
par 5,2% kopējā energobilancē. Auto benzīna
patēriņš transportā 
piecu gadu laikā samazinājies par 10,6%, 2018. gadā sasniedzot 
7,7 PJ, kas ir par 4,1% mazāk nekā 2017.gadā. Galvenais
iemesls 
degvielas patēriņa pieaugumam autotransportā bija pasažieru 
kilometru skaita pieaugums (arvien vairāk pasažieru automašīnu 
nobraukti
km) un reģistrēto pasažieru automašīnu skaita pieaugums 
2014.-2018.gada periodā par apmēram 7% gadā.
2017.-2018.gadā vislielākais transporta enerģijas patēriņa 
pieaugums ir novērots iekšzemes kuģošanā - 42,2%, starptautiskajā 
gaisa transportā -
9,5% apkalpoto gaisa pasažieru skaita 
pieauguma dēļ, un dzelzceļa transportā - 7,8%, ko ir veicinājis 
pārvadāto kravu apjoma pieaugums par
12,5%. Savukārt iekšzemes 
gaisa transportā un cauruļvadu transportā ir novērots transporta 
enerģijas patēriņa samazinājums.
18.attēls. 
Transporta enerģijas patēriņa īpatsvars 2018.gadā 
(%)
63
Ņemot vērā nepārtraukto sektora attīstību, starptautiskais 
gaisa transports 2018.gadā bija otrs lielākais transporta 
enerģijas patēriņš aiz
autotransporta ar 11,9% īpatsvaru 
transporta enerģijas patēriņā, bet dzelzceļa transports ir 
trešais lielākais transporta enerģijas patērētājs ar 4,8% no
kopējā enerģijas patēriņa transportā. Īstenojot dzelzceļa 
elektrifikācijas projektu, tiks nodrošināta pāreja no dīzeļvilces 
uz elektrovilci, kas ļaus
izmantot energoefektīvākas lokomotīves 
un ievērojami samazināt fosilo energoresursu izmantošanu 
(aprēķinātais samazinājums - līdz 45 126 t
CO2 gadā) un padarīt 
dzelzceļu videi draudzīgāku.
2.3.2. 
Latvijas 
2020.gada energoefektivitātes mērķu izpilde
Analizējot faktiskās primārās enerģijas patēriņa un enerģijas 
galapatēriņa tendences līdz 2017.gadam, var secināt, ka tās 
atbilst Latvijas izvirzītā
neobligātā mērķa 2020.gadam 
sasniegšanai.
19.attēls. 
Prognozētais un faktiskais primārās enerģijas patēriņš un 
enerģijas galapatēriņš (Direktīvas 
2012/27/ES
 aptvērumā) 
2012.-
2020.gadam (PJ)
64
No 2014.-2017.gadam alternatīvo enerģijas uzlabošanas pasākumu 
ieviešanas rezultātā iegūtais kumulatīvais enerģijas ietaupījums 
līdz
2020.gadam ir 5227 GWh, jeb 53 % no obligātā kumulatīvā 
mērķa (9896 GWh).
2.3.3. 
Pašreizējais 
augstas efektivitātes koģenerācijas izmantošanas un efektīvas CSA 
un aukstumapgādes potenciāls
Atbilstoši Direktīvas 
2012/27/ES
 14.panta prasībām, Latvija ir 
veikusi "Augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas 
centralizētās
siltumapgādes un dzesēšanas izmantošanas potenciāla 
visaptverošs izvērtējums un izmaksu un ieguvumu analīze 
atbilstoši Direktīvas 
2012/27/ES
prasībām"
65
. 
Izvērtējuma rezultātā ir iegūti sekojoši rezultāti:
1) Kopumā koģenerācijas īpatsvars Latvijas CSA ir augsts - 
72,6%, pie tam 2017.gadā dažās no Latvijas reģionālajām CSA 
sistēmām bija gandrīz
maksimālais koģenerācijas īpatsvars siltuma 
ražošanā un augsta AER izmantošanas daļa to kurināmo struktūrā 
(piem., Jelgava ar 97% saražotu
koģenerācijas režīmā un 85% no 
izmantotā kurināmā ir AER). Potenciāla analīzes rezultātā 
konstatēts, ka nav potenciāls AER īpatsvara
palielināšanai valsts 
līmenī CSA, toties tika identificēts, ka atsevišķās pilsētās 
(Daugavpilī, Liepājā un Jūrmalā) būtu nepieciešams ieviest 
augstas
efektivitātes koģenerāciju centralizētajā siltumapgādē, 
bet ir nepieciešama padziļinātākā katra konkrētā gadījumā finanšu 
analīze, vienlaicīgi
aprēķinus balstīt uz elektroenerģijas un 
siltumenerģijas tirgus cenām.
2) Salīdzinājumā ar individuālajiem apkures risinājumiem, CSA 
ir raksturojama ar augstāko efektivitātes līmeni, jo tajā ir 
lielāks efektīvās
koģenerācijas īpatsvars. Tai pašā laikā, CSA ir 
nepieciešami nopietni ieguldījumi infrastruktūrā un augstas 
ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas.
CSA efektivitāti samazina 
arī enerģijas zudumi tīklā. Šie nosacījumi padara CSA par 
ekonomiski dzīvotspējīgu tikai teritorijās ar salīdzinoši lielu
siltumenerģijas pieprasījuma blīvumu.
Siltuma blīvums analizētajās teritorijās pārsvarā parāda 
pietiekamu siltumenerģijas pieprasījumu, lai esošās CSA 
paplašināšanos būtu ekonomiski
dzīvotspējīgi ekonomikai kopumā. 
Vislielākais centralizācijas potenciāls ir mājsaimniecību 
sektorā. Tomēr CSA siltuma pieprasījums no
mājsaimniecībām un 
industrijām ir ierobežots, jo lielāka daļa dod priekšroku 
individuālajiem apkures risinājumiem ekonomisku apsvērumu 
dēļ.
3) Lai realizētu CSA centralizācijas potenciālu, ir 
nepieciešams attīstīt ekonomiskus stimulus gala patērētājiem, lai 
siltuma izmaksas no CSA
nepārsniedz alternatīvas individuālās 
apkures izmaksas. Šādi stimuli pārsvarā ietver pasākumus, lai 
sasniegtu kopēja siltumapgādes tarifa
samazināšanos CSA sistēmā, 
tostarp, nepieciešams piesaistīt ES finanšu atbalstu investīcijām 
jaunu reģionālu CSA tīklu izveidē un esošo (veco)
tīklu 
renovācijai pašvaldībās, kur esošā vai plānotā siltumtīkla 
intensitāte pārsniedz 2 MWh/m. Kā arī papildus jāveic CSA 
operatoru ekspluatācijas
un uzturēšanas procesu un saistīto 
izmaksu pārskatīšana un procesu optimizācija.
2.3.4. 
Indikatīvās 
attīstības prognozes
Izmantojot makroekonomisko prognozi un modelēšanā izmantotos 
pieņēmumus aprēķinātās enerģijas galapatēriņa prognozes, paredz, 
ka arī
2030.gadā galvenie enerģijas galapatēriņa sektori būs 
rūpniecības un būvniecības, transporta un mājsaimniecības 
sektori, kas no kopējā enerģijas
galapatēriņa patērēs 23,5%, 
24,2% un 26,7% attiecīgi. Komerciālais un sabiedriskais sektors 
patērēs 15,6%, bet lauksaimniecības, mežsaimniecības
un 
zivsaimniecības sektorā prognozēts 6% īpatsvars.
20.attēls. 
Enerģijas galapatēriņa prognozes dalījumā pa sektoriem līdz 
2030.gadam
66
 (PJ)
Būtiskākais enerģijas galapatēriņa pieaugums 2030.gadā, 
salīdzinot ar 2018.gadu, ir paredzams lauksaimniecības, 
mežsaimniecības un
zivsaimniecības sektorā - 17,8%, bet pārējos 
sektors tiek prognozēts enerģijas galapatēriņa samazinājums. 
Kopējais enerģijas galapatēriņš
2030.gadā ir par apmēram 11% 
mazāks nekā 2018.gadā.
21.attēls. 
Enerģijas galapatēriņa prognozes dalījumā pa enerģijas veidiem 
līdz 2030.gadam
67
 (PJ)
Jāatzīmē, ka līdz 2030.gadam elektroenerģijas un dabasgāzes 
daļa kopējā enerģijas gala patēriņā pieaugs par vairāk nekā 5 
procentpunktiem.
Dabasgāzes patēriņa pieaugumu nosaka tās plašāka 
izmantošana autotransportā. Tajā pašā laikā, ņemot vērā 
automašīnu efektivitātes
paaugstināšanos un elektrotransporta 
plašākas izmantošanu, fosilā šķidrā kurināmā / degvielas patēriņa 
daļa samazināsies par apmēram 6,7
procentpunktiem.
Pamatojoties uz aprēķināto enerģijas galapatēriņa prognozi, 
tiek noteikts galapatēriņam bāzes scenārijā optimālais risinājums 
(minimālas sistēmas
kopējās izmaksas), kur aprēķinātais primārās 
enerģijas patēriņš 2030.gadā ir par apmēram 12,9% mazāks nekā 
2017.gadā, un netiek paredzētas
būtiskas izmaiņas primārās 
enerģijas veidu struktūrā 2030.gadā, salīdzinot ar 2017.gadu. 
Visvairāk samazinās cietās biomasas un šķidrā fosilā
kurināmā / 
degvielas patēriņš, bet pieaug biodegvielas, biogāzes un pārējo 
AER patēriņš. Galvenais iemesls šim samazinājumam ir enerģijas
galapatēriņa samazināšanās mājsaimniecībās, pakalpojumu un 
komerciālajā / pakalpojumu sektorā un transportā. Lielākais 
samazinājums ir
novērojams cietā fosilā kurināmā, gāzveida 
biomasas un cietās biomasas patēriņā - attiecīgi 33,9%, 27,5% un 
23,6%, kas ir izskaidrojams ar
kurināmā patēriņa samazinājumu 
rūpniecībā, mājsaimniecībās un transportā, bet lielākais patēriņa 
pieaugums būs šķidrās biomasas, kas tiek
izmantota transportā, un 
pārējiem ne-biomasas AER, kas ir izskaidrojams ar pieaugošo 
ne-emisiju AER tehnoloģiju izmantošanu vietējā enerģijas
ražošanā.
Netiek paredzētas būtiskas izmaiņas primārās enerģijas veidu 
struktūrā, kur joprojām dominējošie kurināmā / degvielas veidi ir 
dabasgāze un
šķidrais fosilais kurināmais / degviela. Cietās 
biomasas īpatsvars kopējā patēriņā samazināsies par 6,5 
procentpunktiem, bet šķidrā fosilā kurināmā
/ degvielas patēriņš 
īpatsvars par 5,9 procentpunktiem.
22.attēls. 
Primārās enerģijas patēriņa prognoze periodā līdz 
2030.gadam
68
 (PJ)
Modelētā bāzes scenārija rezultāti parāda, ka ieplānotie 
energoefektivitātes pasākumi ietaupa 5,3 PJ enerģijas 2030.gadā. 
Tas nozīmē, ka bez šiem
pasākumiem enerģijas galapatēriņš būtu 
par 5,3 PJ lielāks.
Modelētā bāzes scenārija rezultāti parāda, ka ieplānotie 
energoefektivitātes pasākumi pie enerģijas galapatērētājiem un 
enerģijas pārveidošanas un
transportēšanas sektoros ietaupa 
apmēram 7,2 PJ 2030.gadā. Tas nozīmē, ka bez šiem pasākumiem 
primārās enerģijas patēriņš būtu par 7,2 PJ
lielāks.
2.3.5. 
Izmaksu 
efektīvs minimālais prasību līmenis ēkām
Jau 2014.gadā Latvijā tika paaugstinātas minimālās 
energoefektivitātes prasības daļā no ēkām un būves elementiem. No 
2020.gada 1.janvāra stājas
spēkā izmaiņas un 
precizējumi
69
, kas veikti būvnormatīvā un ir vērsti uz 
projektu kvalitātes uzlabošanu un tādējādi ēkas būvfizikālo 
parametru
uzlabošanu.
5.tabula. Ēku 
energoefektivitātes minimālais pieļaujamais līmenis jaunbūvēm, 
ēku atjaunošanai un pārbūvei
Ēkas būvniecības 
ieceres
dokumentācijas akceptēšanas
periods
dzīvojamām 
ēkām
nedzīvojamām 
ēkām
70
daudzdzīvokļu ēkas
viendzīvokļa vai
divdzīvokļu 
ēkas
ēkas, kuras ir valsts vai
pašvaldības īpašumā un
institūciju valdījumā un
kurās atrodas 
valsts vai
pašvaldības institūcijas
pārējās nedzīvojamās ēkas
Ēku 
energoefektivitātes minimālais pieļaujamais līmenis 
jaunbūvēm
71
Līdz 2016.gada 31. 
decembrim
≤ 70 kWh/m
2
 
gadā
≤ 80 kWh/m
2
 
gadā
≤ 100 kWh/m
2
 
gadā
≤ 100 kWh/m
2
 
gadā
No 2017.gada 1.janvāra līdz
2017.gada 31.decembrim
≤ 60 kWh/m
2
 
gadā
≤ 70 kWh/m
2
 
gadā
≤ 90 kWh/m
2
 
gadā
≤ 90 kWh/m
2
 
gadā
No 2018.gada 1.janvāra līdz
2018.gada 31.decembrim
≤ 60 kWh/m
2
 
gadā
≤ 70 kWh/m
2
 
gadā
≤ 65 kWh/m
2
 
gadā
≤ 90 kWh/m
2
 
gadā
No 2019.gada 1.janvāra līdz
2020.gada 31. decembrim
≤ 50 kWh/m
2
 
gadā
≤ 60 kWh/m
2
 
gadā
gandrīz nulles enerģijas
ēka
≤ 65 kWh/m
2
 
gadā
No 2021.gada 1. janvāra
gandrīz nulles enerģijas
ēka
gandrīz nulles enerģijas
ēka
gandrīz nulles enerģijas
ēka
gandrīz nulles enerģijas
ēka
Ēku 
energoefektivitātes minimālais pieļaujamais līmenis ēku 
atjaunošanai un pārbūvei
72
No 2015.gada 21.novembra līdz
2020.gada 31. decembrim
≤ 90 kWh/m
2
 
gadā
≤ 100 kWh/m
2
 
gadā
≤ 110 kWh/m
2
 
gadā
≤ 110 kWh/m
2
 
gadā
No 2021.gada 1.janvāra
≤ 80 kWh/m
2
 
gadā
≤ 90 kWh/m
2
 
gadā
≤ 90 kWh/m
2
 
gadā
≤ 100 kWh/m
2
 
gadā
Būvnormatīvs nosaka ēku ārējo norobežojošo konstrukciju būves 
elementu un to savienojumu energoefektivitātes projektēšanas 
kārtību
jaunbūvējamām, pārbūvējamām un atjaunojamām apkurināmām 
ēkām, kā arī esošajās ēkās ierīkojamām jaunām apkurināmām telpām, 
kurās
apkures sezonā tiek uzturēta temperatūra 8° C un augstāka. 
Lai ēku pārbūvē netiktu ierobežoti dažādi konstruktīvie 
risinājumi un arhitektūras
formas vai būvniecības ieceres 
ierosinātāja vēlmes, normatīvās siltumcaurlaidības vērtības ir 
izņemtas no līdzšinējā būvnormatīva. Svarīgi ir
sasniegt 
kWh/m
2
 apkures patēriņa un maksimāli pieļaujamās U 
vērtības. Maksimāli pieļaujamās U vērtības normatīvā ir uzrādītas 
ar mērķi
ierobežot siltumtehniski ļoti sliktu un nedrošu 
konstrukciju izbūvi, kas var novest pie dažāda veida problēmām 
ekspluatācijas laikā. Maksimālo
vērtību kontekstā k koeficienta 
izmantošana vairs nav tik kritiska, jo kWh/m
2
 ir 
definēts un maksimālās U vērtības ir tikai, lai saglabātu drošuma
līmeni konstrukcijām. Ir samazināta pieļaujamā U vērtība logiem 
un balkonu durvīm.
Ir pastiprinātas prasības ēku energoefektivitātes minimālajam 
pieļaujamajam līmenim, energoefektivitātes novērtējumam apkurei 
atjaunošanām un
pārbūvēm no 2021.gada, jo:
1) Direktīva 
2010/31/ES
 paredzējusi, ka valsts veicina, lai 
ēkas atjaunojot padarītu par gandrīz nulles enerģijas ēkām;
2) Līdz 2050.gadam jāsasniedz ēku dekarbonizācijas mērķi;
3) Līdzšinējā pārbūvju un atjaunošanu prasība 
kWh/m
2
 bija daudz vieglāk sasniedzama, kā 
H
TR
 (attiecībā uz ēkām, kuru platība ir vismaz 1000 
m
2
un sasniedzamais rādītājs līdz 60 kWh/m
2
 
gadā (minimālais pieļaujamais līmenis apkures patēriņam)).
Līdz ar to piesaistot attiecīgās jomas ekspertus, ir 
nepieciešams izvērtēt rādītāju efektivitāti un atbilstību dažāda 
veida ēkām un nepieciešamības
gadījumā nepieciešams pilnveidot 
būvnormatīva regulējumu.
6.tabula. Būves 
elementa un lineārā termiskā tilta siltuma caurlaidības 
koeficientu URM W/(m2 × K) un ψRM W/(m × K) maksimāli
pieļaujamās 
vērtības
Konstrukcija
Dzīvojamās ēkas, pansionāti,
slimnīcas un bērnudārzi
Nedzīvojamās ēkas
Ražošanas ēkas
U
RM
 vērtība, 
W/(m
2
K)
U
RM
 vērtība, 
W/(m
2
K)
U
RM
 vērtība, 
W/(m
2
K)
Grīda:
 
 
 
grīdas un sienas saskarē ar 
grunti
0,2
0,25
0,35
grīda uz neapkurināmu 
pagrabstāvu vai grīda ar
ventilējamu pagrīdi
0,3
0,35
0,40
Ārsienas:
 
 
 
ārsienas
0,23
0,25
0,30
sienas tradicionālajās guļbūvēs 
bez
siltumizolācijas slāņa iebūvēšanas sienā
0,65
0,65
0,65
Jumti un pārsegumi, kas saskaras 
ar āra gaisu
0,20
0,23
0,25
Ārdurvis un vārti
1,80
2,00
2,20
Logi un balkona durvis
1,10
1,10
1,30
Termiskie tilti, 
ψ
RM
0,20
0,20
0,35
2.4. Enerģētiskā drošība
2.4.1. 
Esošā 
situācija
2018.gadā Latvijā energoresursu ražošanā dominēja dažādi 
biomasas kurināmie / degviela - cietā biomasa, gāzveida biomasas 
un šķidrā biomasas
(biodegviela), kā arī elektroenerģija. Nelielā 
apjomā Latvijā tika saražots arī cietais kurināmais - kūdra, 
savukārt no naftas produktiem kā
energoresurss tika saražotas 
smērvielas. Primārās enerģijas patēriņā 2018.gadā gandrīz vienādā 
apjomā tika patērēti naftas produkti un biomasa
(cietā, šķidrā un 
gāzveida biomasa), savukārt gāzveida fosilais kurināmais/degviela 
tika patērēts par ceturtdaļu mazāk nekā biomasa. Enerģijas
galapatēriņā 2018.gadā dominē naftas produkti (importētie naftas 
produkti transporta patēriņā), otrais lielākais patērētais 
kurināmais/degviela
2018.gadā Latvijā bija biomasa (cietā, šķidrā 
un gāzveida biomasa). Savukārt siltumenerģijas un 
elektroenerģijas galapatēriņš 2018.gadā Latvijā
bija mazāks un 
gandrīz savstarpēji vienāds.
Enerģētiskās drošības nosacījuma izpildi vislabāk raksturo 
tas, cik daudz energoresursu Latvija spēj saražot pati (valstī 
iekšienē) un cik daudz
energoresursu ir nepieciešams importēt, kā 
arī tas, no cik daudz dažādiem avotiem energoresursi tiek 
importēti.
23.attēls. 
Latvijas energoresursu ražošanas un patēriņa struktūra, 
energoresursu imports un eksports 2017.gadā (TJ)
Latvija ir būtiski samazinājusi savu enerģētisko 
atkarību
73
 periodā no 1990.gada līdz 2017.gadam - 
50,4% (31% samazinājums 2005.-2017.g.
periodā). Tomēr 2017.gadā 
44,1% no Latvijas primārā enerģijas patēriņa tika radīti no 
importētajiem energoresursiem. Šobrīd enerģētiskā atkarība
Latvijā ir zemāka nekā ES kopumā (55,1%), un enerģētiskā atkarība 
ir samazinājusies, neskatoties uz kopējo primārās enerģijas 
patēriņa
palielinājumu pēdējos gados. Enerģētiskās atkarības 
rādītāju uzlabošanos var izskaidrot ar AER izmantošanas īpatsvara 
a palielinājumu, kā arī
elektroenerģijas un gāzes tirgus 
atvēršanu, kas sekmēja jaunu tirgus dalībnieku ienākšanai tirgū 
un vienlaicīgi samazināja enerģētisko atkarību no
Krievijas.
2017.gadā Latvijas enerģētiskā atkarība cieto fosilo kurināmo 
apjomā bija 88,5%, naftas produktiem - 100,12%, un dabasgāzei - 
101,9%, kas ir
izskaidrojams ar to, ka Latvijā neiegūst gandrīz 
nevienu no šiem kurināmā veidiem (izņemot smērvielas, kūdru un 
kūdras briketes). Vienlaicīgi
pieminams, ka Latvija visu 
importēto gāzi neizmanto uzreiz patēriņam, bet daļu gāzes uzglabā 
Inčukalna PGK, lai nodrošinātu ne tikai Latviju ar
dabasgāzes 
piegādēm ziemas sezonā, bet arī kaimiņvalstis. Latvija neizmanto 
visu importēto šķidro naftas produktu apjomu, bet daļu 
eksportē.
24.attēls. 
Latvijas un ES energoimporta tendences 1990.-2017.gadā 
(%)
74
2017.gadā Latvija dēļ neraksturīgi augsta ūdens daudzuma 
Daugavā un lielas HES izstrādes saražoja 101% no Latvijā 
nepieciešamās
elektroenerģijas. Latvijas pārvades tīklā 2017.gadā 
importēts par 16% mazāk elektroenerģijas salīdzinājumā ar 
2016.gadu, turpretī eksportēts par
9% vairāk. Līdzīgi kā 
2016.gadā Latvijas saražotās un patērētās elektroenerģijas saldo 
bija negatīvs ar būtisku Latvijas pārvades tīklā importētās
elektroenerģijas pārsvaru pār eksportēto elektroenerģiju no 
Latvijas pārvades tīkla . Tāpat arī Latvijas elektroenerģijas 
patēriņa apjoms pārsniedz
kopējo Latvijā saražotās 
elektroenerģijas apjomu, tāpēc 2018.gadā vietējie 
elektroenerģijas ražotāji Latvijas elektroenerģijas patēriņu 
nosedza
nepilnu 88% apmērā.
7.tabula. 
Latvijas elektroenerģijas imports un eksports 2016.-2017.g. 
(MWh)
75
 
2016
(GWh)
2017
(GWh)
2018
(GWh)
Izmaiņas
(2017.-2018.)
Latvijas pārvades tīklā 
importētā elektroenerģija
4828,354
4072,912
5173,682
27%
No Latvijas pārvades tīkla 
eksportētā
elektroenerģija
3794,883
4137,077
4264,801
3,1%
Latvijas elektroenerģijas 
saldo
-1033,47 (iztrūkums)
+641,66
(pārpalikums)
-908,88 (iztrūkums)
1516,5% (iztrūkums)
Latvijas elektroenerģijas 
patēriņš
7264,728
7282,17
7410,215
1,8%
Kopējais saražotās 
elektroenerģijas apjoms
6231,257
7346,336
6501,335
-11,5%
Valsts patēriņa nosegšana, 
izmantojot vietējās
ģenerācijas (%)
85,77
100,88
87,7
13,15 (procentpunkti)
2018.gadā no trešajām valstīm Latvijā tiek importēti 16% no 
kopējā Baltijas valstu elektroenerģijas importa. 2018.gada 
pirmajā pusgadā (no
janvāra līdz jūnijam) Baltijas valstis no 
trešajām valstīm importēja 982,5 GWh. 2017.gadā elektroenerģijas 
imports no trešajām valstīm kopā
sasniedza 776,4 GWh, kas ir 16% 
samazinājums pret 2016.g. Savukārt eksports no Latvijas 
elektroenerģijas pārvades tīkla ir palielinājies par
aptuveni 9% 
salīdzinājumā ar 2016.gadu. Kā būtisks esošās darbības nosacījumu 
raksturojošs apstāklis ir jāmin Baltijas, Krievijas un 
Baltkrievijas
pārvades sistēmas operatoru noslēgtais BRELL līgums 
(Belarus, Russia, Estonia, Lithuania, Latvia), kas reglamentē 
iesaistīto sinhroni strādājošo
valstu energosistēmu operatoru 
savstarpējo palīdzību un cita starpā paredz sadarbību avārijas 
rezervju uzturēšanā 500 MW apjomā, no kurām katra
no dalībvalstīm 
nodrošina 100 MW.
Latvija izpilda enerģētiskās drošības mērķi ar esošajiem 
pasākumiem un esošajām tehnoloģijām, jo Latvijā darbojas 
Inčukalna PGK ar kopējo
kapacitāti - 24 219 GWh, kas nodrošina 
reģionālās gāzapgādes stabilitāti klientiem Latvijā, Igaunijā, 
Krievijas ziemeļrietumu reģionā un Lietuvā.
Dabasgāzes sistēmas 
funkcionēšana viena sistēmas objekta iztrūkuma gadījumā tiek 
izvērtēta un sagatavota pēc Eiropas Parlamenta un Padomes
2017.gada 25.oktobra regulā Nr. 
2017/1938
 par gāzes piegādes 
drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) 
Nr. 
994/2010
aprakstītās metodikas, kas ņem vērā "N-1 
principu"
76
 jeb darbības kļūmi vienotajā lielākajā 
dabasgāzes infrastruktūrā. N-1 ļauj novērtēt
dabasgāzes 
patērētāju aizsargātības līmeni jeb gāzes infrastruktūras drošību 
izvēlētajā teritorijā procentuālā izteiksmē, ņemot vērā dažādu
dabasgāzes sistēmas elementu raksturlielumus.
25.attēls. N-1 
aprēķina rezultāts
77
 atkarībā no Inčukalna PGK 
piepildījuma 2018.gadā
78
N-1 vērtība ir tieši proporcionāla Inčukalna PGK 
piepildījumam. Saskaņā ar Regulu Nr. 
2017/1938
 vērtība abās 
situācijās pārsniedz regulā noteikto
minimumu, un no aprēķinu 
rezultātiem secināms, ka dabasgāzes apgādes drošība Latvijā ir 
augstā līmenī, jo būtiski pārsniedz norādīto 100%
līmeņatzīmi - 
248,6%.
2.4.2. 
Attīstības 
prognozes
Tiek prognozēts, ka periodā līdz 2025.gadam tiks pabeigts 
elektrotīklu sinhronizācijas projekts, jo 2018.gadā Baltijas 
valstis parakstīja ar Poliju un
EK kopīgu dokumentu par Baltijas 
valstu elektrotīklu sinhronizāciju ar kontinentālo Eiropu, kas 
paredz nodrošināt Latvijas, Igaunijas un Lietuvas
energotīklu 
sinhronizāciju ar kontinentālo Eiropu un tādējādi nodrošināt 
ciešāku integrāciju Eiropas tirgū, intensīvāku konkurenci, 
uzlabotu
enerģētisko drošību, mazinot vēsturiski pārāk augsto 
Baltijas valstu atkarību no Krievijas.
2020.gada 1.janvārī darbu uzsāks vienotais 
(Somija-Latvija-Igaunija) dabasgāzes tirgus, kad būs pabeigts 
dabasgāzes cauruļvads "Balticconnector",
kas savienos Igaunijas 
un Somijas dabasgāzes tirgus. Šajā procesā tiks izveidots Somijas 
un Igaunijas dabasgāzes pārvades sistēmas
starpsavienojums, kas 
Baltijas valstu reģionālajā tirgū pilnvērtīgi ļaus iesaistīties 
arī Somijai, bet, Lietuvas - Polijas pārvades savienojums
nodrošinās piekļuvi pārējo Eiropas valstu dabasgāzes tirgiem un 
ievērojami samazinās reģiona atkarību no dominējošā dabasgāzes 
piegādātāja.
Tiek prognozēts, ka periodā līdz 2030.gadam 
Inčukalna PGK nozīme palielināsies vienotā dabasgāzes tirgus dēļ, 
kas veicinās interesi par Inčukalna
PGK izmantošanu.
2.5. Iekšējais enerģijas tirgus
2.5.1. 
Elektrotīklu 
starpsavienotība
2.5.1.1. Pašreizējais 
starpsavienojumu līmenis un galvenie starpsavienojumi
Elektroenerģijas vairumtirgus cenu elektroenerģijas biržā 
ietekmē ne tikai plānoti un neplānoti pārvades tīkla remontdarbi, 
bet arī plānoti un
neplānoti remontdarbi spēkstacijās, kā arī 
hidroresursu pieejamība Skandināvijas valstīs un Latvijā.
Būtiski pieminēt pārvades tīkla kopējo neto jaudu (NTC), kas 
Latvijas un Igaunijas starpsavienojumam (virzienā no EE uz LV) ir 
1 000 MW.
Piebilstams, ka šis ir viens no starpsavienojumiem, kur 
novērojama pārslodze. Savukārt Lietuvas un Latvijas 
starpsavienojama jauda (virzienā no
LV uz LT) ir 1 234 MW.
Jaunākie starpsavienojumi - NordBalt zemūdens kabelis starp 
Lietuvu un Zviedriju ar kopējo jaudu 700 MW un LitPol-link" 
starpsavienojums
starp Lietuvu un Poliju ar kopējo jaudu 500 MW 
palielina Baltijas energosistēmas kopējo starpsavienojumu jaudu 
ar citām ES valstīm no
agrākajiem 1 000 MW līdz 2 200 MW.
8.tabula. 
Izveidotie starpsavienojumi, to noslogotība 2018.gadā un 
izmaiņas
79
Starpsavienojumi
80
Vidējā noslogotība
81
 
(%)
Izmaiņas (2017.-2018.)
(procentpunkti)
Zemākā fiksētā mēneša
noslogotība 
(%)
Augstākā fiksētā mēneša
noslogotība (%)
LV → LT
31
2
12,7
56,1
EE → LV
54
-13
38,5
79,4
LBI → LT
15
-12
20,1
92,7
LT → LV
2
0
1,5
19,9
PL → LT
20
-12
13,2
70,5
LT → PL
48
9
10,3
57,7
SE → LT
63
-9
0,0
91,5
FI → EE
18
-19
6,5
47,8
Imports no trešajām valstīm uz Baltiju var notikt vienīgi caur 
elektroenerģijas biržu Nord Pool Spot
82
 (NPS) Lietuvas 
tirdzniecības apgabalu - LBI.
Importētās elektroenerģijas apjoms, 
kas tika importēts no trešajām valstīm 2018.gadā bija 2 558 187 
MWh, kas ir par 229% vairāk salīdzinājumā ar
2017.gadu (776 395 
MWh). Saskaņā ar NPS informāciju, Zviedrija caur NordBalt kabeli 
2018.gadā eksportējusi uz Lietuvu 2 930 002 MWh, bet
Polija caur 
LitPol-link - 721 839 MWh. NordBalt kabeļa vidējā noslodze 
2018.gadā bija 60% kas, salīdzinājumā ar 2017.gadu ir 
samazinājums par
3 procentpunktiem. LitPol-Link starpsavienojuma 
noslodze virzienā no Polijas uz Lietuvu bija 29%, kas 
salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, ir
pieaugums par 7 
procentpunktiem. Savukārt virzienā no Lietuvas uz Poliju 
LitPol-Link noslodze bija 39%, kas, salīdzinot ar iepriekšējo 
gadu, ir
samazinājums par 8 procentpunktiem.
2018.gadā Igaunijas - Latvijas starpsavienojuma vidējā 
noslogotība bija 56%, kas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir 
samazinājums par 2
procentpunktiem. Igaunijas - Latvijas 
starpsavienojuma augstākā fiksētā mēneša noslodze bija 79,4% 
(septembris), bet laikā, kad Latvijā ir
pietiekama vietējā 
ģenerācija un mazāka nepieciešamība importēt elektroenerģiju no 
Igaunijas, starpsavienojuma noslogotība samazinājās vidēji
līdz 
38,5% (decembrī) no pieejamās neto pārvades jaudas. Neto kopējā 
pārvades jauda 2018. gadā bija 6 689 093 MWh.
Latvijas elektroenerģijas sistēmā nav tīklu pārslodzes, kas 
ierobežotu brīvu pieeju elektroenerģijas sistēmai, tādēļ jebkuram 
elektroenerģijas
ražotājam, kuram ir noslēgts līgums par 
elektroenerģijas pārdošanu, pieeja elektroenerģijas sistēmai ir 
bez ierobežojumiem un garantēta. Visai
saražotajai 
elektroenerģijai, neatkarīgi no tās ieguves veida, tiek 
nodrošinātas vienlīdzīgas iespējas piekļuvei tīklam.
2.5.1.2. Starpsavienojumu jaudu 
paplašināšanas prasību izpilde
Saskaņā ar EK informāciju Latvija (kopā Baltijas valstu grupā) 
2017.gadā nodrošina 23,7% elektrības starpsavienotības līmeni.
Starpsavienojamības līmenis Latvijai 2018.gadā ir aprēķināts, 
izmantojot vairākas formulas un neņemot vērā starpsavienojumu 
jaudas ar trešajām
valstīm (tikai ES DV starpsavienojuma 
jaudas)
83
:
a) ienākošās (import) starpsavienojumu jaudas (kopējā) un pīķa 
jaudas (pieprasījuma) attiecība;
b) izejošās (export) starpsavienojumu jaudas (kopējā) un pīķa 
jaudas (pieprasījuma) attiecība;
c) ienākošās (import) starpsavienojumu jaudas (kopējā) un 
uzstādītās AER jaudas attiecība;
d) izejošās (export) starpsavienojumu jaudas (kopējā) un 
uzstādītās AER jaudas attiecība;
e) ienākošās (import) starpsavienojumu jaudas (starp LV un 
citu ES DV) un pīķa jaudas (pieprasījuma) attiecība;
f) izejošās (export) starpsavienojumu jaudas (starp LV un citu 
ES DV) un pīķa jaudas (pieprasījuma) attiecība;
g) ienākošās (import) starpsavienojumu jaudas (starp LV un 
citu ES DV) un uzstādītās AER jaudas attiecība;
h) izejošās (export) starpsavienojumu jaudas (starp LV un citu 
ES DV) un uzstādītās AER jaudas attiecība.
9.tabula. 
Latvijas elektroenerģijas starpsavienojumu līmeņa 2018.gadā 
noteikšanai izmantotie dati (MW)
Izmantotais parametrs
2018.g.
uzstādītā elektroenerģijas 
ražošanas jauda
2986,18
ienākošā starpsavienojumu jauda 
(imports) (SJI)
1750
izejošā starpsavienojumu jauda 
(eksports) (SJE)
1550
pīķa jaudas (maksimālais 
pieprasījums 2018.g.) (PJ)
1255
uzstādītā AER jauda (UAER)
1829,18
ienākošo (importa) 
starpsavienojumu jauda (starp LV un ES dalībvalstīm) 
(SJI-LV)
900
izejošā (exporta) 
starpsavienojumu jauda (starp LV un ES dalībvalstīm) 
(SJE-LV)
1300
Baltijas valstu caurlaides spējas aprēķinā netiek ņemta vērā 
tirdzniecība ar Krieviju, un aprēķinā ir iekļauti tikai 
starpsavienojumi Igaunija-Somija
(1000 MW), Lietuva-Zviedrija 
(700 MW) un Lietuva-Polija (500 MW). Sakarā 2025.gada plāniem 
attiecībā uz desinhronizāciju no BRELL tīkla
uz 2030.gadu 
caurlaides spēja uz Krieviju/Baltkrieviju/Kaļiņingradu noteikta 0 
MW.
26.attēls. 
Latvijas elektroenerģijas starpsavienojumu līmenis 2018.gadā
Ņemot vērā Baltijas valstu starpsavienojuma jaudas ar citām ES 
DV, secināms, ka LV starpsavienojuma līmenis pārsniedz 85% visos 
rādītājos.
Savukārt, ja ņem vērā tikai Latvijas starpsavienojuma 
jaudas ar citām ES DV (Igauniju un Lietuvu), tad Latvijā 
starpsavienojuma līmenis zemākajā
rādītājā (importa 
starpsavienojuma jaudas un uzstādītās AER jaudas attiecība) ir 
49%, līdz ar to Latvijai ir jādomā, kā uzlabot šo rādītāju līdz 
EK
ieteicamajiem 60%
84
. Latvija plāno šo rādītāju 
uzlabos ar Latvijas-Igaunijas trešā starpsavienojuma projekta 
(330kV elektropārvades
augstsprieguma līnija starp apakšstacijām 
Igaunijā un Latvijā) starpniecību, realizējot projektu līdz 
2020.gadam. Tādā veidā palielināt
šķērsgriezuma Latvija-Igaunija 
maksimālās caurlaides spēju virzienā uz Igauniju par 500 MW un 
virzienā uz Latviju par 600 MW.
27.attēls. 
Baltijas starpsavienojumu jaudas attīstība ar Eiropas 
elektroenerģijas sistēmu (MW)
2.5.2. 
Enerģijas 
pārvades infrastruktūra
2.5.2.1. Esošās elektroenerģijas un 
gāzes pārvades infrastruktūras galvenās iezīmes
Pārvades tīkla galvenie raksturlielumi ir pazeminošo 
apakšstaciju un augsta sprieguma sadales punktu skaits noteiktā 
teritorijā, kuru, savukārt,
raksturo īpatnējais elektroenerģijas 
jaudas pieprasījums tajā, un atbilstošs pārvades līniju (330 kV 
un 110 kV) tīkls, kurš izpilda arī elektroapgādes
drošuma un 
ekonomiskuma kritērijus. Pēc minētajiem kritērijiem pārvades 
tīkls uzskatāms par tuvu optimālam ar attīstības potenciālu. 
Šobrīd
elektroenerģijas pārvades tīkls sastāv no 1346,43 km 330 
kV līnijām un 3893,54 km 110 kV līnijām, 25 330 kV 
transformatoriem un 248 110 kV
transformatoriem ar kopējo 
uzstādīto jaudu 9020,5 MVA. Efektīvākai pārvades tīkla 
apkalpošanai ekspluatācijas struktūrvienības pēc teritoriālā
principa ir sadalītas:
• 13 apakšstaciju grupās - 330/110 kV apakšstaciju un sadales 
punktu ekspluatācijai - Salaspils, Krustpils, Daugavpils, Viskaļi 
(Jelgava), Brocēni,
Grobiņa, Valmiera, Gulbene, Rēzekne, Sloka, 
Ventspils, Rīgā - Labā krasta un Kreisā krasta, ar vienu bāzes 
apakšstaciju katrā grupā;
• 6 līniju iecirkņos - 330/110 kV pārvades elektrolīniju 
ekspluatācijai - Rīgas iecirknis, Krustpils iecirknis, Daugavpils 
iecirknis, Brocēnu iecirknis,
Grobiņas iecirknis un Valmieras 
iecirknis.
Latvijas energosistēmas 330 kV tīkls ir Baltijas valstu 
energosistēmas vidus posms starp tās ziemeļu un dienvidu daļām. 
Visām 330 kV
apakšstacijām, izņemot "Daugavpils", ir divpusēja 
barošana. 110 kV tīklam ir loku shēma. Lielākā daļa 110 kV 
apakšstaciju ir ar diviem
transformatoriem un ar divpusīgu 
barošanu.
28.attēls. 
Latvijas 330 kV un 110 kV elektrisko tīklu shēma
85
Latvijas dabasgāzes pārvades sistēma ir savienota ar triju 
kaimiņvalstu - Igaunijas, Krievijas un Lietuvas - dabasgāzes 
pārvades sistēmām, no
kurām savienojums ar Igauniju ļauj tehniski 
nodrošināt dabasgāzes plūsmas tikai virzienā no Latvijas uz 
Igauniju, bet savienojumi ar Lietuvu un
Krieviju - plūsmas abos 
virzienos. Gada griezumā visu dabasgāzes starpsavienojumu 
noslodze ir zema un visos starpsavienojumos nepārsniedz
50% 
robežu no teorētiski pieejamās jaudas, tomēr atsevišķos 
pieprasījuma brīžos dabasgāzes pārvades sistēmas starpsavienojumu 
jaudas var tikt
izmantotas līdz pat 100%. Apkures sezonā par 
galveno dabasgāzes apgādes avotu Latvijas patēriņa segšanai, 
kļūst Inčukalna PGK, kas kalpo kā
reģiona drošības stabilitātes 
garants.
Vienotais Latvijas dabasgāzes PSO pārvalda 1188 km garu 
maģistrālo gāzesvadu sistēmu, pārklājot Latvijas reģionus un caur 
40 gāzes regulēšanas
stacijām pārvadot dabasgāzi uz vietējo gāzes 
sadales sistēmu. Inčukalna PGK iespējams uzglabāt līdz pat 2,3 
mljrd. m
3
 jeb 24,22 TWh dabasgāzes.
Galvenais dabasgāzes piegādes ceļš Latvijas patērētājiem ir 
maģistrālie gāzesvadu tīkli, kuri atzarojas no Jamalas - Eiropas 
gāzes vada Tveras
apgabalā Krievijā, uz Sanktpēterburgu, Pleskavu 
un tālāk uz Igauniju, Latviju. Baltijas valstu maģistrālie 
dabasgāzes tīkli kopumā ir labi attīstīti un
to spēju nodrošināt 
stabilas piegādes paaugstina Inčukalna PGK, tomēr tās izmantošanā 
pastāv arī būtiski ierobežojumi - piemēram, Igaunijas un
Latvijas 
dabasgāzes sistēmu savienojums nepieciešamo iekārtu neesamības 
dēļ nenodrošina fizisku dabasgāzes pārsūknēšanu virzienā no 
Igaunijas
un Latviju (bet notiek virtuālo tirdzniecības punktu 
darījumi), savukārt Lietuvas un Latvijas pārvades savienojumu 
jauda ir nepietiekama, lai segtu
dabasgāzes patēriņa 
maksimumslodzi un nodrošinātu dabasgāzes iesūknēšanu Inčukalna 
PGK. Vienlaikus, 2020.gadā tiks pabeigta Latvijas-
Igaunijas
29.attēls. 
Dabasgāzes pārvades sistēma Latvijā
86
ES kopumā joprojām ir ļoti atkarīga no trešo valstu dabasgāzes 
piegādēm. Latvijas dabasgāzes apgādes sistēma nav tieši savienota 
ar citu ES
dalībvalstu, izņemot Lietuvu un Igauniju, sistēmām. 
Toties kopš darbojas Klaipēdas sašķidrinātās dabasgāzes 
terminālis, pastāv iespēja fiziski
saņemt dabasgāzi ne tikai no 
Krievijas, bet arī citām valstīm. Vienlaicīgi piebilstams, ka 
Latvijas un Igaunijas dabasgāzes tirgotāju interese par
Klaipēdas 
sašķidrinātās dabasgāzes termināli un tā izmantošanu no 2019.gada 
maija ir mazinājusies, kas saistīta ar Lietuvas regulatora
noteiktajiem pārvades sistēmas tarifiem izejai no Lietuvas uz 
Latviju.
AS "Sadales tīkls", kura pienākums ir nodrošināt 
elektroenerģijas sadales sistēmas pakalpojumus, pildot sadales 
sistēmas operatora funkcijas
Latvijā, kā arī AS "Sadales tīkls" 
ir atbildīgs par tīkla atjaunošanu, uzturēšanu un ekspluatēt 
energoapgādes veikšanai nepieciešamo sadales
sistēmas 
infrastruktūru, ar saviem pakalpojumiem 2017.gadā aptvēra 99% no 
lietotājiem.
2.5.2.2. Tīkla paplašināšanas 
prasību prognozes
Lai nodrošinātu drošu Latvijas elektroenerģijas sistēmas 
darbību, efektīvu elektroenerģijas tirgus funkcionēšanu, un, lai 
novērstu iekārtu
novecošanu, Latvijas PSO rekonstruē un modernizē 
augstsprieguma apakšstacijas un elektroenerģijas sadales punktus, 
kā arī, ievērojot Latvijas un
kaimiņvalstu elektroenerģijas 
sistēmu attīstības tendences, izvērtē un lemj par Latvijas 
elektroenerģijas pārvades sistēmas starpsavienojumu
attīstības, 
kā arī par iekšēja tīkla pastiprināšanas un modernizēšanas 
nepieciešamību. Elektroenerģijas pārvades tīkls tiek attīstīts 
atbilstoši Latvijas
elektroenerģijas pārvades sistēmas attīstības 
plānam
87
 un Eiropas pārvades sistēmas desmit gadu 
attīstības plānam
88
.
Periodā no 2020.gada līdz 2029.gadam Latvijas un Baltijas 
elektroenerģijas tīkla attīstībai tiks īstenoti šādi 
projekti:
• Trešais elektroenerģijas starpsavienojums starp Latviju un 
Igauniju;
• Elektropārvades tīkla savienojums "Rīgas TEC-2 - Rīgas 
HES";
• Esošo Igaunijas-Latvijas 330 kV starpsavienojumu 
pārbūve;
• Baltijas valstu sinhronizācija ar Eiropas elektropārvades 
tīkliem un desinhronizācija no Krievijas apvienotās 
elektroenerģijas sistēmas.
30.attēls. 
Baltijas valstu projekti, atbilstoši Baltijas valstu PSO 
attīstības plāniem
Baltijas valstu gāzapgādes sistēmām nav savienojuma ar kopējo 
ES dabasgāzes pārvades tīklu. Lai novērstu šo situāciju, saskaņā 
ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 
347/2013
 
(2013.gada 17.aprīlis), ar ko nosaka Eiropas 
energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ
Lēmumu 
Nr.1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 
713/2009
, Regulu (EK) 
Nr. 
714/2009
 un Regulu (EK) Nr. 
7 
15/2009
, Austrumbaltijas reģions
ir noteikts par vienu no ES prioritārajiem koridoriem.
Periodā no 2020.gada līdz 2029.gadam Latvijas un Baltijas 
dabasgāzes tīkla attīstībai tiks īstenoti šādi projekti:
• Igaunijas-Somijas starpsavienojuma (Balticconector) 
būvniecība (ekspluatācija tiks uzsākta 2020.gada 1.janvārī);
• Latvijas-Igaunijas starpsavienojuma (Karksi) uzlabošana 
(projekts tiks pabeigts 2020.gadā);
• Inčukalna PGK darbības uzlabošana (projekts tiks pabeigts 
līdz 2025.gadam);
• Latvijas-Lietuvas starpsavienojuma uzlabošana (projekts tiks 
pabeigts līdz 2023.gadam);
• Polijas-Lietuvas starpsavienojums (GIPL) būvniecība 
(projekts tiks pabeigts līdz 2022.gadam).
31.attēls. 
Plānotie dabasgāzes infrastruktūras projekti 
Baltijā
89
2.5.3. 
Elektroenerģijas un gāzes tirgi un 
enerģijas cenas
2.5.3.1. Pašreizējā situācija 
elektroenerģijas un gāzes tirgos
Latvijas dabasgāzes patēriņš ir ap 1,4 mljrd. m
3
, 
bet pēdējā desmitgadē ir vērojama patēriņa samazināšanās (2008. 
gadā patēriņš bija 1,66 mljrd.
m
3
). Dabasgāzes tirgus 
samazinājumam ir vairāki objektīvi un pozitīvi iemesli - dažādi 
energoefektivitātes pasākumi, tostarp katlu māju
modernizācija un 
attiecīgi zudumu samazināšanās energoapgādē, it īpaši siltuma 
nozarē, kā arī energoresursu diversifikācija, proti, vietējo AER
veiksmīga izmantošana (piemēram, šķeldas īpatsvara pieaugums), 
piemēram, siltumapgādē. Tas ir arī ieguvums Latvijas drošībai, jo
samazinājusies atkarība no energoresursu importa. Latvijas 
potenciālā priekšrocība reģionāla tirgus ietvaros ir tās 
ģeogrāfiskais novietojums, kas
rada iespējas dabas gāzes 
tranzītam Dienvidu-Ziemeļu virzienā, kā arī Inčukalna PGK 
tehniskās iespējas, izmantojot to kā tirgus instrumentu.
Latvijas elektroenerģijas patēriņš ir 7,4 TWh. Pēdējos gados 
novērotas energoresursu kopējā patēriņa struktūrālās izmaiņas - 
samazinoties kopējam
dabasgāzes patēriņam pārveidošanas sektorā, 
palielinās AER īpatsvars kopējā energoresursu patēriņā, kas 
saistāms ar saražotās elektroenerģijas
pieaugumu 
hidroelektrostacijās un vēja stacijās
90
. Vienlaikus, 
AER saražotās elektroenerģijas apjomi ir ļoti svārstīgi un 
atkarīgi no ārējiem
faktoriem. Ņemot vērā augsto nokrišņu apjomu 
un lielo ūdens pieteci Daugavā 2017.gadā, AER elektroenerģijas 
patēriņš pieauga par 5,6%,
savukārt 2018.gadā sakarā ar netipiski 
sausu un karstu vasaras periodu, kam bija raksturīgs nepietiekošs 
hidrorezervuāru piepildījums un ar zems
ūdenslīmenis 
ūdenstilpnēs, tostarp Daugavā. Līdz ar to 2018.gadā hidroizstrāde 
samazinājās par 43,6%. Tādējādi 2018.gadā lielākā daļa no 
vietējās
saražotās elektroenerģijas (37% no galapatēriņa)) tika 
saražota pārveidošanas sektorā (62%), proti, koģenerācijas 
stacijās, bet pārējais (38%) HES
un VES (9,2 PJ).
2.5.3.2. Pašreizējā situācija 
enerģijas cenās
2017.gadā Latvijā tika novērots būtisks elektroenerģijas cenu 
kritums - par 3,91 % salīdzinājumā ar 2016.gada vidējo cenu, 
tādējādi vidējā
elektroenerģijas cena 2017.gadā bija 34,68 
EUR/MWh . Cenas pazemināšanās Latvijā galvenokārt bija saistīta 
ar NordBalt pirmo pilno darba gadu
(pēc testēšanas perioda). 
Pateicoties tam, ievērojami samazinājās neplānotu padeves 
pārrāvumu un apkopju skaits, kas, savukārt, ļāva
elektroenerģijas 
vairumtirgus cenām Latvijas tirdzniecības apgabalā pietuvoties 
Ziemeļvalstu vairumtirgus cenu līmenim. Savukārt 2018.gadā,
vidējā elektroenerģijas biržas cena Latvijas tirdzniecības 
apgabalā palielinājās par 43,9%,t.i., sasniedzot49,90 
EUR/MWh.
32.attēls. 
Elektroenerģijas izmaksas mājsaimniecībai ar 200 kWh patēriņu 
mēnesī
91
Elektroenerģijas gala tarifu veidojošo izmaksu pozīcijās 
patēriņa grupā ar 200 kWh mēnesī mājsaimniecību lietotājiem ir 
redzams, ka lielāko
atšķirību izmaksās veido fiksētā maksa par 
pieslēgumu, tādējādi parādot efektīva pieslēguma nozīmi, kas 
pēdējo gadu laikā īpaši tiek uzsvērts.
Attiecīgi, ja 
mājsaimniecības patēriņš ir, piemēram, tikai 200 kWh mēnesī, tad 
neapdomīgs būtu 3 fāžu pieslēgums ar 40 ampēru jaudu, kas ne 
tikai
veicina nelietderīgas jaudas uzturēšanu, bet palielinātu 
patērētāja izmaksas par 60%. Kopš 2016.gada AS "Sadales tīkls" 
sadales sistēmas
pakalpojumu tarifi paredz, ka konkrēta summa par 
elektroenerģijas pieslēguma nodrošināšanu jāmaksā arī tiem 
elektroenerģijas lietotājiem, kas
elektroenerģiju nepatērē, 
visiem lietotājiem piemērojot tarifu, kas sastāv no fiksētās 
maksas par pieslēguma nodrošināšanu un no mainīgās maksas,
kas 
atkarīga no elektroenerģijas patēriņa. Tādējādi būtiski veicināta 
elektroenerģijas tīkla efektīva izmantošana, jo elektroenerģijas 
lietotāji ir
veikuši savu pieslēgumu jaudu izvērtējumus un 
nepieciešamības gadījumā samazinājuši jaudu, kas netiek efektīvi 
izmantota, tādējādi optimizējot
savas izmaksas par 
elektroenerģiju.
No 2013.gada līdz 2017.gada beigām Latvijas mājsaimniecības 
par dabasgāzi vidēji maksājušas 0,0456 EUR/kWh, kas ir nedaudz 
vairāk kā
Igaunijā, savukārt mazāk kā Lietuvā, un ES kopā, kur 
vidējā mazumtirdzniecības cena iepriekšminētajā laika periodā 
sasniedza 0,0659 EUR/kWh.
Dabasgāzes vairumtirdzniecības cenas attiecas uz sistēmas 
lietotāju, kura patēriņa apjoms ir lielāks par 25 
tūkst.m
3
 dabasgāzes gadā. Latvijas
dabasgāzes cenas 
lielajiem patērētājiem, kuri nav mājsaimniecības, kopumā ir zem 
ES vidējā cenu līmeņa. Laika periodā no 2013.gada līdz
2017.gada 
beigām, Latvijas lielie patērētāji vidēji maksāja 0,0456 EUR/kWh, 
kas ir nedaudz vairāk kā vidēji Igaunijā (0,0433 EUR/kWh), bet
mazāk kā vidēji Lietuvā (0,0469 EUR/kWh), un ES kopā, kur vidējā 
vairumtirdzniecības cena no 2013.gada līdz 2017.gada noslēgumam 
ir 0,0659
EUR/kWh.
33.attēls. 
Dabasgāzes cenu izmaiņas patērētājiem, kuri nav mājsaimniecības, 
EUR par kWh (pusgadā)
92
Latvija 2017.gadu noslēdza ar vienu no zemākajām dabasgāzes 
vairumtirdzniecības cenām ES - 17,11 EUR par megavatstundu 
(2017.gada
4.ceturksnī), kas bija zemākā cena visā Baltijas jūras 
reģionā
93
. Tomēr 2017.gadā vidējā dabasgāzes 
tirdzniecības cena Latvijā bija par 2,60
EUR/MWh augstāka nekā 
2016.gadā (14,51 EUR/MWh). Vācijas 
Gaspool
 biržā 
dabasgāzes vairumtirgus cena 2018.gada augustā bija par 5,20
EUR/MWh augstāka nekā 2017.gada augustā, savukārt Nīderlandes 
Title Transfer Facility
 (TTF) biržā cena pieaugusi par 
4,73 EUR/MWh.
2018.gadā dabasgāzes vairumtirgus cena turpināja 
pakāpeniski pieaugt līdz novembra mēnesim, kad tika sasniegta 
augstākā 2018.gada
vairumtirgus cena - 26,29 EUR par 
megavatstundu. Pretēji prognozēm, kopš tā brīža uzsākās cenu 
kritums un 2019.gada septembrī 
Gaspool
 vidējā
vairumtirdzniecības cena bija 9,64 EUR par megavatstundu.
34.attēls. 
Indikatīvās dabasgāzes tirdzniecības vidējās cenas un cenu 
diapazoni saskaņā ar notikušiem iepirkumiem juridiskajām
personām
94
2.5.3.3. Attīstības prognozes
Tā kā Latvijā patērētā elektroenerģija tiek pirkta Nord Pool 
vairumtirdzniecības biržā, Baltijas un Ziemeļvalstu 
elektroenerģijas tirgus ir ļoti
saistīts. 2018.gadā līdz ar 
vispārējo energoresursu (naftas, dabasgāzes, ogļu) cenu pieaugumu 
pasaulē, kā arī emisijas kvotu cenas pieaugumu,
elektroenerģijas 
cena gada laikā būtiski pieauga gan Ziemeļvalstīs, gan Baltijas 
valstīs. Ziemeļvalstīs kopš 2017.gada cenas pieauga par 88%,
Igaunijā par 52%, Latvijā - par 58%. Lai arī 2019.gada janvārī 
elektroenerģijas cena turpināja pieaugt, jau no februāra bija 
vērojams samazinājums
gan salīdzinot ar iepriekšējo gadu, gan 
iepriekšējo mēnesi, ievērojot dabasgāzes un ogļu cenu 
samazinājumu. Elektroenerģijas tirgus cena
2020.gadā varētu 
palikt nemainīga. Tomēr svarīgi, kādi būs turpmākie laikapstākļi 
gan Skandināvijas valstīs, gan Latvijā. PSO ir izstrādājis
elektroenerģijas un elektriskās jaudas bilances prognozi, tāpat 
kā elektroenerģijas patēriņa prognozi, vismaz trim 
scenārijiem
95
.
Nākotnē dabasgāzes vairumtirgus cenas ietekmēs daudzi 
savstarpēji saistīti faktori, tostarp dabasgāzes vairumtirgus 
cenu svārstības biržās un
ģeopolitiskie notikumi pasaulē.
2.5.4. 
Enerģētiskā 
nabadzība un enerģētiskā pieejamība
EK enerģētiskās nabadzības observatorijā enerģētiskā nabadzība 
ir noteikta kā īpašs nabadzības veids, kas saistīts ar virkni 
nelabvēlīgu ietekmju uz
cilvēku veselību un labklājību, piemēram, 
ar elpceļu un sirds slimībām un garīgo veselību, kas saasinās 
zemas temperatūras un stresa dēļ, kas
saistīts ar rēķiniem par 
gāzes, siltuma un elektroenerģiju, kurus iedzīvotāji nevar 
atļauties apmaksāt. Enerģētiskajai nabadzībai ir netieša ietekme 
uz
vairākiem mājsaimniecību un iedzīvotāju labklājību 
raksturojošiem dzīves kvalitātes rādītājiem, ieskaitot veselību, 
vidi un produktivitāti
96
.
Savukārt Eiropas Ekonomikas 
un sociālo lietu komiteja ir definējusi enerģētisko nabadzību kā 
- grūtības vai nespēja mājoklī uzturēt atbilstīgu
temperatūru vai 
izmantot citus būtiskus energopakalpojumus par saprātīgu cenu. 
Latvijas attīstības plānošanas dokumentos un tiesību aktos līdz
šim šis jēdziens nav definēts.
Lai novērtētu enerģētiskās nabadzības apjomu, EK enerģētiskās 
nabadzības observatorijā tiek piedāvāts apskatīt vairākus 
rādītājus - to
mājsaimniecību īpatsvars, kurām ir komunālo 
pakalpojumu rēķinu parāds; mājsaimniecību īpatsvars, kuru 
absolūtais enerģijas patēriņš ir mazāks
par pusi no valsts vidējā 
rādītāja; mājsaimniecību īpatsvars, kuru enerģijas patēriņa daļa 
ienākumos ir vairāk nekā divas reizes lielāka nekā valsts
vidējā 
daļa; mājsaimniecību īpatsvars, kuras naudas trūkuma dēļ nevarēja 
atļauties uzturēt mājokli siltu. Šobrīd jaunākie statistikas dati 
ir pieejami
tikai par rādītāju "mājsaimniecību īpatsvars, kuras 
naudas trūkuma dēļ nevarēja atļauties uzturēt mājokli siltu", 
kurš Plāna tiek izvirzīts kā
galvenais rādītājs enerģētiskās 
nabadzības rādītājā.
2017.gadā siltuma nodrošināšana mājoklī naudas trūkuma dēļ 
bija liegta 9,7% (ES - 7,8%) no visiem iedzīvotājiem vai 11,6% no 
visām
mājsaimniecībām, bet 2018.gadā šis rādītājs samazinājās 
līdz 7,5% (ES - 8%) no visiem Latvijas iedzīvotājiem vai 9,8% no 
visām Latvijas
mājsaimniecībām
97
. Šis rādītājs kopumā 
ir uzlabojies periodā no 2005.gada, tomēr būtiski pasliktinājies 
laikā no 2009.gada līdz 2013.gadam, kas
raksturo pasaules 
ekonomisko lejupslīdi. Minētais īpatsvars Latvijā ir īpaša 
sociāla rakstura problēma it īpaši tām mājsaimniecībām, kas dzīvo
sociālajās mājās/dzīvokļos. 2018.gadā no 15,7% no iedzīvotājiem 
zem nabadzības riska sliekšņa un 18,4% no mājsaimniecībām zem 
nabadzības
riska sliekšņa nevarēja atļauties uzturēt siltu 
mājokli
98
. Turklāt situācija ir atšķirīga, ja analizē 
noteiktus mājsaimniecību veidus, kur dažiem
mājsaimniecību 
veidiem parādās arī būtiskās atšķirības starp ES-28 rādītāju.
10.tabula. 
Mājsaimniecības, kuras naudas trūkuma dēļ nevarēja atļauties 
uzturēt siltu mājokli 
(%)
99
 
1-personas 
mājsaimn.
(no visiem iedz.)
1-personas
mājsaimn. (NRP
100
)
1-personas 
mājsaimn.
>65g. (no visiem
iedz.)
1-personas 
mājsaimn.
>65g. (NRP)
Divi pieaugušie ar 
2
apgādībā esošiem
bērniem (NRP)
Divi pieaugušie ar 
3
apgādībā esošiem
bērniem (NRP)
LV
ES
LV
ES
LV
ES
LV
ES
LV
ES
LV
ES
2016
20,1
10,9
27,8
19,3
22,6
10,5
34,5
20,6
15,8
17,6
28,4
21,7
2017
16,8
10,7
23,8
19,7
19,6
10,7
27,8
20,3
23,5
16,8
26,8
18,4
Tāpat, ja skata citus iespējamos enerģētiskās nabadzības 
indikatorus, tad Latvijā komunālo pakalpojumu kavēšana 2018.gadā 
bija novērota 11.6%
no visiem iedzīvotājiem,
Savukārt atbalsts dzīvokļa jautājumu risināšanā parāda gan 
dzīvokļa pabalsta saņēmēju skaitu, dzīvokļa pabalsta vidējos 
apmērus un šim mērķim
izlietotos līdzekļus. 2017.gadā dzīvokļa 
pabalstu saņēma 93,7 tūkstoši iedzīvotāju (4,8% no iedzīvotājiem 
kopumā), bet 2018.gadā - 83 tūkstoši
iedzīvotāju (4,3% no 
iedzīvotājiem kopumā). Dzīvokļa pabalsta vidējais apmērs 
2017.gadā gadā vienai personai ir 177 EUR, 2018.gadā - 180
EUR. 
Dzīvokļa pabalstam pašvaldības 2017.gadā izlietoja 16,5 milj.EUR, 
bet 2018.gadā - 14.0 milj.EUR.
Enerģētiskās nabadzības mazināšanas risinājumi tiek 
izstrādāti, īstenojot VPP "Enerģētika"
101
 projektu 
"Ilgtspējīga enerģētikas infrastruktūra un
tirgus", kura ietvaros 
tiek veikts enerģētiskās nabadzības situācijas Latvijā 
novērtējums, tiek izstrādāta enerģētiskās nabadzības definīcija, 
tostarp
izstrādāti enerģētiskās nabadzības kritēriji Latvijai, 
un, balstoties uz izstrādātajiem kritērijiem, identificētas 
enerģētiskās nabadzības riskam
pakļautās sociālās grupas. Ir 
paredzēts, ka minētais projekts noslēgsies 2021.gadā, un tā 
rezultāti tiks iestrādāti Plāna aktualizācijā 2022.-
2023.gadā. 
Tāpat "Latvijas Patērētāju interešu aizstāvības asociācija" 
sadarbībā ar SIA "Jelgavas nekustamā īpašuma pārvaldi" piedalās
starptautiskā projektā "STEP", kura ietvaros tiks noteikti 
enerģētiskās nabadzības kritēriji, balstoties uz citu valstu 
pieredzi, un tiks meklēti
risinājumi enerģētiskās nabadzības 
novēršanai.
Pieeja enerģētiskās nabadzības novēršanai Latvijā ir 
galvenokārt ar sociālās politikas palīdzību. Pašvaldībām 
nepieciešamības gadījumā
nepieciešams nodrošināt minimālo 
ienākumu līmeni visām mājsaimniecībām, turklāt tās var nodrošināt 
arī mājokļa pabalstu mājsaimniecībām, kas
ietver izmaksas par 
elektrību un apkuri. Turklāt valsts valdība sniedz finansiālu 
atbalstu atsevišķām neaizsargātām iedzīvotāju grupām, lai tās
varētu samaksāt par elektroenerģiju.
Dažas vispārējas enerģētikas politikas varētu būt izdevīgas 
nabadzīgām mājsaimniecībām. EPS paredz, ka elektroenerģijas 
piegādātājiem jāpanāk
zināms enerģijas ietaupījums, informējot 
patērētājus par energoefektivitāti un veicinot 
energoefektivitātes uzlabojumus. "Dzīvo siltāk" pasākums ir
vienošanās, kas parakstīta starp dažādām ieinteresētajām personām 
publiskajā un privātajā sektorā, lai veicinātu enerģijas 
atjaunošanu,
sadarbojoties un sniedzot informāciju 
mājsaimniecībām.
2.5.5. 
Pašreizējais 
cenas elementu sadalījums
Dabasgāzes apgādes pakalpojumu tarifu noteikšanā SPRK ievēro 
likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" noteikto 
pamatprincipu:
tarifi nosakāmi tādā apmērā, lai lietotāju veiktie 
tarifu maksājumi segtu ekonomiski pamatotas pakalpojuma 
sniegšanas izmaksas un nodrošinātu
sabiedrisko pakalpojumu 
rentabilitāti. Tarifa projektā iekļauj tikai tās izmaksas, kas 
attiecas uz konkrētā pakalpojuma sniegšanu un ir ekonomiski
pamatotas. SPRK nosaka dabasgāzes pārvades, uzglabāšanas, sadales 
pakalpojumu aprēķināšanas metodiku un atbilstoši tām nosaka 
dabasgāzes
pārvades pakalpojuma tarifu, dabasgāzes uzglabāšanas 
pakalpojumu tarifu un dabasgāzes sadales sistēmas pakalpojuma 
tarifu.
35.attēls. 
Dabasgāzes cenas galalietotājam komponenšu 
sadalījums
102
Elektroenerģijas vairumtirgus cena ir viena no komponentēm 
elektroenerģijas gala cenā, kur vēl papildus tam gala cenu veido 
pārvades un sadales
sistēmu pakalpojumi, OIK un PVN. Pārvades 
sistēmas operatora un sadales sistēmas operatora pakalpojumu 
izmaksas (tarifus) Latvijā apstiprina
SPRK. Pārvades pakalpojums 
un sadales pakalpojums ir tikai viena no rēķina pozīcijām, kas ir 
noteikta ar diferencēto tarifu. Tarifs (sadales un
pārvades 
pakalpojumi) var sastāvēt no: maksas par elektroenerģijas 
piegādi; maksas par elektroenerģijas nodrošināšanu; maksas par
ievadaizsardzības aparāta strāvas lielumu; maksas par atļauto 
slodzi.
36.attēls. 
Elektroenerģijas cenas galalietotājam komponenšu 
sadalījums
103
Siltumapgādes nozarē regulējamie pakalpojumi ir 
siltumenerģijas ražošana, siltumenerģijas pārvade un sadale, kā 
arī siltumenerģijas tirdzniecība.
Tāpat siltumenerģijas 
tirdzniecība tiek regulēta līdz tā dēvētajai "piederības robežai" 
ar lietotāju, parasti tas ir līdz siltumtrases ievada vietai ēkā.
Siltumenerģijas izmantošana ēkā nav regulējams pakalpojums. 
Siltumenerģijas apgādes pakalpojums ir regulējams, ja kopējais 
siltumenerģijas
apjoms ir lielāks par 5000 MWh/gadā. Savukārt 
mazās siltumapgādes sistēmas netiek regulētas, lai neuzliktu 
papildu administratīvo slogu
siltumapgādes komersantiem un 
tādējādi nepalielinātu siltumapgādes izmaksas un tarifus.
37.attēls. 
Siltumenerģijas tarifu mainīgo izmaksu (kreisā puse) un pastāvīgo 
izmaksu (labā puse) komponenšu sadalījums
104
Siltumenerģijas gala tarifi dažādās apdzīvotajās vietās 
atšķiras, un šīs atšķirības nosaka pakalpojumu sniegšanas 
nosacījumi - izvēlētie
siltumapgādes sistēmas tehnoloģiskie 
risinājumi, siltumapgādes sistēmas kompaktums un tās tehniskais 
stāvoklis, kā arī katras apdzīvotās vietas
ģeogrāfiskās u.c. 
īpatnības (reljefs, apbūves blīvums, siltumapgādes lietotāju 
daudzums utt.) un iedzīvotāju skaits apdzīvotajā teritorijā No 
šiem
nosacījumiem ir atkarīgas pakalpojuma sniegšanas izmaksas, 
kas ir nepieciešamas, lai pakalpojumu varētu nodrošināt. Lielākā 
daļa no kopējā
siltumenerģijas gala tarifa veido kurināmā 
izmaksas vai iepirktās siltumenerģijas izmaksas un pastāvīgās 
izmaksas, kurās ietilpst darba samaksa,
pamatlīdzekļu nolietojums 
u.c. izmaksas. Pārējās izmaksas ir salīdzinoši nelielas.
Degvielas gala cenas, visās ES dalībvalstīs veidojas pēc 
līdzīga principa, kur cenu veido trīs pamata komponentes - 
degvielas iepirkuma cena,
valsts nodevas un nodokļi, 
mazumtirgotāja izmaksas. Degvielas iepirkuma cenu veido tādas 
komponentes kā naftas un degvielas cenas, valūtas
kursu 
svārstības, ģeopolitiskā situācija, klimatiskā situācija, 
kvalitātes prasības, kā arī pieprasījums. Valsts nodevas un 
nodokļos ietilpst akcīzes
nodoklis, valsts nodeva par drošības 
rezervju uzturēšanu un pievienotās vērtības nodoklis. Savukārt 
mazumtirgotāja izmaksas aptver dažādu
degvielas piedevu 
pievienošanu, uzņēmuma uzturēšanas un attīstības izmaksas, to 
vidū - degvielas uzpildes stacijas uzturēšana un personāla
izmaksas.
2.5.6. 
Enerģijas 
subsīdiju apraksts
Saskaņā ar EK sniegto informāciju enerģijas subsīdijas ir:
• Nodokļu izdevumi (izņēmumi un samazinājumi, nodokļu 
kredīti);
• Tiešie pārskaitījumi (granti, dotācijas, aizdevumi ar 
atvieglotiem nosacījumiem);
• Netiešie pārskaitījumi (jaudas mehānismi).
2.5.6.1. Nodokļu un nodevu 
izdevumi
Akcīzes nodoklis
Akcīzes nodokļa mērķis ir ierobežot to preču patēriņu, kas ir 
kaitīgas apkārtējai videi un cilvēku veselībai. Šobrīd akcīzes 
nodoklis tiek piemērots
naftas produktiem un dabasgāzei. Akcīzes 
nodoklis netiek piemērots oglēm un citiem fosilajiem 
kurināmajiem, kā arī kūdrai. Tajā pat laikā par
oglēm ir jāmaksā 
dabas resursu nodoklis. Šobrīd dažādiem naftas produktiem un 
dabasgāzei atkarībā no izmantošanas mērķa tiek piemērotas
atšķirīgas akcīzes nodokļa likmes.
11.tabula. 
Akcīzes nodokļa likmes dabasgāzei un naftas produktiem 2019.gadā 
(EUR)
 
spēkā esošā akcīzes
nodokļa likme
akcīzes nodokļa likme
no 01.01.2020
dabasgāzes izmantošanai par 
kurināmo (par 1 MWh)
105
1,65
1,65
dabasgāzes izmantošanai par 
degvielu (par 1 MWh)
106
9,64
9,64
dabasgāzes izmantošanai par 
kurināmo rūpnieciskās ražošanas un citos ar ražošanu 
saistītos
procesos, lauksaimniecības izejvielu pirmapstrādes 
tehnoloģisko iekārtu darbināšanai un
tehnoloģiski 
nepieciešamā klimata nodrošināšanai rūpnieciskās ražošanas un 
lauksaimniecības
izejvielu pirmapstrādes telpās (par 1 
MWh)
0,55
0,55
svinu nesaturošais benzīns (par 
1000 l)
476
509
svinu nesaturošais benzīns, 
kuram tiek pievienots etilspirts (bio 5%) (par 1000 
l)
107
svinu nesaturošais benzīns, 
kuram tiek pievienots etilspirts (E 85)
108
 (par 
1000 l)
109
142,8
110
152,7
111
svinu saturošais benzīns (par 
1000 l)
594
594
dīzeļdegviela (par 1000 l)
372
414
dīzeļdegviela bio (5%-30% (par 
1000 l))
112
dīzeļdegviela ar bio piejaukumu 
vismaz 30% (par 1000 l)
113
biodīzeļdegviela (par 1000 
l)
114
0
0
petroleja (par 1000 l)
372
414
degvieleļļa (mazuts) (par 1000 
kg)
15,65
15,65
degvieleļļa (par 1000 
l)
115
372
414
naftas gāzes un pārējie gāzveida 
ogļūdeņraži (par 1000 kg)
116
244
285
marķētā degviela (par 1000 
l)
56,91
56,91
marķētā degviela (bio 5%) (par 
1000 l)
21,34
21,34
dīzeļdegviela 
lauksaimniekiem
117
 (par 1000 l)
118
55,8
62,1
Akcīzes nodokļa diferencētās likmes arī var tikt uzskatītas 
par enerģijas subsīdijām attiecībā uz to kurināmo vai degvielu, 
kuram tiek piemērotas
zemākas akcīzes nodokļa likmes salīdzinot 
ar citiem kurināmā vai degvielas veidiem.
Likums "
Par akcīzes nodokli
" paredz, ka no akcīzes nodokļa 
atbrīvo naftas produktus, kurus piegādā un izmanto:
• citiem mērķiem (kā izejvielu, nevis kā degvielu vai 
kurināmo);
• gaisakuģi un kuģi, kuri netiek izmantoti privātai atpūtai un 
izklaidei;
• elektroenerģijas ražošanai vai kombinētās iekārtās, kas ražo 
elektroenerģiju un siltumenerģiju;
• ķīmiskās apstrādes procesā, pievienojot koksam, ko izmanto 
par kurināmo
• divējādi;
Likums "
Par akcīzes nodokli
" paredz, ka 0 EUR likmi akcīzes 
nodokļa likmi piemēro:
• biodīzeļdegvielai, kas pilnībā iegūta no rapšu sēklu eļļas, 
un rapšu sēklu eļļai, kuru realizē vai izmanto par kurināmo vai 
degvielu;
• naftas gāzēm un pārējiem gāzveida ogļūdeņražiem, ja tos 
piegādā personām, kuras tos izmanto par kurināmo vai gāzes 
krāsnīs un citās iekārtās,
nevis par degvielu.
Pievienotās vērtības 
nodoklis
PVN samazinātā likme - 12% apmērā, tiek piemērota atsevišķām 
koksnes kurināmā piegādēm, ja tā faktiskais patērētājs ir 
iedzīvotājs, kas pērk un
patērē koksnes kurināmo mājsaimniecības 
vajadzībām, un siltumenerģijas piegādei, ja tās faktiskais 
patērētājs ir iedzīvotājs, kas pērk un patērē
siltumenerģiju 
mājsaimniecības vajadzībām.
Ar PVN neapliek gāzes importu, kas transportēta, izmantojot 
dabasgāzes sistēmu vai tīklus, kuri pieslēgti šai sistēmai, vai 
gāzes transportkuģus, un
ko iesūknē kādā dabasgāzes sistēmā vai 
maģistrālo cauruļvadu tīklā, elektroenerģijas, siltumenerģijas 
vai dzesēšanas enerģijas importam pa
siltumapgādes vai dzesēšanas 
tīkliem.
DRN
DRN tiek piemērots par dažādu gaisa piesārņojošo vielu emisiju 
vai SEG emisiju emitēšanu atmosfērā. DRN likme tiek piemērota 
katrai konkrētai
gaisa piesārņojošai vielai vai SEG. DRN par 
CO
2
 emisijām netiek piemērots iekārtām, kuras ir 
iekļautas ES ETS un biomasas un kūdras
sadedzināšanai.
Akmeņoglēm, koksam un lignītam (brūnoglēm), kuru izmanto 
elektroenerģijas ražošanai, kā arī siltumenerģijas un 
elektroenerģijas ražošanai
koģenerācijas procesā, kā arī 
akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogles) realizēšanai, ja 
personai, kura veic šo realizāciju, ir licence elektroenerģijas
ražošanai vai licence siltumenerģijas un elektroenerģijas 
ražošanai koģenerācijas procesā, piemēro 0 EUR DRN likmi.
TEN
Saskaņā ar "
Transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa un 
uzņēmumu vieglo transportlīdzekļu nodokļa likumu
" nodoklis ik 
gadu jāmaksā personām,
kuru īpašumā, turējumā vai valdījumā 
Latvijā ir vai tiek reģistrēti transportlīdzekļi (izņemot 
traktortehniku, tādas automobiļu piekabes un
puspiekabes, kuru 
pilna masa nepārsniedz 3500 kg, tramvajus, trolejbusus, bezceļu 
transportlīdzekļus, sniega motociklus, mopēdus un velosipēdus)
vai ar nodokli apliekamajam transportlīdzeklim tiek izsniegtas 
tranzīta numura zīmes.
TEN nemaksā par:
• vienu vieglo automobili, motociklu, triciklu vai 
kvadriciklu, kurš ir vai tiek reģistrēts personai ar invaliditāti 
īpašumā, turējumā vai valdījumā;
• transportlīdzekli, kurš ir vai tiek reģistrēts 
diplomātiskās, konsulārās vai starptautiskās organizācijas 
pārstāvniecības vai tādas personas īpašumā,
turējumā vai 
valdījumā, kurai ir diplomātiskās vai konsulārās privilēģijas un 
imunitātes;
• transportlīdzekli, kuru noraksta vai arī noraksta vienlaikus 
ar citu reģistrācijas darbību;
• transportlīdzekli, kurš ir vai tiek reģistrēts kā 
operatīvais transportlīdzeklis;
• transportlīdzekli, kas reģistrēts fiziskajai personai 
īpašumā, par laiku no šīs fiziskās personas nāves brīža līdz 
īpašnieka maiņas vai valdītāja
reģistrācijas brīdim;
• transportlīdzekli, kuram ir vai tiek reģistrēts vēsturiskā 
spēkrata statuss vai kurš vai tiek reģistrēts par sporta 
transportlīdzekli;
• tādu transportlīdzekli, kas pēc savas konstrukcijas kā 
vienīgo mehānisko dzinējspēku izmanto enerģiju no 
transportlīdzeklī glabātās
elektroenerģijas vai dzinējspēka 
glabāšanas iekārtas (piemēram, akumulators, kondensators, 
spararats vai ģenerators);
• vieglo transportlīdzekli, kura īpašniekam, turētājam vai 
valdītājam vai šādas personas laulātajam apgādībā ir bērns ar 
invaliditāti;
• transportlīdzekli, kuru transportlīdzekļa īpašnieka 
maksātnespējas administrators noņem no uzskaites atsavināšanai 
Latvijā vai izvešanai no
Latvijas, vai transportlīdzekli, kura 
reģistrāciju pārtrauc uz laiku, nododot numura zīmes;
• vienu transportlīdzekli, kurš ir vai tiek reģistrēts 
īpašumā, turējumā vai valdījumā Sabiedroto spēku štāba loceklim 
vai viņa apgādājamam, ja šī
persona nav Latvijas pilsonis vai 
pastāvīgais iedzīvotājs.
TEN atvieglojumus 50% apmērā piemēro:
• transportlīdzeklim (izņemot operatīvo transportlīdzekli), 
kura īpašnieks, turētājs vai valdītājs ir Iekšlietu ministrijas 
padotībā esoša iestāde;
• transportlīdzeklim (izņemot operatīvo transportlīdzekli), 
kura īpašnieks, turētājs vai valdītājs ir Aizsardzības 
ministrijas padotībā esoša institūcija
vai Nacionālie bruņotie 
spēki;
• transportlīdzeklim (izņemot operatīvo transportlīdzekli), 
kura īpašnieks, turētājs vai valdītājs ir pašvaldības policijas 
iestāde;
• daudzbērnu ģimenei par vienu no tās locekļa īpašumā, 
turējumā vai valdījumā reģistrētu transportlīdzekli.
TEN 25% apmērā no TEN likmes piemēro:
• lauksaimniecības produktu ražotājam, lauksaimniecības 
pakalpojumu kooperatīvā sabiedrībai un atzītai akvakultūras 
(dīķsaimniecības tipa)
saimniecībai - par kravas automobili, kas 
pēc savas konstrukcijas paredzēts dažādu kravu pārvadāšanai, un 
piekabi vai puspiekabi, kas pēc savas
konstrukcijas paredzēta 
dažādu kravu pārvadāšanai, ievērojot īpašus nosacījumus;
• transportlīdzekļiem, ar kuriem fiziskā vai juridiskā 
persona, kas ieļauta Lauku atbalsta dienesta maksājumu saņēmēju 
datubāzē, veic kravas
pašpārvadājumus, ievērojot īpašus 
nosacījumus;
Kopā TEN un UVTN atvieglojumu apmērs, par kuriem ir pieejama 
informācija, 2017.gadā bija 14,3 milj. EUR, kas ir par 3,8 milj. 
EUR jeb 36,4%
vairāk nekā 2016.gadā.
Elektroenerģijas 
nodoklis
Saskaņā ar 
Elektroenerģijas nodokļa likumu
 no nodokļa tiek 
atbrīvota elektroenerģija, ko izmanto preču pārvadājumiem un 
sabiedriskajiem
pasažieru pārvadājumiem, tajā skaitā dzelzceļa 
transportā un pilsētu sabiedriskajos pasažieru pārvadājumos, kā 
arī mājsaimniecību lietotāji.
No nodokļa tiek atbrīvota arī elektroenerģija, kas piegādāta 
citu ES vai citu ārvalstu pārstāvjiem vai organizācijām:
• saistībā ar diplomātiskajām vai konsulārajām attiecībām;
• starptautiskajām organizācijām, kas par tādām atzītas to 
valstu iestādēs, kurās šīs organizācijas atrodas, kā arī šo 
organizāciju biedriem saskaņā ar
starptautiskajām šo organizāciju 
dibināšanas konvencijām vai to mītnes zemes nolīgumiem;
• jebkuras Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalsts 
bruņotajiem spēkiem, izņemot dalībvalsti, kurā iekasē 
elektroenerģijas nodokli, kā arī
bruņotajiem spēkiem, kas minēti 
Eiropas Padomes 1990.gada 3.decembra lēmuma 
90/640/EEK
 1.pantā, 
šo bruņoto spēku patēriņam un
civilpersonālam, kas tos pavada, 
vai šo bruņoto spēku virtuves vai ēdnīcu vajadzībām;
• patēriņam saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti ar ārvalstīm, 
kuras nav ES dalībvalstis, vai starptautiskajām organizācijām, ja 
vien attiecībā uz
atbrīvojumu no pievienotās vērtības nodokļa 
šāds līgums ir atļauts vai apstiprināts.
Elektroenerģijai, ko piegādā personām ielu apgaismošanas 
pakalpojumu sniegšanai, nodokli aprēķina pēc likmes 0 EUR par 
megavatstundu.
Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu kopējais apmērs 2017.gadā 
bija 2,6 milj. EUR, kas ir 0,01% no IKP. 2017.gadā 
elektroenerģijas nodokļa
atbrīvojumu apmērs bija 56,5% no 
faktiskajiem elektroenerģijas nodokļa ieņēmumiem (4,6 milj. 
EUR).
2.5.6.2. Tiešie pārskaitījumi
EM virzītajās ES fondu atbalsta programmās līdz šim brīdim ir 
realizēts viens projekts, kas attiecas uz fosilajiem 
energresursiem, attiecībā uz
ražošanas ēku pārbūvi un 
atjaunošanu, paplašinot kūdras apsaimniekošanas uzņēmuma 
saimniecisko darbību apstrādes rūpniecībā.
2.5.6.3. Netiešie pārskaitījumi
Saskaņā ar 
Elektroenerģijas tirgus likumu
 Latvijā valsts 
atbalsta ietvaros tiek piešķirts valsts atbalsts elektroenerģijas 
ražošanai no AER vai
koģenerācijā un komersanti saņem maksu par 
koģenerācijas stacijā uzstādīto jaudu obligātā iepirkuma veidā. 
Obligātais iepirkums ir valsts
noteikts atbalsta mehānisms 
elektroenerģijas ražotājiem, kas paredz tā finansēšanu no 
elektroenerģijas galalietotāju maksājumiem. Obligātā
iepirkuma 
izmaksas proporcionāli savam elektroenerģijas patēriņam sedz visi 
Latvijas elektroenerģijas galalietotāji, kuriem tiek piemērota 
obligātā
iepirkuma komponente, kas papildus elektroenerģijas 
tirgus cenai, sadales un pārvades tarifam un pievienotās vērtības 
nodoklim tiek iekļauta
elektroenerģijas gala cenā.
12.tabula. 
2018.gadā obligātā iepirkuma mehānisma ietvaros saņemtais 
atbalsts virs tirgus cenas
Saņemtais atbalsta veids
EUR/2018.gadā
maksa par koģenerācijas stacijā 
uzstādīto jaudu
37 
718 743
elektroenerģijas ražošana 
koģenerācijā
24 
943 462
elektroenerģijas ražošana 
biogāzes stacijās
43 
444 604
elektroenerģijas ražošana 
biomasas stacijās
41 
086 552
elektroenerģijas ražošana 
HES
5 
172 712
elektroenerģijas ražošana 
VES
6 
530 299
Viens Latvijas komersants, kas saņem garantēto maksu par 
uzstādīto elektrisko jaudu, atbilstoši noteiktajam ierobežojumam 
cita starpā izmanto
kūdru kā resursu enerģijas ieguvei. 2018.gadā 
elektrostacijā izmantotais kūdras apjoms sastādīja ap 6% no 
enerģijas ieguvei izmantotajiem
resursiem pēc enerģētiskās 
vērtības.
2.6. Pētniecība, inovācija un 
konkurētspēja
2.6.1. 
Pašreizējā 
situācija pētniecības, inovāciju un konkurētspējas uzlabošanas 
jomā un tehnoloģiju sektorā
Esošajās P&I un nozaru rīcībpolitikās ir atbalstītas 
dažādu jomu P&I aktivitātes, taču nav mērķtiecīgi atbalstīta 
tīro tehnoloģiju attīstīšana un
ieviešana ar mērķi sasniegt 
specifiskus energoefektivitātes un dekarbonizācijas mērķus.
Pētniecības kapacitāte, t.i. zinātnisko darbinieku 
(zinātnieki, zinātnes tehniskais un apkalpojošais personāls) 
skaits Latvijā (pilna laika ekvivalenta
izteiksmē - PLE) 
2017.gadā bija 5378, kas veido 0,62% no Latvijā nodarbināto 
kopskaita, kas ir gandrīz uz pusi mazāk nekā ES vidējais rādītājs
(1,39%) (EUROSTAT, 2017). No kopējā Latvijas zinātniskā personāla 
skaita (PLE), aptuveni 1000 jeb 18% ir saistīti ar pētniecību 
Enerģētikas
savienības prioritārajās jomās
119
 - 
enerģētika, būvniecība, klimats, vides inženiertehnoloģijas.
Salīdzinot starp 50 Eiropas Patentu birojā reģistrētajām 
valstīm, 2018.gadā pēc kopējiem patentu aktivitātes rādītājiem 
pēc iedzīvotāju skaita,
Latvija ierindojās 39.vietā ar 6,2 
patentu pieteikumiem uz 1 milj. iedzīvotāju. Laika periodā no 
2014.-2017.gadam Eiropas Patentu birojā
120
 no 63
Latvijas rezidentu patentu pieteikumiem 11 jeb 17% patentu 
reģistrēti saistībā ar viedās enerģētikas un tīro tehnoloģiju 
jomu (Inženiertehnoloģijas,
apgaismojums, siltumapgāde; 
Elektrība; Mehānika, materiāli un citas inženiertehnoloģijas). 
Reģistrētie patenti par inovatīvām biomasas
sadedzināšanas 
iekārtām, biodegvielām, vēja un saules enerģijas 
tehnoloģijām.
Ņemot vērā esošās attīstības tendences, globālos izaicinājumus 
un nozaru potenciālās iespējas virzībā uz augstākas pievienotās 
vērtības produktu
ražošanu NIPP2020 ir noteikts mērķis veicināt 
ekonomikas strukturālās izmaiņas par labu preču un pakalpojumu ar 
augstāku ienesīgumu
ražošanai, t.sk. rūpniecības īpatsvara 
palielināšanai, rūpniecības un pakalpojumu modernizācijai un 
dažādākam eksporta grozam.
Inovācijas un uzņēmējdarbības atklājuma procesa sekmēšanai ir 
uzsāktas un tiek īstenotas vairākas jaunas iniciatīvas:
• jaunuzņēmumu (start-up) ekosistēmas attīstības veicināšana - 
regulējuma aktualizēšana, vienas pieturas aģentūras atbalsts 
jaunuzņēmumiem, t.sk.
atbalsts dalībai starptautiskās nozares 
konferencēs un divpusējās tikšanās ar investoriem; riska kapitāla 
finansējuma pieejamības nodrošināšana,
atvieglojumi - 
jaunuzņēmumu vīzas - jaunu augsti izglītotu darbinieku piesaistei 
no trešajām valstīm, kas piedāvā atvieglotus nosacījumus ES zilās
kartes saņemšanai;
• Valsts kapitālsabiedrību inovācijas platforma - izveidota 
2018.gadā kā sadarbības platforma starpnozaru inovāciju projektu 
īstenošanai ar mērķi
veicināt Latvijas valsts kapitālsabiedrību 
investīciju pieaugumu pētniecībā un attīstībā, lai radītu jaunus 
inovatīvus un eksportspējīgus produktus un
pakalpojumus. 
Platformu izveidoja Ekonomikas ministrija ciešā sadarbībā ar MK, 
PKC un 4 aktīvākajām valsts kapitālsabiedrībām "Latvenergo",
"LMT", "Lattelecom", "Latvijas valsts meži".
• Latvijas inovāciju un tehnoloģiju atbalsta fonda veidošana - 
šobrīd tiek izvērtētas iespējas fonda izveidei, kura mērķis ir 
Latvijā attīstīt vienotu
pētniecības un inovācijas pārvaldības un 
tehnoloģiju pārneses ekosistēmu.
Vienlaikus dažādu atbalsta programmu veidā tiek veikti 
pasākumi uzņēmumu eksportspējuzlabošanai un jaunu eksporta tirgu 
apgūšanas
veicināšanai - atbalsts komersantu dalībai 
starptautiskajās izstādēs ar individuālo stendu ārvalstīs un 
dalībai konferencēs, semināros ārvalstīs ar
stendu, dalībai 
tirdzniecības misijās ārvalstīs, dalībai LIAA organizētās 
Latvijas augstu valsts amatpersonu vizītēs ārvalstīs, dalībai 
LIAA
organizētajos nacionālajos stendos, darījumu tūrisma 
pasākumu organizēšanai Latvijā, kā arī ražotņu un produktu 
atbilstības novērtēšanai.
2.6.2. 
Pasākumi 
inovatīvu tehnoloģiju ieviešanas veicināšanai
Tīro tehnoloģiju sektora attīstība ir tiešā veidā saistīta ar 
P&I kapacitāti - cilvēkkapitālu un publiskā un privātā 
sektora ieguldījumiem P&I.
Nozīmīgākie ES struktūrfondu finansētie pasākumi, kuri ir 
mērķēti uz jaunu tehnoloģiju un inovācijas attīstīšanu, zināšanu 
un tehnoloģiju pārnesi,
pētniecības rezultātu komercializāciju, 
augstākas pievienotās vērtības produktu un pakalpojumu radīšanu 
un uzņēmumu konkurētspēju un
eksportspēju konkurētspējas 
uzlabošanu, cita starpā arī energoefektivitātes un 
dekarbonizācijas jomās ir: 
praktiskas ievirzes pētījumu 
programma,
kompetences centri, tehnoloģiju pārneses programma un 
klasteru programma
.
Praktiskas ievirzes pētījumu programma
 ir uz 
komercializāciju vērstu pētniecības un tehnoloģiju attīstības 
projektu īstenošanai. Uz 2019.gada
1.janvāri uzsākta 118 projektu 
īstenošana, no kuriem 17 jeb 14% tiek īstenoti ar viedo 
enerģētiku saistītās tēmās.
Kompetences centru
 pasākuma ietvaros darbojas 8 
kompetences centri, t.sk. "Viedo inženiersistēmu, transporta un 
enerģētikas Kompetences
centrs"
121
, kuri nodrošina 
atbalstu eksperimentāliem un rūpnieciskiem pētījumiem. Uz 
2018.gada 31.decembri visos kompetences centros kopumā
uzsākta 
191 projektu īstenošana. Līdz 2018.gada 31.decembrim pabeigti 174 
pētījumi, kuru rezultātā radītie produkti ieviesti ražošanā vai 
tiek
plānota tuvākajā laikā. Atbalstu saņēmuši 149 saimnieciskās 
darbības veicēji, lai ieviestu jaunus produktus un 
tehnoloģijas.
Tehnoloģiju pārneses programmas
 mērķis ir veicināt 
zināšanu un tehnoloģiju pārnesi un pētniecības rezultātu 
komercializāciju. Programmas
ietvaros līdz 2018.gada nogalei 
apstiprināts 41 projekts tehniski ekonomiskās priekšizpētes un 
komercializācijas stratēģijas izstrādei, no kuriem 24
projekti 
atbalstīti pētniecības rezultātu komercializācijai. Paralēli ir 
veicināta pētniecības organizāciju sadarbība ar komersantiem, 
procesā
piesaistot Tehnoloģiju skautu nodaļu. Tehnoloģiju skauti 
pārzina pētnieciskās organizācijas, to personālu un sniegtos 
pakalpojumus. Pētniecības
organizācijās skauti apzina potenciāli 
komercializējamus pētniecības projektus un palīdz tos attīstīt. 
Šobrīd LIAA darbojas 7 tehnoloģiju skauti: pa
vienam Latvijas 
Universitātē un Rīgas Tehniskajā universitātē un pieci skauti 
sekojošās nozarēs: bioekonomika, viedā enerģētika, biomedicīna,
viedie materiāli, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas.
Klasteru programma
 tiek īstenota ar mērķi veicināt 
sadarbību starp komersantiem un pētniecības, izglītības, 
pašvaldības un citām institūcijām, kas
darbojas savstarpēji 
saistītās nozarēs, tautsaimniecības nišā, produkta vai 
pakalpojuma grupā vai vērtības ķēdē, vai reģionā vietējā un 
starptautiskā
līmenī, lai uzlabotu komersantu kapacitāti augstas 
pievienotās vērtības produktu un pakalpojumu radīšanā un 
veicinātu to eksportspēju.
Programmas ietvaros atbalstu saņem 14 
klasteri, no kuriem 2 tiešā veidā darbojas tīro tehnoloģiju jomā 
(Cleantech un Zaļo un tīro tehnoloģiju
klasteris).
EKII ietvaros līdz 2018.gada beigām piešķirti finanšu līdzekļi 
36 inovatīvu energoefektivitātes un AER viedo tehnoloģiju 
izmantošanas
demonstrācijas projektu finansēšanai, kas sniedz gan 
tiešus SEG emisiju samazinājumus, gan arī netiešos SEG emisiju 
samazinājumus, kas rodas
no projektu demonstrācijas un 
multiplikatīvā efekta. Netiešie SEG emisiju samazinājumi ir ļoti 
nozīmīgi, jo klimata politikas mērķu sasniegšanai
nepieciešamas 
pakāpeniskas, visaptverošas un būtiskas izmaiņas tautsaimniecībā 
un iedzīvotāju dzīvesveidā. Demonstrācijas projekti, piem.,
konkursā "Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana - zema 
enerģijas patēriņa ēkas" piesaista sabiedrības uzmanību un mudina 
aizvien plašāku
cilvēku loku īstenot, ja ne pāreju uz zema 
enerģijas patēriņa ēkām, tad vismaz energoefektivitātes pasākumu 
īstenošanu, kas ir būtisks veikto
investīciju multiplikatīvais 
efekts uz turpmāko SEG emisiju samazināšanu ēku sektorā.
Atkritumu nozarē 2014.-2020.gada plānošanas periodā ir plānots 
finansējums bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādei, izmantojot 
anaerobu
tehnoloģiju biogāzes iegūšanai, tādejādi nodrošinot arī 
metāna atgūšanu un lietderīgu izmantošanu. Savukārt iekšējā 
enerģijas tirgus attīstībai
iekšējās energodrošības 
pastiprināšanai, kā arī primāro fosilo energoresursu izmatošanas 
samazināšanai tiks īstenoti projekti atkritumu
reģenerācijai ar 
enerģijas atguvi infrastruktūras būvniecībai.
2.6.3. 
Pašreizējā 
izdevumu situācija
Latvijas P&I sistēmas attīstību būtiski kavējis ilgstoši 
zemais finansējums pētniecībā - Latvijas nacionālā reformu 
programmā "ES 2020"
stratēģijas īstenošanai
122
 mērķa 
rādītājs ieguldījumiem P&A 2020.gadam ir noteikts 1,5% apmērā 
no IKP, taču pēdējo 5 gadu laikā ieguldījumi
P&A nav 
pārsnieguši 0,7% no IKP, kas ir būtisks šķērslis P&I 
attīstīšanai jebkurā no tautsaimniecības nozarēm. Vienlaikus, 
salīdzinājumā ar ES
vidējo tendenci, Latvijā ir izteikti liels 
publiskā finansējuma ieguldījumu īpatsvars un mazs privātā 
sektora investīciju apjoms P&I enerģētikas
jomā.
38.attēls. 
Publiskā un privātā sektora ieguldījumi tīrās enerģijas 
tehnoloģiju P&I Latvijā salīdzinājumā ar ES kopējiem 
ieguldījumiem
3. NACIONĀLIE MĒRĶI UN 
MĒRĶRĀDĪTĀJI
Plānā ir noteikti enerģētikas un klimata politikas mērķi un 
mērķrādītāji, kas izriet no ES tiesību aktiem, kuru noteikšanas 
nosacījumi ir noteikti ES
tiesību aktos vai kuri ir noteikti vai 
nosakāmi Latvijas politikas plānošanas dokumentos vai tiesību 
aktos. Plāna 3.nodaļā ir izteikti mērķi un
mērķrādītāji EnS 
dimensijām.
3.1. Dekarbonizācija
3.1.1. 
SEG emisijas 
un CO
2
 piesaiste
Ņemot vērā Latvijas dalību ES un ANO, Latvijas klimata 
politikas mērķi ir saistīti ar ES klimata politikas mērķiem, kā 
arī ar starptautisko klimata
politiku - Konvenciju, tās Kioto 
protokolu un Parīzes nolīgumu
123
.
ES ietvaros ir noteikts kopējs ES SEG emisiju samazināšanas 
mērķis, un tas ir sadalīts divās daļās - ETS iekļautās darbības 
un ETS neiekļautās
darbības (turpmāk - ne-ETS). ES noteiktie 
kopīgie mērķi periodam no 2021.gada līdz 2030.gadam:
- ETS operatoriem kopīgi visā ES ir jāsamazina SEG emisiju 
apjoms par 43 % periodā (salīdzinot ar šo ETS operatoru SEG 
emisiju apjomu
2005.gadā).
- kopējais ES ne-ETS SEG emisiju apjoms ir jāsamazina par 30 % 
periodā (salīdzinot ar šo ne-ETS darbību SEG emisiju apjomu 
2005.gadā).
ETS mērķa izpildes organizēšana ir EK atbildība. Šī mērķa 
izpildei ar ES regulējumu ir apstiprināti ETS darbības nosacījumi 
un noteikta ETS
operatoru atbildība. ETS operatoru SEG emisiju 
apjoma samazināšanas pasākumi ir harmonizētā veidā noteikti 
Direktīvā 
2003/87/EK
, un šo
pasākumu izstrādi un īstenošanu 
nodrošina EK kopā ar ES dalībvalstīm, īstenojot Direktīvā 
2003/87/EK
 noteiktās prasības un nosacījumus. ETS
piedalās arī 
Latvijas komersanti.
Ne-ETS SEG emisiju samazināšanas mērķa (turpmāk - ne-ETS 
mērķis) izpildes saistības ir pārdalītas katrai ES dalībvalstij, 
t.sk. Latvijai. Periodam
no 2021.gada līdz 2030.gadam katras ES 
dalībvalsts mērķis un tā izpildes nosacījumi ir izteikti Regulā 
2018/842
. Latvijai periodā no 2021.gada
līdz 2030.gadam ir 
nepieciešams nodrošināt 6% ne-ETS darbību SEG emisiju 
samazinājumu, salīdzinot ar Latvijas ne-ETS darbību SEG emisiju
apjomu 2005.gadā. Perioda kopējais mērķis ir sadalīts arī 
ikgadējos saistošos mērķos.
ZIZIMM darbību SEG emisiju samazināšanas un CO
2
 
piesaistes saistības ir noteiktas katrai ES dalībvalstij, t.sk. 
Latvijai. Periodam no 2021.gada
līdz 2030.gadam mērķis un tā 
izpildes nosacījumi ir izteikti Regulā 
2018/841
.
Transporta enerģijas aprites cikla SEG emisiju intensitātes 
samazinājuma mērķis ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 
1998.gada 13.oktobra
direktīvas Nr.
98/70/EK
, kas attiecas uz 
benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes 
Direktīvu 
93/12/EEK
, 7a.pantā, kas noteic, ka
sākot no 2020.gada 
31.decembra katrai dalībvalstij ir jānodrošina, ka tās degvielas 
piegādātāji samazina galapatēriņam transportā piegādāto
enerģijas 
aprites cikla SEG emisiju intensitāti vismaz par 6% salīdzinot ar 
2010.gada pamatstandartu. Šī mērķa izpildei ir izmantojama 
ilgtspējīga
biodegviela - biodegvielas un biomasas degvielas, kas 
ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem (pirmās 
paaudzes biodegvielas) un
modernās biodegvielas, alternatīvās 
degvielas, elektroenerģija.
13.tabula. 
Latvijas SEG emisiju un CO
2
 piesaistes politikas mērķi 
un to rezultatīvie radītāji
Politikas rezultāts 
dekarbonizācijas dimensijas SEG emisiju
samazināšanas un 
CO
2
 piesaistes apakšdimensijā
Faktiskā vērtība
Mērķa vērtība
2017
124
2020
2030
125
kopējais SEG emisiju 
samazinājums
% pret 1990.g.
-57
-
-
65
126
Mt CO
2
 ekv.
11,3
12,13
9,2
ne-ETS darbību SEG emisiju 
samazinājums
127
% pret 2005.g.
+8,4
+17
-6
Mt CO
2
 ekv.
9,3
10
8
ETS darbību SEG emisiju 
samazinājums
% pret 2005.g.
-28,2
-21
-
Mt CO
2
 ekv.
2,0
2,3
-
ZIZIMM uzskaites 
kategorijas
128
 (milj.vienību)
129
-
-
3,1
130
Transporta enerģijas aprites 
cikla SEG emisiju intensitātes
samazinājums (%)
0,8
6
≥6
3.1.1.1. Latvijas ne-ETS darbību 
SEG emisiju samazināšanas mērķis 2030.gadam un ikgadējie mērķi 
2021.-2030.gadam
Ikgadējie 2021.-2030.gada perioda ne-ETS mērķi Latvijai tiks 
noteikti tikai 2020.-2021.gadā, izmantojot jaunākās pieejamās 
pārbaudītās SEG
inventarizācijas datus 2005.gadam un 2016., 2017. 
un 2018.gadam, pieņemot Regulas 
2018/842
 4.pantā minēto EK 
Īstenošanas aktu. Tāpēc Plānā
iekļautie ikgadējie SEG emisiju 
samazinājumi ir indikatīvi rādītāji. Tomēr saskaņā ar EK 
rekomendācijām un, ņemot vērā Regulas 
2018/1999
4.panta (a) 
apakšpunkta 1.punktu, Latvijai ir jāaprēķina ikgadējie saistošie 
emisiju sadales apjomi 2021.-2030.gadam saskaņā ar Regulā 
2018/842
noteikto formulu.
14.tabula. 
Latvijas aprēķinātie 
indikatīvie
 saistošie ne-ETS 
mērķi 2021.-2030.gadam
131
aprēķinā izmantotais 
ne-ETS
emisiju sadales apjoms
ikgadējie emisiju 
sadales apjomi 2021.-2030.gadam
134
darbību SEG emisiju apjoms
(tonnas)
132
2020.gadā
133
1.metode
2.metode
2005
8 551 545
 
 
 
2016
9 087 543
 
 
 
2017
9 271 016
 
 
 
2018
9 
183 069
 
 
 
2020
 
9 991 829
 
 
2021
 
 
9 002 091
9 066 334
2022
 
 
8 895 020
8 952 125
2023
 
 
8 787 949
8 837 916
2024
 
 
8 680 878
8 723 707
2025
 
 
8 573 807
8 609 497
2026
 
 
8 466 736
8 495 288
2027
 
 
8 359 665
8 381 079
2028
 
 
8 252 594
8 266 870
2029
 
 
8 145 523
8 152 661
2030
 
 
8 038 452
8 038 452
3.1.1.2. ZIZIMM sektora SEG emisiju 
un piesaistes uzskaite periodā no 2020.gada līdz 2030.gadam
ES dalībvalstīm periodam pēc 2020.gada ar Regulu 
2018/841
 ir 
noteiktas saistības un SEG emisiju un CO
2
 uzskaites 
noteikumi ZIZIMM sektorā.
Saskaņā ar Regulas 
2018/841
 4.pantā 
noteikto, Latvijai, ņemot vērā noteiktās elastības iespējas, ir 
jānodrošina, ka atbilstoši regulā noteiktajiem
uzskaites 
noteikumiem uzskaitīto SEG emisiju summa nepārsniedz uzskaitītās 
CO
2
 piesaistes summu Regulas 
2018/841
 2.pantā 
minētajās zemes
uzskaites kategorijās - "apmežota zeme", 
"atmežota zeme", "apsaimniekota aramzeme", "apsaimniekoti 
zālāji", "apsaimniekota meža zeme",
"apsaimniekoti mitrāji" 
(uzskaitē no 2026.gada) ". SEG emisiju un CO
2
 
piesaistes uzskaite tiek veikta atbilstoši Regulas 
2018/841
 
nosacījumiem,
rēķinot SEG emisiju apjoma un/vai CO
2
 
piesaistes apjoma izmaiņas pret Regulā 
2018/841
 noteiktajiem 
atskaites līmeņiem, izņemot apmežotas un
atmežotas zemes 
uzskaites kategorijas, kurām tiek piemērota "
gross-net
" 
pieeja, kur netiek noteikts atskaites līmenis, un uzskaitē tiek 
ietverts viss
attiecīgajā periodā radītais SEG emisiju un 
CO
2
 piesaistes apjoms. ZIZIMM mērķi paredzēts sasniegt 
šādu ZIZIMM zemes lietojuma kategoriju
ietvaros - aramzeme, 
pļavas un ieaudzēts mežs. Vienlaicīgi plānots pētīt un īstenot 
risinājumus, kas vērsti uz organisko augšņu ietekmēto emisiju
samazināšanu ZIZIMM sektorā.
15.tabula. 
Latvijas mērķrādītāji ZIZIMM uzskaites kategorijām 
2021.-2030.gadam
 
2021-2025
2026- 2030
Apmežota zeme
Uzskaitāmās SEG 
emisijas nepārsniedz
uzskaitāmo SEG piesaisti
Uzskaitāmās SEG 
emisijas nepārsniedz
uzskaitāmo SEG piesaisti
Atmežota zeme
Apsaimniekota meža zeme
(
Meža references līmenis
)
Apsaimniekota aramzeme
Apsaimniekoti zālāji
Apsaimniekotas mitrzemes
 
3.1.1.3. Citi saistošie mērķi šajā 
dimensijas kategorijā un citi nacionālie mērķi un 
mērķrādītāji
LNAP2020 ir noteikts SEG emisiju intensitātes (t 
CO
2
 ekv./ uz 1000 LVL no IKP) mērķis 2020.gadam un 
2030.gadam - 1,13 un 1,07 t CO
2
 ekv./
uz 1000 LVL no 
IKP attiecīgi.
LPKPP2030
135
 kā galvenais virsmērķis ir noteikts - 
mazināt Latvijas cilvēku, tautsaimniecības, infrastruktūras, 
apbūves un dabas ievainojamību
pret klimata pārmaiņu ietekmēm un 
veicināt klimata pārmaiņu radīto iespēju izmantošanu. LPKPP2030 
nav iekļauti kvantificēti mērķi attiecībā uz
pielāgošanās klimata 
pārmaiņām nodrošināšanas aspektiem.
3.1.2. 
AER 
enerģija
ES ietvaros visām dalībvalstīm kopējs saistošs mērķis ES AE 
2030.gadam no ES kopējā enerģijas gala patēriņa ir noteikts 
Direktīvā 
2018/2001
136
- 32% AER īpatsvars kopējā ES 
enerģijas gala patēriņā (ieskaitot elektroenerģiju, siltumapgādi 
un transportu), kur 2020.gada nacionālie mērķi ir
bāzes līnija 
(AER daļa enerģijas gala patēriņā dalībvalstīm no 2021.gada nevar 
būt mazāka par 2020.gada nacionālajiem mērķiem). Visām ES
dalībvalstīm ir jānosaka savi nacionālie devumi kopējā ES mērķa 
izpildei.
16.tabula. 
Latvijas AER izmantošanas politikas mērķi un to rezultatīvie 
radītāji
137
Politikas rezultāts 
dekarbonizācijas dimensijas AER
enerģijas apakšdimensijā
Faktiskā
vērtība
Mērķa vērtība
2017
2020
2022
2025
2027
2030
AE īpatsvars enerģijas 
galapatēriņā (%)
138
39,01
40
41,8
44,3
46,5
50
indikatīvais AE īpatsvars 
elektroenerģijas ražošanā (%)
54,36
59,8
 
 
 
>60
indikatīvais AE īpatsvars 
siltumenerģijas un
aukstumenerģijas ražošanā 
(%)
139
54,58
53,4
55,2
56,08
56,69
57,59
AE īpatsvars enerģijas 
galapatēriņā transportā (%)
140
2,5
10
-
-
-
7
moderno biodegvielu un biogāzes 
īpatsvars enerģijas
galapatēriņā transportā
141
 
(%)
0
-
0,2
1,0
-
3,5
Ņemot vērā Regulas 
2018/1999
 5.panta 1.punkta e) apakšpunktu, 
Latvija sava devuma izstrādāšanā ņēma vērā šādus būtiskus 
apstākļus:
• Latvijai ir nepieciešams nodrošināt pastāvīgu jaudu 
enerģētiskās drošības un sistēmu balansēšanas nodrošināšanai, kur 
Latvijas ģeogrāfiskā
novietojuma dēļ Latvijai var būt 
nepieciešams būtisks papildu jaudu apjoms gada aukstākajos 
mēnešos siltumenerģijas ražošanai.
• Latvijai ir nepieciešams nodrošināt Latvijas 
starpsavienojumu jaudu, un ņemt vērā kaimiņvalstu, ar kurām ir 
izveidoti minētie starpsavienojumi,
pieprasījumu pēc 
elektroenerģijas palielinājuma. 2018.gada oktobrī apstiprinātais 
Lietuvas Enerģētikas ministrijas izstrādātais likums, ar kuru 
līdz
ar Astravjecas atomelektrostacijas darbības uzsākšanu, kas 
plānota 2020.gada sākumā, tiks ierobežota Baltijas valstu 
elektroenerģijas tirdzniecība
ar trešajām valstīm, nozīmēs jaudu 
samazinājumu visās Baltijas valstīs un ļoti iespējams palielinās 
nepieciešamību pēc lielāka elektroenerģijas
ražošanas apjoma.
• Latvijai ir jāņem vērā arvien pieaugošais vietējais 
pieprasījums pēc elektroenerģijas, ko arī veicinās Plānā 
iekļautie elektrifikācijas pasākumi,
vienlaicīgi, uzlabojot 
enerģētisko drošību, Latvijai ir jāspēj uzlabot pašnodrošinājums 
ar pašu saražoto elektroenerģiju.
• Latvijā jau 2016.-2017.gadā bija liels AER īpatsvars 
(trešais lielākais ES) un tā turpmāka būtiska palielināšana ir 
apgrūtinoša. Latvijā AER
īpatsvars elektroenerģijā un 
siltumapgādē un aukstumapgādē pārsniedz 50%.
3.1.2.1. AE sektorālā īpatsvara 
līknes 2021.-2030.gadam
Latvija nosaka, ka minimālais pieļaujamais ikgadējais AE 
īpatsvars enerģijas galapatēriņā 2021.-2030.gada periodam nav 
mazāks nekā 40%.
Elektroenerģijas sektorā atsevišķs mērķis ES tiesību aktos nav 
izvirzīts. Latvija plāno periodam līdz 2030.gadam palielināt AER 
īpatsvaru
elektroenerģijā, lai tas sasniegtu vismaz 60%.
Siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā Latvija plāno periodam 
līdz 2030.gadam nodrošināt Direktīvas 
2018/2001
 23.panta 2.punkta 
c)
apakšpunktā noteikto ikgadējo vidējo palielinājumu - katru 
gadu vismaz par 0,55% palielināt AER īpatsvaru siltumapgādē un 
aukstumapgādē.
Transporta sektorā Latvija plāno AER īpatsvara pieaugumu 
vismaz līdz 7% 2030.gadā, to nodrošinot gan ar moderno 
biodegvielu un biogāzes
izmantojumu, gan veicinot 
elektroenerģijas izmantošanu transportā. Vienlaikus Latvija plāno 
nodrošināt, ka moderno biodegvielu īpatsvars
2022.gadā veido 0,2% 
no kopējā AER īpatsvara transporta sektorā, tam pieaugot līdz 
3,5% 2030.gadā.
3.1.2.2. AER tehnoloģiju 
izmantošanas trajektorijas
Latvija plāno palielināt AER īpatsvaru elektroenerģijas 
ražošanā, palielinot uzstādītās vēja ģeneratoru un saules 
fotoelementu jaudas, ņemot vērā
Latvijas elektroenerģijas 
pārvades tīklu kapacitāti, kas šobrīd ļauj palielināt tīklos 
nodoto elektroenerģijas apjomu par 800MW. Latvija neplāno
palielināt biomasas un biogāzes jaudas elektroenerģijas 
ražošanai.
Latvija plāno palielināt AER īpatsvaru siltumapgādē un 
aukstumapgādē, modernizējot uzstādītās biomasas izmantošanas 
iekārtu jaudas, palielinot
uzstādīto siltumsūkņu un aukstumsūkņu 
jaudas, kā arī palielinot saules enerģijas izmantošanu 
siltumenerģijas ražošanā.
Latvija plāno palielināt AER īpatsvaru transportā, ieviešot 
pienākumu degvielas piegādātājiem realizēt no AER iegūtu 
enerģiju, vienlaikus veicinot
biometāna ražošanu un tā patēriņu 
sabiedriskajā transportā, kā arī turpinot attīstīt iespējas 
izmantot citus bezemisiju degvielas veidus. Papildus
dzelzceļa 
elektrifikācijai, Latvija plāno turpināt straujāku 
elektromobilitātes attīstību kā mobilitātes, energoefektivitātes 
un AER mērķu risinājumu.
3.2. Energoefektivitāte
3.2.1. 
Latvijas 
energoefektivitātes devums ES energoefektivitātes mērķa 
izpildē
Zemāk tabulā ir iekļauti enerģijas patēriņa apjomi, kas ir 
aprēķināti saskaņā ar Direktīvas 
2012/27/ES
 (un Direktīvas 
2018/2002
) definīcijām:
• primārās enerģijas patēriņš - bruto iekšzemes energoresursu 
patēriņš, izņemot ar enerģētiku nesaistītu izmantošanu;
• enerģijas galapatēriņš - visa enerģija, kas piegādāta 
rūpniecībai, transportam, mājsaimniecībām, pakalpojumu nozarei un 
lauksaimniecībai,
neietverot enerģijas piegādi enerģijas 
pārveidošanas nozarei un pašai enerģētikas nozarei.
• enerģijas ietaupījums - ietaupītās enerģijas apjoms, ko 
nosaka, izmērot un/vai aplēšot patēriņu pirms un pēc 
energoefektivitātes uzlabošanas
pasākuma īstenošanas, vienlaikus 
nodrošinot, ka tiek standartizēti ārējie apstākļi, kas ietekmē 
enerģijas patēriņu
17.tabula. 
Latvijas energoefektivitātes uzlabošanas politikas mērķi un to 
rezultatīvie radītāji
142
Faktiskā 
vērtība
143
Mērķa vērtība
Politikas rezultāts 
energoefektivitātes dimensijā
2017
2020
2030
neobligātais mērķis - primārās 
enerģijas patēriņš
PJ
187,41
225
165 
- 170
GWh
52 056,9
62 500
45 
833 - 47 222
ktoe
4 331
5374,03
3 
940,96 - 4 060,38
neobligātais mērķis - enerģijas 
galapatēriņš
PJ
168,01
187
145 
- 149
GWh
46 668,06
51 944,44
40 
277,8 - 41 388,9
ktoe
4 012,73
4 466,4
3 
463,27 - 3 558,8
valsts obligātais mērķis - 
kumulatīvs enerģijas galapatēriņa 
ietaupījums
144
PJ
18,8
35,6
73,7
GWh
5 227,0
9 898,89
20 
472,02
ktoe
449,44
850,9
1760,28
Ņemot vērā Regulas 
2018/1999
 6.panta 2.punktu, Latvija sava 
devuma izstrādāšanā ņēma vērā šādas būtiskus apstākļus:
• Latvijai ir nepieciešams nodrošināt pastāvīgu jaudu 
enerģētiskās drošības un elektroenerģijas sistēmas balansēšanas 
nodrošināšanai, kur Latvijas
ģeogrāfiskā novietojuma dēļ, 
Latvijai var būt nepieciešams būtisks papildu jaudu apjoms gada 
aukstākajos mēnešos;
• Latvijai ir nepieciešams nodrošināt Latvijas 
starpsavienojumu jaudu, un ņemt vērā kaimiņvalstu, ar kurām ir 
izveidoti minētie starpsavienojumi,
pieprasījumu pēc 
elektroenerģijas palielinājuma. 2018.gada oktobrī apstiprinātais 
Lietuvas Enerģētikas ministrijas izstrādātais likums, ar kuru 
līdz
ar Astravjecas atomelektrostacijas darbības uzsākšanu, kas 
plānota 2020.gada sākumā, tiks ierobežota Baltijas valstu 
elektroenerģijas tirdzniecība
ar trešajām valstīm, nozīmēs jaudu 
samazinājumu visās Baltijas valstīs un palielinās nepieciešamību 
pēc lielāka elektroenerģijas ražošanas apjoma;
• Latvijai ir jāņem vērā arvien pieaugošais vietējais 
pieprasījums pēc elektroenerģijas, ko arī veicinās Plānā 
iekļautie elektrifikācijas pasākumi,
vienlaicīgi, uzlabojot 
enerģētisko drošību, Latvijai ir jāspēj uzlabot pašnodrošinājums 
ar pašu saražoto elektroenerģiju.
Latvijas obligāto energoefektivitātes mērķi - kumulatīvo 
enerģijas galapatēriņa ietaupījumu, visā periodā, nosaka 
Direktīvas 
2012/27/ES
 7.pants,
kur tiek dota arī metode kopējā 
kumulatīvā uzkrājuma aprēķināšanai. Direktīvā 
2012/27/ES
 ir 
noteikts, ka Latvijai katru gadu ir jānodrošina jauni
ietaupījumi 
0,8% apmērā no ikgadējā enerģijas galapatēriņa, aprēķinot to kā 
vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019.gada 
1.janvāra.
39.attēls. 
Obligātā mērķa - kumulatīvs enerģijas galapatēriņa ietaupījums, 
teorētiskais aprēķins 2021.-2030.g. (PJ)
145
3.2.2. 
Ēku 
atjaunošanas ilgtermiņa stratēģija
, neobligātie starpposma 
mērķi
Šobrīd saskaņā ar Direktīvu 
2012/27/ES
 Latvijas 2020.gada 
mērķis ir ikgadējs 3% centrālās valdības ēku platības 
atjaunošanas mērķis, un Latvija
piedāvā šo mērķi turpināt arī 
periodā līdz 2030.gadam. Latvija vēl nav aprēķinājusi maksimālo 
prognozi kopējai renovētajai ēku platībai.
Periodā līdz 2030.gadam Latvija piedāvā nodrošināt vidējā 
īpatnējā siltumenerģijas patēriņa ēkās apkurei samazinājumu līdz 
120 kWh/m
2
/gadā.
18.tabula. 
Latvijas ēku energoefektivitātes politikas mērķi un rezultatīvie 
rādītāji
Politikas rezultāts 
energoefektivitātes dimensijā ēku
energoefektivitātes 
apakšdimensijā
Faktiskā vērtība
Mērķa 
vērtība
146
2017
2020
2030
katru gadu renovētas 3% no 
tiešās pārvaldes ēku platības (kopā renovēti,
m
2
)
398 707
147
678 460
148
500 
000
149
īpatnējais siltumenerģijas 
patēriņš ēkās apkurei (kWh/m
2
/gadā)
-
150
120
Saskaņā ar Direktīvas 
2010/31/ES
 2.a pantu dalībvalstīm 
ilgtermiņa stratēģijas ir jāatjaunina un jāiesniedz EK kopā ar 
Plāna galaversiju, kas ir
iesniedzama EK līdz 2019.gada 
31.decembrim. Tomēr ir noteikta arī atkāpe no šī nosacījuma 
pirmajai Latvijas ilgtermiņa ēku atjaunošanas
stratēģijai, ka tā 
ir iesniedzama EK līdz 2020.gada 10.martam. 
Līdz ar to šajā 
Plānā Latvijas ilgtermiņa ēku atjaunošanas stratēģija netiek
iekļauta, bet tā tiks iesniegta Direktīvā 
2010/31/ES
 noteiktajā 
termiņā.
3.2.3. 
Citi 
nacionālie mērķi
NIPP2020 kā Latvijas Nacionālās industriālās politikas mērķis 
ir noteikts mērķis veicināt ekonomikas strukturālās izmaiņas par 
labu preču un
pakalpojumu ar augstāku pievienoto vērtību 
ražošanai, t.sk. rūpniecības lomas palielināšanai, rūpniecības un 
pakalpojumu modernizācijai un
sarežģītāku preču ar augstāku 
pievienoto vērtību eksporta attīstībai, ko attiecīgi var veicināt 
sekmīga energoefektivitātes uzlabošanas politika, kas
var 
veicināt energoefektivitātes mērķu sasniegšanu, nodrošinot 
energointensīvāko nozaru pārorientāciju.
3.3. Enerģētiskā drošība
LIAS2030 ir noteikts energoatkarības samazināšanas mērķis 
2030.gadam - mazāk nekā 50% neto energoresursu imports bruto 
iekšzemes enerģijas
patēriņā (plus bunkurēšana), kas saskan ar 
LEIS2030 iekļauto mērķi - par 50% samazināt enerģijas un 
energoresursu importu no esošajiem trešo
valstu piegādātājiem, 
salīdzinot ar 2011.gadu.
19.tabula. 
Latvijas enerģētiskās drošības uzlabošanas politikas mērķi un to 
rezultatīvie radītāji
Politikas rezultāts 
enerģētiskās drošības dimensijā
Faktiskā vērtība
Mērķa vērtība
2017
2020
2030
150
Importa īpatsvars bruto 
iekšzemes enerģijas patēriņā (t.sk. bunkurēšana)
(%)
44,1
44,1
30-40
Importa no trešajām valstīm 
īpatsvars bruto iekšzemes enerģijas patēriņā
(t.sk. 
bunkurēšana) (TWh)
17,7
-
14,1
Iespējas pirkt dabasgāzi no 
dažādiem avotiem (
avotu skaits
)
>2
≥1
>2
Tāpat enerģētiskās drošības nodrošināšana un uzlabošana tiek 
risināta ar AER īpatsvara palielināšanu un energoefektivitātes 
uzlabošanu, lai būtiski
samazinātos nepieciešamība pēc 
energoresursiem (vietējiem vai importētajiem), bet pārējie 
izmantotie energoresursi pēc iespējas būtu dažādu
tehnoloģiju un 
avotu AER.
3.3.1. 
Energoavotu un 
enerģijas piegāžu no trešajām valstīm dažādošanai
Attiecībā uz mērķiem energoavotu dažādošanai Latvijas mērķis 
ir būtiski palielināt uzstādīto vēja un saules tehnoloģiju jaudu, 
kā arī siltumsūkņu
jaudu, kur šobrīd šis apjoms ir nebūtisks, 
tāpat ir mērķis attīstīt saspiestās dabasgāzes (CNG) un 
sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) izmantošanu
transportā un uzsākt 
biometāna ražošanu tā tālākai izmantošanai transportā vai 
elektroenerģijas / siltumenerģijas ražošanā.
Attiecībā uz mērķiem enerģijas piegāžu no trešajām valstīm 
dažādošanai Latvija jau šobrīd ir veikusi elektroenerģijas un 
dabasgāzes tirgus
atvēršanas pasākumus un dažādojusi minēto 
energoresursu piegādātājus.
Lai gan 100% no Latvijā patērētajiem naftas produktiem tiek 
importēts un 78% no naftas produktiem tiek patērēti transportā 
(tikai 2 no visām
naftas produktu importētājvalstīm ir trešās 
valstis), Latvijas mērķis ir turpināt nodrošināt pēc iespējas 
lielāku naftas produktu piegādātāju skaitu
Latvijā.
3.3.2. 
Energoimporta 
samazināšana
EAP2020 nosaka mērķi energoatkarības (neto energoresursu 
imports/bruto iekšzemes enerģijas patēriņš plus bunkurēšana) 
mērķi 2020.gadam -
44,1% energoresursu importa attiecība bruto 
iekšzemes enerģijas patēriņā.
Šobrīd ir secināms, ka Latvijas enerģētiskā atkarība no 
importējamiem energoresursiem mazinās - no 55,9% 2013. gadā līdz 
44,1% 2017 gadā.
Līdz ar to ir uzskatāms, ka Latvija savu mērķi 
2020.gadam un 2030.gadam izpilda esošo rīcībpolitiku un pasākumu 
īstenošanā. Līdz ar to Latvija
kā enerģētiskās atkarības 
samazināšanas mērķi ir noteikusi mērķi turpināt samazināt 
enerģētisko atkarību.
Savukārt LEIS2030 nosaka neobligātu un nesaistošu 2030.gada 
mērķi - par 50% samazināt enerģijas un energoresursu importu no 
esošajiem trešo
valstu piegādātājiem, salīdzinot ar 2011.gada 
rādītājiem, kur 2011.gadā energoresursu imports no ārpus Eiropas 
Ekonomikas zonas dalībvalstīm
bija 28,2 TWh. Tātad 2030.gadā šim 
importa rādītājam ir jābūt ne lielākam kā 14,1 TWh.
3.3.3. 
Enerģētikas 
sistēmas elastības palielināšana
Mērķis ir periodā līdz 2022.gadam izstrādāt tiesisko 
regulējumu agregatoru darbībai, nosakot agregatora tiesības un 
pienākumus, norēķinus par tā
pakalpojumiem un attiecības starp 
agregatoru un citiem sistēmas un tirgus dalībniekiem. Tādējādi 
tiktu veicināta sistēmas balansēšanas kapacitāte
un elastība.
Agregatoru darbība Latvijā nav iespējama bez patērētājiem 
uzstādītiem un pieejamiem viedajiem skaitītājiem. Atbilstoši AS 
"Sadales tīkls"
elektroenerģijas uzskaites modernizācijas plānam 
līdz 2022.gadam viedos skaitītājus plānots uzstādīt visiem AS 
"Sadales tīkls" klientiem (aptver
99% no patērētājiem). Viedo 
elektroenerģijas skaitītāju datu nolasīšanas sistēma tiek 
aizsargāta, izmantojot vairāku līmeņu piekļuves principus, kā
arī 
visos tās līmeņos tiek izmantotas datu šifrēšanas metodes, 
tādējādi izslēdzot jebkādu iespēju datu apmaiņas procesā 
identificēt konkrētā lietotāja
vārdu, uzvārdu vai adresi.
3.4. Iekšējais enerģijas tirgus
20.tabula. 
Latvijas iekšējā enerģijas tirgus politikas mērķi un to 
rezultatīvie radītāji
Politikas rezultāts 
iekšējā enerģijas tirgus dimensijā
Faktiskā vērtība
Mērķa vērtība
2017
2020
2030
151
Starpsavienojumu jauda (% pret 
uzstādīto ģenerējošo jaudu)
50-80
10
60
Enerģētiskā nabadzības 
samazināšanas mērķis (%)
7,5
-
<7,5
3.4.1. 
Elektrotīklu 
starpsavienotība
EAP2020 nosaka infrastruktūras savienojumu elektrības tirgū 
(starpsavienojumu jauda pret uzstādīto ģenerējošo jaudu izteikta 
procentos) mērķi
2020.gadam - 10%. Savukārt KEPS2030 nosaka šo 
mērķi 2030.gadam - 15%.
Saskaņā ar esošos situāciju Latvijas starpsavienojumu līmenis 
2017.gadā, kas aprēķināts izmantojot vismaz 8 formulas, sasniedz 
vismaz 50%,
(atkarībā no aprēķinā izmantotajām formulām sasniedz 
pat 80%), tāpēc ir uzskatāms, ka Latvija ir jau sasniegusi 
noteikto starpsavienojumu mērķi.
Latvija nosaka 2030.gada mērķi 
palielināt šo starpsavienojuma līmeni, t.i., nodrošināt, ka 
Latvijas 2030.gada starpsavienojuma līmenis nav mazāks
kā 
60%.
3.4.2. 
Enerģijas 
pārvades infrastruktūra
Starpsavienojumi starp dalībvalstīm Baltijas jūras reģionā un 
attiecīgi iekšējā tīkla infrastruktūras nostiprināšana paredzēta, 
lai novērstu Baltijas
valstu izolētību, veicinātu tirgus 
integrāciju, cita starpā, strādājot pie AER integrācijas reģionā. 
Periodā līdz 2025.gadam elektroenerģijas pārvades
infrastruktūras 
uzlabošanai kā mērķis ir noteikts īstenot šādus projektus:
• Baltijas valstu elektrotīklu 
integrācija un sinhronizācija ar Eiropas tīkliem;
• 
Igaunijas - Latvijas trešais starpsavienojums -
 
Kilingi-Nõmme (Igaunija) - Rīgas TEC-2 (LV) starpsavienojums, lai 
palielinātu caurlaides spējas
Igaunijas-Latvijas šķērsgriezumā 
par 500/600 MW normālā shēmā un līdz 300/500 MW izolētā darba 
režīmā;
• 
Starpsavienojums Tartu (Igaunija) - Valmiera (LV) un 
starpsavienojums Tsirgulina (Igaunija) - Valmiera (LV)
, lai 
pilnībā likvidētu caurlaides
spējas ierobežojumus 
Igaunijas-Latvijas šķērsgriezumā arī pēc 2020.gada, kā arī 
palielinātu summāro caurlaides spēju caur Baltijas valstīm par 
600
MW.
40.attēls. 
Esošais augstsprieguma infrastruktūras tīkls un plānotie 
projekti
152
Papildus minētajiem elektroenerģijas pārvades starpsavienojumu 
projektiem, tiek apsvērta ideja veidot starpsavienojumu starp 
Latviju un
Zviedriju, ņemot vērā, ka Latvija ir vienīgā valsts 
Baltijas valstu starpā, kurai nav starpsavienojumu ar 
Ziemeļvalstīm vai citām ES valstīm ārpus
Baltijas valstu reģiona. 
Starpsavienojuma jauda plānota 700 MW apmērā. Jau šobrīd Latvijas 
pārvades sistēmas operators ir izvērtējis vairākus
trases 
maršrutu variantus un aptuvenās izmaksas.
Attiecībā uz valsts iekšējo elektroenerģijas ražošanas jaudu 
modernizēšanu Latvijas mērķis ir īstenot Pļaviņu HES pārgāznes 
projektu, lai
palielinātu pašreizējo HES pārgāznes kapacitāti, 
lai novērstu aprēķinātās, iespējamās maksimālo iespējamo plūdu 
negatīvās sekas un bīstamību
ūdenskrātuves dambju drošībai.
Arī dabasgāzes sektorā ir virkne infrastruktūras projektu, lai 
veicinātu tirgus likviditāti un nodrošinātu reģiona gāzapgādes 
drošumu un stabilitāti.
Periodā no 2020.gada līdz 2029.gadam tiks 
realizēti šādi Latvijas un Baltijas dabasgāzes tīkla attīstībai 
būtiski projekti:
• Igaunijas-Somijas starpsavienojums (Balticconector) - 
uzskatāms par vienu no nozīmīgajiem gāzes apgādes sektora 
projektiem Baltijas jūras
reģionā, un tas ir priekšnosacījums 
kopīgā Baltijas valstu un Somijas reģionālā gāzes tirgus 
izveidei;
• Latvijas-Igaunijas starpsavienojuma (Karksi) uzlabošana, lai 
nodrošinātu gāzes plūsmas vienotajā Baltijas gāzes tirgū pēc 
Balticconnector
projekta īstenošanas, Somijas tirgotājiem 
sniedzot iespēju uzglabāt dabasgāzi Inčukalna PGK;
• Inčukalna PGK modernizācija, lai paplašinātu krātuves 
darbību, lai tā varētu saglabāt savu funkcionalitāti pēc 
spiediena palielināšanas Baltijas
pārvades sistēmā.
• Polijas-Lietuvas starpsavienojums (GIPL), kas nodrošinās 
dabasgāzes piegādes ceļu un avotu diversifikāciju.
• Latvijas-Lietuvas starpsavienojuma jaudas palielināšana, kas 
ļautu pārvadīt lielākus gāzes apjomus starp Latviju un Lietuvu, 
tostarp, pēc GIPL
projekta īstenošanas;
Latvijas mērķis ir turpināt realizēt ieguldījumus dabasgāzes 
infrastruktūras attīstībā pēc esošo infrastruktūras projektu 
pabeigšanas.
3.4.3. 
Tirgus 
integrācija
Ņemot vērā, ka Latvijā ir liberalizēts gan elektroenerģijas, 
gan dabasgāzes tirgus, kur gan komersanti, gan mājsaimniecības 
var brīvi izvēlēties tiem
piemērotāko elektroenerģijas un gāzes 
tirgotāju, nav plānots noteikt citus mērķus iekšējā 
elektroenerģijas un gāzes tirgus integrācijai. Arī attiecībā
uz 
degvielas (transporta enerģijas) iekšējo tirgus integrāciju 
netiek noteikti specifiski mērķi, jo šis tirgus nav bijis un nav 
neintegrēts.
Attiecībā uz iekšējo siltumenerģijas tirgu, Latvija nosaka sev 
mērķi izvērtēt tā liberalizācijas iespējas, lai gan jau šobrīd 
viena siltumenerģijas
apgādes sistēmas operatora licences 
darbības zonā var darboties vairāki siltumenerģijas ražotāji, un 
šiem ražotājiem ir tiesības piedāvāt sistēmas
operatoram iepirkt 
to saražoto siltumenerģiju par vienošanās cenu.
3.4.3.1. Citi iekšējā enerģijas 
tirgus aspekti
Līdz 2018.gadam elektroenerģijas lietotāji turpināja optimizēt 
elektroenerģijas pieslēguma jaudas, vidēji pieslēguma jaudu 
izmantošanas
efektivitāte pieaugusi līdz 7,5%. Kopš 2016.gada 
maija, kad SPRK apstiprināja AS "Sadales tīkls" tarifu izmaiņas, 
saņemti vairāk kā 42 000
pieslēguma jaudas izmaiņas pieteikumi, 
vairāk kā 14 000 lietotāji ar patēriņu 0 līdz 120 kWh/gadā 
lauzuši līgumus. 1 473 lietotāji izmantojuši
tarifu izmaiņu 
ieviešanas pārejas perioda iespējas un pilnīgi vai daļēji 
atjaunojuši jaudu 123 398 kW apjomā. Elektrotīkla pieslēguma 
jaudas
samazināšana ir bezmaksas pakalpojums.
3.4.3.2. AER dalībnieku 
nediskriminācija
Latvijā nav noteikti specifiski aizliegumi kādai konkrētai AER 
tehnoloģijai vai veidam, bet ir noteikti konkrēti ierobežojumi 
tehnoloģiju atrašanās
vietai vai atbilstībai vides, bioloģiskās 
daudzveidības, sabiedrības vai teritoriālajiem nosacījumiem.
3.4.3.3. Patērētāja dalība
Attīstot uz digitālām tehnoloģijām balstītu viedo 
elektrotīklu, AS "Sadales tīkls" turpina patērētājiem uzstādīt 
viedos elektroenerģijas skaitītājus.
Pakāpeniski palielinot viedā 
elektrotīkla īpatsvaru, tiks samazinātas skaitītāju apkalpošanas 
un uzturēšanas izmaksas, sniedzot ātru, pārskatāmu,
jebkurā laikā 
un vietā pieejamu, informāciju par patēriņu, noslodzi un 
pārtraukumiem elektrotīklā.
Patērētāju interesēs ar 
Elektroenerģijas tirgus likuma
 
30.
1
pantu
 2016.gadā tika ieviesta arī elektroenerģijas 
neto norēķinu sistēma
153
mikroģeneratoriem, un tā ir 
spēkā no 2014.gada 1.janvāra visām mājsaimniecībām, kas ražo 
elektroenerģiju savām vajadzībām no AER.
Elektroenerģijas 
ražošanai no AER patērētāji izmanto mikroģeneratorus, kas ir 
elektroenerģijas ražošanas iekārta un ar to saistītās 
aizsardzības un
pārveidotājiekārtas (mikroģeneratora invertors) 
maiņstrāvas elektroenerģijas ražošanai ar darba strāvu līdz 16 
ampēriem, kas paredzēta uzstādīšanai
klienta elektroietaisē 
paralēlā darbā ar zemsprieguma sadales elektrotīklu. Šāda strāva 
atbilst attiecīgi 3,7 kW jaudai vienfāzes elektrotīklā un 11,1
kW 
jaudai trīsfāžu elektrotīklā. No 2012.gada Ekonomikas ministrija 
ir izdevusi aptuveni 600 atļaujas jaunu elektroenerģijas 
ražošanas iekārtu
ieviešanai, no kurām lielākā daļa ir 
mikroģenerācijas iekārtām ar jaudu no 0,0035 MW līdz 0,01 MW.
3.4.3.4. Elektroenerģijas sistēmas 
adekvātums
Jaunu bāzes jaudas elektrostaciju nodošana ekspluatācijā 
Latvijā līdz 2028.gadam nav paredzēta un līdz 2018.gada beigām 
nav pieņemti lēmumi
par lielas jaudas elektrostaciju projektu 
īstenošanu Baltijas valstīs (t.sk., saistībā ar bāzes elektriskās 
jaudas pieaugumu) laika posmā līdz
2028.gadam. Vienlaikus, ir 
pieļaujams, ka tuvākajos gados Latvijā varētu tikt īstenoti 
lieljaudas vēja parku projekti ar uzstādīto jaudu vairāk nekā
200 
MW.
3.4.3.5. Energopatērētāju 
aizsardzība
Ņemot vērā, ka pēc elektroenerģijas tirgus liberalizācijas 
elektroenerģija vairs netiek subsidēta visiem elektroenerģijas 
lietotājiem, sociāli
neaizsargātākajai sabiedrības daļai 
nepieciešams sniegt atbalstu, lai mazinātu cenu pieauguma 
iespējamo negatīvo ietekmi. Periodā līdz
2030.gadam tiek plānots 
turpināt īstenot aizsargātā lietotāja atbalstu iepriekšējā 
apjomā, bet arī ņemot vērā īstenotos pasākumus OIK 
reformēšanai.
Atbilstoši 
Elektroenerģijas tirgus likuma
 
33.
1
panta
 
pirmajai daļai aizsargātajiem lietotājiem
154
 tiek 
nodrošinātas tiesības saņemt aizsargātā lietotāja
elektroenerģijas tirdzniecības pakalpojumu, un sociāli 
mazaizsargātajām iedzīvotāju grupām tiek piedāvāts noteikts 
elektroenerģijas daudzums par
samazinātu cenu:
• trūcīgai vai maznodrošinātai ģimenei (personai), kā arī 
ģimenei ar bērnu invalīdu un personai ar pirmās grupas 
invaliditāti - 100 kW par subsidēto
cenu 0,03758 EUR/kWh par 
vienu kilovatstundu katrā norēķinu periodā (kalendāra 
mēnesī);
• daudzbērnu ģimenei - 300 kWh par cenu 0,03758 EUR/kWh katrā 
norēķinu periodā (kalendāra mēnesī).
Tiek arī kompensēta fiksētā OIK un sadales sistēmas 
pakalpojuma maksa atkarībā no pieslēguma jaudas.
3.4.4. 
Enerģētiskā 
nabadzība
Latvija nosaka, ka periodā līdz 2030.gadam tiks samazināts 
rādītājs "mājsaimniecību īpatsvars, kurām trūkuma dēļ bija liegta 
siltuma
nodrošināšana mājoklī", nodrošinot, ka šis īpatsvars ir 
mazāks nekā ES vidējais rādītājs. Līdz ar to 2030.gada mērķis 
rādītājam "mājsaimniecību
īpatsvars, kurām trūkuma dēļ bija 
liegta siltuma nodrošināšana mājoklī" ir - nodrošināt, ka 
minētais rādītājs Latvijā būs mazāks nekā 7,5%.
Vienlaikus enerģētiskās nabadzības nosacījumus un mērķus ir 
jānosaka un jāskata saistīti ar energopatērētāju aizsardzība 
nosacījumiem un
mērķiem.
3.5. Pētniecība, inovācija un 
konkurētspēja
LIAS2030 ir iekļauts redzējums par inovāciju un pāreju uz 
preču un pakalpojumu radīšanu ar zemu oglekļa emisijas un augstu 
energoietilpību,
AER izmantošanu un tehnoloģiju attīstību, kā arī 
identificēta nepieciešamība attīstīt pētniecības iestāžu un 
uzņēmumu sadarbību AER jomā, taču
nav definēti konkrēti mērķi, 
rīcības virzieni vai atbalsta pasākumi P&I un tehnoloģiju 
attīstībai konkrētās prioritārajās jomās.
3.5.1. 
Pētniecība un 
attīstība un inovācijas
2021.-2027.gada periodā ir plānots mērķfokusēts atbalsts 
P&I klimata tehnoloģiju attīstīšanai un ieviešanai, jo īpaši 
Viedās specializācijas
stratēģijas (
Research and Innovation 
Strategies for Smart Specialisation - RIS3)
 īstenošanas un 
NIPP2020 tematisko stratēģisko ekosistēmu
155
ietvaros.
Viens no būtiskākajiem priekšnosacījumiem jaunu tehnoloģiju un 
inovatīvu produktu un pakalpojumu attīstīšanai un ieviešanai, ir 
ieguldījumi
P&A. NAP2027 indikatīvais mērķrādītājs P&A 
ieguldījumiem 2027.gadā ir plānots 2% no IKP, kas provizoriski 
projicējams arī kā 2030.gada
mērķrādītājs. 2021.-2027.gada 
plānošanas periodā ir nepieciešams vismaz 25% no kopējiem 
ieguldījumiem P&A investēt klimata tehnoloģiju
attīstīšanai 
un ieviešanai, un klimata mērķu sasniegšanai, īpaši atbalstot 
P&A aktivitātes energoefektivitātes paaugstināšanai, pārejai 
uz AE,
pasākumiem saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un 
ar klimatu saistīto risku novēršanu, kā arī pasākumiem 
ūdenssaimniecības,
lauksaimniecības, mežsaimniecības un atkritumu 
apsaimniekošanas jomā.
156
21.tabula. 
Latvijas pētniecības un attīstības politikas mērķi un to 
rezultatīvie radītāji
Politikas rezultāts 
pētniecības, inovāciju un konkurētspējas dimensijā
Faktiskā vērtība
Mērķa vērtība
2017
2020
2030
157
Inovatīvu produktu apgrozījums 
(% no kopējā apgrozījuma)
46,5
158
-
>14
Inovatīvi aktīvu uzņēmumu 
īpatsvars (%) no visiem uzņēmumiem)
30,5
159
-
>40
Augsto tehnoloģiju nozaru 
eksporta īpatsvars (% no visa eksporta gadā)
10,2
-
>15
Globālās konkurētspējas indekss 
(vieta pasaulē)
42
-
<40
Ieguldījumi P&I (% no 
IKP)
0,51
0,7
> 
2
Ieguldījumi P&I enerģētikas 
un klimata mērķu sasniegšanai (% no kopējā
ieguldījuma 
P&I)
-
-
vismaz 25
Publiskā 
finansējuma
160
 ieguldījumi P&A un P&I 
enerģētikas un klimata
mērķu sasniegšanai (% no kopējiem 
ieguldījumiem P&A)
19
-
vismaz 25
Piesaistītais publiskais 
ārvalstu finansējums P&I klimata, enerģijas un
transporta 
jomā (% no kopējā LV piesaistītā finansējuma)
24
161
25%
25%
Viens no galvenajiem Latvijas izaicinājumiem jaunajā 
2021.-2027.gada plānošanas periodā ir produktivitātes 
palielināšana, kas ir cieši saistīta ar
ražošanas efektivizāciju, 
tehnoloģiskajiem jauninājumiem un lielākiem ieguldījumiem P&A 
un P&I.
Plāna ietvaros definētie iespējamie prioritārie rīcības 
virzieni RIS3 enerģētikā ir:
• Inovatīvi risinājumi AER tehnoloģiju jomā, t.sk. biometāna, 
ūdeņraža un moderno biodegvielu ražošanai un izmantošanai, 
biomasas viedai
izmantošanai pirms sadedzināšanas, saules 
enerģijas izmantošanai transportā.
• Inovatīvi risinājumi enerģijas uzglabāšanai, integrēšanai un 
viedai pārvadei.
• Inovatīvi risinājumi energoefektivitātes un ēku ilgtspējas 
jomā, t.sk. inovatīvu siltināšanas materiālu un tehnoloģiju 
izstrāde, augstas
resursefektivitātes un energoefektivitātes 
materiālu radīšana un ražošanas tehnoloģiju attīstīšana.
3.5.2. 
Tīrās 
enerģijas tehnoloģiju veicināšana 2050.gadam
Esošo rīcībpolitiku ietvaros nav izvirzīti specifiski P&I 
mērķi vai mērķrādītāji tīro tehnoloģiju attīstībai un inovācijām, 
kas vērstas uz
energoefektivitātes uzlabošanu un dekarbonizāciju. 
Latvijai primāri ir aktuālas 4 no 6 SET plāna prioritātēm, kurās 
attīstīt P&I.
22.tabula. 
Latvijas ieguldījumi SET plāna prioritātēs (ieguldījuma īpatsvars 
no kopējiem P&I ieguldījumiem enerģētikas jomā)
SET plāna 
prioritātes
162
Faktiskā vērtība
Mērķa vērtība
2014.-2018.g. periodā
2021-2027.g. periodā
AE
10%
15%
Viedās enerģijas sistēmas
26%
20%
Energoefektīvas sistēmas (dzīvojamās ēkas un 
industrija)
28%
38%
Ilgtspējīgs transports
15%
20%
Oglekļa uztveršana un 
noglabāšana
0%
2%
Droša kodolenerģija
0%
0%
Energopārvaldība un tirgus
20%
5%
4. RĪCĪBPOLITIKAS UN PASĀKUMI
Plāna dimensijām un Plāna aptvēruma jomām ir izvērtētas 
pasākumu ietekmes, kur ir noteiktas vairākas horizontālās jomās: 
energoefektivitāte,
nodokļu zaļināšana, P&I un sabiedrības 
informēšana, izglītošana un izpratnes veidošana, un daļēji 
horizontālie pasākumi - enerģētiskā drošība un
iekšējais 
enerģijas tirgus, kā arī sektorālie pasākumi - ražošana, pārvade 
un patēriņš.
41.attēls. Plāna 
jomu savstarpējās ietekmes
Plānā (4.nodaļa un 4.pielikums) ir izdalīti horizontālie 
pasākumi, kas aptver vairākus rīcības virzienus, tāpēc nebija 
iekļaujami kādā konkrētā
rīcības virzienā, piemēram, tādi 
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi kā "energoefektivitāte 
pirmajā vietā" principa ieviešana, EPS
pārskatīšana, biometāna 
izmantošanas veicināšanas pasākumiem kas aptver gan 
lauksaimniecības sektoru, gan transporta un elektroenerģijas /
siltumenerģijas ražošanas darbības, vai izcelsmes pamatojumu 
sistēmas izveidi un īstenošanu vairākās darbībās, finansēšanas 
mehānismu izveide
vai dalība finanšu mehānismos. P&I kā 
horizontāli pasākumi ir īstenojami dažādās nozarēs un jomās, lai 
vienlaicīgi pozitīvi ietekmētu vairākus
Plānā iekļautos rīcības 
virzienus. Tāpat plānā ir vairāki rīcības virzieni, kurā 
īstenojamie pasākumiem ir ietekme uz vairākiem citiem rīcības
virzieniem. Plānā šie rīcības virzieni vai pasākumi ir apkopoti 
kā horizontālie pasākumi (4.1.-4.4.nodaļa). Sektorālo jautājumu 
risināšanai Plānā ir
izvirzīti vairāki rīcības virzieni 
konkrētajam sektoram vai darbībām, kas lai gan ietekmē vairākus 
citus sektorus vai darbības, tomēr nav secināta to
horizontālā 
ietekme (4.5.-4.13.nodaļa). Pirms Plānā noteikto pasākumu 
īstenošanas ir jāveic risku izvērtējums alternatīvu risinājumu 
iespējām.
Plānā noteikto papildu pasākumu apkopojums, kas izstrādāts EK 
sagatavotajā ziņošanas formātā, ir publicēts EM tīmekļa 
vietnē
163
4.1. 
Energoefektivitāte
Esošā situācija
Latvijas enerģētikas politikā ir noteikts, ka 
energoefektivitāte ir viens no galvenajiem politikas 
instrumentiem, kas ļauj samazināt izmaksas un,
samazinot 
enerģijas patēriņu, paaugstina energoapgādes drošuma līmeni. 
Latvijas tiesību aktos ir iekļautas prasības nodrošināt 
energoresursu
racionālu izmantošanu un pārvaldību, lai sekmētu 
ilgtspējīgu tautsaimniecības attīstību. Lai gan Latvija ir 
apņēmusies sasniegt obligāto kumulatīvo
enerģijas galapatēriņa 
ietaupījumu mērķi, tomēr līdz 2018.gadm Latvija ikgadējo mērķi ir 
izpildījusi par 54%.
Latvijā EPS shēma ir ieviesta vairākos posmos jeb periodos: 
2014.-2017.g., 2018.-2020.g., kur pienākums sadarboties ar saviem 
galapatērētājiem
energoefektivitātes jomā ir uzlikts tikai 
elektroenerģijas mazumtirdzniecības komersantiem. Pēc 2018.g. 
elektroenerģijas pārdošanas datiem,
shēmā kā atbildīgās puses ir 
iekļauti 14 elektroenerģijas mazumtirdzniecības komersanti, kuri 
savu enerģijas ietaupījuma pienākuma apjomu
galvenokārt izpilda 
ar informatīvajiem un izglītojošiem pasākumiem, kā arī ar 
pasākumiem apgaismojuma energoefektivitātes uzlabošanā. Līdz
2017.gada beigām Latvijā ir noslēgtas tikai 2 brīvprātīgās 
vienošanās, jo, lai arī regulējums atļauj atbildīgajai 
ministrijai sniegt atbalstu
energoauditiem un saskaņā ar 
vienošanos veiktajiem atsevišķiem energoefektivitātes uzlabošanas 
pasākumiem, finansējums tiem nav bijis
paredzēts.
Šobrīd lielajiem uzņēmumiem un lielajiem elektroenerģijas 
patērētājiem ir jāievieš sertificēta energopārvaldības sistēma 
vai regulāri jāveic
energoaudits, kā arī ir jāievieš trīs 
energoaudita ziņojumā ieteiktie energoefektivitātes uzlabošanas 
pasākumi ar vislielāko novērtēto enerģijas
ietaupījumu vai 
ekonomisko atdevi. Uzņēmumos lielākie enerģijas ietaupījumi 
sasniegti iekārtu nomaiņas un efektīvākas transporta izmantošanas
rezultātā un periodā līdz 2020.gadam uzņēmumiem ir pieejamas 
atbalsta programmas energoefektivitātes pasākumu īstenošanai 
apstrādes
rūpniecības uzņēmumos.
Šobrīd pašvaldībām un valsts iestādēm ir tiesības izmantot 
ESKO (PESKO) un slēgt energoefektivitātes pakalpojuma 
līgumus
164
, tomēr līguma
ietvaros veiktās investīcijas 
tiek uzskaitītās kā publiskais parāds ar ietekmi uz fiskālo 
telpu, lai gan faktiski ESKO (PESKO) modeļa pamatprincips
pašvaldībai papildus budžeta izdevumus nerada, jo privātās 
investīcijas tiek atmaksātas no sasniegtā enerģijas ietaupījuma 
izmaksām. Tomēr
gadījumā, ja vispārējās valdības sektorā esoša 
institucionāla vienība noslēdz energoefektivitātes līgumu, 
neievērojot Eiropas Kontu sistēmas
(turpmāk - EKS) statistiskās 
uzskaites nosacījumus, tad šāds līgums rada ietekmi gan uz 
vispārējās valdības budžeta bilanci, kur veiktie privātā
partnera 
kapitālieguldījumi tiek uzskaitīti kā vispārējās valdības budžeta 
izdevumi, gan uz vispārējās valdības sektora parādu.
Vēlamā situācija 2030.gadam:
• 
Attīstības un politikas plānošanas, kā arī 
investīciju plānošanas un ieviešanas procesā ir pilnībā 
ieviests "energoefektivitāte pirmajā vietā"
princips
• 
Valsts nosprausto energoefektivitātes mērķu 
sasniegšana
• 
Komersanti ne tikai nodrošina savu 
energoefektivitāti, bet palīdz un veicina savu klientu 
energoefektivitāti
• 
Sabiedrībā būtiski pieaugusi izpratne un par 
energoefektivitātes jautājumiem un palielinājusies iesaiste 
un vēlme nodrošināt energoefektivitāti
savā un sabiedrības 
ikdienas dzīvē
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai
• 
energoresursu racionāla izmantošana un 
pārvaldība
• 
ekonomikas konkurētspējas pieaugums
• 
samazinātas izmaksas par enerģiju, kur ietaupītos 
līdzekļus ir iespējams ieguldīt attīstībā un komforta 
uzlabojumos
• 
samazināta ietekme uz vidi un klimata 
pārmaiņām
Galvenie problēmjautājumi
1) 
nepilnīga 
energoefektivitātes
 uzlabošanas nepieciešamības 
vērā 
ņemšana
 politikas un investīciju plānošanā un īstenošanā
"Energoefektivitāte pirmajā vietā" princips nav ieviests 
Latvijas politikas plānošanas sistēmā, un tas arī ļoti selektīvi 
tiek ņemts vērā investīciju
plānošanā. Nozaru attīstības 
plānošana notiek nozaru nepieciešamības ietvaros un tāpēc bieži 
vien netiek izvērtētas iespējamās efektīvākās
alternatīvas.
Ņemot vērā to, ka pasākumu plānošanā un īstenošanā netiek 
izvērtēts arī energoefektivitātes potenciāls un alternatīvas un 
netiek noteikts, ka
pasākums cita starpā arī nodrošina 
energoefektivitātes uzlabošanu, tad bieži vien šādi pasākumi 
netiek īstenoti ar labākajiem pieejamiem un
iespējamiem 
paņēmieniem un tehnoloģijām.
2) 
neefektīva EPS un 
vienošanos
 par energoefektivitātes uzlabošanu 
īstenošana
EPS viens no politikas pasākumiem, ar kuru palīdzību enerģijas 
mazumtirgotājus var iesaistīt energoefektivitātes jautājumu 
risināšanā. EPS
ietvaros atbildīgajām pusēm pienākuma izpildei ir 
jāveic pasākumi, kuros tiek uzlabota energoefektivitāte un gūti 
enerģijas ietaupījumi gala
patērētāju ēkās, iekārtās un 
transportā, kā arī noteiktā apjomā jāveic pasākumi enerģētikas 
nabadzības skartajos patērētājos. Šobrīd EPS ir
attiecināma tikai 
uz 14 elektroenerģijas mazumtirdzniecības komersantiem, lai gan 
būtu jāattiecina uz lielākajiem enerģijas piegādātājiem,
nespecificējot piegādātās enerģijas veidu. Ņemot vērā šā brīža 
EPS nosacījumus ar to ir aptverts nebūtisks enerģijas piegādātāju 
skaits, līdz ar to arī
obligāts pienākums īstenot 
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus gan savā darbībā, gan 
savu klientu darbībā attiecas tikai uz nelielu skaitu
komersantu.
Tāpat arī vienošanos par energoefektivitātes uzlabošanu 
noslēgšana šobrīd tiek noslēgta uz brīvprātības principa, līdz ar 
to šādas vienošanās
noslēgtas ir tikai divas, kas tika noslēgtas 
dēļ vienošanās noslēdzēju aktīvas iesaistīšanās un vēlmes uzlabot 
situāciju ar energoefektivitāti. Noslēgto
vienošanos skaits ir 
nebūtisks dēļ tās brīvprātības principa un dēļ tā, ka tās 
ietvaros vienošanās noslēdzējiem nav redzami vai pieejami kādi 
papildu
ieguvumi, kas atsvērtu ieguldītos resursu.
3) 
nepilnīga
 
energoefektivitātes 
monitoringa
 sistēma
Šobrīd energoefektivitātes monitoringa sistēma ir izveidota 
pārāk smagnēja, kur energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu 
veicējam izdevumi un
apgrūtinājumu no ziņošanas ir vairāk nekā 
ieguvumu no pasākumu veikšanas. Ziņojumu sagatavošana un 
iesniegšana papīra formātā, neizmantojot
tiešsaistes ziņošanas 
rīkus apgrūtina ziņojumu sagatavošanu un iesniegšanu, īpaši 
privātpersonām. Tāpat arī nav noteikts obligāts (vēlams)
pienākums par veiktajiem energoefektivitātes uzlabošanas 
pasākumiem ziņot visiem pasākumu veicējiem, arī tiem, kas šos 
pasākumus veic,
neizmantojot publisko vai ES struktūrfondu 
nodrošināto finansējumu.
Galvenais rīcības virziens 
(horizontāls rīcības virziens)
Energoefektivitātes uzlabošanas efektīva un visaptveroša 
ievērošana un īstenošana gan tautsaimniecības nozarēs, gan 
sabiedrībā
Galvenās rīcības un pasākumi
1) Visaptveroši 
ieviest 
un īstenot "energoefektivitāte pirmajā vietā" principu
 (H.1 
pasākums)
"Energoefektivitāte pirmajā vietā" nozīmē, ka pirms nozares 
attīstības plānošanas, politiku noteikšanas un investīciju lēmumu 
apstiprināšanas ir
jāizvērtē, vai minēto lēmumu mērķu sasniegšanu 
nevar nodrošināt ar alternatīviem līdzekļiem, piemēram - 
izmaksefektīvs enerģijas galapatēriņa
ietaupījums, pieprasījuma 
reakcijas iniciatīvas un efektīvāka enerģijas pārveide, pārvade 
un sadale, kas ir izmaksefektīvi, tehniski, ekonomiski un
videi 
nekaitīgi un kas vienlaikus joprojām nodrošina attiecīgo lēmumu 
mērķu sasniegšanu
Tāpat ir ierosināts arī ņemt vērā "energoefektivitāte pirmajā 
vietā" principu ES un publisko fondu finansējuma apguves 
nosacījumos (pasākumos,
kas tiek finansēti ES struktūrfondu vai 
citu publiska finansējuma avotu ievaros) un nodokļu izmaiņu 
pasākumos, ja attiecināmi. Tādējādi šo
pasākumu īstenošanā būs 
jāievēro energoefektivitātes uzlabošanas nodrošināšana - 
energoresursu izmantošanas efektivitāte, resursu izmantošanas
samazināšana.
2) 
EPS
 pārskatīšana 
un 
vienošanos par energoefektivitātes uzlabošanu
 
stiprināšana un paplašināšana (H.2, H.3 pasākums)
Lai nodrošinātu efektīvu EPS darbību un nodrošinātu, ka tās 
ietvaros atbildīgās puses īsteno efektīvu energoefektivitātes 
uzlabošanas pasākumus
savā uzņēmumā vai pie saviem klientiem, 
periodā pēc 2021.gada tiek piedāvāts pārskatīt EPS, izvērtējot 
iespēju paplašināt EPS aptvērumu, kā EPS
atbildīgās puses nosakot 
visus enerģijas (t.sk. degvielas un kurināmā) tirgotājus, kuru 
pārdotais enerģijas apjoms kopā veido 90% no patērētajiem
pārdotās enerģijas, aptverot gan siltumenerģijas piegādātājus, 
gan degvielas un kurināmā - transporta enerģija un dabasgāze, 
piegādātājus.
Paredzams, ka šāds EPS aptvērums aptvertu apmēram 
27 enerģijas piegādātājus, no kuriem 14 būtu transporta enerģijas 
piegādātāji, 3
siltumenerģijas piegādātāji, 3 dabasgāzes 
piegādātāji un 7 elektroenerģijas piegādātāji.
Vairāku Eiropas valstu prakse apliecinājusi, ka brīvprātīgās 
vienošanās ir efektīvs instruments energoefektivitātes 
veicināšanai un enerģijas
ietaupījumu iegūšanai, tomēr visos 
veiksmīgajos gadījumos, valsts ir sniegusi uzņēmumiem vai 
pašvaldībām atbalstu. Latvija attiecībā uz
vienošanos 
stiprināšanu periodam pēc 2021.gada ir piedāvājusi rīkoties 3 
virzienos:
• tiek piedāvāts saglabāt brīvprātīgo vienošanos noslēgšanas 
iespēju visiem, bet šādas vienošanās noteikt kā obligātas 
konkrētajām pilsētām un
noteiktām administratīvajām teritorijām 
(piemēram, energointensīvajām teritorijām);
• Tiek piedāvāts paplašināt aptvērumu arī uz AER izmantošanas 
veicināšanas pasākumiem;
• Tiek piedāvāta finansējuma programma, kurā tiktu noteikti 
atbalsta veidi un pieejamā līdzfinansējuma apjomi tiem 
komersantiem vai
pašvaldībām, kas būs noslēguši vienošanos, kur 
atbalsts tiktu sniegts gan pasākumu veikšanai, gan 
energokonsultanta darbībai, gan
energopakalpojumu veicināšanas 
pasākumiem.
3) privāto investīciju 
piesaiste un šķēršļu novēršana, finanšu mehānismu izveide (H.3, 
H.8, H.9 pasākums)
A/S "Attīstības finanšu institūcija Altum" (turpmāk - ALTUM) 
turpinās attīstīt finanšu instrumentus energoefektivitātes 
projektu finansēšanai,
tostarp, aizdevumu programmu uzņēmuma 
energoefektivitātei un AER projektu ieviešanai. Lai nodrošinātu 
papildu mērķtiecīga finansējuma
radīšanu un izlietošanu, Plānā 
tiek piedāvāts izveidot AER veicināšanas un energoefektivitātes 
uzlabošanas fondu, kurā varētu tikt novirzīti finanšu
līdzekļi no 
ienākumiem, kas iegūti no ar enerģētiku saistītām darbībām - 
akcīzes nodokļa un DRN, kas piemērots enerģijas ieguvei 
izmantotajam
kurināmajam un degvielai, gūtajiem ieņēmumiem no 
meža zemju izsolēm un valsts nekustamo īpašumu iznomāšanas vēja 
parku būvniecībai un
AER statistikas tirgošanas citām valstīm, 
kur minētā fonda finansējums būtu izlietojams cita starpā arī AE 
kopienām un AER pasākumu
finansēšanai pašvaldībās. Tāpat, lai 
veicinātu energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanas 
pievilcīgumu, Plānā tiek piedāvāts izvērtēt
iespēju izstrādāt 
energoietaupījumu tirdzniecības iespējas, kur viens sistēmas 
dalībnieks varētu nodot otram dalībniekam savus 
energoietaupījumus,
kas dalībnieks ir pārsniedzis sev noteiktos 
ietaupījumu mērķus.
4) Pilnveidot un 
efektivizēt 
energoefektivitātes monitoringu
 (H.4 
pasākums)
Energoefektivitātes monitoringa sistēmas mērķis ir apkopot un 
sistematizēt informāciju par visiem energoefektivitātes 
uzlabošanas pasākumiem,
kas veikti valsts un pašvaldību politiku 
ietvaros, kā arī jebkuru citu ar energoefektivitātes uzlabošanu 
saistītu informāciju, lai kontrolētu virzību uz
energoefektivitātes mērķi. Šobrīd monitoringa sistēmā ir apkopota 
informācija no vairāk nekā 1500 informācijas sniedzēju par 
projektiem, kā arī
aprēķini par pasākumiem, kuru ieviešana ir 
devusi enerģijas ietaupījumu galapatēriņā.
Lai novērtētu energoefektivitātes pasākumu ieviešanas 
rezultātā iegūto enerģijas ietaupījumu, ir būtiski pilnveidot 
esošo energoefektivitātes
monitoringa sistēmu. Svarīgs uzdevums 
ir nodrošināt, lai informācijas sniedzējiem būtu iespējams 
informāciju iesniegt elektroniski. Papildus
nepieciešams 
pilnveidot esošās enerģijas ietaupījumu aprēķināšanas metodes, 
lai tās būtu viegli izmantojamas gan aprēķinos, gan ziņojumu
sagatavošanai EK. Minētā sistēma ir jāizveido pēc iespējas 
vienkāršākai ziņošanai, kur energoefektivitātes uzlabošanas 
pasākuma veicējs reizi gada
pēc pasākuma veikšanas varētu ziņot 
par savā mājsaimniecībā patērēto enerģijas apjomu.
Saistītie rīcības virzieni
Visi Plānā iekļautie rīcības virzieni
4.2. Pētniecība 
un inovācija
Esošā situācija
P&I Latvijā tiek attīstīta saskaņā ar nacionālo Viedās 
specializācijas stratēģiju (RIS3) piecās specializācijas jomās: 
viedā enerģētika;
 zināšanu
ietilpīga bioekonomika; 
biomedicīna, medicīnas tehnoloģijas, biofarmācija un 
biotehnoloģijas; viedie materiāli, tehnoloģijas un 
inženiersistēmas;
informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.
RIS3 specializācijas joma "Viedā enerģētika" ietver tīro 
tehnoloģiju attīstīšanu jeb jaunu materiālu, inženiertehnoloģisko 
un digitālo risinājumu
izpēti un attīstīšanu AE ieguvei, 
uzkrāšanai un integrēšanai energosistēmā, energoefektivitātes 
uzlabošanai būvniecībā un ražošanas procesu
automatizācijai un 
optimizācijai, kā arī alternatīvo degvielu attīstīšanu 
transportam. Tīro tehnoloģiju sektora attīstība ir tiešā veidā 
saistīta ar P&I
kapacitāti - pētnieku un augsti kvalificētu 
speciālistu skaitu un publiskā un privātā sektora ieguldījumiem 
P&I. No kopējā Latvijas zinātniskā
personāla skaita (PLE), 
aptuveni 1000 jeb 18% ir saistīti ar pētniecību EnS prioritārajās 
jomās
165
 - enerģētika, būvniecība, klimats, vides
inženiertehnoloģijas, taču pētniecībā tieši enerģētikas jomā 
darbojas tikai 8%. 2014.-2018. gada periodā "Viedās enerģētikas" 
jomas P&I
aktivitātēs ieguldīti 34,3 milj. EUR jeb 19,8% no 
kopējā RIS3 jomās piesaistītā P&I finansējuma 
apjoma
166
, veicinot kompetenču un jaunu
tehnoloģisko 
risinājumu attīstīšanu gan energoefektivitātes uzlabošanai, gan 
viedo tīklu attīstīšanai un energosistēmu vadības efektivitātes
uzlabošanai, gan alternatīvo degvielu un AE ieguves avotu izpētē 
un testēšanā. Katru gadu ar "Viedā enerģētika" jomu saistītajās 
studiju
programmās studē vidēji tikai 4,5% no kopējā Latvijas 
studentu skaita, turklāt vērojama tendence, ka no visiem 
imatrikulētajiem bakalaura un
maģistra studiju programmu 
studentiem tikai aptuveni 50% studijas pabeidz. Arī doktorantūras 
studentu vidū situācija ir līdzīga. RIS3
specializācijas joma 
"Viedā enerģētika" Latvijā ir ar izteikti lietišķu ievirzi, 
vērsta uz industrijai aktuālu problēmjautājumu risināšanu, tajā 
pašā
laikā pētniecības izcilība un starptautiskā redzamība, 
atzīstamība, sadarbība un konkurētspēja salīdzinājumā starp 
Baltijas valstīm un ar ES-28
valstu vidējiem rādītājiem ir 
būtiski paaugstināma.
Publiskajā sektorā pētniecības kompetence un kapacitāte RIS3 
specializācijas jomā "Viedā enerģētika" ir koncentrēta 1) Rīgas 
Tehniskajā
universitātē, 2) Latvijas Universitātes Cietvielu 
fizikas institūtā un 3) LLU. Privātajā sektorā nozīmīgākie vides, 
zaļo un tīro tehnoloģiju un jaunu
produktu risinājumi galvenokārt 
tiek attīstīti vairākos kompetences centru ietvaros - Viedo 
inženiersistēmu, transporta un enerģētikas kompetences
centrā, 
Viedo materiālu un tehnoloģiju kompetences centrā, Mašīnbūves 
kompetences centrā un Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
kompetences centrā. Pozitīvu ietekmi uz komersantu, pētniecības 
organizāciju un citu ieinteresēto pušu sadarbības tīklu 
veidošanu, kā arī vienas
nozares uzņēmumu vai starpnozaru 
projektu attīstīšanu tīro un zaļo tehnoloģiju jomā rada arī 
Latvijā izveidoti klasteri, piemēram, Zaļo un viedo
tehnoloģiju 
klasteris, Latvijas koka būvniecības klasteris, Tīro tehnoloģiju 
klasteris, Viedās pilsētas klasteris.
Pārskata periodā no 2014.-2016.gadam 30,3% no visiem Latvijas 
uzņēmumiem bija inovatīvi, turpretī ES valstīs šis rādītājs 
vidēji ir 50,6% (2014.-
2016.gads; EUROSTAT). Tas saistīts ar to, 
ka kopējā uzņēmumu struktūrā Latvijā dominē mikro un mazie 
uzņēmumi, kuriem ir ierobežota
kapacitāte (finansējums, 
atbilstoši cilvēkresursi) investēt P&I darbībās, kā arī šiem 
uzņēmumiem trūkst izpratne par ieguldījumu P&I ietekmi uz
uzņēmuma konkurētspēju. Kopumā vērtējams, ka RIS3 jomā "Viedā 
enerģētika" darbojošos inovatīvo uzņēmumu skaits Latvijā veido ap 
50
uzņēmumiem..
Vēlamā situācija 2030.gadam:
• 
Ieguldījumi pētniecībā un inovācijā ir 2% no IKP, 
t.sk. vismaz 25% no kopējā apjoma tiek ieguldīti pētniecībā 
un inovācijā klimatneitralitātes
sasniegšanai.
• 
Zinātniskā personāla skaits (PLE) Enerģētikas 
savienības prioritārajās jomās - 1800.
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai
• 
Inovatīvu risinājumu pielietojums 
energoefektivitātes paaugstināšanai visos tautsaimniecības 
sektoros ir ilgtspējīgs un izmaksu ziņā efektīvākais
enerģētiskās drošības stiprināšanas veids.
• 
Pētniecībā balstīta inovācija ir pamatā 
resursefektīvāku, ne-emisiju tehnoloģiju un augstākas 
pievienotās vērtības produktu un pakalpojumu
radīšanai un 
ieviešanai, kas ne vien palīdzētu mazināt negatīvo ietekmi 
uz klimatu un vidi, bet ilgtermiņā arī sekmētu Latvijas 
uzņēmumu
eksportspēju, sadarbības iespējas un konkurētspēju 
globālā mērogā.
• 
P&I sistēmas attīstība veicinās jaunu zināšanu 
radīšanu un kompetenču attīstīšanu, kas būs nepieciešamas 
jaunajās profesijās un darba vietās,
kas veidosies, 
pārkārtojot ekonomisko sistēmu atbilstoši pārejai uz tīru 
enerģiju un klimatneitralitāti.
Galvenie problēmjautājumi
1) 
palielināt 
pētniecības un inovācijas kapacitāti enerģētikas jomā un veidot 
pilnvērtīgāku sasaisti starp pētniecību, inovāciju un
enerģētikas 
nozares attīstības prioritātēm
Latvijā plaši tiek attīstīti pētījumi siltumenerģētikas, 
energoefektivitātes, elektrotehnikas un bioenerģijas ražošanas 
jomās, kā arī pētījumi viedo
tīklu un energosistēmu pārvaldības 
uzlabošanai. Tomēr lai padziļināti attīstītu pētniecības 
kompetenci un izcilību, kas orientētas uz
klimatneitralitātes 
mērķu sasniegšanu, nepieciešams skaidri definēt enerģētikas 
nozares (kā arī citu nozaru, kuras sniedz pienesumu
klimatneitralitātes mērķu sasniegšanai) prioritātes, kurās 
nepieciešams attīstīt pētniecības un inovācijas kapacitāti.
2) veidot pilnvērtīgu 
sasaisti starp fundamentālo pētniecību
 un pētniecības 
rezultātu komercializāciju un ieviešanu
Ņemot vērā Plāna un ilgtermiņa mērķu ambiciozitāti, ir 
jānodrošina, ka P&I tiek attīstītas, lai sniegtu ieguldījumu 
klimatneitralitātes mērķu
sasniegšanai. Līdz ar to ir 
nepieciešams izveidot efektīvu sasaisti starp pētniecību, 
tehnoloģiju un inovatīvu risinājumu attīstīšanu, to
komercializāciju un ieviešanu praksē, attīstot koordinētāku un 
mērķfokusētāku sadarbību starp pētniecības organizācijām, 
uzņēmumiem un
pašvaldībām, t.sk. pētniecības pilotprojektu un 
demonstrāciju projektu veidā, un paredzot tam atbilstošus finanšu 
instrumentus. Šādas iniciatīvas
praktiski demonstrētu pētniecības 
kompetences, inovācijas potenciālu, sadarbības kultūru un 
atbalstošu institucionālo vidi, kas gan tiešā, gan
netiešā veidā 
var paaugstināt Latvijas konkurētspēju gan starptautisku 
sadarbības partneru, gan investoru piesaistē.
Lai sasniegtu ambiciozos Plānā iekļautos mērķus, kā arī 
izpildītu Latvijas ambīcijas ilgtermiņa mērķiem ir nepieciešams 
nodrošināt to, ka P&I
arvien vairāk un būtiskā apjomā tiek 
ieguldītas privātās investīcijas, īpaši tīrās enerģijas 
tehnoloģiju, jo īpaši AE ieguves avotu un tehnoloģisko
risinājumu, izpētē un attīstīšanā, un energoefektivitātes 
risinājumu attīstīšanā un ieviešanā, kā arī rūpnieciskajos 
pētījumos.
Galvenais rīcības virziens 
(horizontāls rīcības virziens)
P&I integrācija un efektīva īstenošana Plānā noteikto 
mērķu sasniegšanai
Galvenās rīcības un pasākumi
1) 
P&I 
ieguldījuma
 enerģētikas un klimata mērķu sasniegšanā 
stiprināšana
 un 
prioritāšu definēšana
 mērķtiecīgām 
investīcijām
Plāna ietvaros definētie iespējamie prioritārie rīcības 
virzieni RIS3 enerģētikā ir:
• Inovatīvi risinājumi AER tehnoloģiju jomā, t.sk. biometāna, 
ūdeņraža un moderno biodegvielu ražošanai un izmantošanai, 
biomasas viedai
izmantošanai pirms sadedzināšanas, saules 
enerģijas izmantošanai transportā.
• Inovatīvi risinājumi enerģijas uzglabāšanai, integrēšanai un 
viedai pārvadei, kā arī inovatīvi risinājumi oglekļa uztveršanai 
un atkalizmantošanai.
• Inovatīvi risinājumi energoefektivitātes un ēku ilgtspējas 
jomā, t.sk. inovatīvu siltināšanas materiālu un tehnoloģiju 
izstrāde, augstas
resursefektivitātes un energoefektivitātes 
materiālu radīšana un ražošanas tehnoloģiju attīstīšana
Plānā noteikto mērķu sasniegšanai P&I ietvaros tik sniegts 
(1) atbalsts pētniecības, tehnoloģiju attīstīšanas un (2) 
demonstrēšanas projektu
īstenošanai un jaunu tehnoloģiju, 
risinājumu un lietotājcentrētu produktu un pakalpojumu 
attīstīšanai šādā jomās:
• 
Atjaunojamās elektroenerģijas un siltumenerģijas 
ražošana
, piemēram: materiālu un inženiertehnoloģiju pētījumi 
AE (jo īpaši, saules, ūdeņraža
enerģijas) ieguvei un 
uzglabāšanai, bioenerģijas (biomasas, biogāzes) ieguves avotu un 
tehnoloģiju un to pilnveides iespēju izpēteviļņu enerģijas
ieguves tehnoloģiju izpēte.
• 
Viedie tīkli, enerģijas uzkrāšana un atguve un 
atjaunojamās enerģijas integrēšana energosistēmā,
 piemēram 
energosistēmu (elektrības un
siltuma) pārvaldības automatizācija, 
digitalizācija un enerģijas pārveidošanas un uzglabāšanas 
tehnoloģijas, t.sk. baterijas, industriālās ražošanas
automatizācijai, enerģijas pašražošanai un elektromobilitātes 
attīstīšanai.
• 
Ēku energoefektivitāte
, piemēram, jauni materiāli, 
tehnoloģijas un dizaina risinājumi energoefektivitātes 
uzlabošanai un siltuma atguvei ēkās.
• 
Viedā mobilitāte
, piemēram alternatīvās degvielas un 
biodegvielas - ūdeņradis, biogāze, elektropiedziņas un enerģijas 
atguves tehnoloģijas,
automatizētais transports un inteliģentās 
transporta sistēmas, risinājumi elektromobilitātes ieviešanai un 
attīstīšanai, uz resursefektivitāti un
dekarbonizāciju orientēta 
transporta un mobilitātes t.sk. multimodālo, sistēmu, plānošana 
un dizains.
• 
Jauna tipa tirgus modeļu attīstība -
 tiešā 
tirdzniecība (
peer-to-peer
), agregācijas pakalpojumi, 
enerģija kā pakalpojums, vietējās kopienas
enerģētiskās 
sistēmas.
2) Efektīvu 
sadarbības un koordinācijas mehānismu attīstīšana starp P&I 
īstenotājiem un ieinteresētajām pusēm pētniecības
 
rezultātu
komercializācijai un ieviešanai
Plānā noteikto mērķu sasniegšanai P&I ietvaros tik sniegts 
atbalsts vai nefinansiāli pasākumi savstarpējās sadarbības 
sekmēšanai starp
komersantiem, augstākās izglītības iestādēm un 
pētniecības organizācijām, valsts un pašvaldību iestādēm, NVO 
u.c. ieinteresētajām pusēm jaunu
tehnoloģiju un inovatīvu 
risinājumu pilotēšanai un ieviešanai. Uzņēmumu izaugsme un 
konkurētspēja ir balstīta spējā uz zinātnes bāzes radīt un
pārdot 
pieprasītus, zināšanu ietilpīgus produktus un pakalpojumus, 
iekļaujoties arvien augstākas pievienotās vērtības globālajās 
ķēdēs.
Lai sekmētu konkurētspēju un digitalizācijas attīstību 
uzņēmējdarbībā, tiks turpināts līdz šim uzsāktais darbs pie 
digitālās transformācijas.
Detalizētāks turpmākās rīcības plāns 
ar pasākumiem konkurētspējas celšanai tiks iekļauts Nacionālās 
industriālās politikas pamatnostādnēs 2021.-
2027.gadam.
Pārrobežu sadarbība
Lai attīstītu kompetenci RIS3 īstenošanā un veidotu sadarbību 
P&I jomā ar citiem ES reģioniem, Latvija kopš 2014. gada ir 
pievienojusies ES
RIS3 platformai
167
. To koordinē EK 
izveidotais Kopīgais pētniecības centrs, kurš darbojas kā EK RIS3 
politikas ieviešanas analītiskā, informatīvā
un sadarbību 
veidošanas platforma un monitoringa aģentūrā.
2018.gadā tika noslēgts sadarbības līgums 2018.-2021.gadam par 
enerģētikas pētniecības sadarbību Baltijas valstu un Ziemeļvalstu 
starpā, kura
vispārējais mērķis ir veicināt pētniecību un analīzi 
enerģētikas jomā Baltijas valstīs, Baltijas valstu savstarpējo 
sadarbību, Baltijas valstu sadarbību
ar Ziemeļvalstīm, kā arī 
pētniecību Baltijas valstīs un Ziemeļvalstīs. Šo mērķi paredzēts 
sasniegt, īstenojot trīs galvenos pasākumus:
1. Baltijas valstu savstarpējo pētniecības projektu un 
Baltijas valstu un Ziemeļvalstu pētniecības projektu veicināšanu 
ar Baltijas valstu pētnieku
piedalīšanos;
2. Baltijas valstu un Ziemeļvalstu sadarbība attiecībā uz 
doktorantūrām;
3. Enerģētikas jomas pētnieku apmaiņu starp Baltijas valstīm 
un Ziemeļvalstīm.
Kopš 2019.gada Latvijas ir uzsākusi aktīvu iesaisti Eiropas 
Tehnoloģiju un inovācijas platformā Baterijas Eiropa.
Saistītie rīcības virzieni
Visi Plānā iekļautie rīcības virzieni
4.3. Sabiedrības 
informēšana, izglītošana un izpratnes veicināšana
Esošā situācija
Lai gan Latvijā informēšanas pasākumi attiecībā uz 
energoefektivitātes pasākumu īstenošanu tiek veikti pietiekami 
aktīvi, tomēr šobrīd trūkst
sabiedrības informēšanas un 
izglītošanas pasākumi attiecībā uz AE popularizēšanas pasākumi. 
Ņemot vērā obligātā iepirkuma komponentes
problemātikas 
risināšanu, sabiedrības noskaņojums par AE izmantošanu ir 
mainīgs, jo sabiedrība ir gatava atbalstīt AE risinājumus, ja tas
neietekmē viņu ikdienas dzīves ritmu un dzīves apstākļus. Cilvēki 
nav gatavi mainīt savus ikdienas paradumus kopīga mērķa 
sasniegšanai. Tāpat
sabiedrības paradumus varētu ietekmēt biežas 
politikas maiņas, vidēja un ilgtermiņa plānošanas trūkums, 
izskanējusi negatīvā informācija par līdz
šim veiktajām darbībām, 
tāpat arī bažas par maiņas tiešajām izmaksām. Šobrīd sabiedrība 
tiek informēta par nepieciešamību izpildīt noteiktus
mērķus un 
mainīt savus ikdienas paradumus, jo mērķu sasniegšana tiek 
noteikta kā obligāta, tomēr sabiedrībai netiek sniegta 
informācija par
iemesliem, kāpēc minētie mērķi tika noteikti un 
kāpēc ir svarīgi šos mērķus sasniegt. Līdz ar to ir secināms, ka 
sabiedrība par enerģētikā īstenotiem
pasākumiem netiek informēta 
atbilstoši, jo netiek sniegta informācija par ieguvumiem 
sabiedrībai, lai cilvēki būtu ar mieru mainīt savus ikdienas
paradumus un, iespējams, atteikties no daļas sava komforta, lai 
sasniegtu kopējo sabiedrības labumu. Latvijā ES EnS politiku 
visvairāk asociē ar
konkurētspējīgākām enerģētikas cenām 
iedzīvotājiem, kā arī ar fosilā kurināmā / degvielas aizvietošanu 
ar AER, lai t.sk. nodrošinātu klimata
pārmaiņu 
mazināšanu.
168
Jaunākā informācija liecina, ka ES iedzīvotājiem klimata 
pārmaiņas ir otra svarīgākā problēma, lai gan 2018.gada rudenī ES 
iedzīvotājiem klimata
pārmaiņas bija tikai piektā svarīgākā 
problēma. Latvijā vides, klimata pārmaiņu un enerģētikas 
jautājumi ir tikai 11.vietā no 13 pozīcijām
169
(kāpums 
par 2% salīdzinot ar 2018.gada rudeni), kur tikai Grieķijai un 
Horvātijai šie jautājumi ir vēl mazsvarīgāki nekā Latvijai. Tomēr 
Latvijas
iedzīvotāji pēdējā gada laikā kļuvuši pilsoniski 
aktīvāki, paužot savu atbalstu klimata pārmaiņu mazināšanai, 
piemēram, iesaistoties globālajā
klimata streikā, organizējot 
vairākas ar zaļo politiku saistītas protesta akcijas, kas pulcēja 
vairākus simtus jauniešu. Latvijā jau ir izveidots klimata
pārmaiņu jautājumiem veltīts portāls
170
, kas informē 
sabiedrību par klimatu un tā aktualitātēm, iesaistot iedzīvotājus 
kopējās situācijas apzināšanā.
Ambiciozu SEG emisiju ilgtermiņa mērķu sasniegšanā liela loma 
būs veicinošai videi, t.sk. sabiedrības iesaistei un sociālajām 
transformācijām,
tādēļ būtiski nodrošināt skaidrus ilgtermiņa 
signālus un sniegt nepieciešamās vadlīnijas, informācijas 
pieejamību risku novērtēšanai.
Vēlamā situācija 2030.gadā:
• 
Būtiski uzlabots sabiedrības ieinteresētības 
līmenis un sabiedrības iesaistīšanās enerģētikas un klimata 
problemātikas risināšanā, sabiedrības
grupas aktīvi īsteno 
resursefektivitātes uzlabošanas projektus
• 
Izglītošana par resursefektivitāti un ilgtspējīgu 
dzīvesveidu notiek jau sākot ar pirmsskolas izglītības 
iestādēm
• 
Enerģētikas un klimata problemātikas risināšanas 
nosacījumi ir pilnībā integrēti attīstības plānošanā gan 
valsts, gan pašvaldību līmenī
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
uzlabots izglītības līmenis un izglītošanās 
kapacitāte, nodrošinot ilgtermiņa ieguldījumus P&A, 
P&I
• 
iesaistīta un ieinteresēta sabiedrība veic gaisa 
kvalitātes, resursefektivitātes un ilgtspējīguma 
uzlabošanas pasākumus, vienlaicīgi sev samazinot
ar resursu 
izmantošanu saistītās izmaksas
Galvenie problēmjautājumi
1) 
Nekoncentrēti
 
sabiedrības informēšanas pasākumi
Katram Latvijas iedzīvotājam ir nozīmīga loma enerģētikas un 
klimata mērķu sasniegšanā, jo ikdienas dzīves veids, patēriņš, 
lēmumi, ietekmēt to
cik daudz resursi tiek patērēti un cik daudz 
SEG emisijas radītas. Sabiedrībai nav noformulējusies izpratne, 
ka pilnīgi visas ikdienas darbības un
ikdienas aktivitātes atstāj 
ietekmi uz SEG emisiju apjomu, CO
2
 piesaisti, gaisa 
kvalitāti, resursu patēriņu, jo cilvēka dzīves veida 
nodrošināšana
vienmēr atstāj oglekļa pēdu
171
. Tomēr 
šobrīd nepietiekami aktīvi tiek nodrošināta klimata pārmaiņu 
mazināšanas integrēšana sabiedrības
domāšanā, kur sabiedrībā 
arvien ļoti skaļi tiek paustas pretreakcijas klimata pārmaiņu 
mazināšanas pasākumu ierosinājumiem.
Šobrīd, lai gan sabiedrības informēšanas pasākumi ir veikti 
pietiekami bieži, tomēr tie ir ļoti sadrumstaloti un iespējams 
par atsevišķu konkrētu
darbību vai atbalsta programmu vai 
izstrādājamo tiesību aktu. Sabiedrības informēšana galvenokārt 
tiek veikta:
• kad nepieciešams informēt par kāda politikas plānošanas 
dokumenta vai attīstības plānošanas dokumenta izstrādi;
• kad ir nepieciešams popularizēt ES struktūrfondu finansējumu 
vai pieteikšanos uz šī finansējuma sadali;
• kad ir nepieciešams informēt sabiedrību par kāda jauna ES 
vai DV tiesību akta izstrādi.
Nepieciešams sabiedrībai radīt vēlmi mainīties pašai un pašai 
rast vēlmi sev nodrošināt gaisa kvalitātes uzlabošanu, izmaksu 
samazināšanu, kas
saistīta ar resursu izmantošanu un vispārīgās 
dzīves kvalitātes uzlabošanu.
2) Neefektīvi un bieži 
novēloti 
izglītošanas pasākumi
Šobrīd pašās izglītības iestādēs tiek nolemts vai un kādā 
apjomā tiks veikti skolēnu vai studentu izglītošanas pasākumi par 
resursefektivitāti,
ilgtspējīgu dzīves veidu, un līdz ar to par 
enerģētikas un klimata problemātiku risināšanu. Nav izveidoti un 
valstiskā līmenī ieviesti harmonizēti
resursefektivitātes un 
ilgtspējas izglītošanas pasākumi.
Tāpat pārāk maz tiek plānoti un specifiski mērķēti 
izglītošanas pasākumi par ilgtspējīgu saimniekošanu, un liela 
daļa veikto izglītošanas pasākumu
nedod vēlamo rezultātu. Esošo 
pasākumu īstenošanas efektivitāte netiek uzraudzīta vai 
izvērtēta.
3) Nepietiekama 
pašvaldību ieinteresētība un informēšana
Tieši pašvaldības un to darbinieki bieži ir tie, pie kuriem 
vēršas iedzīvotāji pēc informācijas vai pēc padoma. Pašvaldību 
darbinieki vislabāk pārzin
situāciju savā administratīvajā 
teritorijā, kā arī pašvaldības ir atbildīgas par pašvaldības ēku 
energoefektivitātes uzlabošanu, par centralizētās
siltumapgādes 
sistēmas attīstību, par nosacījumiem individuālai un lokālai 
siltumapgādei, par nosacījumiem attiecībā uz atkritumu un 
notekūdeņu
apsaimniekošanu vai lauksaimnieciskajām darbībām. 
Pašvaldībām ir arī iespēja veicināt vai bremzēt energoresursu vai 
tehnoloģiju izmantošanu.
Tomēr šobrīd jāsecina, ka pašvaldību iespējas nodrošināt 
pietiekamu kapacitāti un iedzīvotāju iesaisti nepieciešamo 
pasākumu īstenošanā nav
pietiekama ierobežota finansējuma, 
kapacitātes un noteikto citu prioritāšu dēļ. Ņemot vērā sarežģīto 
līdzfinansējuma saņemšanas procedūru
energoefektivitātes 
uzlabošanas pasākumu veikšanai, pašvaldībās ir nepieciešams 
nodrošināt lielāku administratīvo palīdzību iedzīvotājiem
dokumentācijas sagatavošanā un procedūru īstenošanā.
Lai gan Latvijā ir daudz pašvaldību, kuras ir noslēgušas Mēra 
paktu
172
 un ir apņēmušās īstenot SEG emisiju 
samazināšanas pasākumus, tomēr
joprojām ir redzama nepieciešamība 
labāk informēt valsts un pašvaldību iestāžu darbiniekus par gaisa 
piesārņojum samazināšanas un klimata
pārmaiņu mazināšanas 
politikām un mērķiem, to sinerģijām un pretrunām, lai pēc tam šie 
darbinieki arī varētu informēt sabiedrību.
Galvenais rīcības virziens 
(12.rīcības virziens)
Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana
Galvenās rīcības un pasākumi
1) uzlabot 
sabiedrības 
izpratni par resursefektivitāti
 un nodrošināt 
sabiedrības 
iesaisti enerģētikas pasākumu veikšanā
 (12.1.,
12.2.pasākums)
Ņemot vērā nosacījumu par nepieciešamību īstenot 
"energoefektivitāte pirmajā vietā" un resursefektivitātes mērķi, 
ir nepieciešams turpināt uzlabot
sabiedrības izpratni par 
nepieciešamību veikt energoefektivitātes pasākumus visās nozarēs 
ne tikai ēku siltināšanas pasākumus. Tāpat ir
nepieciešams 
uzlabot sabiedrības izpratni par resursefektivitāti, lai 
veicinātu un nodrošinātu sabiedrības paradumu maiņu, kā arī lai 
veicinātu videi
un klimatam draudzīgu dzīvesveidu, lai uzlabotu 
patērētāju un profesionālo lietotāju zināšanas par produktu 
energoefektivitāti. Tāpēc tiek
ierosināts turpināt programmu 
"Dzīvo siltāk", kas tiek īstenota, lai uzlabotu iedzīvotāju 
iesaistīšanos ēku siltināšanas programmās un lai uzlabotu
iedzīvotāju vēlmi pieteikties ēku siltināšanai pieejamajam 
finansējumam, tāpat tiek piedāvāts īstenot mērķtiecīgas un 
pastāvīgas informatīvās
kampaņas par resursefektivitāti, par 
paradumu maiņu videi un klimatam draudzīga dzīvesveidam. 
Izvirzītie pasākumi ne tikai palīdz virzīties uz
klimatam 
draudzīgāku saimniekošanu, bet arī uzlabo iedzīvotāju dzīves 
kvalitāti.
Attiecībā uz lielākā energoresursu patērētāja Latvijā - 
transporta sektoru, tiek ierosināts organizēt "diena bez auto" 
programmas nevis ieteicamā
formā, bet uzliekot aizliegumu 
iebraukt ar transportlīdzekļiem pilsētas centrā un tiek 
ierosināts uzlabot sabiedrības izpratni par transporta 
enerģiju.
Tāpat tiek piedāvāts būtiski uzlabot informācijas pieejamību 
izglītības iestādēm, lai sākot jau no pirmsskolas izglītības 
iestādēm būtiski uzlabotu
skolēnu un studentu zināšanas par 
klimatam un videi draudzīgu dzīvesveidu.
2) 
uzlabot pašvaldību 
zināšanas un veicināt pašvaldību
 iesaisti videi un klimatam 
draudzīgas attīstības veicināšanā (12.3., 12.4., 
12.5.pasākums)
Tā kā pašvaldības ir tiesīgas izdot saistošus normatīvos aktus 
ir būtiski, ka tie tiek veidoti balstoties uz ilgtspējīgu 
inovāciju un lēmumu pamata.
Pašvaldībām ir liela loma nozīme reģionu attīstības 
veicināšanā, tādēļ būtu nepieciešams veicināt pašvaldību 
darbinieku izpratni par
energoefektivitāti un klimata pārmaiņām. 
Lai pašvaldības attīstītos klimatam draudzīgā virzienā ir 
nepieciešams tās motivēt ieviest inovatīvas
tehnoloģijas arī pašu 
darbā.
Saistītie rīcības virzieni
Visi Plānā iekļautie rīcības virzieni
4.4. Nodokļu 
zaļināšana
Esošā situācija
Latvijas nodokļu sistēmu uz 2019.gadu veido 14 nodokļi, no 
kuriem 7 iekļaujas vides vai enerģētikas nodokļu grupā: akcīzes 
nodoklis, PVN,
elektroenerģijas nodoklis, TEN, DRN, muitas 
nodoklis, subsidētās elektroenerģijas nodoklis.
2018.gadā no akcīzes nodokļa par naftas produktiem kopējie 
ieņēmumi Latvijā bija 539,6 milj.EUR, bet par dabasgāzi - 22,0 
milj.EUR, ieņēmumi
no elektroenerģijas nodokļa 2018.gadā bija 5,0 
milj.EUR, no TEN - 94,3 milj.EUR, no uzņēmumu vieglo 
transportlīdzekļu nodokļa - 21,5
milj.EUR, no subsidētās 
elektroenerģijas nodokļa - 5,3 milj.EUR, un no DRN - 30,1 
milj.EUR
173
. Tātad kopumā ar enerģijas patēriņu un SEG
emisiju radīšanu tiešā veidā saistīto nodokļu ieņēmumu 2018.gadā 
bija 717,8 milj.EUR, kas ir apmēram 8% kopbudžeta ieņēmumiem. 
Savukārt
ieņēmumu no PVN, kas saistīti ar enerģijas ražošanu un 
izmantošanu nav iespējams izdalīt no kopējiem PVN ieņēmumiem.
Šobrīd spēkā ir iepriekšminēto nodokļu atvieglojumi / 
atbrīvojumi no nodokļu maksāšanas vai tiek piemērotas dažādas 
nodokļa likmes (skatīt
2.5.6.nodaļu).
Vēlamā situācija 2030.gadam:
• 
Nodokļu sistēmas ietvaros pēc būtības tiek īstenots 
"piesārņotājs maksā" princips un lielākajiem SEG emisiju 
radītājiem tiek piemērots lielākais
nodokļu slogs;
• 
Nodokļi tiek piemēroti atbilstoši radītajam SEG 
emisiju avotam un atbilstoši lielākajam energoresursu un 
enerģijas patēriņam;
• 
Pēc būtības ir pilnībā samazināts enerģijas 
subsīdiju apjoms un nodokļu atbrīvojumi vairs netiek 
piemēroti;
• 
Nodokļu atvieglojumi tiek piešķirti kā apbalvojums 
par veiktajiem energoefektivitātes uzlabošanas vai AER 
tehnoloģiju izmantošanas pasākumu
veicējiem, vai īslaicīgi 
- lai veicinātu SEG emisiju samazināšanas pasākumu 
īstenošanu.
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
Ar nodokļu pasākumiem veicināts fosilās enerģijas 
samazinājums un veicināta pāreja uz ne-emisiju 
energoresursu un ne-emisiju tehnoloģiju
izmantošanu, kā 
rezultātā nodrošināta gaisa kvalitātes uzlabošanās;
• 
Samazināta fosilo energoresursu patēriņa un AER 
tehnoloģiju izmantošanas būtiska attīstības rezultātā 
samazinātas energoresursu izmaksas;
• 
Nodokļu sloga nepalielināšanās nekustamajam 
īpašumam energoefektivitātes pasākumu veikšanas vai AER 
tehnoloģiju uzstādīšanas rezultātā;
• 
Papildus finanšu līdzekļi valsts budžetā gan 
energoefektivitātes pasākumu veikšanas vai AER tehnoloģiju 
uzstādīšanas atbalstam, gan citiem
pasākumiem.
Galvenie problēmjautājumi
1) 
Neefektīvas un 
ietekmi neatspoguļojošas
 diferencētas nodokļu 
likmes
No iepriekšminētajiem nodokļiem tieši akcīzes nodoklis par 
naftas produktu un dabasgāzes izmantošanu, DRN par CO
2
 
emisijām un TEN ir
galvenie nodokļi, kas pēc būtības var regulēt 
un ietekmēt energoresursu patēriņu. Tomēr, lai gan Latvijā 
energoresursu ražošanas un enerģijas
patēriņam piemērotie nodokļi 
tiek regulāri pārskatīti un palielināti, tas nenodrošina 
energoresursu izmantošanas samazinājumu, jo pēdējos gados
enerģijas gala patēriņš nepārtraukti pieaug.
Lai gan ir noteikts, ka akcīzes nodokļa mērķis ir ierobežot to 
preču patēriņu, kas ir kaitīgas apkārtējai videi un cilvēkiem, 
tomēr pēc būtības akcīzes
nodoklis netiek piemērots atbilstoši 
izmantotā energoresursa ietekmei uz klimata pārmaiņām. 
Neskatoties uz to, ka tieši dīzeļdegviela (ar vai bez
30% 
biodīzeļdegvielas piejaukuma) ir galvenais naftas produkta veids 
izmantošanai transportā - gandrīz 73% no transportā izmantotā 
naftas
produktu apjoma, salīdzinoši augstāka akcīzes nodokļa 
likme ir tieši svinu nesaturošam auto benzīnam (ar vai bez 5% 
biobenzīna piejaukuma) -
509 EUR/1000l benzīna pret 414 EUR/1000l 
dīzeļdegvielas
174
. Tajā pašā laikā auto benzīns ir ar 
mazāku CO
2
 emisiju intensitāti (CO
2
 
emisijas
faktoru, kas izteikts uz vienu degvielas enerģētisko 
vienību
175
) nekā dīzeļdegviela, līdz ar to 
dīzeļdegvielai (ar vai bez 30% biodīzeļdegvielas
piejaukuma) 
akcīzes nodokļa likme ir mazāka nekā svinu nesaturošam auto 
benzīnam (ar vai bez 5% biobenzīna piejaukuma) arī rēķinot uz 
vienu
degvielas enerģētisko vienību. Arī ikgadējie SEG 
inventarizācijas dati
176
, kuri tiek izmantoti valsts 
SEG emisiju samazināšanas progresa un mērķu
izpildes noteikšanā, 
parāda, ka svinu nesaturošam bez vai ar 5% biobenzīna piejaukuma 
auto benzīnam ir mazāka CO
2
 emisiju intensitāte nekā 
bez
vai ar 30% biodīzeļdegvielas piejaukuma dīzeļdegvielai.
01.01.2019 stājās spēkā jaunās TEN likmes
177
, kas 
atkarīgas no CO
2
 emisiju apjoma g/km, ko rada 
automašīnas, kas pirmo reizi reģistrētas pēc
01.01.2009. Vecākiem 
transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti 
01.01.2005.-31.12.2008. vai kuriem nav zināms CO
2
 
emisiju apjoms, TEN
piemēro, summējot nodokļa likmes atbilstoši 
vieglā automobiļa pilnai masai, motora tilpumam un motora 
maksimālajai jaudai. Savukārt pārējiem
transportlīdzekļiem, 
galvenokārt tādiem, kas ražoti pirms 2005.gada, TEN par vieglo 
automobili maksā atbilstoši tā pilnai masai un šiem
transportlīdzekļiem noteiktās TEN likmes svārstās robežās no 38 
EUR līdz 274 EUR, kas ir ievērojami mazāk, nekā jaunākiem
transportlīdzekļiem, kuriem TEN atkarībā no CO
2
 
emisiju apjoma g/km var svārstīties robežās no 0 līdz 756 EUR 
(transportlīdzekļiem ar motora
tilpumu virs 3500 cm
3
 
papildus minētajam vēl ir jāmaksā 300 EUR, kas ir jāmaksā 
neatkarīgi no automobiļa CO
2
 emisiju līmeņa gadījumā, 
ja
vieglā automobiļa, kurš pirmo reizi reģistrēts pēc 
31.12.2008., motora tilpums pārsniedz 3500 cm
3
). 
Vēljoprojām salīdzinoši liels transportlīdzekļu
skaits ir 
reģistrēts pirms 2005.gada, un šādiem transportlīdzekļiem ir 
raksturīgs lielāks motora tilpums un attiecīgi arī degvielas 
patēriņš, kas
nozīmē, ka TEN diferencēšana pēc pilnas masas 
varētu nebūt labākais risinājums, lai vecinātu to nomaiņu pret 
jaunākiem vai ar mazāku motora
tilpumu, kā to ir pierādījusi TEN 
likmes diferencēšana atkarībā no CO
2
 emisiju apjoma 
g/km.
DRN par CO
2
 emisijām šobrīd ir 4,5 EUR par 
CO
2
 emisiju tonnu, lai gan ES ETS ietvaros emisijas 
kvotas cena svārstās no 25 EUR par emisijas
kvotu līdz 30 EUR par 
kvotu (CO
2
 emisiju tonnu).
2) Enerģētikas un SEG 
emisiju avotiem piemērotie 
nodokļu atvieglojumi un 
atbrīvojumi
Akcīzes nodoklis netiek piemērots ogļu, lignīta, brūnogļu, 
kūdras izmantošanai, jo dažiem minētā energoresursu izmantošanas 
veidiem tiek
piemērots DRN.
DRN par oglekļa dioksīda emisijām netiek piemērots:
• iekārtām, kuras ir iekļautas ES ETS (iekārtas ar uzstādīto 
nominālo siltuma jaudu > 20MW);
• biomasas un kūdras sadedzināšanai;
• Akmeņoglēm, koksam un lignītam (brūnoglēm), kuru izmanto 
elektroenerģijas ražošanai, kā arī siltumenerģijas un 
elektroenerģijas ražošanai
koģenerācijas procesā;
• akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogles) realizēšanai, ja 
realizācijas veicējam ir licence elektroenerģijas ražošanai vai 
licence siltumenerģijas un
elektroenerģijas ražošanai 
koģenerācijas procesā.
TEN tiek piemērots, ņemot vērā katra konkrēta 
transportlīdzekļu veida CO
2
 emisiju intensitāti un 
motora tilpumu. Šis piemērojums attiecas tikai uz
transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi ir reģistrēti pēc 2008.gada 
31.decembra, lai gan 72% no Latvijā 2017.gadā izmantotajiem 
transportlīdzekļiem ir
reģistrēti pirms 2008.gada. Līdz ar to ir 
secināms, ka tieši šiem 72% TEN likmes ir būtiski atvieglotākas 
un mazākas. TEN un uzņēmumu vieglo
transportlīdzekļu nodokļa 
atvieglojumi 2017.gadā bija 14,3 milj. Ja atvieglojumu summa 
2018.gadā ir līdzvērtīga, tad kopējie atvieglojumi būtu
vairāk 
nekā 11% no nodokļu ieņēmumu summas.
3) Nodokļu sistēma 
neveicina pasākumu īstenošanu
Šobrīd siltumenerģijas patēriņam ir noteikta samazinātā PVN 
likme, tādējādi samazinot iespējamos izdevumus sabiedrībai par 
siltumapgādi. Tāpat
mājsaimniecības ir atbrīvotas no 
elektroenerģijas nodokļa maksāšanas. Savukārt tiem, kas ir 
veikuši energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus vai
uzstādījuši 
ne-emisiju AER tehnoloģijas uz tā pamata harmonizētā veidā netiek 
piešķirti nodokļu atvieglojumi vai atbrīvojumi, piemēram,
samazināta NĪN likme vai IIN atmaksa. Tāpat arī šādiem pasākumiem 
nevienā no tā īstenošanas posmiem netiek piemērota PVN samazinātā 
likme.
Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanas vai 
ne-emisiju AER tehnoloģiju uzstādīšanas gadījumā pasākuma veicēja 
īpašumam var tikt
palielināta kadastrālā vērtība, kā rezultātā 
NĪN pat varētu tikt palielināts.
Galvenais rīcības virziens 
(11.rīcības virziens)
Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana
Galvenās rīcības un pasākumi
1) Ar 
nodokļu sloga 
nepalielināšanu
 motivēt pasākumu ieviešanu un veikšanu 
(11.1.pasākums)
Galvenais pasākums, kā ar nodokļa sloga nepalielināšanu varētu 
veicināt energoefektivitātes uzlabošanas vai AER tehnoloģiju 
uzstādīšanas
pasākumus, ir izvērtēt iespēju pārskatīt NĪN 
atvieglojumu nodokļu politikas pamatnostādņu un pašvaldību 
ietvaros, ņemot vērā arī Plānā noteiktos
rīcības virzienus 
attiecībā uz enerģētikas un klimata jomu, kā arī nodrošināt, ka 
uzlabotā īpašuma īpašniekiem pēc pasākumu veikšanu tiktu
piemēroti NĪN atvieglojumi (NĪN atvieglojumu likmes).
Tiek noteikts arī izvērtēt iespēju uz noteiktu laiku ieviest 
samazinātu PVN likmi mājsaimniecībām energoefektivitātes 
uzlabošanas pakalpojumu
saņemšanai un ne-emisiju tehnoloģiju 
uzstādīšanai.
2) 
"piesārņotājs maksā" 
principa īstenošana
 un fosilā kurināmā 
subsīdiju 
pārtraukšana
 (11.2., 11.3., 11.6. un 11.7.pasākums, H.8 
pasākums)
Galvenais pasākums fosilā kurināmā izmantošanas samazināšanai 
ir DRN par CO
2
 emisijām un gaisu piesārņojošo vielu 
emisijām un akmeņogļu,
koksa un lignīta izmantošanu likmes, kā 
arī akcīzes nodokļa likmes un tās piemērošanas nosacījumu 
pārskatīšana kurināmajam. Tiek arī piedāvāts
piemērot palielinātu 
DRN likmi tām visu jaudu sadedzināšanas iekārtām, kurās tiek 
uzstādīti jauni tikai fosilā kurināmā iekārtas, izņemot, ja katls
tiek uzstādīts rezerves un pīķa jaudu nodrošināšanai vai ja tiek 
veikta esošā katla nomaiņa uz efektīvāku un modernāku katlu. 
Tāpat ir
nepieciešams izvērtēt iespēju piemērot DRN arī 
sadedzināšanas iekārtām (izņemot mājsaimniecības) ar jaudu mazāku 
nekā 0,2 MW
178
.
Nepieciešams arī pārskatīt un atcelt 
dažādus DRN atbrīvojumus un atvieglojumus kūdras izmantošanai un 
akmeņogļu, koksa un lignīta (brūnogles)
izmantošanai 
elektroenerģijas ražošanai, kā arī akcīzes nodokļa atbrīvojumu 
naftas produktiem siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanai
koģenerācijas procesā.
Ņemot vērā, ka DRN un akcīzes nodoklis ir attiecināms uz 
energoresursu tiešajiem izmantotājiem un šiem nodokļiem netiek 
piemērotas
diferencētas nodokļu likmes (piemēram, 
mājsaimniecībām, lielajiem enerģijas patērētājiem, komersantiem), 
Plānā tiek piedāvāts veikts plašu
izvērtējumu par iespējām 
ieviest diversificētu (pēc patēriņa) CO
2
 nodokli 
enerģijas patēriņam, vienlaikus pārskatot tarifu piemērošanas
nosacījumus, nepieļaujot DRN izmaksu iekļaušanu tarifā 
(siltumenerģijai un elektroenerģijai).
Tāpat tiek piedāvāts izveidot AER veicināšanas un 
energoefektivitātes uzlabošanas fondu, kurā tiktu novirzīti 25% 
no ienākumiem, kas iegūti no ar
enerģētiku saistītām darbībām - 
akcīzes nodokļa un DRN, kas piemērots enerģijas ieguvei 
izmantotajam kurināmajam, lai gūtu līdzekļus pasākumu
atbalstīšanai, kā arī tiek piedāvāts veikt izvērtējumu par 
iespēju daļu no IIN un DRN, ko maksātu tikai par enerģijas 
ražošanu, novirzīt konkrētās
pašvaldības budžetā, nosakot šo 
ieņēmumu konkrētu izlietojumu.
Plānā tiek piedāvāts veikt izvērtējumu "piesārņotājs maksā" 
principa piemērošanas sistēmas izstrādei un ieviešanai, kur ir 
nepieciešams izvērtēt
iespēju piemērot CO
2
 nodokli 
enerģijas patēriņam, nepieciešams arī apskatīt, kā principu 
ieviest tā, lai tas tiktu piemērots līdzvērtīgi gan enerģijas
ražošanai, gan enerģijas patēriņam, tāpat arī tiek noteikta 
iespēja izvērtēt specifisku nodokļu ieņēmumu daļas novirzi 
konkrētām pašvaldībām, jo
tieši tām ir jāveic piesārņojuma 
administrēšana.
3) 
transporta
 
enerģijas un transportlīdzekļu izmantošanas 
nodokļu 
pārskatīšana
 (11.4., 11.5.pasākums, H.8 pasākums)
Ņemot vērā, ka transports ir lielākais energoresursu 
patērētājs un SEG emisiju avots Latvijā, tad ir nepieciešams 
aktīvi īstenot pasākumus tieši
transporta darbībās, lai būtiski 
veicinātu transporta enerģijas izmantošanas samazināšanu un 
mazāku transportlīdzekļu izmantošanu. Tāpēc tiek
piedāvāts 
izvērtēt iespēju pārskatīt akcīzes nodokļa likmju piemērošanas 
nosacījumus - piemērot akcīzes nodokli, ņemot vērā konkrētās 
transporta
enerģijas CO
2
 emisiju ietilpību 
(intensitāti). Tāpat tiek piedāvāts ieviest akcīzes nodokļa 
samazinātās likmes (pēc iespējas zemākas) biodegvielai
(ilgtspējīgai pirmās paaudzes biodegvielas) vai modernām 
(alternatīvām) biodegvielām un biogāzei, izvērtējot iespēju 
diferencēt samazinātās
likmes pirmās paaudzes biodegvielai un 
modernām biodegvielām un biogāzei). Tiek arī piedāvāti vairāki 
nodokļu pasākumi, lai veicinātu
komerctransporta ETL un 
plug-in
 hibrīdauto izmantošanu.
Savukārt, lai veicinātu privāto vieglo transportlīdzekļu 
(izņemot sabiedrisko) izmantošanu, tiek piedāvāts pārskatīt TEN, 
īpaši attiecībā uz liela
motora tilpuma un lielas CO
2
 
emisiju ietilpības transportlīdzekļiem. Tāpat tiek piedāvāta 
iespēja atcelt elektroenerģijas nodokli, ja elektroenerģija
tiek 
izmantota ETL. Kā arī tiek piedāvāta iespēja ieviest pirmreizēju 
vieglo transportlīdzekļu reģistrācijas nodokli vecākiem 
transportlīdzekļiem.
Saistītie rīcības virzieni
Visi Plānā iekļautie rīcības virzieni
4.5. Ēku 
energoefektivitātes uzlabošana
Esošā situācija
Transports ir lielākais enerģijas galapatērētājs - 30,3% 
apmērā, savukārt otrs lielākais ir mājsaimniecības - 29,2%. 
Rūpniecība un būvniecība
2017.gadā bija trešais lielākais 
enerģijas galapatēriņa sektors - kopējais patēriņš šajā sektorā 
bija par 5,4% vairāk nekā 2016.gadā.
179
 Ēkās
galvenokārt tiek izmantota cietā biomasa - 41,5%, centralizētā 
siltumenerģija - 30,5% un dabasgāze - 8,9%, un kopējais 
energoresursu patēriņš un
SEG emisiju apjoms mājsaimniecībās 
katru gadu palielinās.
Ēku sektorā patērētā enerģija veido līdz 40% no visas 
energobilances, tādēļ ēku sektors ietver ievērojamu potenciālu 
kopējo energoefektivitātes
mērķu sasniegšanā. Ēku 
fonds
180
 kopā sastāda 1.37 milj. ēku ar kopējo platību 
204,7 milj. m
2
. Fonds sadalās divās daļās - dzīvojamās 
ēkās un
nedzīvojamās ēkās. Dzīvojamās ēkas sastāda 367,9 tūkst. 
ēku ar kopējo platību 90,1 milj. m
2
 (pēc platības 45%) 
un nedzīvojamās ēkās sastāda
1007,2 tūkst. ēku ar kopējo platību 
114.64 milj. m
2
 (pēc platības 55%), no kurām 33 tūkst. 
ir ražošanas ēkas.
Lielākajai daļai esošo ēku ir augsts energoresursu patēriņš, 
un tām ir būtiski zemākas siltumtehniskās īpašības, nekā var 
nodrošināt ar šobrīd
pieejamām tehnoloģijām. Vidējie enerģijas 
patēriņi apkurei
181
 visu tipu ēkām ir 138-139 
kWh/m
2
 gadā: dažāda tipa viendzīvokļa ēkām sastāda -
139 kWh/m
2
 gadā; daudzdzīvokļu ēkām - 137 
kWh/m
2
 gadā; biroju ēkām - 145 kWh/m
2
 gadā; 
izglītības iestāžu ēkām - 147 kWh/m
2
 gadā;
ārstniecības iestāžu ēkām 154 kWh/m
2
 gadā; viesnīcu un 
restorānu ēkām - 116 kWh/m
2
 gadā; sporta iestāžu ēkām 
- 132 kWh/m
2
 gadā;
vairumtirdzniecības un 
mazumtirdzniecības ēkām - 102 kWh/m
2
 gadā, cita veida 
ēkām - 185 kWh/m
2
 gadā. Valsts ēku 
sektorā
182
 (atbilstoši
centrālās valdības ēku 
definīcijai
183
) ir 1245 ēkas, kuru vidējais 
siltumenerģijas patēriņš apkurei sastāda 126 kWh/m
2
 
gadā. Direktīvas 
2012/27/ES
5.panta 5.punktā noteiktajā sarakstā, 
no kā aprēķināma ikgadējā 3% renovācijas norma, ietilpst 863 ēkas 
ar vidējo apkures enerģijas patēriņu 140
kWh/m
2
 gadā, 
no kurām 2014.-2020.gada ES struktūrfondu plānošanas periodā 
plānots atjaunot 120 ēkas.
Laika periodā no 2009.gada līdz 2019.gada septembrim 
daudzdzīvokļu ēku atjaunošanā ieguldīts kopējais finansējums 
235,27 milj.EUR apmērā,
t.sk. ES struktūrfondu finansējums 106,45 
milj.EUR apmērā, atjaunojot 838 ēkas un nodrošinot vidējo 
siltumenerģijas patēriņu apkurei 95,61
kWh/m
2
 gadā. 
Minētajā periodā atjaunotas 15 valsts institūciju īpašumā, 
valdījumā un lietošanā esošās ēkās par kopējo finansējumu 7,42 
milj.EUR
apmērā, t.sk. ES struktūrfondu finansējums 6,09 milj.EUR 
un valsts budžeta finansējums 1,08 milj.EUR, nodrošinot vidējo 
siltumenerģijas
patēriņu apkurei 66 kWh/m
2
 gadā, kā 
arī energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi veikti 12 ražošanas 
ēkās par kopējo finansējumu 4,73
milj.EUR, t.sk. ES struktūrfondu 
finansējums 1,32 milj.EUR, siltumenerģijas patēriņš apkurei pēc 
projekta īstenošanas svārstās no 22,92 kWh/m
2
līdz pat 
161,34 kWh/m
2
 gadā, nodrošinot vidējo siltumenerģijas 
patēriņu 96,72 kWh/m
2
 gadā.
Vēlamā situācija 2030.gadā:
• 
Ēku fondā vidējais siltumenerģijas patēriņš apkurei 
ir par >30% mazāks nekā 2020.gadā;
• 
Atjaunotas vismaz 2000 daudzdzīvokļu dzīvojamās 
ēkas un vismaz 5000 privātmājas, tajās ir uzstādītas 
ne-emisiju AER tehnoloģijas, vai tās ir
pieslēgtas 
CSA;
• 
Ir nodrošināta valsts un pašvaldību ēku 
energoefektivitātes paaugstināšana;
• 
Izstrādāts un tiek īstenots dzīvojamā fonda 
energoefektivitātes paaugstināšanas komplekss ilgtermiņa 
risinājums.
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai
• 
Samazināts energoresursu patēriņš ēkās nodrošina 
zemākus komunālos rēķinus, gala rezultātā uzlabojas 
iedzīvotāju maksātspēja
• 
Atjaunojot vai pārbūvējot ēkas, tiek uzlabota ēku 
vide, palielināta ēku ilgmūžība, uzlabots ēku komforta 
līmenis un palielināta nekustamā
īpašuma vērtība
• 
Ēku atjaunošanas vai pārbūves nodrošina jaunas 
darbavietas būvniecības sektorā, palielinot valsts budžeta 
ienākumus, kā arī veicina inovāciju
un tehnoloģiju 
attīstību.
Galvenie problēmjautājumi
1) 
novecojis ēku 
fonds
 arī īpaši zemu energoefektivitātes līmeni
Vairums neatjaunoto ēku atbilstoši ēku klasifikācijas prasībām 
šobrīd sasniedz E un F klases ēku prasības, līdz ar to aktuāla ir 
šo ēku pakāpeniska
atjaunošana, uzlabojot to energoefektivitāti. 
~10% no visām dzīvojamām ēkām ir uzbūvētas pēc 2003.gada, 
savukārt no kopējā daudzdzīvokļu ēku
īpatsvara tikai 3% ēkas ir 
būvētas pēc 2003.gada, kad stājās spēkā jaunas būvnormatīvu 
prasības attiecībā uz norobežojošajām konstrukcijām -
būvnormatīvs 002-001 "Ēku norobežojošo konstrukciju 
siltumtehnika", ar kuru tika noteiktas būtiski augstākas 
siltumtehniskās prasības ēku
norobežojošām konstrukcijām, līdz ar 
to visām ēkām, kuras projektētas un būvētas pēc 2003.gada ir 
jāatbilst augstām siltumtehniskajām prasībām
Ēku energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu ietvaros ir 
jāskata ne tikai esošo ēku renovācijas / siltināšanas pasākumu 
īstenošanas
problemātika, bet arī jānodrošina jauno dzīvojamo ēku 
būvniecība un jānodrošina tas, ka šīs ēkas atbilst augstākajām 
ēku energoefektivitātes
prasībām. Tāpat, ņemot vērā Latvijas 
ekonomikas lielumu un iedzīvotāju skaitu, jau šobrīd ir lielas 
problēmas nodrošināt nepieciešamo
būvniecības nozares kapacitāti 
un izmaksu nepārtrauktu nepalielināšanos.
2) 
neaktīva sabiedrības 
interese
 veikt energoefektivitātes paaugstināšanas 
pasākumus
Diemžēl sabiedrības interese iesaistīties energoefektivitātes 
paaugstināšanas pasākumos un nodrošināt sava īpašuma siltināšanu 
vai komplekso
renovāciju ir zema, lai gan sabiedrības interese 
veikt energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus tiek būtiski 
veicināta, piemēram, informatīvās
kampaņas "Dzīvo siltāk" 
ietvaros. Bieži vien iedzīvotāji nevēlas iesaistīties tieši 
birokrātiskā un administratīvā sloga dēļ, jo ES struktūrfondu
finansējuma atbalsta saņemšanai ir nepieciešams sagatavot liela 
apjoma dokumentāciju un iesaistīt daudz cilvēku. Tāpat ir 
nepieciešams nodrošināt
lielākās daļas ēku iedzīvotāju 
piekrišanu, organizēt sapulces, iedzīvotāju izglītošanas un 
skaidrošanas pasākumus. Tāpēc daudzos gadījumos
energoefektivitātes pasākumu īstenošana tiek pārtraukta tieši 
iedzīvotāju neieinteresētības, nezināšanas un nevēlēšanās 
iesaistīties dēļ.
Tāpat iedzīvotāju nevēlēšanās iesaistīties energoefektivitātes 
pasākumos ir saistīta ar iedzīvotāju zemu maksātspēju, lieliem 
komunālo, t.sk. par
siltumenerģiju, maksājumu parādiem, 
energoefektivitātes pasākumu ilgu atmaksāšanās laiku, augstām 
finansējuma procentu likmēm, kas būtiski
samazina 
energoefektivitātes pasākumu izmaksu efektivitāti.
3) 
nepietiekama
 
privāto 
investīciju iesaiste un šķēršļi ESKO / PESKO
 
veicināšanai
Lai gan periodā pēc 2021.gada tiks turpināts darbs pie valsts 
atbalsta programmu rūpniecībā pilnveidošanas un īstenošanas, 
tomēr, lai sasniegtu
pieņemtos valsts energoefektivitātes mērķus, 
nepieciešamas arī privātās investīcijas energoefektivitātes 
risinājumu ieviešanā gan apstrādes
rūpniecībā, gan citās 
nozarēs.
Šķērslis ESKO veicināšanai (PESKO) un ESKO (PESKO) projektu 
īstenošanai publiskajā sektorā ir ilgtermiņa kredītsaistību (arī
energoefektivitātes pakalpojuma līgumu ietvaros uzņemto saistību) 
grāmatošanas nosacījumi, jo pašvaldību saistības, t.sk. līgumu 
ietvaros
uzņemtās saistības, tiek iegrāmatotas pašvaldības 
bilancē, kas rada ietekmi uz valsts budžetu un fiskālo telpu. 
Gadījumā, ja vispārējās valdības
sektorā esoša institucionāla 
vienība noslēdz energoefektivitātes līgumu, neievērojot EKS 
statistiskās uzskaites nosacījumus, tad šāds līgums rada
ietekmi 
gan uz vispārējās valdības budžeta bilanci, kur veiktie privātā 
partnera kapitālieguldījumi tiek uzskaitīti kā vispārējās 
valdības budžeta
izdevumi, gan uz vispārējās valdības sektora 
parādu. Tāpat arī jāņem vērā, ka energoefektivitātes projekti un 
to līgumi ir jāizstrādā atbilstoši EKS
nosacījumiem un tiem 
saskaņā ar EKS nosacījumiem ir jābūt fiskāli neitrāliem. 
Publiskajā sektorā nav pieredzes ESKO iepirkumu sagatavošanā un
īstenošanā un nav pieejamas vadlīnijas ESKO projektu 
sagatavošanai un iepirkumu organizēšanai. Tāpat būtiski faktori, 
lai uzņēmumi Latvijā
attīstītu ESKO komercdarbības veidu un 
varētu piedāvāt energoefektivitātes pakalpojumus ēku sektoram, ir 
tas, ka ESKO nepieciešami ilgtermiņa
finanšu resursi (uz vismaz 
20 gadiem), t.sk. mehānisms ESKO naudas plūsmas pārpirkšanai; 
ESKO piesaistītā finansējuma nosacījumiem
jānodrošina iespēja 
paredzēt ar aizdevumu saistītās izmaksas, jo ēku īpašnieki par 
sniegto pakalpojumu maksā fiksētu likmi visā līguma darbības
laikā, uzņemoties tikai EURIBOR indeksa svārstības. Tāpat 
jānorāda, ka daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes 
paaugstināšanas finanšu
pieejamības jomā kā problēma ESKO 
attīstībai ir arī minama ESKO uzņemto saistību refinansēšana.
Galvenais rīcības virziens 
(1.rīcības virziens)
Ēku energoefektivitātes paaugstināšana
Galvenās rīcības un pasākumi
1) veicināt 
energoresursu patēriņa samazināšanu
 valsts ēkās, 
dzīvojamās ēkās un pašvaldību un publiskās ēkās, kā arī ražošanas 
ēkās
 (1.1., 1.2.,
1.3., 1.6.pasākums)
Atbilstoši Direktīvas 
2012/27/ES
 5.panta 1.punkta prasībām 
dalībvalstij ir pienākums ik gadu veikt 3% tiešās pārvaldes ēku 
kopējās platības
atjaunošanu. Plāns paredz, ka periodā pēc 
2021.gada tiks turpinātas esošās ēku energoefektivitātes 
paaugstināšanas programma, kur atbalsta
sniegšana daudzdzīvokļu 
ēkām energoefektivitātes pasākumu veikšanai veiksmīgi tiek 
īstenota jau no 2009.gada. Tāpat plāns paredz piesaistīt
privātās 
investīcijas energoefektivitātes paaugstināšanas projektiem 
(attīstīts ESKO tirgus), kas dos iespēju kopumā palielināt 
pieejamo
finansējumu ēku atjaunošanai. Svarīgi atbalstīt 
energoefektivitātes pasākumus arī pašvaldību ēku sektorā un plāns 
paredz arī pēc 2021.gada
publiskā finansējuma ietvaros varētu 
īstenot esošu ēku pārbūves vai atjaunošanas, t.sk. atjaunot 
individuālās vai lokālās siltumapgādes sistēmas,
iegādāties un 
uzstādīt AER izmantojošas siltumenerģiju un elektroenerģiju 
ražojošas iekārtas.
Plānā netiek paredzēts noteikt energoefektivitātes uzlabošanas 
pasākumu ēkās veikšanas obligātumu, kur pašiem ēku vai to daļu 
īpašniekiem būs
brīvprātīgi jāvienojas un jānolemj veikt 
pasākumus un, ja attiecināms, uzņemties finansiālas saistības 
pasākumu īstenošanai.
Plāns paredz arī turpmāk īstenot energoefektivitātes 
paaugstināšanas pasākumus un AER izmantošanas veicināšanas 
pasākumus rūpniecībā un
citos komersantos, paredzot esošo 
rūpnieciskās ražošanas jaudu modernizēšanu, uzstādot 
energoefektīvākas ražošanas un ražošanu nodrošinošas
blakusprocesu iekārtas, kā arī ražošanas ēku un teritoriju 
sakārtošanu, t.sk., ražošanas teritorijā esošo iekšējo un ārējo 
inženiertīklu un
inženiertehnisko sistēmu nomaiņu pret 
energoefektīvākām.
2) nodrošināt ēku 
energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu īstenošanu 
privātmājās vai neliela skaita ēku kompleksos
 (1.4., 1.5.,
1.6.pasākums)
Līdz šim no valsts puses privātmājas un individuālie kompleksi 
ir atbalstīti minimālā apjomā. Tomēr, tā kā Latvijā vidēji 
privātmājas ir būtiski
mazāk efektīvas kā daudzdzīvokļu 
dzīvojamās ēkas, tad ir nepieciešams periodā pēc 2021.gada sniegt 
arī atbalstu privātmājās veicamajiem
energoefektivitātes 
paaugstināšanas pasākumiem, vienlaikus tiek piedāvāts noteikts 
obligātu nosacījumu ne-emisiju AER tehnoloģiju uzstādīšanai
šajās 
ēkās energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu īstenošanas 
laikā. Tā kā minēto pasākumu īstenotāji ir privātpersonas, ir 
nepieciešams
nodrošināt pēc iespējas vienkāršāku pieteikšanās 
atbalstam procedūru ar iespēju pieteikties tīmekļa vietnē un 
rindas kārtībā, to pamatojot ar
izdevumu apliecinošiem 
dokumentiem, ja Latvijas tiesību aktos nav noteikts citādi. Tāpat 
potenciālajiem atbalsta saņēmējiem būtu iespējams
administratīvajai palīdzībai izmantot pašvaldību 
energokonsultantus vai AER vienas pieturas aģentūru. Tāpat 
iespēju robežās jāizstrādā
līdzmaksājuma diversificēšanas 
nosacījumi, ņemot vērā īpašuma, kurā tiek veikti pasākumi, 
vērtību un iedzīvotāju maksātspēju, kā arī attiecībā uz
apkures 
iekārtu nomaiņu - esošo gaisa kvalitāti teritorijā.
3) Nodrošināt 
ilgtermiņa 
risinājumus
 enerģijas patēriņa mazināšanai Latvijas dzīvojamā 
fondā un piesaistīt nepieciešamās papildu investīcijas
(1.7., 
1.8.pasākums)
Plānā ir paredzēts radīt ilgtermiņa risinājumu dzīvojamo ēku 
fondam ar nosakāmo mērķi līdz 2050.gadam. Plāns paredz veikt 
attiecīgus pētījumus
un izstrādāt dzīvojamā fonda 
energoefektivitātes paaugstināšanas kompleksu ilgtermiņa 
risinājumu, kur 2023.gadā plāns tiks papildināts/aktualizēts
ar 
atrasto risinājumu.
Ņemot vērā to, ka publiskajā sektorā nav pieredzes ESKO 
iepirkumu sagatavošanā un īstenošanā, nepieciešams izstrādāt 
vadlīnijas publiskā
sektora ESKO projektu sagatavošanai un 
iepirkumu organizēšanai, tāpat ir plānots izstrādāt publiski 
pieejamas vadlīnijas energoefektivitātes
pakalpojuma līgumu 
sagatavošanai un iepirkumu organizēšanai. Tāpat tiek plānots 
izstrādāt fiskāli neitrālu līgumu paraugu (par izstrādātā līguma
projekta ietekmi uz vispārējās valdības budžeta bilanci un parādu 
konsultējoties ar EUROSTAT, saņemot apstiprinājumu, ka 
izstrādātais līguma
projekts ir uzskaitāms privātā partnera 
bilancē), kas nodrošina, ka ESKO projektos ieguldītās privātās 
investīcijas netiktu uzskaitītas kā publiskais
parāds. Vienlaikus 
ir nepieciešams nodrošināt, ka pašvaldības un valsts iestādes var 
uzņemties ilgtermiņa saistības (līdz 20 gadiem), ja tiek īstenots
ESKO projekts. Bet lai veidotu praktisku pieredzi par ESKO 
projektiem publiskajā sektorā, kā arī radītu lielāku izpratni gan 
par attiecīgo projektu
lietderīgumu, ir nepieciešams apvienot gan 
publiskās, gan privātās investīcijas. ALTUM turpinās attīstīt 
finanšu instrumentus energoefektivitātes
projektu finansēšanai, 
tostarp, aizdevumu programmu uzņēmumiem. Ir arī paredzēts 
attīstīt ESKO tirgu, novēršot šī tirgus nepilnības, jo
komercbankas nepiedāvā energoefektivitātes pakalpojumu 
sniedzējiem ilgtermiņa finansējumu uz ilgtermiņa nosacījumiem. 
Tāpat ESKO tirgus
varētu attīstīt, iestrādājot iespējas 
energoefektivitātes uzlabošanas projektus īstenot tieši ar 
ESKO.
Saistītie rīcības virzieni
1) Energoefektivitātes paaugstināšana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē, un 
rūpniecībā (2.rīcības
virziens), jo uzlabojumi šajā 
virzienā ietekmē galapatērētāju finansiālos aspektus, 
primārās enerģijas un SEG novērtējumu ēkām.
2) Ekonomiski pamatotas enerģijas pašražošanas, 
pašpatēriņa un AE kopienu veicināšana (4.rīcības virziens), 
jo uzlabojumi šajā virzienā ietekmē
galapatērētāju 
finansiālos aspektus, primārās enerģijas un SEG novērtējumu 
ēkām.
3) Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības 
mazināšana, pilnīga enerģijas tirgu integrācija un 
infrastruktūras modernizācija (6.rīcības virziens),
jo 
importēto energoresursu izmantošanas samazināšana, uzlabo 
Latvijas enerģētisko drošību un mazina enerģētisko 
atkarību.
4) Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana 
(11.rīcības virziens), jo uzlabojumi šajā
virzienā ietekmē 
galapatērētāju finansiālos aspektus, veicina 
energoefektivitāti kopumā.
5) Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana (12.rīcības virziens).
4.6. 
Siltumapgāde un aukstumapgāde
Esošā situācija
Latvijā siltumapgāde tiek nodrošināta, izmantojot CSA, LSA un 
individuālo siltumapgādi. Siltumapgādi savā administratīvajā 
teritorijā organizē
pašvaldības saskaņā ar tām likumā noteikto 
autonomo funkciju.
2018.gadā Latvijā dzīvojamās mājas ar siltumu apgādāja vairāk 
nekā 633 katlumājas un 175 koģenerācijas stacijas, kur pavisam 
tika saražotas 8247
GWh siltumenerģijas, tostarp koģenerācijas 
stacijās 5892 GWh
184
. Kopējais siltumtīklu garums 
Latvijā ir apmēram 2000 km, no kuriem 2007.-
2020.g. ar ES 
struktūrfondu līdzfinansējumu būs atjaunoti (gan rekonstruēti, 
gan jauni izveidoti) siltumtīkli kopumā 238 km garumā, ieguldot
kopumā 198,63 milj.EUR, t.sk. ES struktūrfondu līdzfinansējums 
85,4 milj.EUR Līdz ar to joprojām ir vajadzība pēc siltumtīklu 
nomaiņu, t.sk.
pieslēdzot jaunus lietotājus, lai aizvietotu 
vietējās apkures iekārtas pret centralizēto siltumapgādi. Vidējie 
siltuma zudumi siltumapgādes pārvades
un sadales tīklos 2018.gadā 
sasniedza 11,7%. Lielākā daļa CSA sistēmu ir būvētas vairāk nekā 
pirms 25 gadiem, līdz ar to atsevišķi posmi ir ar
lieliem 
zudumiem. Piemēram, Jēkabpilī siltuma zudumi sasniedz 14%, 
savukārt Daugavpilī 15,7%.
Periodā līdz 2020.gadam sniegts ES struktūrfondu atbalsts 
energoefektivitātes veicināšanai un vietējo AER izmantošanai 
centralizētajā
siltumapgādē, sniedzot atbalstu 104 projektiem, 
kuros ir veiktas investīcijas akumulācijas sistēmas uzstādīšanai, 
veikti ieguldījumi siltumenerģija
ražošanas avotā un ir veikti 
ieguldījumi siltumtrašu atjaunošanā.
Latvijā nav uzstādīta neviena centralizētās triģenerācijas 
stacija. Telpu dzesēšanai tiek izmantotas tradicionālās 
kondicionēšanas iekārtas, kas tāpat
kā jebkura energoierīce, rada 
papildus slodzi pilsētas infrastruktūrai un lokālu risinājumu 
gadījumā rada nevajadzīgu slodzi ekoloģijai, papildus
CO
2
 emisiju, izgarojumu un trokšņu veidā.
Vēlamā situācija 2030.gadā:
• 
Ir attīstītas CSA sistēmas, kas ir kompleksi un 
ekonomiski pamatoti atjaunotas un kurās arvien vairāk tiek 
izmantotas AER tehnoloģijas (īpaši
ne-emisiju 
tehnoloģijas);
• 
Palielināts CSA un LSA pieslēgumu un līdz ar to CSA 
un LSA izmantotāju skaits;
• 
Efektivizēta individuālā siltumapgāde, kurās arvien 
vairāk tiek izmantotas AER tehnoloģijas (īpaši ne-emisiju 
tehnoloģijas);
• 
Arvien vairāk ieviesta centrālā un individuālā 
aukstumapgāde.
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
būtiski uzlabota CSA sistēmu darbība, nodrošinot 
nepārtrauktu siltumenerģijas padevi par atbilstošām 
izmaksām un samazinātas siltumapgādes
izmaksas 
patērētājiem
• 
nodrošināta ilgtspējīga un efektīva lokālo un 
individuālo siltumapgādes sistēmu darbība, nodrošinot gaisa 
kvalitātes uzlabošanos un iedzīvotāju
komforta līmeņa 
uzlabošanos,
• 
samazināta siltumenerģijas ražošanas ietekme uz 
klimata pārmaiņām un veicināta siltumapgādes un 
aukstumapgādes dekarbonizācija.
Galvenie problēmjautājumi
1) 
novecojušas
 esošās CSA sistēmu 
jaudas un 
siltumtīkli
, 
jaunu patērētāju pieslēgšana
Latvija ieņem trešo vietu Eiropā aiz Islandes un Lietuvas pēc 
iedzīvotāju skaita (%), kuriem siltumenerģija tiek nodrošināta ar 
CSA. Tā kā tiek
pieņemts, ka vidējais apkures katla kalpošanas 
ilgums ir 10-15 gadi (apkures katliem, kuru kalpošanas ilgums ir 
lielāks, vērojami siltuma zudumi,
un to efektivitātes koeficients 
ar katru ekspluatācijas gadu samazinās), jau šobrīd >60% 
katlumājās uzstādīto katlu ekspluatācijas ilgums pārsniedz
15 
gadus. Šobrīd ES struktūrfondu 2014.-2020.gada plānošanas periodā 
ir novērojams, ka katlu efektivitāte samazinās pat pēc 7 gadu 
lietošanas
(tiek mainīti katli, kuri līdz šim tikuši izmantoti no 
7 un līdz pat 24 gadiem). Straujāku energoefektivitātes 
paaugstināšanas pasākumu īstenošanu
CSA kavē trūkstošais 
investīciju apjoms, pašvaldību ierobežotās spējas ņemt kredītu, 
kā arī lēnais kapitāla apgrozījuma ātrums. Šo iemeslu dēļ vēl
aizvien pašvaldībās tiek darbinātas neefektīvas iekārtas, kas 
rada paaugstinātu kurināmā patēriņu un nespēj nodrošināt siltuma 
apgādi nepieciešamā
kvalitātē. Veicot kompleksu sistēmas 
(ražošana - pārvade - patēriņš) atjaunošanu, iespējams optimizēt 
enerģijas ražošanas procesu un samazināt
siltumenerģijas zudumus 
pārvades sistēmās.
Lai gan Latvijā ir pietiekami augsts CSA pieslēgto iedzīvotāju 
skaits, šobrīd ir novērota aktīvas apdzīvotības decentralizācijas 
un privātās apbūves
palielināšanās tendences, līdz ar to arvien 
vairāk palielinās individuālās siltumapgādes sistēmas.
2) 
AER
 neefektīva un 
nepietiekama izmantošana 
siltumapgādē
Viens no Latvijas enerģētikas problēmjautājumiem ir augsta 
atkarība no importētajiem energoresursiem, kur Latvijā ir būtiski 
augsta gan gāzveida
kurināmā / degvielas
185
, gan 
šķidrā kurināmā / degvielas
186
, gan cietā fosilā 
kurināmā / degvielas atkarība
187
. Šobrīd siltumapgādē 
un
aukstumapgādē dominē cietās biomasas patēriņš. Koksnes biomasa 
ir nozīmīgākais vietējais kurināmais, kuru Latvijā izmanto gan 
CSA, gan LSA,
bet īpaši individuālajā siltumapgādē (gandrīz). No 
AER saražotās enerģijas īpatsvars siltumapgādē un aukstumapgādē 
pieaudzis no 40,7%
2010.gadā līdz 54,6% 2017.gadā. Katlu māju 
skaits, kurās kā kurināmo izmanto koksnes biomasu, pieaudzis no 
241 2010.gadā līdz 306 2018.gadā
un uzstādītā siltumenerģijas 
jauda attiecīgi pieaudusi no 597,6MW līdz 994,2 MW. Savukārt 
mājsaimniecībās (individuālajā siltumapgādē) cietās
biomasas 
izmantojums ir gandrīz 80% no mājsaimniecībās izmantotajiem 
energoresursiem.
Siltumapgādē un aukstumapgādē ne-emisiju tehnoloģijas tiek 
izmantotas ļoti nelielā apjomā, kur individuālajā un lokālajā 
siltumapgādē nelielā
apjomā tiek izmantoti saules kolektori vai 
siltumsūkņi. Tāpat arī elektrības kā siltumapgādes energoresursa 
izmantošana ir niecīga - 2018.gadā no
visas Latvijā saražotās 
siltumenerģijas, tikai 0,1% tika saražots izmantojot 
elektroenerģiju.
3) neeksistējoša 
centralizētā un lokālā 
aukstumapgāde
Lai gan klimata pārmaiņu ietekmē Latvijā pēdējos gados ir 
būtiski palielinājusies vidējā gada gaisa temperatūra un arī 
vidējā vasaras sezonas gaisa
temperatūra, Latvijā praktiski 
neeksistē centralizētā aukstumapgāde un šobrīd Latvijā 
aukstumapgāde (dzesēšana) tiek nodrošināta, izmantojot
gaisa 
atsvaidzināšanas sistēmas, kurās tiek iepildīts fluorētās gāzes. 
Periodā no 2005.gada līdz 2017.gadam flurēto gāzu patēriņā 
radītais SEG
emisiju apjoms ir palielinājies gandrīz 3.5 reizes. 
Centralizētā aukstumapgāde ir vienkārša, droša un komfortabla 
noslēgta cikla process, kas rada
vismazāko ekoloģisko 
kaitējumu.
Galvenais rīcības virziens 
(2.rīcības virziens)
Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē un 
rūpniecībā
Galvenās rīcības un pasākumi
1) nodrošināt enerģijas 
patēriņa samazinājumu un palielināt AER izmantošanu 
CSA
, 
nodrošināt 
CSA pievilcīgumu
 (H.1., H.2., H.3 pasākums,
2.1., 2.2., 2.5.pasākums)
Plānā būtiska loma ir noteikta CSA sistēmas darbības 
efektivitātes uzlabošanai un AER izmantojuma palielināšanai, kas 
būtu nodrošināma ar CSA
izmantoto iekārtu nomaiņu uz efektīvākām, 
vienlaikus uzstādot dažādas AER tehnoloģijas, uzsvaru liekot uz 
ne-emisiju tehnoloģijām. Tāpat Plānā
ir ierosināts noteikt 
aizliegumu uzstādīt jauna tikai cieto vai šķidro fosilo kurināmo 
izmantojošās sadedzināšanas iekārtas (izņemot, ja šis
kurināmais 
ļoti ierobežotā apjomā tiek izmantots kopā ar AER kurināmo).
CSA efektivitātes uzlabošanu veicina jaunu patērētāju 
piesaiste, kas būtu veicama nodrošinot pastāvīgi zemu 
siltumenerģijas piegādes tarifu,
nepārtrauktu un drošu 
siltumapgādi, kā arī dažādas iespējas galapatērētājam 
siltumenerģiju izmantot racionāli. Lai gan Latvijas iedzīvotāju 
skaits
šobrīd samazinās un tiek prognozēts, ka tas turpinās 
samazināties, Latvijā ir potenciāls attīstīt CSA un tai pieslēgt 
jaunus patērētājus, īpaši
teritorijās ar pietiekami blīvu 
apdzīvotību. Arī Rīgā ir daudz teritoriju, kurās nav pieejams 
nodrošinājums ar siltumtīkliem
188
. Tāpēc ir arī
nepieciešams izbūvēt jaunas īpaši efektīvas siltumenerģijas 
pārvades un sadales sistēmas, īpaši teritorijās ar pietiekami 
blīvu apbūvi un pietiekami
lielu iedzīvotāju skaitu. Vēl viens no 
veidiem to nodrošināt ir siltumapgādes (tirgus) liberalizācija, 
līdz ar to ir nepieciešams veikt detālu
izvērtējumu par šādu 
iespēju.
2) veicināt AER izmantošanu 
un energoefektivitātes uzlabošanu 
LSA un individuālā 
siltumapgādē
 (H.1, H.2, H.3 pasākums, 2.3.pasākums)
Individuālajā un lokālajā siltumapgādē izmantojamo kurināmo 
koksni patērējošo iekārtu vecums pārsniedz 25 gadus un daudzos 
gadījumos to
īpašnieki plāno šo iekārtu nomaiņu ar jaunākām, 
efektīvākām iekārtām. Lai ilgtermiņā nodrošinātu, ka AER 
īpatsvars tiek paaugstināts, ir jāveicina
individuālās un lokālās 
siltumapgādes energoefektivitāte, sniedzot atbalstu to 
atjaunošanai vai izbūvēšanai, uzsvaru liekot uz kompleksiem
risinājumiem - siltumapgādes sistēmu energoefektivitātes 
uzlabošana, un vienlaicīgi pilnīgu vai daļēju izmantotās 
tehnoloģijas nomaiņu uz AER
tehnoloģijām (īpaši ne-emisiju AER 
tehnoloģijām). Šādas iekārtas var būt ne tikai koksni 
patērējošas, bet arī cita veida iekārtas - siltumsūkņi,
saules 
kolektori, vēja ģeneratori, u.c..
Tāpat Plānā ir ierosināts noteikt aizliegumu uzstādīt jauna 
tikai cieto vai šķidro fosilo kurināmo izmantojošās 
sadedzināšanas iekārtas (izņemot, ja
šis kurināmais ļoti 
ierobežotā apjomā tiek izmantots kopā ar AER kurināmo vai ja 
minētās iekārtas tiek izmantotas kā rezerves iekārtas maksimālās
slodzes nodrošināšanai vai iekārtas, kuras darbina avārijas 
gadījumā.").
3) nodrošināt 
efektīvākās
 siltumapgādes 
sistēmas
 un pielietoto 
tehnoloģiju izmantošanu,
 uzlabot siltumenerģijas 
tirgu
 (H.6, H.13 pasākums,
2.1., 2.4., 2.5.pasākums)
Lai Latvijā siltumenerģijas ražošanai un apgādei tiktu 
izmantotas visatbilstošākās tehnoloģijas, ir jāveic izvērtējums 
par konkrētās siltumapgādes
sistēmas efektīvāko veidu - ir 
jāizvērtē, vai LSA un individuālo siltumapgādes sistēmu var 
pieslēgt CSA, vai ir iespējams uzstādīt ne-emisiju
tehnoloģijas 
siltumenerģijas ražošanai un, vai ir iespējams uzstādīt augstas 
efektivitātes biomasas izmantošanas iekārtas. Tāpat būtu 
nepieciešams
izstrādāt risinājumus paralēli pieslēdzamo 
energoapgādes sistēmu skaita ierobežojumam, nosakot pašvaldībai 
stingras tiesības noteikt
ierobežojumus paralēli pieslēdzamo 
energoapgādes sistēmu skaitu vienam objektam, kur šis 
ierobežojums ir attiecināms uz teritorijas kopumu un
uz 
siltumenerģijas, elektroenerģijas, gāzes apgādi.
Tāpat, lai uzlabotu siltumenerģijas tirgu, Plānā tiek 
piedāvāts izstrādāt risinājumus siltumapgādes tirgus uzlabošanai, 
t.sk., izvērtējot iespējas
siltumenerģijas tirgus nosacījumu 
atvēršanai. Tāpat Plānā tiek piedāvāta izstrādāt pētījumu par 
energoapgādes sistēmu optimizāciju, izvērtējot
iespēju 
pašvaldībām savā līmenī noteikt nosacījumus attiecībā uz paralēli 
pieslēdzamo energoapgādes sistēmu skaitu vienam objektam vienā
teritorijā.
Saistītie rīcības virzieni
1) Ēku energoefektivitātes uzlabošana (1.rīcības 
virziens), jo, nodrošinot mazāku nepieciešamību pēc 
siltumenerģijas būs nepieciešams mazāks
saražotās 
siltumenerģijas apjoms, tāpat ēku energoefektivitātes 
uzlabošanas laikā var nodrošināt ēku pieslēgšanu CSA vai 
LSA;
2) Enerģijas pašražošanas un pašpatēriņa veicināšana 
(4.rīcības virziens), lai efektivizētu individuālo 
siltumenerģijas ražošanu un veicinātu tajā
izmantoto 
ne-emisiju tehnoloģiju izmantojumu;
3) Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības 
mazināšana, pilnīga enerģijas tirgu integrācija, 
infrastruktūras modernizācija (6.rīcības virziens), jo
samazināts importētā kurināmā apjoms samazina valsts 
enerģētisko atkarību, savukārt pasākumi gāzveida kurināmā 
uzlabošanā veicina CSA un
LSA efektivitāti un nodrošina 
iespēju gāzveida AER izmantošanai CSA un LSA;
4) Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana 
(11.rīcības virziens), kur tiek noteikts
akcīzes nodokļa 
kurināmajam un DRN pārskats, nodokļu atvieglojumu 
izvērtējums un enerģijas subsīdiju pakāpeniska 
atcelšana;
5) Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana (12.rīcības virziens).
4.7. 
Elektroenerģijas ražošana
Esošā situācija
Būtiskākie elektroenerģijas ģenerācijas avoti Latvijā ir Rīgas 
dabasgāzes termoelektrocentrāles TEC-1 un TEC-2 ar kopējo 
uzstādīto elektrisko
jaudu 2018.gadā 976 MW un Daugavas kaskādes 
HES ar uzstādīto jaudu 1536 MW. 
Kopējā uzstādītā elektriskā 
jauda Latvijā 2018.gadā bija
2915 MW, no kā citas AER 
elektrostacijas bez Daugavas HES veido vien 9%
 (līdzīgās 
attiecībās VES, mazie HES, biomasas un biogāzes
koģenerācijas 
stacijas). Pēdējos gados, kopš tiesības uz valsts atbalstu OI 
mehānisma ietvaros vairs netiek piešķirtas, nav novērojamas 
būtiskas
izmaiņas AER elektroenerģijas ražošanas iekārtu 
ieviešanā.
Tādējādi, lai gan augsts uzstādītās jaudas īpatsvars ir 
Daugavas HES, ņemot vērā to svārstīgo ģenerāciju, kas ir 
ievērojami atkarīga no
klimatiskajiem apstākļiem, būtiska loma 
Latvijas energoapgādē arvien ir dabasgāzes koģenerācijas 
stacijām. 2017.gadā pie HES darbībai
labvēlīgiem apstākļiem 
vietējā ģenerācija Latvijas elektroenerģijas patēriņu nosedza 
101% apmērā, savukārt 2018.gadā pie ievērojami
nelabvēlīgākiem 
apstākļiem tikai 87,7% apmērā. No minētā secināms, ka Latvijā 
elektroenerģijas ražošanā ir zema energoresursu
diversifikācija, kas būtiski ietekmē elektroenerģijas 
pašnodrošinājumu un energoatkarību no importētajiem fosilajiem 
resursiem
.
Vēlamā situācija 2030.gadā:
• 
Nodrošināta pietiekama ģenerējošo jaudu pieejamība 
un mazināta valsts energoatkarība no importa un fosilajiem 
resursiem
• 
Lielā mērā ir apgūts vēja enerģijas ražošanas 
potenciāls atbilstoši pieejamās infrastruktūras kapacitātei 
un sekojoši palielināts AER īpatsvars
izmaksu efektīvā, uz 
tirgus principiem balstītā veidā
• 
Nodrošināta elektroenerģijas cenu stabilitāte vai 
samazinājums
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
Elektroenerģijas patērētājiem tiek nodrošinātas 
stabilas elektroenerģijas piegādes, mazinot riskus piegāžu 
pārrāvumiem
• 
Elektroenerģijas patērētājiem tiek nodrošināta 
elektroenerģijas cenu stabilitāte vai samazinājums, 
tādējādi atbrīvojot finanšu līdzekļus citiem
mērķiem un 
veicinot uzņēmēju konkurētspēju
Galvenie problēmjautājumi
1) enerģētiskā 
drošība
 un ģenerējošo 
jaudu pieejamība
Saskaņā ar PSO vērtējumu turpmākajā desmitgadē sagaidāms 
ģenerējošo jaudu deficīts gan Latvijā, gan Baltijā kopumā. 
Baltijā tiks slēgtas ap
2300 MW, jeb turpat puse no lielo 
termoelektrostaciju ģenerācijas jaudām. Elektroenerģijas 
pieprasījuma segšanai pieaugoša loma būs
starpsavienojumiem, 
pārvades tīkla pastiprināšanai un Baltijas elektroenerģijas 
sistēmas ciešākai integrācijai Eiropas elektroenerģijas tirgū, 
bet, lai
turpmākajā desmitgadē nesamazinātos Latvijas 
elektroapgādes drošums, svarīgi nodrošināt arī Latvijas 
ģenerācijas jaudu nesamazināšanos.
Dažādi pētījumi liecina, ka turpinoties politiku ieviešanai 
klimata mērķu sasniegšanai, arvien pieaugs elektroenerģijas 
patēriņš. Vienlaikus, ņemot
vērā, ka lielākā daļa elektrostaciju 
pēc valsts atbalsta perioda beigām OI mehānisma ietvaros savu 
darbu beigs, bez papildu pasākumiem
elektroenerģijas ražošanas 
veicināšanai ģenerējošo jaudu apjoms Latvijā var samazināties
Vienlaikus šobrīd Latvijas elektroenerģijas ražošana ir lielā 
mērā atkarīga no dabasgāzes importa no trešajām valstīm, kas ir 
uzskatāms par vienu
no valsts enerģētiskās drošības riskiem.
2) elektroenerģijas 
izmaksu mazināšana
 sabiedrībai
Līdzšinējais valsts atbalsta mehānisms elektroenerģijas 
ražošanai ir veicinājis kopējo elektroenerģijas izmaksu pieaugumu 
patērētājiem un tādējādi
negatīvi ietekmējis dažādu 
uzņēmējdarbības nozaru, īpaši rūpniecības, konkurētspēju un 
attīstības iespējas, samazinot produktivitātes kāpināšanai
pieejamos resursus. Pēdējos gados īstenotā politika ir risinājusi 
lielo un energointensīvo uzņēmumu problemātiku, savukārt maziem 
un vidējiem
uzņēmumiem elektroenerģijas izmaksu mazināšana ir 
arvien aktuāla problēma, ņemot vērā to, ka tiem elektrības gala 
cena ir augstāka nekā citu
valstu maziem un vidējiem uzņēmumiem 
Baltijas jūras reģionā. Vienlaikus prognozējams, ka pēc 2021.gada 
OIK izmaksas samazināsies. Ņemot
vērā minēto, nepieciešams rast 
tādus ne-emisiju tehnoloģiju veicināšanas risinājumus, lai 
nodrošinātu, ka elektroenerģijas izmaksu slogs
sabiedrībai 
mazinās.
Tāpat, ņemot vērā esošo un sagaidāmo jaudu nepietiekamību 
reģionā, ES emisiju kvotu cenu un dabasgāzes cenu prognozēto 
pieaugumu,
elektroenerģijas vairumtirgus cenas prognozes liecina, 
ka tuvākajos gados Baltijas reģionā kopumā cenas augs, bet to 
samazinājumu var veicināt
plašāks atjaunojamās elektroenerģijas 
ģenerācijas pieaugums. Savukārt diversificētāka elektroenerģijas 
ražošanas struktūra var mazināt
elektroenerģijas cenas pīķus 
brīžos, kad elektroenerģijas vairumtirgus cena būtu augsta.
3) 
neizmantots 
potenciāls
 elektroenerģijas ražošanai no ne-emisiju 
tehnoloģijām
Kopš ir pabeigta to projektu īstenošana, kas saņēma tiesības 
uz valsts atbalstu OI mehānisma ietvaros, jaunu elektroenerģijas 
ražošanas jaudu
ieviešana Latvijā ir jau ilgstoši stagnējusi.
Vienlaikus, lai nodrošinātu Latvijas enerģētisko drošību un 
nodrošinātu sabiedrību ar lētu un konkurētspējīgu enerģiju, 
Latvijai jānodrošina AER
īpatsvara pieaugums, ko likumsakarīgi 
būtu jānodrošina ar izmaksu efektīvākajām tehnoloģijām. Izmaksas 
elektroenerģijas ražošanai sauszemes
vēja parkos ir ievērojami 
samazinājušās un jaunākie pētījumi liecina, ka tās ir lētākās 
starp visiem jaunuzstādīto tehnoloģiju, tostarp fosilā
kurināmā 
tehnoloģiju, veidiem elektroenerģijas 
ražošanai
189
.
Projektu īstenotāji ir izrādījuši interesi un atsevišķos 
gadījumos uzsākuši īstenot vēja enerģijas projektus Latvijā bez 
papildu valsts finansiāla
atbalsta garantijas, tomēr aizvien 
vairāk signālu no vēja enerģijas nozares tiek saņemts par to, ka 
pastāv daudz ierobežojošo faktoru straujākai šādu
projektu 
attīstībai, kas galvenokārt saistīti ar teritorijas plānošanas 
nosacījumiem un administratīvajiem šķēršļiem.
Tāpat Latvijā šobrīd nav attīstīta lielas jaudas 
elektroenerģijas ražošana no saules enerģijas, kam Latvijā varētu 
līdzīgs potenciāls kā citās Eiropas
valstīs, kur šāda ražošana ir 
attīstīta
190
.
Šobrīd Latvijas elektroenerģijas pārvades sistēma spēj uzņemt 
līdz 800 MW papildu jaunas AE jaudas, kas ir aptuveni trešā daļa 
no visas pašreiz
Latvijā uzstādītās kopējās elektriskās 
jaudas.
Galvenās rīcības un pasākumi 
(3.rīcības virziens)
Ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
elektroenerģijas ražošanā.
Galvenās rīcības un pasākumi
1) ne-emisiju tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana 
tirgus apstākļos
 (3.2., 
3.3.pasākums, H.6, H.7 pasākums)
Būtiska nozīmē ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas 
veicināšanai ir teritoriālo, būvniecības regulējuma ierobežojumu 
un administratīvo procedūru
pārskatīšana un pilnveidošana, lai 
attiecīgo tehnoloģiju attīstība tirgus apstākļos varētu notikt 
bez liekiem šķēršļiem, kas radīti no valsts puses.
Tostarp būtu 
jānodrošina, ka atļauju izsniegšanas procedūras projektu 
attīstītājiem ir pēc iespējas vienkāršākas un tiek veiktas 
īsākajā iespējamajā
laikā, ko iespējams īstenot, izveidojot 
vienotu kontaktpunktu atļauju izsniegšanai AER tehnoloģiju 
ieviešanai un nosakot atļauju izsniegšanas
termiņus.
Tāpat būtu lietderīgi nodrošināt nacionālas nozīmes 
lauksaimniecības zemju un meža zemju izmantošanu vēja parku 
attīstībai, kā arī izstrādāt
kārtību valsts mežu zemju 
izmantošanai, tostarp izstrādājot nosacījumus nomas maksai un 
ietekmes uz vidi mazināšanai.
Lietderīgi būtu izstrādāt publiski pieejamas kartes, kurās 
attēlots saules un vēja enerģijas parku attīstības potenciāls 
Latvijas teritorijā, ņemot vērā
veiktos pētījumus par dažādiem 
ierobežojumiem, kā arī teritorijas plānojuma ierobežojumus.
Lai veicinātu AER elektroenerģijas ražošanu, nepieciešams arī 
veicināt tās pieprasījumu. Tādēļ, sekojoši elektroenerģijas 
izcelsmes apliecinājumu
sistēmas pilnveidošanai, nepieciešams 
noteikt pienākumu elektroenerģijas tirgotājiem elektrības rēķinos 
norādīt AER elektroenerģijas īpatsvaru.
Tāpat nepieciešams 
izstrādāt regulējumu AER elektroenerģijas pirkuma līgumu un 
savstarpējās tirdzniecības mehānismu izmantošanai. Vienlaikus,
ne-emisiju tehnoloģiju konkurētspēju var veicināt pārdomāta 
nodokļu pārskatīšana fosilajam kurināmajam.
2) 
finansējuma 
piesaiste
 ne-emisiju projektu īstenošanai (3.1., 3.4., H.8 
pasākums)
Analizējot atkrastes vēja parku attīstības iespējas Baltijas 
jūras reģionā, ir konstatēts potenciāls izmaksu efektīvai 
elektroenerģijas ražošanai,
īstenojot starpvalstu sadarbības 
projektus
191
. Tāpēc, lai izmantotu atkrastes vēja 
enerģijas potenciālu pēc iespējas izmaksu efektīvākā veidā,
paredzēts īstenot projektu Eiropas Savienošanas instrumenta un 
KIP finansējuma apguvei kopīga Baltijas valstu atkrastes vēja 
parka izveidei -
infrastruktūras izveidei, vispirms piesaistot 
Eiropas Savienošanas instrumenta finansējumu projekta 
priekšizpētei. Vēja parku teritorijas ar izveidotu
infrastruktūru 
tad izsoļu / konkursa kārtībā tiktu iznomāta komersantam iekārtu 
uzstādīšanai un elektroenerģijas ražošanai. Savādāks finansiāls
valsts vai budžeta atbalsts vēja enerģijas attīstībai netiek 
paredzēts.
Saules enerģijas ražošana Latvijā nav attīstījusies, tomēr 
pasaulē šīs tehnoloģijas ir vienas no lētākajām AER 
elektroenerģijas ražošanas
tehnoloģijām, nereti konkurējot ar 
vēja parkiem
1
. Tāpēc nepieciešams izvērtēt iespēju 
izveidot atbalsta programmu finanšu instrumentu vai
aizdevumu 
veidā saules elektroenerģijas ražošanas un akumulācijas iekārtām, 
lai veicinātu būtisku no saules enerģijas tehnoloģijām ražotas
elektroenerģijas apjoma pieaugumu.
Tāpat plānots izveidot AER veicināšanas un energoefektivitātes 
uzlabošanas fondu, no kā varētu finansēt aizdevumus projektu 
attīstītājiem, kā arī
pēc iespējas nodrošināt granta daļu 
projekta idejas attīstībai un tehniskai palīdzībai.
3) 
konceptuālu 
risinājumu izstrāde
 tālākai ne-emisiju tehnoloģiju attīstībai 
elektroenerģijas ražošanai Latvijā (3.3., 3.5.pasākums)
Turpmākajai elektroenerģijas ražošanas attīstībai būtiska 
nozīme būs Baltijas elektrotīklu sinhronizācijai ar kontinentālo 
Eiropu, pārvades
infrastruktūras attīstībai, elektroenerģijas 
tirgus cenas līmenim Baltijas reģionā, kā arī tam, vai tuvākajos 
gados tiks realizēti liela mēroga ne-
emisiju tehnoloģiju 
projekti. Tādēļ atsevišķus iespējamos tālākās rīcības virzienus 
būs iespējams izvērtēt tikai tuvākajos gados. Tā, piemēram, no
tā, vai un kāda apjomā tuvākajos gados Latvijā tiks īstenoti 
liela mēroga vēja parku projekti, būs atkarīga nepieciešamība 
palielināt pārvades
sistēmas jaudas. Tāpēc šāds izvērtējams 
veicams līdz ar Plāna pārskatīšanu 2023.gadā. Papildus tam 
vērtējamas Latvijas energosistēmas spējas
iekļaut lielas jaudas 
vēja parku saražoto elektroenerģiju un nepieciešams analizēt šīs 
jaudas balansēšanas iespējamos labākos tehnoloģiskos
paņēmienus
Tāpat nepieciešams sekot līdzi, kā vēja parku attīstību 
Latvijā ietekmē paredzētā dažādu šķēršļu novēršana un jāizvērtē, 
vai nepieciešami tālāki
risinājumi, kuru vidū varētu būt papildu 
pasākumi, lai veicinātu pašvaldību interesi vēja parku attīstībai 
lielas jaudas ne-emisiju tehnoloģijām.
Saistītie rīcības virzieni
1) Ekonomiski pamatotas enerģijas pašražošanas, 
pašpatēriņa un AE kopienu veicināšana (4.rīcības virziens), 
kas paredz elektroenerģijas
ražošanas veicināšanu 
pašpatēriņam.
2) Energoefektivitātes uzlabošana, alternatīvo degvielu 
un AER tehnoloģiju izmantošanas veicināšana transportā 
(5.rīcības virziens), ņemot vērā
nepieciešamību pēc AER 
elektroenerģijas elektrotransportā.
3) Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības 
mazināšana, pilnīga enerģijas tirgu integrācija, 
infrastruktūras modernizācija (6.rīcības virziens), jo
elektroenerģijas ražošana no vietējiem AER tiešā veidā 
veicina enerģētisko drošību un atkarības mazināšanu no 
trešajām valstīm, kā arī šo mērķu
sasniegšanai būtiski 
nodrošināt bāzes jaudas elektroenerģijas ražošanai.
4) Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana 
(11.rīcības virziens), kas veicinātu AER
tehnoloģiju 
konkurētspēju.
5) Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana (12.rīcības virziens).
4.8. Sabiedrības 
iesaiste enerģijas ražošanā
Esošā situācija
Sabiedrības iesaisti enerģijas ražošanā līdz šim ir stimulējis 
pieejamais investīciju atbalsts KPFI programmas ietvaros, NETO 
sistēma
elektroenerģijas ražošanas norēķiniem
192
, 
pēdējos gados pašvaldībām pieejamais EKII finansējums, kā arī 
dažas AER siltumenerģijas ražošanas
iekārtas pašpatēriņam ir 
uzstādītas daudzdzīvokļu māju siltināšanas programmas 
ietvaros.
Sabiedrības iesaiste enerģijas ražošanā var veicināt arī 
Latvijai noteikto mērķu sasniegšanu, tomēr šobrīd šī ietekme ir 
neliela. Tikpat būtiska ir
sabiedrības iesaiste, lai veicinātu 
izpratni par energosistēmas darbību un AER nozīmi klimata mērķu 
sasniegšanā, kas sekojoši var veicināt izpratni
par lielāka 
mēroga pasākumu ieviešanas nepieciešamību.
Tāpat, vērtējot nepieciešamību veicināt sabiedrības plašāku 
iesaisti enerģijas ražošanā, jāņem vērā, ka pašpatērētāju 
saražotā enerģija aizvieto citus
energoresursus. Piemēram, 
vērtējot Latvijas elektroapgādei raksturīgos apstākļus, secināms, 
ka pašpatērētāju saražotā elektroenerģija pamatā
aizvietos 
elektroenerģiju, kas ģenerēta, sadedzinot importēto dabasgāzi. 
Kopumā, t.sk., siltumenerģijas ražošanai pašpatēriņam primāri ir
veicināma ne-emisiju tehnoloģiju uzstādīšana, kas sniedz arī 
ieguldījumu gaisa piesārņojuma mazināšanas mērķu 
sasniegšanai.
Šobrīd lielākā daļa pašpatērētāju elektroenerģijas ražošanai 
ir uzstādījusi saules paneļus. Savukārt starp siltumenerģijas 
ražošanas ne-emisiju
iekārtām populārākie ir dažāda veida 
siltumsūkņi un saules kolektori.
Vēlamā situācija 2030.gadam:
• 
Iedzīvotāji iesaistās enerģijas ražošanā, lielākā 
apjomā tiek uzstādītas enerģijas ražošanas iekārtas pašu 
patēriņam
• 
Ir veicināta sabiedrības izpratne par AE nozīmi un 
energosistēmas darbību
• 
Enerģijas pašražošana un pašpatēriņš ir veicinājis 
efektīvu enerģijas tirgus un energosistēmas darbību
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
Iedzīvotājiem un uzņēmējiem ir iespējas samazināt 
savus izdevumus, ražojot enerģiju pašiem
• 
Attīstoties AE kopienām, tiek veicināta vides 
kvalitātes uzlabošana un tiek stimulēta vietējā 
ekonomika
• 
Izveidotas papildu darba vietas iekārtu ieviešanas 
pakalpojumu sniegšanā
Galvenie izaicinājumi
1) 
zema sabiedrības 
līdzdalība
 enerģijas ražošanā
Sabiedrības iesaiste enerģijas ražošanā, izmantojot ne-emisiju 
tehnoloģijas, kopumā ir vērtējama kā zema un lielākajai daļai 
potenciālo
pašpatērētāju nav pieejami stimulējoši instrumenti vai 
arī regulējums neveicina pašpatēriņa iniciatīvas.
2019.gada jūnijā Latvijā bija reģistrēti 550 mikroģeneratoru 
pieslēgumi (līdz 11,1 kW), to kopējā uzstādītā elektriskā jauda 
bija 3,23 MW, kas ir
niecīga daļa (~ 0,1%) no kopējās Latvijā 
uzstādītās elektriskās jaudas
193
. NETO sistēma paredz, 
ka mājsaimniecības, kas ražo elektroenerģiju
savām vajadzībām un 
pārpalikumu nodod tīklā, var izmantot NETO uzskaites sistēmu, ar 
ko gada ietvaros var uzkrāt elektroenerģijas apjoma
vienības un, 
ņemot elektroenerģiju no tīkla, norēķināties tikai par obligātā 
iepirkuma, sadales un pārvades komponentēm. 2019.gada vidū NETO
sistēmu izmantoja 384 mājsaimniecību pašpatērētāji un to kopējā 
uzstādītā jauda bija 2,12 MW. Vienlaikus ir mājsaimniecības un 
juridiskas
personas, kas uzstāda lielākas jaudas iekārtas 
enerģijas ražošanai pašu vajadzībām, un juridiskām personām 
pašlaik nav pieejami veicinoši
instrumenti.
Analizējot datus par izsniegtajām atļaujām jaunu ražošanas 
iekārtu ieviešanai, var secināt, ka visblīvākais esošo un 
potenciālo pašpatērētāju
izvietojums ir Rīgā un Rīgas apkārtnē, 
kā arī tas ir koncentrēts valsts lielākajās pilsētās un to tuvumā 
- Ventspilī, Liepājā, Rēzeknē, Daugavpilī, kas
saistāms ar 
pašpatērētāju maksātspēju. Vienlaikus, veicinot elektroenerģijas 
pašpatērētāju skaita pieaugumu, jāņem vērā nepieciešamību 
veicināt
pašpatērētāju pielāgošanos elektroenerģijas tirgus 
signāliem un nodrošināt efektīvu energosistēmas darbību.
2) 
augstas sākotnējās 
izmaksas
 un 
ilgs atmaksāšanās periods
, ražojot 
enerģiju pašpatēriņam
Pašpatēriņam piemērotu enerģijas ražotāju iekārtu izmaksas 
pēdējos gados ir samazinājušās un kļuvušas patērētājiem 
pieejamākas. Tāpat attīstās
elektroenerģijas tirgotāju 
piedāvājumi, kas ietver saules paneļu uzstādīšanu un nosacījumus 
norēķiniem par tīklā nodoto elektroenerģiju, kas
kopumā liecina 
par iedzīvotāju interesi ražot elektroenerģiju pašiem.
Tomēr, ņemot vērā iekārtu izmaksas attiecībā pret kopējo 
elektroenerģijas cenu, iekārtu atmaksāšanas periods vēl arvien ir 
salīdzinoši ilgs. Rīgas
Tehniskās universitātes 2017.gada 
pētījumā 5,5 kW saules panelim mājsaimniecībā, kas izmanto NETO 
sistēmu, atmaksāšanās periods tika
novērtēts pat līdz 26 gadiem. 
Tomēr to iespējams samazināt, informējot pašpatērētājus par 
optimālām uzstādāmajām jaudām, izstrādājot
alternatīvus 
risinājumus pašreizējai NETO sistēmai, kā arī OIK izmaksu 
mazināšanai pašpatērētājiem. Arī ne-emisiju risinājumu ieviešanai
siltumenerģijas ražošanā nav sagaidāms būtisks pieaugums bez 
papildu finansiāliem stimuliem. Tāpat pašpatērētājiem jābūt 
iespējai darboties
kopīgi vai kopienu ietvaros, tādējādi arī 
veicinot enerģijas izmaksu efektīvu ražošanu.
Galvenais rīcības virziens
Ekonomiski pamatotas enerģijas 
pašražošanas, pašpatēriņa un atjaunojamās enerģijas kopienu 
veicināšana 
(4.rīcības virziens)
Galvenās rīcības un pasākumi
1) paplašināt personu 
loku
, kas iesaistās 
elektroenerģijas ražošanā (1.3., 4.1., 4.2., 4.3., 4.4., 
H.7.)
Lai paplašināt personu loku, kas iesaistās elektroenerģijas 
ražošanā, būtiski ir nodrošināt atbilstošu regulējuma ietvaru, 
kas šādas iniciatīvas
veicina. Tā, piemēram, izvērtējams, vai 
neto sistēmu varētu piemērot arī juridiskām personām, ņemot vērā 
pieslēguma nodrošināšanas
izmaksas/izmaksas par infrastruktūras 
lietošanu. Tāpat atbilstoši ES regulējumam izstrādājami 
nosacījumi, lai atvieglotu procedūras
pašpatērētājiem darbojoties 
kopīgi (piem., daudzdzīvokļu mājas iedzīvotāji), kā arī 
nepieciešams izstrādāt regulējumu AE kopienām. Sekojoši,
izstrādājot dažādus atbalsta pasākumus, izvērtējams un kur 
atbilstoši, starp atbalsta saņēmējiem iekļaujamas arī AE 
kopienas.
Tāpat būtu jāveicina enerģijas ražošana savām vajadzībām 
publiskajā sektorā. Viens no identificētajiem šķēršļiem lielākai 
pašvaldību iesaistei
elektroenerģijas pašražošanā ir pieredzes 
trūkums publisko iepirkumu organizēšanai šādu tehnoloģiju un 
pakalpojumu iegādei, vienlaikus
elektroenerģijas ražošanas 
iekārtu piegādātā. Tāpēc lietderīgi būtu izstrādāt vadlīnijas 
publiskajiem iepirkumiem elektroenerģijas ražošanas iekārtu
uzstādīšanai un izvērtēt nepieciešamību izstrādāt atbilstošus 
Zaļā publiskā iepirkuma nosacījumus.
Svarīgi arī veicināt AE ražošanu savām vajadzībām lauku 
reģionos. Tāpēc primāri būtu jāveicina finansējuma piesaiste 
ne-emisiju tehnoloģiju,
tostarp akumulācijas iekārtu, 
uzstādīšanai lauku saimniecībās, tādējādi arī sniedzot 
lauksaimniekiem iespējas samazināt ar enerģijas izmaksām
saistītos izdevumus.
2) radīt 
labvēlīgākus 
nosacījumus
 enerģijas ražošanai savām vajadzībām (1.2., 1.3., 
1.5., 2.3., 4.1., 4.2., 11.1.pasākums)
Lai veicinātu iedzīvotāju interesi par elektroenerģijas 
ražošanu savām vajadzībām, esošo neto sistēmu iespējams 
pilnveidot. Būtu jāizvērtē, kā
iespējams veikt neto uzskaites 
sistēmas pārveidi vai alternatīvas neto norēķinu sistēmas 
izveidi, kā ietvaros tiktu uzkrāta tīklā nodotās
elektroenerģijas 
vērtība, ņemot vērā elektroenerģijas ikstundas cenu.
Ņemot vērā pašpatērētāju ieguldījumu AER izmantošanas 
veicināšanā, nepieciešams arī izvērtēt iespēju pilnīgai OIK 
atcelšanai uzkrātajai un no
tīkla atpakaļ saņemtajai 
elektroenerģijai. Izvērtējama ir iespēja paplašināt neto sistēmu, 
iekļaujot tajā viena elektroenerģijas lietotāju vairākus
objektus, tādējādi nodrošinot, ka vienā objektā saražotā un tīklā 
nodotā elektroenerģija var tikt virtuāli izmantota citā objektā. 
Lai pilnvērtīgi
nodrošinātu elektroenerģijas pašpatērētāju 
tiesības pārdot saražotās elektroenerģijas pārpalikumu, 
nepieciešams izstrādāt līdzsvarotu savstarpējas
tirdzniecības 
mehānismu (
peer-to-peer trading
) dažādām AE pašpatērētāju 
grupām, kā arī pārskatīt nodokļu politikas nosacījumus ārpus neto
sistēmas īstenotajiem darījumiem ar elektroenerģiju.
Būtiski ir veicināt nepieciešamo investīciju samazināšanos 
enerģijas pašpatēriņa tehnoloģiju iekārtām. Primāri tas 
īstenojams energoefektivitātes
pasākumu īstenošanas ietvaros, 
vienlaikus atbalstot ne-emisiju tehnoloģiju uzstādīšanu - gan 
elektroenerģijas, gan siltumenerģijas ražošanai.
Sekojoši būtu 
jānodrošina, ka īpašumiem, kuros īstenoti minētie pasākumi 
atbilstoši nepaaugstinās nekustamā īpašuma nodokļu apjoms. 
Sākotnējo
investīciju apmēra samazināšanos var veicināt atbalsta 
pasākumi no valsts puses (piemēram, samazinātās PVN likmes 
ieviešana).
Saistītie rīcības virzieni
1) Ēku energoefektivitātes uzlabošana (1.rīcības 
virziens), kas, vienlaikus ar atbalsta pasākumiem 
energoefektivitātes uzlabošanai, paredz atbalstu
AER 
risinājumu ieviešanai
2) Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē, un 
rūpniecībā (2.rīcības
virziens) saistībā ar AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšanu lokālajā siltumapgādē (LSA) un 
individuālā siltumapgādē
3) Ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
elektroenerģijās ražošanā (3.rīcības virziens), ņemot vērā, 
ka šo mērķi veicinās arī plašāka
pašpatēriņa ne-emisiju 
tehnoloģiju izmantošana
4) Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana 
(11.rīcības virziens), ņemot vērā, ka
atbilstoša nodokļu 
politika var veicināt pašpatēriņa tehnoloģiju 
izdevīgumu
4) Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana (12.rīcības virziens).
4.9. 
Transports
Esošā situācija
Latvijā transports 2018.gadā veidoja 30,1% no kopējā enerģijas 
galapatēriņa un 78% no kopējā naftas produktu galapatēriņā. 
Vairāk nekā 92% no
Latvijas autoparka veido ar fosilo degvielu 
(benzīns, dīzeļdegviela) darbināmi transportlīdzekļi, savukārt ar 
alternatīvajām degvielām (galvenokārt
ar LPG) darbināmi ir 
apmēram 6% no Latvijā reģistrētajiem transportlīdzekļiem. Gandrīz 
visu transportā patērēto degvielu Latvijā importē
(izņemot daļu 
biodegvielas). 2018.gadā 
energoresursu patēriņš autotransportā 
veidoja 82,6% no kopējā transportā izmantoto
energoresursu 
apjoma
, 11,9% veidoja starptautiskais gaisa transports un 
4,8% - dzelzceļa transports, 0,5% - ūdens transports, bet 
atlikušos 0,2% -
iekšzemes gaisa transports un cauruļvadu 
transportā
194
 izmantotā enerģija
195
. Līdz 
ar to ir secināms, ka tieši autotransports ir galvenais 
transporta
apakšsektors, kurā ir nepieciešams veikt būtiskus 
pasākumus energoefektivitātes uzlabošanai, alternatīvo degvielu 
plašākai izmantošanai, t.sk. AER
īpatsvara palielināšanai.
SEG emisiju bilancē transports dominē ar 28,5% īpatsvaru 
no
 kopējā SEG emisiju apjoma (neieskaitot ZIZIMM) 2017.gadā 
un 36,6%
īpatsvaru ne-ETS SEG emisiju apjomā
196
.
Vēlamā situācija 2030.gadā:
• 
plašāk tiek izmantoti sabiedriskā transporta 
pakalpojumi un ir samazināts privāto transportlīdzekļu 
lietojums, jo īpaši pilsētās;
• 
efektivizēta enerģijas izmantošana un alternatīvo 
degvielu, īpaši ne-emisiju enerģijas izmantošanas īpatsvara 
palielināšana;
• 
mazāks naftas imports un lielāks Latvijā iegūtu AER 
patēriņš transportā.
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
Būtiski uzlabota gaisa kvalitāte pilsētvidē un 
iedzīvotāju labsajūtu, samazinot apdraudējumu iedzīvotāju 
veselībai, uzlabojot pilsētvides
pievilcību ārvalstu 
apmeklētājiem un uzņēmējdarbības videi;
• 
nodrošināta ilgtspējīga un efektīva (vienkārša) 
mobilitāte, samazinot pārvietošanās laiku un atvieglojot 
preču un pakalpojumu mobilitāti;
• 
samazināta transporta darbību ietekme uz klimatu 
(nodrošināts SEG emisiju samazinājums).
Galvenie problēmjautājumi
1) 
vecs autoparks
, 
kurā dominē ar dīzeļdegvielu un benzīnu darbināmi 
transportlīdzekļi
Latvijā ir viens no vecākajiem autoparkiem ES, kur vidējais 
reģistrēto tehniskā kārtībā esošu transportlīdzekļu vecums ir 
12,6 gadi (vieglajiem auto
12,9 gadi, kravas auto - 10,4 gadi, 
autobusiem - 10,9 gadi)
197
.
Dīzeļdegviela ir galvenais autotransportā izmantotais 
energoresurss un tās īpatsvars autotransportā 2018.gadā bija 
72,2% (34 663 TJ). Savukārt
benzīna īpatsvars - tikai 17,3% (7 
700 TJ) un LPG - 5,2% (2 312 TJ). Saspiestā dabasgāze (turpmāk - 
CNG), sašķidrinātā dabasgāze (turpmāk -
LNG) un dabasgāze 
2018.gadā Latvijā tika patērēta nelielos apjomos - 0,0045% (2 TJ) 
no autotransportā izmantotā energoresursu apjoma
198
.
Dīzeļdegvielas CO
2
 emisiju ietilpība
199
 
(CO
2
 emisijas faktors) ir par apmēram 7,3% lielāka 
nekā benzīnam un apmēram par 16% lielāka nekā
LPG
200
. 
Savukārt dabasgāzes CO
2
 emisiju ietilpība ir par 25,6% 
mazāka nekā dīzeļdegvielai. Turklāt, ka vidējais dīzeļdzinēja 
transportlīdzekļu
vecums ir lielāks nekā vidējais benzīna dzinēja 
transportlīdzekļu vecums. Viens no cēloņiem dīzeļdegvielas 
plašajai izmantošanai ir valsts nodokļu
politika, kura sekmē 
dīzeļdegvielas cenas pievilcīgumu iepretim benzīnam.
2) 
nenozīmīgs AER
 un 
elektroenerģijas patēriņš transportā
2019.gadā no AER iegūtas enerģijas īpatsvars transportā varētu 
būt aptuveni 4%
201
, ko galvenokārt nodrošina 
biodegvielas obligātā piejaukuma
prasība benzīnam un 
dīzeļdegvielai. Vidēji 1,5% no AER iegūtas enerģijas īpatsvara 
veido no AER iegūta elektroenerģija, kas galvenokārt tiek
patērēta dzelzceļa transportā, tramvajos un trolejbusos, taču tās 
apjomam ir tendence samazināties.
Lai gan Latvijā ir labi attīstīts ETL uzlādes tīkls pie 
galvenajiem autoceļiem - ir izveidotas 72 ETL uzlādes stacijas 
visā Latvijas teritorijā, un ETL
izmantošanas veicināšanai ir 
ieviesti arī citi pasākumi, piemēram, bezmaksas autostāvvietas, 
sabiedriskā transporta joslu izmantošanas iespēja, u.c.,
uz 
2019.gada 1.aprīli Latvijā tehniskā kārtībā reģistrēti bija tikai 
600 ETL, ieskaitot mopēdus un motociklus, no kuriem apmēram 470 
bija vieglie
pasažieru ETL. Jāsecina, ka ETL skaitam Latvijā ir 
tendence pieaugt - gada laikā no 2018.gada 1.aprīļa līdz 
2019.gada 1.aprīlim ETL skaits ir
palielinājies par vairāk nekā 
40%, bet joprojām tie ir tikai 0,07% no visiem Latvijā 
reģistrētajiem un tehniskajā kārtībā esošajiem
transportlīdzekļiem.
Šobrīd Latvijā bioetanols tiek ražots no kviešiem, rudziem un 
tritikāles, bet biodīzeļdegviela no rapšu sēklu eļļas. Ņemot 
vēra, ka pirmās paaudzes
biodegvielas ir lētākas nekā modernās 
biodegvielas, var pieņemt, ka šobrīd degvielas piegādātāji 
obligātā piejaukuma prasības galvenokārt izpilda
ar pirmās 
paaudzes biodegvielām. Tomēr, ņemot vērā Direktīvas 
2018/2001
 
25.panta prasības, ir skaidrs, ka nākotnē liela nozīme būtu 
jāpievērš
tieši moderno biodegvielu un/ vai biometāna 
ražošanai.
3) pieaugošs 
privāto 
transportlīdzekļu un arvien mazāks sabiedriskā transporta
 
lietojums
Uz 2019.gada 1.maiju Latvijā apdrošināti un tehniskā kārtībā 
esoši bija apmēram 820 tūkst transportlīdzekļu, no kuriem 78,6% 
bija vieglie auto
transportlīdzekļi. Savukārt uz 2019.gada 
1.aprīli Latvijā tika izsniegtas un bija derīgas gandrīz 860 
tūkst. auto vadītāju apliecības. Līdz ar to ir
secināms, ka 
statistiski Latvijā gandrīz katram auto vadītāja apliecības 
turētājam ir reģistrēts viens vieglais auto transportlīdzeklis. 
Šobrīd Latvijā
vidējais braucēju skaits vienā vieglajā automobilī 
ir no 1,6 līdz 1,9 personām. Uz 1000 iedzīvotāju ir reģistrēti 
vairāk nekā 350 automobiļi, kuru
skaits turpina palielināties, 
īpaši Rīgā un Pierīgā
202
. Līdz ar to veidojas arvien 
lielāki sastrēgumi, liekot iedzīvotājiem ik dienas vairāk laika 
pavadīt
ceļā, kā arī atstājot negatīvu ietekmi uz gaisa kvalitāti 
un klimata pārmaiņām. Biežāk izplatītākie iemesli, kāpēc tomēr 
atteikties no sabiedriskā
transporta pakalpojumiem, ir 
iedzīvotāju rīcībā esošais privātais vai darba 
automobilis
203
.
Pēdējos piecos gados ir samazinājušies pasažieru pārvadājumi 
sabiedriskajā transportā, kur 2014.-2018.g. periodā pasažieru 
pārvadājumi
trolejbusos ir samazinājušies par 12,1%, tramvajos - 
par 6,2%, regulārās satiksmes autobusos - par 4% un dzelzceļā - 
par 5,2%. Pasažieru
pārvadājumi trolejbusos un tramvajos 
samazinās nepārtraukti katru gadu. 2017.-2018. ir novērojama 
pasažieru pārvadājumu apjoma palielinājums
dzelzceļa transportā 
un regulārās satiksmes autobusos. Nepārtraukts pasažieru 
pārvadājumu apjoma pieaugums ir novērojams gaisa transportā.
Ņemot vērā pasažieru pārvadājuma apjoma samazināšanos un 
nepārtrauktu degvielas patēriņa vieglajos auto transportlīdzekļos 
ir jāsecina, ka
arvien biežāk sabiedriskā transporta vietā tiek 
izmantots privātais transportlīdzeklis. Tāpat sabiedriskā 
transporta neizmantošanu ietekmē
salīdzinoši augstās sabiedriskā 
transporta cenas, kā arī ceļā pavadītais laiks. Piemēram, Rīgas 
pilsētas sabiedriskā transporta izmantošana (visos
transporta 
veidos un virzienos) vienai strādājošai personai var izmaksāt 
līdz pat 50 euro/mēn. Ja privāto transportlīdzekli izmanto vismaz 
divas
personas, kuras brauc vienā virzienā, sabiedriskais 
transports var kļūt neizdevīgs.
Tāpat ir secināms, ka pēdējos gados, piemēram, Rīgas pilsētā 
nav izbūvēta jauna veloinfrastruktūra drošam un ērtam 
velotransporta izmantojumam,
kā arī gājēju pārvietošanās Rīgas 
pilsētas ietvaros (īpaši centra daļā) nav cilvēkiem draudzīga un 
neveicina iedzīvotāju vēlmi pārvietoties ar kājām.
Galvenais rīcības virziens 
(5.rīcības virziens)
Energoefektivitātes uzlabošana, alternatīvo degvielu un AER 
tehnoloģiju izmantošanas veicināšana transportā
Galvenās rīcības un pasākumi
1) Samazināt privāto 
transportlīdzekļu lietojumu, optimizējot sabiedriskā 
transporta un citu pārvietošanās veidu kustību
 (H.1, 
pasākums,
5.5., 5.6.-5.13.pasākums)
Privāto transportlīdzekļu lietojuma samazināšanai primāri tiek 
piedāvāts pilnveidot sabiedriskā transporta izmantošanas 
iespējas, veicināt
velosatiksmes un velo infrastruktūras 
attīstību, veicināt gājēju infrastruktūras uzlabošanu un kopumā 
samazināt iedzīvotāju nepieciešamību
pārvietoties. Savukārt, lai 
sekmētu transporta novirzīšanu no pilsētu centriem ir jārada 
apstākļi daudzfunkcionālu loģistikas centru attīstībai un
jāveicina sabiedriskā transporta multimodālo punktu izveidi.
Plānotie privāto transportlīdzekļu izmantošanas apjoma 
samazināšanas pasākumi galvenokārt ir iezīmēti, koncentrējoties 
uz lielajām pilsētām
(pilsētām ar iedzīvotāju skaitu lielāku nekā 
20 tūkst.), bet īpaši uz Rīgas pilsētu un aglomerāciju, Rīgas 
pilsētā un Pierīgā, ņemot vērā iedzīvotāju
skaitu Rīgā un 
Pierīgas pašvaldībās, cita starpā tāpēc, ka Rīgas pilsētā un 
Pierīgas pašvaldībās ir apmēram 50% no visiem Latvijā uz 
2019.gada
1.janvāri reģistrētajiem vieglajiem 
transportlīdzekļiem.
2) Veicināt naftas 
produktiem alternatīvu energoresursu izmantošanu (H.2 pasākums, 
5.1., 5.2., 5.3., 5.4., 5.14.pasākums)
Energoefektivitāti transportā var uzlabot, nodrošinot pāreju 
uz dažādām alternatīvajām degvielām, primāri elektroenerģiju, 
biodegvielu (tostarp
biometānu), CNG/LNG, nākotnē arī ūdeņradi. 
Lai šādu pāreju veicinātu, ir nepieciešams īstenot kompleksus 
pasākumus - izveidot alternatīvo
degvielu infrastruktūru, lai 
būtu iespējams Latvijā izmantot ar alternatīvajām degvielām 
darbināmus transportlīdzekļus, un vienlaicīgi veicināt
attiecīgo 
transportlīdzekļu (īpaši CO
2
 emisiju mazietilpīgāko), 
bet jo īpaši bezemisiju transportlīdzekļu iegādi gan 
privātpersonām un
komersantiem, gan publiskajos iepirkumos.
3) 
Palielināt
 
transportlīdzekļos izmantoto 
AER apjomu
 (H.5 un H.6 
pasākums, 5.1., 5.2., 5.3., 5.4.pasākums)
Modernas biodegvielas un biogāzes (arī biometāns), kas iegūtas 
no dažādiem atkritumiem un atlikumproduktiem nodrošina lielus SEG 
emisiju
ietaupījumus ar mazu netiešas zemes izmantošanas maiņas 
risku. Lai ilgtermiņā nodrošinātu, ka AER īpatsvars tiek 
paaugstināts izmantojot
vietējos energoresursus, kā arī ņemot 
vērā pieejamos resursus lauksaimniecības un atkritumu sektorā, kā 
arī jau izveidotās biogāzes ražotnes un
veiktās investīcijas 
tajās, ir jāveicina biogāzes attīrīšanas iekārtu uzstādīšana, 
jāpilnveido biometāna izmantošanas infrastruktūra, kā arī 
jāveicina tā
patēriņš sabiedriskajā transportā un 
komerctransportā. Tajā pašā laikā degvielas piegādātājiem būs 
jāturpina izmantot arī pirmās paaudzes
biodegvielas īpaši 
transporta enerģijas aprites cikla SEG emisiju intensitātes 
samazināšanai.
Reģionālā sadarbība
Reģionālā sadarbība transporta sektorā ir īstenojama Baltijas 
valstu starpā attiecībā uz biometāna ražošanu un izmantošanas, 
kur ar izveidotu
reģionālu izcelsmes apliecinājumu sistēmu 
biometāns var tikt izmantots visā reģionā, neskatoties uz to, kur 
tas ir saražots.
Tāpat, lai būtiski samazinātu slogu un atvieglotu praktiskos 
apgrūtinājumus degvielas piegādātājiem reģionālā līmenī ir 
iespējama vienošanās par
vienādiem vai līdzvērtīgiem biodegvielas 
piejaukuma obligātajiem apjomiem. Tādējādi degvielas piegādātāji, 
kas darbojas vairākās Baltijas valstīs,
nebūs spiesti pielāgoties 
atsevišķi katras valsts noteiktajām prasībām.
Tāpat, lai mazinātu dažādu nodokļu likmju un apmēru izraisītu 
pārrobežu degvielas uzpildes problemātiku, kur degvielas uzpilde 
tiek veikta vienā
valstī un līdz ar to arī tiek ieskaitīta šīs 
valsts enerģijas galapatēriņā, un šīs degvielas izmantošana tiek 
ieskaitīta šīs valsts SEG emisiju bilancē,
reģionālā līmenī ir 
iespējama vienošanās par vienādām vai būtiski pielīdzinātām 
akcīzes nodokļa likmēm valstī izmantotajai degvielai.
Saistītie rīcības virzieni
1) Ēku energoefektivitātes uzlabošana (1.rīcības 
virziens), jo ēku energoefektivitātes uzlabošanas 
nosacījumu īstenošanā jaunbūvējamās ēkās tiks
izveidotas 
ETL uzlādes vietas;
2) Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē, un 
rūpniecībā (2.rīcības
virziens), jo EPS pārskatīšanā tiks 
vērtēta iespēja EPS iekļaut arī degvielas piegādātājus;
3) Ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
elektroenerģijās ražošanā (3.rīcības virziens), jo AER 
īpatsvara elektroenerģijas ražošanā
palielināšana 
nodrošinās lielāku devumu AER īpatsvara transportā mērķa 
sasniegšanā, jo mērķa sasniegšanā ņem vērā tikai no AER 
saražoto
elektroenerģijas apjomu;
4) Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības 
mazināšana, pilnīga enerģijas tirgu integrācija, 
infrastruktūras modernizācija (6.rīcības virziens), jo
samazināts importēto naftas produktu apjoms samazina valsts 
enerģētisko atkarību, savukārt pasākumi elektroenerģijas un 
gāzveida
kurināmo/degvielas infrastruktūras uzlabošanā 
veicina ETL izmantošanas pievilcīgumu;
5) Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana 
(11.rīcības virziens), kur tiek noteikts
TEN un akcīzes 
nodokļa degvielām likmes pārskats;
6) Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana (12.rīcības virziens).
4.10. 
Enerģētiskā drošība, iekšējais enerģijas tirgus
Esošā situācija
Latvijas elektroenerģijas tirgus ir liberalizēts no 2015.gada, 
un mājsaimniecības, tāpat kā juridiskie lietotāji brīvi izvēlas 
tirgotāju, vienojoties par
elektroenerģijas cenu. Kopš 2013.gada 
elektroenerģijas tirdzniecība notiek arī ziemeļvalstu biržas Nord 
Pool ietvaros. Šobrīd Latvijas
elektroenerģijas tirgū darbojas 38 
komersanti. Latvijas elektroenerģijas tirgus, tāpat kā visas 
Baltijas enerģētikas tirgus, pašlaik ir savienots ar
kopējo 
Eiropas enerģētikas tirgu ar diviem Igaunijas un Somijas 
energosistēmas savienojošiem jūras kabeļiem Estlink I, kura 
pārvades jauda - 350
MW, un Estlink II, kura pārvades jauda ir 
650 MW, savukārt Lietuvu-Poliju savieno starpsavienojums LitPol 
Link 1 ar 500 MW pārvades jaudu.
To papildina arī 
Lietuvas-Zviedrijas starpsavienojuma "NordBalt" ar 700 MW 
pārvades jaudu. Vienlaikus, atšķirībā no citām ES dalībvalstīm,
Baltijas valstu elektroenerģijas sistēmas darbojas paralēlā, 
sinhronā režīmā ar IPS/UPS
204
 reģionu, nevis Eiropas 
elektroenerģijas sistēmām.
Baltijas valstu, Krievijas un 
Baltkrievijas elektroenerģijas tirgu pārrobežu darbību nosaka 
Baltkrievijas, Krievijas, Igaunijas, Lietuvas un Latvijas
PSO 
noslēgtais BRELL
205
 līgums.
Latvijas dabasgāzes tirgus ir liberalizēts kopš 2017.gada, kas 
ir sniedzis gan uzņēmumiem, gan mājsaimniecībām iespēju 
izvēlēties savām
vajadzībām atbilstošāko dabasgāzes piedāvājumu. 
Līdz dabasgāzes tirgus liberalizācijai Latvijai bija tikai viens 
dabasgāzes piegādātājs un
dabasgāzes tirgū darbojās tikai viens 
komersants. Šobrīd dabasgāzes tirgū darbojas 21 komersants un 
dabasgāze Latvijā var ieplūst arī no Lietuvas
sašķidrinātās 
dabasgāzes termināļa. Tāpat no vēsturiskā dabasgāzes monopola 
nodalīta dabasgāzes pārvade un uzglabāšana, kā arī sadales 
sistēma.
Galvenais dabasgāzes piegādes ceļš Latvijas patērētājiem 
ir maģistrālie gāzesvadu tīkli, kuri atzarojas no Jamalas - 
Eiropas gāzes vada Tveras
apgabalā Krievijā, uz Sanktpēterburgu, 
Pleskavu un tālāk uz Igauniju, Latviju. Latvijā vasaras sezonā, 
kad dabasgāzes patēriņš reģionā ir būtiski
mazāks nekā aukstajā 
laikā, dabasgāze tiek iesūknēta Inčukalna PGK, lai apkures sezonā 
to piegādātu lietotājiem Latvijā, Igaunijā, Krievijas
Ziemeļrietumu reģionā un Lietuvā. Inčukalna PGK ir vienīgā 
funkcionējošā krātuve Baltijas valstīs, un tā nodrošina 
reģionālās dabasgāzes apgādes
stabilitāti.
Latvijā nav definēti harmonizēti LSA vai individuālās 
siltumapgādes ierobežojumi, kur katrai pašvaldībai ir tiesības 
pašai organizēt siltumapgādes
pakalpojumus savā teritorijā. CSA 
nav ierobežots siltumenerģijas ražotāju skaits, kas var darboties 
vienā siltumenerģijas apgādes sistēmas
operatora licences 
darbības zonā, bet ir noteikts, ka no siltumenerģijas ražotājiem 
saražoto siltumenerģiju minētais operators iepērk.
Latvijā nav noteikti ierobežojumi transporta enerģijas tirgus 
dalībniekiem vai kādi ierobežojumi degvielas piegādātāju iespējām 
darboties Latvijā.
Latvijā transporta enerģijas tirgus ir 
diversificēts, jo, lai gan fosilā degviela tiek 100% importēta, 
tomēr tā tiek importēta no vairākām valstīm -
aktīvākie importa 
tirgi ir Krievija, Baltkrievija, Somija, Lietuva, Norvēģija.
Vēlamā situācija 2030.gadā:
• 
Baltijas valstu elektrotīkli ir sinhronizēti ar 
Eiropas tīkliem, nodrošinot drošu un ilgtspējīgu 
elektroapgādi caur kopumā vismaz 5 Eiropas
starpsavienojumiem
• 
Izveidots reģionālais dabasgāzes tirgus starp 
Baltijas valstīm un Somiju, tostarp pabeigti dabasgāzes 
pārrobežu starpsavienojumi, nodrošinot
dažādotus un drošus 
dabasgāzes piegādes ceļus un piegādātājus
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
Energodrošums un energoneatkarība no trešajām 
valstīm
• 
Patērētājs ir kontrolē pār savu enerģijas patēriņu 
un izmaksām pateicoties viedajiem skaitītājiem
• 
Lietotāji interesējas un ir informēti par 
izmantojamām efektīvām tehnoloģijām, kontrolē savu patērēto 
energoresursu (elektroenerģijas)
patēriņus. Lai maksimāli 
izmantotu tirgus priekšrocības, lietotāji izmanto 
aktuālākos energoapgādes risinājumus un tirgus produktus, 
un
enerģijas uzskaitē un patēriņa vadībā - viedos 
skaitītājus.
• 
Elektroenerģijas tirgū var efektīvi iesaistīties 
jauni tirgus dalībnieki - agregatori
• 
Aizsargātā lietotāja pakalpojumu saņem visi, kam 
tas pienākas (80 000 vietā 160 000) un tiek īstenoti 
mērķtiecīgi pasākumi enerģētiskās
nabadzības būtiskai 
mazināšanai.
Galvenie problēmjautājumi
1) 
enerģētiskā 
atkarība
 no trešajām valstīm un pilnībā 
nediversificētas 
dabasgāzes piegādes
Šobrīd Baltijas valstu elektroenerģijas sistēma tiek 
pārvaldīta no trešajām valstīm, kas palielina enerģētisko 
atkarību no trešajām valstīm un ietekmi
uz sistēmas drošuma 
jautājumiem, apgrūtina informācijas apmaiņu ar Eiropas PSO, kā 
arī nav iespējams nodrošināt saskaņotu rīcību (piemēram,
attiecībā uz elektropārvades līniju atslēgumiem) starp Baltijas 
valstīm un pārējo Eiropu. Krievijas un Baltkrievijas, kā arī citu 
Neatkarīgo Valstu
Sadraudzības valstu elektroenerģijas iekšējā 
tirdzniecība, to energosistēmu režīmu svārstības un avārijas 
tehniski ietekmē un noslogo Baltijas valstu
elektrotīklu, 
ierobežojot Baltijas valstu iespējas pilnībā ieviest ES tiesisko 
regulējumu elektroenerģijas tirgū, īpaši attiecībā uz jaudu 
rēķināšanu un
plānošanu, pārslodzes vadību, tīklu balansēšanu. 
Baltijas valstis joprojām ir atkarīgas no viena dominējoša 
dabasgāzes piegādātāja, kas neļauj
nodrošināt enerģētisko 
neatkarību un energoapgādes drošumu.
3) 
neattīstīta
 
Baltijas valstu savstarpējā 
starpsavienojumu infrastruktūra un 
kapacitāte
Attīstīti Lietuvas - Polijas, Lietuvas - Zviedrijas, Igaunijas 
- Somijas elektropārvades un gāzes pārvades starpsavienojumi 
nesniedz pilnīgu apgādes
drošumu, ja vienlaikus netiek attīstīti 
arī iekšējie Baltijas valstu starpsavienojumi, kas ļautu 
palielināt pārvades jaudas. Šobrīd Latvijai ir ieejošais
starpsavienojums ar Igauniju un izejošais starpsavienojums ar 
Lietuvu, kas varētu radīt problēmsituācijas, ņemot vērā Lietuvas 
lēmumu apturēt
elektroenerģijas ienākošo plūsmu no 
Baltkrievijas.
3) 
Enerģētiskās 
nabadzības problemātikas
 kompleksa nerisināšana
Aizsargātā lietotāja atbalstu elektroenerģijas izmaksu 
segšanai saņem tikai puse no visiem identificētajiem 
aizsargātajiem lietotājiem, kam par
iemeslu ir neautomatizētā 
atbalsta piešķiršanas sistēma. Tāpat šobrīd atbalstu enerģētiskās 
nabadzības mazināšanas nolūkā iedzīvotāji saņem tikai
par 
izmantoto elektroenerģiju, savukārt atbalstu siltumenerģijas 
nodrošināšanai pietiekamā apjomā risina pašvaldības savu spēju 
ietvaros. Tomēr
enerģētiskās nabadzības princips balstās tieši uz 
iedzīvotāju nespēju uzturēt savus mājokļus pietiekami siltus, 
tāpēc enerģētiskās nabadzības
mazināšana vairāk skar 
siltumenerģijas patēriņu.
Galvenais rīcības virziens 
(6.rīcības virziens)
Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības mazināšana, 
pilnīga enerģijas tirgu integrācija, infrastruktūras 
modernizācija
Galvenās rīcības un pasākumi
1) Nodrošināt 
enerģētisko drošību
 un pilnīgu 
enerģijas tirgus 
integrāciju
, 
samazināt enerģētisko atkarību
 (6.1., 
6.2.pasākums)
Enerģētisko drošību var uzlabot un enerģētisko atkarību var 
samazināt, nodrošinot:
• Gāzes sektorā - alternatīvu dabasgāzes piegādātāju iesaisti 
tirgū, kur dabasgāze tiek piegādāta no pēc iespējas vairāk 
valstīm (ES valstīm vai
trešajām valstīm) gan izmantojot 
dabasgāzes pārvades tīklu, gan izmantojot alternatīvus piegādes 
veidus;
• Elektroenerģijas sektorā - pēc iespējas vairāk 
diversificētus elektroenerģijas ražošanā izmantoto energoresursu 
veidus un elektroenerģijas
ražošanas tehnoloģijas, uzsvaru liekot 
uz ne-emisiju tehnoloģijām, tomēr ievērojot AER tehnoloģiskās 
neitralitātes principu, vienlaikus nodrošinot
nepārtrauktu 
starpsavienojumu darbību;
• Transporta enerģijas sektorā - samazinot nepieciešamību 
izmantot importēto fosilo degvielu, elektrificējot transportu un 
pēc iespējas diversificējot
izmantotos fosilās degvielas 
veidus.
Šobrīd nav noteikti ierobežojumi kādas AE tehnoloģijas 
ieviešanai un izmantošanai Latvijas teritorijā, bet ir iekļauti 
nosacījumi, kas jāņem vērā
veidojot transporta infrastruktūru, 
izveidojot vēja parku
206
. Veiktie un veicamie pasākumi 
elektroenerģijas infrastruktūras attīstībai un
modernizēšanai 
nodrošina iespēju jaunu AE jaudu iekļaušanai, kur nav noteikti 
jaudu iekļaušanas prioritizācija.
Lai gan Latvijā iekšējie enerģijas tirgi ir integrēti, 
turpmāko enerģijas tirgus integrācijas pasākumus Latvija 
īstenos:
• izveidojot reģionālo Baltijas valstu un Somijas gāzes tirgu 
ar vienotu gāzes balansēšanas zonu un kopīgu gāzes pārvades 
tarifu. Lai nodrošinātu
gāzapgādes drošumu un palielinātu gāzes 
plūsmas, svarīga ir Latvijas - Lietuvas gāzes starpsavienojuma 
jaudas palielināšana un Inčukalna PGK
modernizācija.
• realizējot Baltijas valstu elektrotīklu sinhronizāciju ar 
Eiropas tīklu, ietverot arī esošo starpsavienojumu pastiprināšanu 
un jaunu
starpsavienojumu izveidi, kā ietvaros arī rekonstruējot 
un modernizējot esošās augstsprieguma apakšstacijas un 
elektroenerģijas sadales punktus
Latvijas iekšienē un izbūvējot 
jaunas elektropārvades līnijas un uzstādot iekārtas, kas 
nepieciešamas Baltijas valstu drošai un stabilai
sinhronizācijas 
nodrošināšanai.
• Izvērtējot iespēju vēl vairāk liberalizēt siltumenerģijas 
tirgu un ieviešot nosacījumus saņemt atļauju jaunas jaudas vai 
jaunu iekārtu uzstādīšanai,
vērtējot ģenerējošo jaudu 
piesātinājumu konkrētā teritorijā un ņemot vērā tirgus 
funkcionalitāti.
2) 
Modernizēt 
infrastruktūru
 dažādos tās aspektos (6.1., 6.2.pasākums)
Plāna aptvēruma periodā tiks veikti šādi infrastruktūras 
modernizācijas projekti:
• gāzveida kurināmā/degvielas infrastruktūras modernizēšana un 
energoefektivitātes uzlabošana, tostarp izvērtējot iespējas 
pielāgot dabasgāzes
infrastruktūru ūdeņradim un citam gāzveida 
kurināmajam, kā arī izstrādājot rīcības plānu ūdeņraža 
infrastruktūras izveidei un tirgus nosacījumiem,
ja 
attiecināms;
• elektroenerģijas infrastruktūras modernizēšana un 
energoefektivitātes uzlabošana klientu vajadzībām atbilstoša, uz 
digitālajām tehnoloģijām
balstīta vieda un efektīvi pārvaldīta 
sadales elektrotīkla nodrošināšanai;
• Pļaviņu hidroelektrostacijas pārgāznes modernizēšana;
• elektroenerģijas skaitītāju pilnīga nomaiņa uz viedajiem 
skaitītājiem, kas savukārt ļaus tirgū darboties jauniem tirgus 
dalībniekiem -
agregatoriem
207
, kuri sniegs 
energopatēriņa optimizēšanas pakalpojumus.
3) Izstrādāt risinājumus 
enerģētiskās nabadzības mazināšanai (6.3.pasākums)
Viens no iespējamiem risinājumiem enerģētiskās nabadzības 
mazināšanai ir izstrādāt efektīvu un optimālu regulējumu daļējam 
energoapgādes
izmaksu atbalstam aizsargātajiem 
lietotājiem
, kas nozīmētu, ka valsts budžeta ietvaros tiks 
izveidota Aizsargāto lietotāju informācijas sistēma,
kura spēs 
automātiski identificēt aizsargāto lietotāju kritērijiem 
atbilstošās personas (ģimenes), tādējādi nodrošinot, ka 
aizsargātā lietotāja
pakalpojumu saņem maksimāli plašs aizsargāto 
lietotāju skaits, kā arī to, ka aizsargātā lietotāja pakalpojumu 
var saņemt pie jebkura
elektroenerģijas tirgotāja.
Tāpat enerģētiskās nabadzības mazināšanas nosacījums kā 
kritērijs ir iekļauts ēku energoefektivitātes uzlabošanas un CSA, 
LSA un individuālās
siltumapgādes uzlabošanas pasākumos, 
paredzot, ka, ja pasākumu īstenošanā tiktu mazināts iedzīvotāju 
enerģētiskās nabadzības līmenis, tad šāds
pasākums ir īpaši 
vērtējams.
Tāpat enerģētiskās nabadzības mazināšanas risinājumi tiek 
izstrādāti VPP "Enerģētika"
208
, kā arī starptautiskajā 
projektā "STEP"
209
(Apvārsnis2020 ietvaros). Šo 
projektu ietvaros izstrādātie risinājumi tiks iekļauti Plāna 
aktualizācijā 2023.gadā.
Reģionālā sadarbība
Reģionālais dabasgāzes tirgus pēc savas būtības paredz vienotu 
dabasgāzes pārvades ieejas-izejas sistēmu un balansēšanas zonu 
bez iekšējiem,
komerciāliem starpsavienojuma punktiem Baltijas 
valstu un Somijas starpā. Elektroenerģijas tirgus jomā reģionālā 
sadarbība tiek un tiks īstenota
attiecībā uz Baltijas valstu 
elektrotīklu sinhronizāciju ar kontinentālās Eiropas tīklu.
Reģionālā sadarbība tiks turpināta Reģionālajā gāzes tirgus 
grupā un Baltijas ministru padomes enerģētikas vecāko amatpersonu 
komitejā. Tāpat
reģionālā sadarbība tiek īstenota Baltijas 
enerģijas tirgu starpsavienojumu plāna (BEMIP) ietvaros.
2017.gadā reaģējot uz elektroenerģijas tirgus attīstības 
tendencēm, kā arī plānotajām izmaiņām ES tiesību aktos, Baltijas 
valstu un Somijas PSO
organizēja darba grupu, kuras mērķis bija 
izstrādāt konceptuālo piedāvājumu vienota Baltijas valstu tirgus 
ietvara izveidei patēriņa reakcijas
pakalpojumu ieviešanai 
balansēšanas tirgū ar agregācijas starpniecību. Šobrīd galvenais 
uzdevums ir kopā izstrādāt labi funkcionējošu tiesisko
ietvaru 
pieprasījuma reakcijas pakalpojuma ieviešanai.
Saistītie rīcības virzieni
1) Ēku energoefektivitātes uzlabošana (1.rīcības 
virziens), jo pastiprināta ēku energoefektivitāte samazinās 
enerģijas patēriņu un tādējādi arī
energoatkarību, ko rada 
enerģijas imports enerģijas pieprasījuma rezultātā;
2) Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē, un 
rūpniecībā (2.rīcības
virziens), jo CSA sistēmu 
efektivizācijas rezultātā radītais enerģijas patēriņa 
samazinājums samazinās enerģētisko atkarību;
3) Ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
elektroenerģijās ražošanā (3.rīcības virziens), jo 
elektroenerģijas ražošanas attīstība lieljaudas
vēja parkos 
samazinās enerģētisko atkarību un samazinās 
elektroenerģijas importu;
4) Ekonomiski pamatotas enerģijas pašražošanas, 
pašpatēriņa un atjaunojamās enerģijas kopienu veicināšana 
(4.rīcības virziens), jo pašražošanas
un pašpatēriņa 
veicināšana nav iespējama bez viedajiem skaitītājiem, kas 
savukārt sniedz iespēju tirgū ienākt arī agregatoriem;
5) Energoefektivitātes uzlabošana, alternatīvo degvielu 
un AER tehnoloģiju izmantošanas veicināšana transportā 
(5.rīcības virziens), jo degvielas,
kas šobrīd tiek 
pārsvarā importēta, patēriņa samazinājums transportā 
būtiski samazinās valsts enerģētisko atkarību, savukārt 
veiktie infrastruktūras
modernizācijas pasākumi uzlabo 
elektroenerģijas un gāzveida kurināmā pieejamību 
transportā;
6) Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana 
(11.rīcības virziens), jo nodokļu
pārskatīšanas ietekmē 
kurināmā un degvielas izmantojuma samazinājums pozitīvi 
ietekmē enerģētisko neatkarību.
4.11. Atkritumu 
un notekūdeņu apsaimniekošana
Esošā situācija
2017.gadā Latvijā darbojās 11 sadzīves atkritumu poligoni, 1 
bīstamo atkritumu poligons kā arī 1 atkritumu poligons, kurā tiek 
apglabāti azbestu
saturoši bīstamie atkritumi un būvniecības 
atkritumi.
210
Kopā Latvijā 2017.gadā tika apglabātas 517 859 t sadzīves 
atkritumu un 4 692 t bīstamie atkritumi.
211
 
SEG 
emisijas 2017.gadā no atkritumu
apsaimniekošanas veidoja 5%
 
no kopējām SEG emisijām, neskaitot ZIZIMM. Tās ietver 
CH
4
 emisijas no cieto atkritumu apglabāšanas, kas
veido vairāk kā pusi (71,4%) no kopējām SEG emisijām atkritumu 
apsaimniekošanas sektorā, CH
4
 un N
2
O 
emisijas no cieto atkritumu bioloģiskās
apstrādes (8,6% no 
kopējām atkritumu apsaimniekošanas emisijām), CH
4
 un 
N
2
O emisijas notekūdeņu attīrīšanas un novadīšanas 
(20%), kā arī
pavisam nelielu daļu (0,05%) veido CO
2
 
un N
2
O emisijas no atkritumu sadedzināšanas.
Tādu iedzīvotāju īpatsvars, kas izmanto centralizētu 
notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, ir palielinājies no 70% 
2005.gadā līdz gandrīz 82%
2017.gadā. Lielākajā daļā gadījumu 
centralizēti savāktajiem notekūdeņiem ir nodrošināta otrējā vai 
trešējā attīrīšana. Iedzīvotāji, kuriem nav
pieejama centralizētā 
kanalizācijas sistēma, izmanto dažādus decentralizētas 
kanalizācijas risinājumus. Gadā tiek savākti un attīrīti vairāk 
nekā 200
miljoni m
3
 notekūdeņu (2017.gadā - 231 
miljons m
3
). Pēdējo 10 gadu periodā novērojams, ka 
kopējais virszemes ūdeņos novadītais notekūdeņu
apjoms ir 
svārstīgs pa gadiem, tomēr kopš 2008.gada ir vērojamas ar 
attīrītiem notekūdeņiem vidē novadītā piesārņojuma daudzuma
samazināšanās tendences līdz ar to arī kopējā slāpekļa un fosfora 
piesārņojuma daudzums ir samazinājies. Pieaug arī komunālajās 
attīrīšanas
iekārtās radušos notekūdeņu dūņu apjoms, bet 
mežsaimniecībā un lauksaimniecībā tās izmanto nelielos apjomos. 
Aptuveni puse no radītajām
dūņām tiek izvietota pagaidu 
uzglabāšanas vietās.
Tāpat kanalizācijas sistēmas elementu un notekūdeņu 
attīrīšanas iekārtu energorisinājumi bieži nav energoefektīvi. 
Arī lietusūdeņu infiltrācija dēļ
nolietotiem un nerekonstruētiem 
kanalizācijas tīkliem palielina pārsūknējamo un attīrāmo 
notekūdeņu apjomu. Ir prognozējams, ka sistēmu un
iekārtu 
noslodze vēl varētu palielināties pieaugot nokrišņu apjomam 
klimata pārmaiņu ietekmē. Vienlaikus, sausuma periodos var notikt
notekūdeņu infiltrācija vidē, kā rezultātā rodas gan vides 
piesārņojums, gan var tikt ietekmēta notekūdeņu attīrīšanas 
kvalitāte.
Atkritumu sadedzināšanas procesā radītās enerģijas 
potenciālais devums enerģētikas mērķu sasniegšanā nav līdz šim 
vērtēt. Plāna 7.rīcības
virziens nosaka pasākumus atkritumu 
apsaimniekošanas attīstībā, uzsvaru liekot uz atkritumu apjoma 
samazināšanu un pārstrādi, īpaši atsaucoties
uz aprites 
ekonomikas principiem.
Vēlamā situācija 
2030.gadā:
• 
Samazināts radīto atkritumu daudzums (apjoms) un 
bīstamība, kas nonāk atkritumu poligonos, un uzlabota 
dažāda veida atkritumu atkārtota
izmantošana, pārstrāde un 
reģenerācija, panākta atkritumu dalītā savākšana;
• 
Iedzīvotāji pirms pirkuma iegādāšanās izvērtē tā 
nepieciešamību un pienesumu videi.
• 
Paplašināta gan centralizētās kanalizācijas 
pakalpojumu pieejamība, gan palielinājies to lietotāju 
īpatsvars, notiek infrastruktūras atjaunošana
un 
modernizācija;
• 
Ir izvērtēti un tiek ieviesti no vides un 
ekonomiskā viedokļa ilgtspējīgi risinājumi notekūdeņu dūņu 
apsaimniekošanai.
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
Attīstīta atkritumu apsaimniekošanas sistēma, līdz 
ar to uzlabota dzīves vide;
• 
Modernizēta un paplašināta notekūdeņu 
apsaimniekošanas infrastruktūra, līdz ar to samazināts 
vides piesārņojuma risks un palielināta
kvalitatīva 
pakalpojuma pieejamība iedzīvotājiem;
• 
Izveidota notekūdeņu dūņu apsaimniekošanas sistēma, 
mazinot vides piesārņojuma risku un novēršot dūņu 
uzkrāšanos ūdenssaimniecības
uzņēmumos;
• 
Ieviesta aprites ekonomika, veicinot vienas nozares 
blakusproduktu izmantošanu kā citas nozares 
izejmateriālu;
• 
Uzņēmumi ir ekonomiski stimulēti tirgū laist videi 
nekaitīgus ražojumus un atbalstīt reģenerācijas un 
pārstrādes shēmas.
Galvenie problēmjautājumi
1) 
Nepietiekami attīstīta atkritumu apsaimniekošanas 
infrastruktūra
Latvijas atkritumu apsaimniekošanas politikā paredzētie 
stimuli (piemēram, DRN par atkritumu apglabāšanu poligonos) ir 
nepietiekami, lai
samazinātu atkritumu apglabāšanu. Tā kā 
pārlieku daudz atkritumu tiek apglabāts poligonos un ir 
nepietiekamas atkritumu pārstrādes un
reģenerācijas iespējas, 
labāki atkritumu apsaimniekošanas paņēmieni (piemēram, atkārtota 
izmantošana un pārstrāde) tiek izmantoti nepietiekami.
Lai 
palielinātu augstas kvalitātes pārstrādes apjomu, ir vajadzīgi 
uzlabojumi atkritumu dalītajā savākšanā un šķirošanā, kā arī 
atkritumu pārstrādes
un reģenerācijas jaudu palielināšana.
2) Atkritumu dalītās 
savākšanas un 
šķirošanas pakalpojumu nepieejamība
Sadzīves atkritumu dalītā vākšana un šķirošana tiek ieviesta 
pakāpeniski, tomēr šis atkritumu apsaimniekošanas pakalpojums vēl 
nav pieejams
visiem atkritumu radītājiem visās pašvaldībās. Tāpēc 
atkritumu dalītā savākšana nav pietiekami efektīva un daļa 
atkritumu, kas varētu tikt
pārstrādāti vai reģenerēti nonāk 
atkritumu poligonos.
3) Ūdenssaimniecības 
(ūdensapgādes un kanalizācijas) pakalpojumu 
infrastruktūra 
noveco
 un ir liela 
vajadzība pēc investīcijām
 tās
rekonstrukcijā un attīstībā.
Pēdējo 20 gadu laikā ūdenssaimniecības infrastruktūras 
attīstībā ieguldīti vairāk nekā 848 milj.EUR, kas atbilst 71% no 
visām vides investīcijām.
Lielāko daļu no šiem ieguldījumiem 
veido ES struktūrfondu un citu ārvalstu donoru finansējums. 
Tādējādi ilgu laika posmu ūdenssaimniecības
nozares attīstību ir 
ļoti tieši ietekmējusi ES struktūrfondu finansējuma pieejamība, 
kas tuvākajā nākotnē varētu samazināties. Ne vien līdz pagājušā
gadsimta astoņdesmitiem gadiem ierīkotajai infrastruktūrai, bet 
arī atsevišķiem pēdējo 20 gadu perioda sākumā izbūvētiem 
infrastruktūras
elementiem kalpošanas laiks tuvojas beigām. 
Kanalizācijas sistēmās bieži vien rodas noplūdes, infiltrācija un 
avārijas. No ūdenssaimniecības
tarifiem gūtie ienākumi nav 
pietiekami, lai segtu investīciju izmaksas un nodrošinātu 
ūdenssaimniecības sistēmu kvalitatīvu un ilgtspējīgu darbību
ilgtermiņā. Nepieciešamība nodrošināt pakalpojuma pieejamību, 
ierobežo iespēju paaugstināt tarifus.
4) 
Valstī 
nav 
stratēģijas
 notekūdeņu 
dūņu 
apsaimniekošanai
Katru gadu Latvijā tiek saražotas vairāk nekā 20 000 tonnas 
(sausā svara) notekūdeņu dūņu (2017. gadā - 24 939 t). Galvenie 
dūņu radītāji ir
komunālās notekūdeņu attīrīšanas iekārtas. Tikai 
30-35% no šī daudzuma tiek izmantoti kā mēslojums 
lauksaimniecības zemēs, komposta
ražošanai vai teritoriju 
apzaļumošanai, un kopš 2013.gada notekūdeņu dūņu izmantošana 
lauksaimniecībā ir ievērojami samazinājusies. Vairums
notekūdeņu 
dūņu uzkrājas tā saucamajās pagaidu uzglabāšanas vietās. Pašlaik 
neviens politikas dokuments nenosaka notekūdeņu dūņu
apsaimniekošanu. Ir arvien vairāk zinātnisku pierādījumu, ka 
notekūdeņu dūņas var būt nozīmīgs mikroplastmasu un cita veida 
piesārņojuma
avots. Tāpēc ir nepieciešama valsts līmeņa 
stratēģija, kas izvērtētu notekūdeņu dūņu potenciālo ietekmi uz 
vidi un norādītu to apsaimniekošanas
risinājumus.
Galvenais rīcības virziens 
(7.rīcības virziens)
Atkritumu un notekūdeņu apsaimniekošanas efektivitātes 
uzlabošana un SEG emisiju samazināšana
Galvenās rīcības un pasākumi
1) Nodrošināt apglabāto 
atkritumu apjoma samazināšanu
, veicināt dažāda veida 
atkritumu sagatavošanu 
atkārtotai izmantošanai, pārstrādi
un 
reģenerāciju
 (7.1.pasākums)
Lai izpildītu izvirzīto mērķi samazināt atkritumu poligonos 
apglabāto atkritumu daudzumu, ir plānots uzlabot atkritumu dalīto 
savākšanu,
sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un 
reģenerāciju, līdz ar to uzlabojot atkritumu šķirošanu un 
pārstrādes iespējas.
Atkritumu kopējais apjoms ir saistīts ar iedzīvotāju skaitu un 
valsts ekonomikas lielumu.
212
 CSP dati liecina, ka 
mājsaimniecību atkritumos
dominē pārtikas un citi bioloģiski 
sadalāmie atkritumi, kas veido 41% no radītajiem sadzīves 
atkritumiem. Tā kā biogāzes savākšana un
izmantošana enerģijas 
ražošanai no bioloģiski noārdāmiem atkritumiem un dūņām ir 
noteikta par vienu no atkritumu apsaimniekošanas
prioritātēm, 
tiek plānoti pasākumi tā atbalstam.
213
2) Īstenot 
atkritumu 
rašanās novēršanas pasākumus
 un pasākumus, kuri veicina 
pāreju uz aprites ekonomiku
 (7.2.pasākums)
2016. gadā Latvijā tika pārstrādāti nepilni 30% sadzīves 
atkritumu
214
, bet vairāk nekā 70% nonāca atkritumu 
poligonos.
215
 Aprites ekonomika
palīdz sasniegt 
ilgtspējīgas attīstības mērķus, saglabājot produktu, materiālu un 
resursu vērtību pēc iespējas ilgāk.
Pasākums mērķis ir resursu atkārotas un racionālas 
izmantošanas, atkārtoti izmantojamu un izturīgu produktu 
ražošanas un ekodizaina attīstības
veicināšana. Šāds atkritumu 
apsaimniekošanas attīstības virziens palīdz samazināt atkritumu 
rašanos un izglīto iedzīvotājus par produkta ietekmi uz
vidi.
3) Nodrošināt visu 
notekūdeņu atbilstošu savākšanu un attīrīšanu
, atjaunojot 
un tālāk 
attīstot ūdenssaimniecības infrastruktūru
, kā arī
nodrošināt notekūdeņu 
dūņu apsaimniekošanas
 
infrastruktūras izveidi (7.3.pasākums)
Pasākuma mērķi ir modernizēt un atjaunot notekūdeņu savākšanas 
un attīrīšanas infrastruktūru, lai samazinātu notekūdeņu radīto 
vides
piesārņojumu un palielinātu pakalpojuma pieejamību 
iedzīvotājiem kā arī veikt izvērtējumu, lai novērtētu notekūdeņu 
dūņu apsaimniekošanas
risinājumu rentabilitāti un devumu vides 
risku samazināšanā, kā arī sākt īstenot labāko risinājumu.
Saistītie rīcības virzieni
1) Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē, un 
rūpniecībā (2.rīcības
virziens), jo ekodizaina veidošanas 
procesā tiek izvērtēta energoefektivitāte, tādējādi 
samazinot patērēto elektroenerģiju un nepieciešamās
izejvielas produkta radīšanas procesā.
216
2) Energoefektivitātes uzlabošana, alternatīvo degvielu 
un AER tehnoloģiju izmantošanas veicināšana transportā 
(5.rīcības virziens), jo
rīcībpolitikas un pasākumi 
atkritumu un notekūdeņu apsaimniekošanā var būtiski 
ietekmēt Latvijā iegūtā biometāna, ko varētu izmantot
transportā, apjomus;
2) Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības 
mazināšana, pilnīga enerģijas tirgu integrācija, 
infrastruktūras modernizācija (6.rīcības virziens), jo
veicot biogāzes ražošanu no atkritumiem un dūņām tiek 
nodrošināta iespēja veikt koģenerāciju.
3) Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana (12.rīcības virziens).
4.12. 
Lauksaimniecība, zemes izmantošana un mežsaimniecība
Esošā situācija
Latvijā 2019.gada sākumā lauksaimniecības zemes aizņem 36% 
Latvijas teritorijas, no kurām 71% ir aramzemes un 27% pļavas un 
ganības
217
.
Savukārt, 53% no Latvijas teritorijas 
aizņem meža zemes
218
 no kurām apmēram puse Latvijas 
mežu pieder valstij, savukārt no pārējiem lielākā
daļa pieder 
privāto zemju īpašniekiem.
Lauksaimniecība ir otrs lielākais emisiju sektors Latvijas SEG 
inventarizācijā, kas radīja 24,6% (2782,32 kt CO
2
 
ekv.) no kopējām Latvijas SEG
emisijām 2017.gadā (neieskaitot 
ZIZIMM). 2017.gadā SEG emisijas no lauksaimniecības augsnēm 
veidoja lielāko daļu (60,8 %) no sektora
kopējām emisijām, 
savukārt lauksaimniecības dzīvnieku zarnu fermentācijas procesu 
emisijas bija otrs lielākais lauksaimniecības emisiju avots,
radot 31,2% no kopējām lauksaimniecības emisijām. Kūtsmēslu 
apsaimniekošana radīja 6,8%, savukārt kaļķošana un karbamīda 
izmantošana kopā
veidoja 1,2% no kopējām lauksaimniecības 
emisijām 2017.gadā.
Neto SEG emisijas no ZIZIMM 2017.gadā bija -1706,85 kt 
CO
2
 ekv., salīdzinot ar -9828,92 kt CO
2
 
ekv. 1990.gadā. Salīdzinājumā ar 1990.gadu,
2017.gadā izmaiņas 
ZIZIMM SEG emisijās/piesaistē ir -82,6 %. CO
2
 
piesaistes samazinājums ZIZIMM sektorā saistāms ar mežistrādes 
apjoma
pieaugumu (vairāk nekā divas reizes), kas saistīts ar meža 
vecumstruktūru un pieaugušo un pāraugušo mežaudžu īpatsvara 
pieaugumu. Tāpat arī
ievērojama nozīme SEG emisiju palielināšanā 
ir meža zemju transformēšanai par apdzīvotām vietām, kā arī 
dabiski apmežotu zemju
transformācijai par aramzemēm un 
zālājiem
219
.
Vēlamā situācija 2030.gadā:
• 
Tiek veikta ilgtspējīga zemes apsaimniekošana, 
lauksaimniecības kultūraugu un lauksaimniecības dzīvnieku 
audzēšana un meža
apsaimniekošana, ievērojot klimata, dabas 
aizsardzības, ekonomiskos un sociālos aspektus;
• 
Meža platība Latvijā nesamazinās un tie tiek 
ilgtspējīgi apsaimniekoti;
• 
Lauksaimniecība un mežsaimniecība sniedz būtisku 
ieguldījumu bioenerģētikas jomā, neradot apdraudējumu 
pārtikas nodrošinājumam un CO
2
piesaistei, un 
ievērojot kaskādes principu
220
;
• 
Lauksaimniecībā un mežsaimniecībā panākta augsta 
produktivitāte, efektīvi izmantojot bioresursus (t.sk. 
zemes resurss);
• 
Pieaudzis koka izmantošanas būvniecībā 
apjoms.
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
Lauku teritoriju apdzīvotības un iedzīvotāju 
labklājības celšana;
• 
Palielināta kultūraugu ražība, nesamazinot augsnes 
auglību;
• 
Samazināts enerģijas pieprasījums no ārējiem 
piegādātājiem;
• 
Mežsaimniecības un lauksaimniecības konkurences 
celšana.
Galvenie problēmjautājumi
1) liels grūti samazināmo 
SEG emisiju avotu īpatsvars
 
lauksaimniecības darbībās
Ņemot vērā Latvijā turēto lauksaimniecības dzīvnieku apjomu, 
jārēķinās ar zarnu fermentācijas un kūtsmēslu apsaimniekošanas 
radītajām SEG
emisijām. Piena lopkopība ir viena no nozīmīgākajām 
lauksaimniecības nozarēm Latvijā. Izkopjot slaucamo govju 
ganāmpulku, pēdējos gados ir
samazinājies slaucamo govju skaits, 
bet augusi to produktivitāte. Gaļas liellopu un mājputnu skaits 
pēdējos gados ir palielinājies. Lopkopība un
lopu turēšana ir 
cieši saistīta ar katra dzīvnieka fizioloģiskajiem gremošanas 
procesiem. To radītais SEG emisiju apjoms ir ļoti grūti un dārgi
samazināms, piemēram, zarnu fermentācijas procesos radītais SEG 
emisiju apjoms, kas rodas gremošanas procesos. Tāpēc ir 
nepieciešams veikt
uzlabojumus tieši dzīvnieku ēdināšanas jomā. 
Salīdzinot ar citām Eiropas valstīm, Latvijā raksturīgs liels 
piena lopkopības saimniecību īpatsvars ar
mazu ganāmpulka 
lielumu, kurās var attīstīt bioloģisko piena vai gaļas lopkopību. 
Ekstensīvai lopkopībai ir pozitīva ietekme, jo nav sakoncentrēts
liels lopu blīvums uz vienu platības vienību. Vienlaikus 
procentuāli visvairāk slaucamo govju tiek turētas tieši lielajās 
saimniecībās. Tāpēc SEG
emisijas samazinošie pasākumi būs 
pielāgojami tā, lai pasākumu ieviešanas efektivitāte būtu 
visaugstākā.
Būtiskākie SEG emisiju avoti lauksaimniecības augšņu apstrādē 
ir organisko augšņu apsaimniekošana un slāpekļa minerālmēslu 
izmantošana.
Latvijā vidēji aramzeme aizņem 67% no 
lauksaimniecībā izmantojamās zemes apjoma. Izlietoto minerālmēslu 
apjoms salīdzinājumā ar 2005.gadu
ir pieaudzis par 57%, tomēr 
pēdējo trīs gadu dati liecina, ka minerālmēslu lietojums nedaudz 
samazinās (3%)
221
.
Lauksaimniecības produkcijas ražošanai būtu jābūt balstītai uz 
sociāli atbildīgiem un ilgtspējīgiem attīstības principiem. 
Iegūtā raža ir ilgtspējīga
un nesamazina augsnes auglību, biomasa 
tiek izmantota secīgi vairākas reizes, tādējādi nodrošinot 
resursu izmantošanas efektivitāti, kā arī
ražošanai jābūt 
daudzveidīgai, lai labāk izmantotu pieejamos dabas resursus.
Lai sniegtu ieguldījumu kopējo SEG emisiju samazināšanā un 
CO
2
 piesaistē ir nepieciešama tehnoloģisko paņēmienu 
attīstība. Tomēr šādu
paņēmienu attīstībai ir nepieciešams 
finansiāls ieguldījums un pētījumi.
Saskaņā ar informatīvo ziņojumu "Latvijas Bioekonomikas 
stratēģija 2030"
222
 un lauksaimniecības sektora 
attīstības ilgtermiņa prognozēm
2050.gadam lauksaimniecībā ir 
nepieciešams palielināt zemes un resursu izmantošanas 
efektivitāti, iegūstot lielāku pievienoto vērtību no 1 ha
lauksaimniecības zemes un samazinot SEG emisijas uz vienu 
saražotās produkcijas vienību. Tas ir iespējams, attīstot 
inovācijas un ieviešot aprites
ekonomikas principus, vienlaikus 
saglabājot ilggadīgo zālāju un bioloģiski vērtīgo zālāju 
platības.
2) 
Ilgtspējīgs meža CO
2
 piesaistes 
palielinājums
Meži klimata pārmaiņas var ietekmēt divos veidos, pirmkārt 
piesaistot CO
2
 un uzkrājot oglekli koksnē un augsnē, 
kā arī otrkārt aizvietojot CO
2
ietilpīgos materiālus 
ar kokmateriāliem. Ogleklis koksnē turpina glabāties koka 
konstrukcijās, ēkās, mēbelēs, dažādos mājsaimniecības priekšmetos
līdz dzīves cikla beigām, kad sadedzinot iespējams iegūt 
enerģiju. Līdz ar to virzoties uz Latvijas klimata neitralitātes 
mērķi 2050.gadā jāveicina
mežaudžu produktivitāte CO
2
 
piesaistes palielināšanai un koka kā materiāla plašāka 
izmantošana.
Pēdējā desmitgadē stabils pieaugušo un pāraugušo mežaudžu 
īpatsvara pieaugums Latvijā samazina CO
2
 piesaistes 
intensitāti mežā, it sevišķi to
potenciālu nākotnē. Tāpēc jāveic 
pasākumi meža produktivitātes uzlabošanai un meža vecumstruktūras 
izlīdzināšanai. Aizvien pieaug arī ekstrēmu
dabas parādību 
biežums kā rezultātā paaugstinās riski mežaudžu attīstībai. Tos 
var mazināt mežu apsaimniekojot - izvēloties klimata ekstrēmiem
pielāgotu meža stādāmo materiālu, savlaicīgi kopjot jaunaudzes un 
veicot citus mežaudžu pielāgošanos uzlabojošus pasākumus. 
Ievērojamā daļā
privāto mežu apsaimniekošana tiek veikta 
ierobežotā apjomā. Lai uzlabotu privāto mežu ražību un 
pielāgošanos klimata pārmaiņām, nepieciešami
atbalsta 
pasākumi.
3) 
ZIZIMM 2030.gada mērķa izpilde (neto piesaistes 
noteikuma izpilde)
 un papildus piesaistes radīšana
Liels izaicinājums ir ZIZIMM uzskaites kategorijās un visā 
ZIZIMM sektorā nodrošināt 
no-debit
 nosacījumu izpildi, jo 
to ietekmē gan
lauksaimniecības attīstība, gan nelīdzsvarota meža 
vecumstruktūra - liels pieaugušo un novecojošo mežaudžu 
īpatsvars, gan arī mitrzemju
(kūdrāju) apsaimniekošana - kūdras 
purvu izstrāde.
Tas ir galvenais priekšnosacījums, lai ZIZIMM uzskaitītās 
emisijas nenāktos kompensēt ar ne-ETS emisiju vienībām, un lai 
Latvija spētu ZIZIMM
sektora papildus radītās vienības izmantot 
ne-ETS emisiju kompensēšanai līdz 3,1 miljonu tonnu 
CO
2
 ekvivalenta apmērā (daudzums, ko Latvijai
ir 
atļauts pārnest visā periodā).
Meža zemēm tāpat kā lauksaimniecības zemēm liela problēma ir 
nesakoptā vai neatjaunotā meliorācijas sistēma, kas vēsturiski 
tika izveidota lielā
apjomā būtiski uzlabojot zemju kvalitāti un 
izmantošanas iespējas. Tomēr šobrīd šī sistēma ir būtiski 
novecojusi vai vietām vispār iznīcināta, tādēļ
ir nepieciešams 
strādāt pie pasākumiem meliorācijas sistēmu atjaunošanas.
Galvenais rīcības virziens (8 
un 9.rīcības virziens)
Resursu efektīva izmantošana un SEG emisiju samazināšana 
lauksaimniecībā
Ilgtspējīga resursu izmantošana un SEG emisiju samazināšana 
un CO
2
 piesaistes palielināšana zemes 
izmantošanas, zemes izmantošanas
maiņas un mežsaimniecības 
sektorā
Galvenās rīcības un pasākumi
1) Efektīva mēslojuma 
lietošana un kūtsmēslu apsaimniekošanas sistēmas uzlabošana 
(H.2., 8.2., 8.3., 8.1.pasākums)
Efektīva mēslojuma lietošana ir būtiska gan no augu ražības 
t.i. tautsaimnieciskā aspekta, gan arī vides aspekta. Barības 
elementu trūkums var
samazināt augu augšanu un ražību, savukārt 
barības elementu pārpalikums var radīt ekonomiskos zaudējumus un 
vides piesārņojumu. Galvenais
SEG emisiju samazinājums saistīts 
ar slāpekļa emisiju samazinājumu. Piemēram, precīza mēslojuma 
lietošana un mēslošanas plānošana samazina
tiešās un netiešās 
N
2
O emisijas, pie nosacījuma, ja N patēriņš samazinās. 
Optimāli un sabalansēti augsnes kvalitātes rādītāji nodrošina 
labu auga
attīstību, elementu uzņemšanu un ražību ar mazākām 
slāpekļa minerālmēslojuma normām.
Kūtsmēslu fermentācijas biogāzes reaktorā mērķis ir samazināt 
SEG emisijas līdz minimumam lielajās liellopu, cūku un 
putnkopības saimniecībās,
nodrošinot efektīvu kūtsmēslu 
apsaimniekošanu un vērtīga mēslojuma ražošanu lauksaimniecības 
kūltūraugiem. Biogāzes izmantošanas ieguvumus
visbiežāk skata 
enerģētikas kontekstā, tāpēc emisiju ieguvumi tiek ieskaitīti 
enerģijas ražošanas sektora rezultātos. Būtiskākais ir kūtsmēslu 
radīto
emisiju samazinājums.
2) Augsnes auglības 
uzlabošana (8.7., 8.13., 8.8.pasākums)
Augsnes auglības uzlabošanas pasākumi galvenokārt saistīti ar 
barības vielu izskalošanās samazināšanu. Uzlabota augsnes 
struktūra nodrošina
labāku mēslojuma uzņemšanu un rada mazāku N 
noteci, tādejādi samazinot N
2
O emisijas. Meliorācijas 
sistēmu uzturēšanai ir kompleksa ietekme
uz augsni un tās 
auglību. Gan pārmitra, gan pārāk sausa augsne ir nepiemērota 
kultūraugu audzēšanai. Pie optimāla ūdens daudzuma pieejamības,
augu saknēm ir pieejams daudz vairāk skābekļa un netiek ietekmēta 
augsnē dzīvojošo organismu bioloģiskā 
daudzveidība.
223
3) Dzīvnieku ēdināšanas 
uzlabošana (8.5., 8.6.pasākums)
Pasaulē ir pazīstamas un tiek izmantotas dažādas metodes gan 
lopbarības sagremojamības rādītāju noteikšanai, gan dzīvnieku 
izdalīto gāzu apjoma
noteikšanai un analīzei. Šādu pētījumu 
rezultāti dod iespēju atrast veidus metāna emisiju samazināšanai. 
Sabalansēta un dzīvnieku vajadzībām
atbilstoša barība ietekmē N 
izdalīšanās ātrumu no kūtsmēsliem, kas pozitīvi ietekmē 
N
2
O emisiju samazinājumu. Savukārt uzlabojot barības
kvalitāti palielinās barības sagremojamība un samazinās 
CH
4
 emisijas.
4) Mežaudžu CO
2
 
piesaistes uzlabošana (9.2., 9.3., 9.4., 9.5. un 
9.6.pasākums)
Meži ir ievērojams CO
2
 piesaistītājs. Mežainuma un 
krājas pieauguma palielināšanās stabili un pozitīvi ietekmē 
oglekļa uzkrāšanos.
Meža ieaudzēšana ir viens no efektīvākajiem pasākumiem 
CO
2
 piesaistes palielināšanai, jo apmežotajā 
teritorijā izveidojas 3 jaunas oglekļa
krātuves - zemsega, dzīvā 
un nedzīvā biomasa un būtiski palielinās oglekļa krātuve. Arī ar 
kokiem dabiski aizaugušās platībās, kur koku biezība ir
zema, ir 
iespējams panākt emisiju samazinājumu, papildinot apaugušās 
platības. Lai saglabātu klimata pārmaiņu mazinošo efektu ir 
nepieciešams
veikt ieaudzēto audžu kopšanu. Jaunaudžu kopšana 
veicina mežaudžu noturības pret klimata pārmaiņām uzlabošanos un 
meža produktivitātes
pieaugumu, kas palielina oglekļa 
piesaisti.
Neproduktīvu mežaudžu ar zemu oglekļa piesaisti nomaiņa, 
stādot augstvērtīgu meža stādāmo materiālu, un nodrošinot 
atbilstošu jaunaudžu
kopšanu, dod iespēju palielināt audžu 
produktivitāti un oglekļa piesaisti par 20%.
Pieaugot klimata pārmaiņu radīto dabas ekstrēmu (sausums, 
plūdi, vējgāzes, sniega un ledlauzes u.c.) biežumam palielinās 
dabas katastrofās
iznīcinātu mežaudžu platības. Iznīcināto 
mežaudžu operatīva atjaunošana un kopšana stabilizē oglekļa 
piesaisti mežā.
Savlaicīga jaunaudžu kopšana palielinās mežaudžu ražība un 
noturība pret klimata ekstrēmiem, tādējādi veicinot 
CO
2
 piesaisti.
5) Mežsaimniecisko zemju 
augsnes kvalitātes uzlabošana (9.7.pasākums)
Viens no augsnes kvalitāti ietekmējošajiem faktoriem ir 
augsnes mitrums. Lielākā daļa meliorācijas grāvju, kas vecāki par 
25 gadiem, ir pilnībā vai
daļēji zaudējuši savu funkcionalitāti. 
Teritorijās ar palielinātu ūdens daudzumu samazinās 
CO
2
 un N
2
O emisijas, bet būtiski pieaug 
CH
4
 emisijas.
Meliorācija sistēmu ierīkošana palielina 
meža produktivitāti, līdz ar to arī SEG emisiju piesaisti. 
Augsnes kvalitāti var raksturot arī ar augiem
pieejamo minerālu 
klātbūtni. Koksnes pelnu izmantošana meža augsnes ielabošanā 
izraisa strauju barības vielu elementu koncentrācijas
pieaugumu 
augsnē. Tā kā veidojas lielāks dzīvās masas pieaugums, palielinās 
CO
2
 piesaiste
224
.
Reģionālā sadarbība
Ņemot vērā to, ka lauksaimniecības un mežsaimniecības darbībām 
izmantojamās teritorijas var būt pārrobežu teritorijas, ir 
nepieciešams nodrošināt
reģionālo sadarbību attiecībā uz šādās 
teritorijās veicamajiem pasākumiem, piemēram, meliorācijas 
pasākumiem, augsnes kvalitātes uzlabošanas
pasākumiem. Tāpat 
lauksaimniecības SEG emisiju samazināšanas darbību reģionālā 
sadarbība tiek veikta Direktīvas 
91/676/EEK
225
 
(attiecībā uz
slāpekļa emisijām) vai Gaisa piesārņojuma 
samazināšanas rīcības plāna (attiecībā uz amonjaka emisijām) 
ietvaros.
Saistītie rīcības virzieni
1) Ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
elektroenerģijas ražošanā (3.rīcības virziens) - ieviešot 
papildus pasākumus biogāzes
ražošanas veicināšanai, 
infrastruktūras attīstībai, attīrīšanai līdz biometānam un 
izmantošanai, kā arī rodot konceptuālus risinājumus vēja
elektrostaciju būvniecībai meža un lauksaimniecības 
zemēs;
2) Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības 
samazināšana, pilnīga enerģijas tirgu integrācija, 
infrastruktūras modernizācija (6 rīcības virziens),
jo 
pasākumi (vēja elektrostaciju būvniecība meža un 
lauksaimniecības zemēs) elektroenerģijas infrastruktūras 
uzlabošanā veicina ETL
izmantošanas pievilcīgumu.
3) Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana 
(11.rīcības virziens), attiecībā uz nodokļu
politikas 
pamatnostādņu pārskatīšanu, nosakot samazinātu akcīzes 
nodokļa likmi (attiecībā pret benzīna un dīzeļdegvielas 
likmi) citām
alternatīvajām degvielām, izvērtējot to 
ražošanas izmaksas
4) Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana (12.rīcības virziens).
4.13. Fluorēto 
SEG (F-gāzu) izmantošana
Esošā situācija
Lai arī mazāk pazīstamas nekā CO
2
, F-gāzes spēcīgi 
veicina globālo sasilšanu un daudzas no tām ļoti ilgstoši 
saglabājas atmosfērā - līdz pat 50 000
gadiem. Galvenais F-gāzu 
emisiju pieauguma iemesls ir ozona slāni noārdošo vielu (OSNV) 
aizstāšana, kas aizsākās deviņdesmitajos gados, jo F-
gāzes 
uzskatīja par videi draudzīgākām nekā OSNV.
Fluorētās SEG (fluorogļūdeņraži (HFC) un sēra heksafluorīds 
(SF
6
)) rodas rūpniecisko procesu un produktu 
izmantošanas sektorā. OSNV
aizvietošanai izmantoto produktu 
apakšsektors (ietver F-gāzu izmantošanu dzesēšanas iekārtās un 
gaisa kondicionieros, celtniecības putās,
stacionārajā 
ugunsdrošības aprīkojumā un aerosolos) veido 
32.0% no kopējām 
rūpniecisko procesu un produktu izmantošanas sektora
emisijām
 
un 
2.1% no Latvijas kopējām SEG emisijām
 2017.gadā. 
Salīdzinot ar 2005.gadu, F-gāzu emisijas 2017.gadā ir pieaugušas 
par
317.2%. Šo gāzu lietojums iekārtās galvenokārt ir atkarīgs no 
to importētā daudzuma valstī. Importu savukārt ietekmē valsts 
ekonomiskā situācija,
kuras uzlabošanās ir novedusi pie strauja 
F-gāzu emisiju pieauguma it īpaši pēdējos gados. Galvenais 
emisiju pieauguma iemesls ir OSNV
aizstāšana ar F-gāzēm 
dzesēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtās
, kurš ir 
galvenais F-gāzu emisiju apakšsektors radot 93.7% no visām F-
gāzu 
emisijām Latvijā 2017.gadā.
226
 Līdz ar to ir secināms, 
ka tieši šis apakšsektors ir galvenais, kurā ir nepieciešams 
veikt būtiskus pasākumus.
Vēlamā situācija 2030.gadā:
• 
sabiedrība izprot F-gāzu nozīmību saistībā ar 
klimata pārmaiņām;
• 
negodīgo uzņēmēju skaits ir samazinājies, jo 
uzlabots kontrolējošo iestāžu tehniskais 
aprīkojums;
• 
kontrolējošās iestādes pilnvērtīgi veic kontroli un 
spēj izskaidrot uzņēmējiem sekas;
• 
uzņēmēji ir informēti par F-gāzu izmantošanas 
samazināšanu starptautisko saistību ietvaros un aktīvi 
meklē un pielieto efektivitātes ziņā
līdzīgas alternatīvas 
ar mazāku globālās sasilšanas potenciālu;
• 
darbību ar F-gāzēm veicējiem ir motivācija 
kvalificēties, jo viņi zina, ka tos pastiprināti 
pārbauda;
• 
izveidots Baltijas mēroga sadarbības tīkls, kurā 
notiek regulāra dalīšanās ar labo praksi un izaicinājumiem 
F-gāzu importa un darbību
kontroles jomā.
Ieguvumi sabiedrībai un tautsaimniecībai:
• 
Uzņēmēji ir motivēti darboties legāli, jo tiek 
veikta visaptveroša kontrole, aizsargājot godīgo uzņēmēju 
intereses un piemērojot iedarbīgas
sankcijas negodīgajiem 
uzņēmējiem par nelegālu tirdzniecību un darbību veikšanu 
bez atbilstošas kvalifikācijas;
• 
Uzlabota uzņēmēju izpratne par F-gāzu ietekmi uz 
klimatu un attiecīgi sniegta motivācija pāriet uz klimatam 
draudzīgām alternatīvām;
• 
Samazinoties nelegālajam importam, uzlabojas valsts 
ekonomiskā situācija (tiek nomaksāti nodokļi par gāzu 
tirdzniecību un uzpildi);
• 
Sabiedrības un institūciju izpratne par F-gāzu 
tirgu valstī.
Galvenie problēmjautājumi
1) Kontrolējošo iestāžu 
zināšanu un aprīkojuma nepietiekamība
 kontroles 
veikšanai.
Latvijā F-gāzes kontrolē Valsts ieņēmumu dienesta (VID) Muitas 
pārvalde (uz robežas kontrolē importu vairumā un iepriekš 
uzpildītās iekārtās) un
Valsts vides dienests (VVD) (izsniedz 
atļaujas un kontrolē darbības ar F-gāzēm). Pilnveidojot 
aprīkojumu, piemēram, iegādājoties F-gāzu
analizatorus, un 
kontrolējošo iestāžu zināšanas par aktualitātēm F-gāzu 
likumdošanā un tādējādi stiprinot to kapacitāti, ir iespējams 
kvalitatīvāk
veikt F-gāzu kontroli un attiecīgi arī samazināt to 
nelegālo importu un emisijas.
2) 
Nepietiekama 
informācija
 par F-gāzu iekšējo tirgu un fizisko personu 
nozīmi F-gāzu importā.
Atļaujas tiek izsniegtas uzņēmumiem, kas nodarbojas ar F-gāzu 
importu, kā arī fiziskām personām, kas veic iekārtu apkopi vai 
darbības ar F-
gāzēm. Uzņēmumiem, kas veic importu, ir arī jābūt 
reģistrētiem EK pārvaldītajā F-gāzu reģistrā ar nosacījumu, ka 
tiek importēts >100t CO
2
 ekv.
Šo uzņēmumu kontrolē 
galvenokārt tiek pārbaudīts, vai licences un atļaujas ir saņemtas 
un derīgas, un vai iesniegti visi nepieciešamie ziņojumi un
dati 
gan ES, gan nacionālo tiesību aktu ietvaros. Iekšējā tirgus 
apritē piedalās licencētie uzņēmumi, kā arī sertificētās fiziskās 
personas, kurām nav
jābūt izsniegtai licencei un kuras attiecīgi 
netiek kontrolētas. Līdz ar to ir nepieciešams izvērtējums par 
esošo situāciju un piemērojamajiem
līdzekļiem, lai ierobežotu 
fizisko personu iesaisti iekšējā tirgū un izveidotu viegli 
pielietojamus standartus kontroles veikšanai uzņēmumos un citās
vietās, kur tiek veiktas darbības ar F-gāzēm.
Patlaban valstī nav skaidra kopējā situācija par fizisko 
personu importēto F-gāzu apjomu. Attiecībā uz fizisku personu 
kontroli regulējums būtu
jāpilnveido gan importa, gan darbību 
kontroles jomā.
3) 
Sabiedrības un 
uzņēmumu zināšanu trūkums
 par F-gāzu ietekmi uz klimatu un to 
noplūžu sekām.
Uzņēmumos, kas strādā ar iekārtām, kurās izmanto F-gāzes, 
piemēram, dzesēšanas vai saldēšanas iekārtas (pārtikas uzņēmumi, 
veikali), svarīgi ir
rīkot strādājošo apmācības, lai veicinātu 
izpratni par F-gāzu nozīmi uz klimatu un novērstu noplūdes un ar 
tām saistītās emisijas.
Ja uzņēmumos, kuri ikdienā izmanto aukstumaģentus, nav 
veidojusies izpratne par F-gāzēm un to ietekmi uz klimatu, var 
secināt, ka sabiedrībā
kopumā nav informēta par siltumnīcefekta 
gāzu emisiju, t.sk. F-gāzu, potenciāli kaitīgo ietekmi 
ilgtermiņā. Liela nozīme ir sabiedrības izpratnes
veidošanā par 
atkārtoti neuzpildāmo F-gāzu tvertņu ietekmi uz klimatu.
Galvenais rīcības virziens 
(10.rīcības virziens)
Fluorēto siltumnīcefekta gāzu (F-gāzu) izmantošanas 
samazināšanas veicināšana
Galvenās rīcības un pasākumi
1) 
Tirgus uzraudzība
 
(10.1.pasākums)
Pasākuma mērķis ir kontroles veicināšana valsts iekšējā tirgū 
un uz robežas. Iekšējā tirgus uzraudzību veic, kontrolējot 
autoservisus u.c. vietās,
kurās F-gāzes tiek izmantotas 
visvairāk. Savukārt importa un eksporta kontrole tiek vērsta uz 
to, lai pārbaudītu vai uzņēmumam ir nepieciešamās
kvotas vai to 
pilnvarojumi, kā arī tas, vai korekti veikta ziņošana par 
iepriekšējā gadā ievestajiem un izvestajiem apjomiem.
2) Darbību ar F-gāzēm 
kontroles pilnveidošana
 un sistēmas attīstība 
(10.2.pasākums)
Veiksmīgu pārbaužu veikšanai, kas atspoguļo patieso F-gāzu 
situāciju (tirdzniecību un patēriņu) valstī, ir nepieciešama 
atbilstoša zināšanu un
aprīkojuma bāze. Šī pasākuma ietvaros ir 
paredzēts veikt apmācību pasākumus kontrolējošajās institūcijās, 
kā arī pilnveidot pieejamā aprīkojuma
esamību un kvalitāti (VID 
Muitas pārvalde, Patērētāju tiesību aizsardzības centrs, 
VVD).
3) Nepieciešamās 
vēsturiskās 
informācijas apzināšana
 par F-gāzu importa un 
iekšējā tirgus apjomiem un atbilstošu pasākumu izstrāde, 
balstoties
uz izpētes rezultātiem (10.3.pasākums)
Tā kā nav līdz galam skaidra iekšējā tirgus apstākļi saistībā 
ar F-gāzēm, nav iespējams novērtēt tā ietekmi uz klimatu. Nav 
apkopota precīza
informācija par fizisko personu ietekmi uz 
kopējo importa un tirdzniecības apjomu. Tādēļ ir nepieciešams 
veikt analīzi, lai noskaidrotu, cik liela ir
fizisko personu loma 
iekšējā tirgū. Balstoties uz izvērtējumu un analīzi, ir iespējams 
plānot un veikt pasākumus F-gāzu izmantošanas un importa
ierobežošanai.
4) 
Sabiedrības un 
uzņēmumu informēšana
 (12.11.pasākums)
Pasākuma mērķis ir veicināt sabiedrības izpratni par F-gāzu 
ietekmi uz klimatu. Papildus tiek veikta uzņēmumu informēšana un 
izglītošana, lai
novērstu noplūdes no iekārtām, kā arī rosināts 
izvēlēties klimatam draudzīgākus aukstumaģentus ar mazāku 
globālās sasilšanas potenciālu,
piemēram, CO
2
 vai 
ogļūdeņraži kā propāns, propēns vai izobutāns.
Saistītie rīcības virzieni
1) Ēku energoefektivitātes uzlabošana (1.rīcības 
virziens), jo veicot energoefektivitātes uzlabošanu ēkām 
samazinās nepieciešamība pēc
kondicionieru 
nepieciešamības;
2) Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē, un 
rūpniecībā (2.rīcības
virziens), jo iekārtām jābūt pēc 
iespējas energoefektīvākām, lai samazinātu enerģijas 
patēriņu, kas nepieciešams atdzesēšanai, tādējādi radot
mazāk emisiju enerģētikas sektorā;
3) Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana (12.rīcības virziens).
5. PLĀNOTO RĪCĪBPOLITIKU UN PASĀKUMU 
IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
5.1. Plānoto rīcībpolitiku un 
pasākumu energosistēmas attīstības, SEG emisiju un CO
2
 
piesaistes, gaisa piesārņojošo vielu emisiju
prognozes
5.1.1. 
Energosistēmas 
attīstības prognozes
Plānoto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanas rezultātā 
(turpmāk - mērķu scenārijs) tiek izpildīts energoefektivitātes 
uzlabošanas obligātais mērķis
- kumulatīvie energoietaupījumi 
2030.gadam, un AER īpatsvars kopējā enerģijas galapatēriņā 
sasniedz 50%. Tomēr AER īpatsvara enerģijas
galapatēriņā būtisks 
palielinājums ietekmē primārā enerģijas patēriņa un enerģijas 
galapatēriņa apjomus un ietekmē iespēju šo patēriņu apjomu
samazināt, jo modelēšanas rezultātā, ievērojot izstrādātās 
papildus politikas un pasākumus, kā izmaksu efektīvākie pasākumi 
tiek piedāvāts
nodrošināt būtisku cietās biomasas patēriņa 
pieaugumu rūpniecībā un mazas jaudas enerģētikā (pārsvarā 
komerciālajā un sabiedriskajā sektorā),
kur, arī ievērojot 
ekodizaina principus, sadedzināšanas iekārtu efektivitāte ir 
zemāka nekā lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām.
Prognozētais enerģijas galapatēriņš, neieskaitot patēriņu 
ne-enerģētiskām vajadzībām, 2030.gadā ir prognozēts apmēram 14,9% 
mazāks nekā
2018.gadā. Aprēķinātās enerģijas gala patēriņa 
prognozes paredz, ka vislielākais enerģijas patēriņa samazinājums 
2030.gadā pret 2018.gadu ir
transporta sektorā, mājsaimniecībās 
un rūpniecībā. Prognozēšanas rezultāts paredz, ka galvenie 
enerģijas patēriņa sektori 2030.gadā būs transports
un 
mājsaimniecības, kas attiecīgi patērēs apmēram 27,1% un 28,6% no 
kopējā enerģijas gala patēriņa. Rūpniecība patērēs 21,2% un 
komerciālais
un sabiedriskais sektors 17,2%, bet atlikušo patērēs 
lauksaimniecības un mežsaimniecības vajadzībām.
42.attēls. Mērķa 
scenārijā prognozētais enerģijas galapatēriņš, pa sektoriem līdz 
2030.gadam
227
 (PJ)
Mērķa scenārijā uz 2030.gadu pieaug elektroenerģijas daļa par 
~3,7 procentpunktiem kopējā enerģijas gala patēriņā, salīdzinot 
ar 2018.gadu,
vienlaikus, ņemot vērā automašīnu efektivitātes 
paaugstināšanos, ETL plašāku izmantošanu, AER plašāku izmantošanu 
transportā, naftas produktu
patēriņa daļa samazinās par apmēram 
5% punktiem. Visa veida biomasu patēriņa daļa pieaug par apmēram 
2,2% punktiem, salīdzinot ar 2018.gadu.
Ieplānotie 
energoefektivitātes pasākumi ietaupa 9 PJ 2030.gadā.
43.attēls. Mērķa 
scenārijā prognozētais enerģijas galapatēriņš, pa enerģijas 
veidiem līdz 2030.gadam
228
 (PJ)
Ņemot vērā Plāna 4.pielikumā ietvertos pasākumus par 
energoefektivitātes uzlabošanu pie galapatērētājiem, kā arī 
pasākumus enerģijas
pārveidošanas sektorā un enerģijas 
transportēšanā, kopējais primārās enerģijas patēriņš, neieskaitot 
patēriņu ne-enerģētiskām vajadzībām, saskaņā
ar mērķa scenārija 
modelēšanas rezultātiem, 2030.gadā ir 166,2 PJ. Tas ir par 15,8% 
mazāks nekā 2018.gadā un paredz vidēji gadā apmēram 1,2%
enerģijas patēriņa samazināšanos līdz 2030.gadam. Visu fosilā 
kurināmā daļas kopējā primāro energoresursu patēriņā samazinās uz 
2030.gadu,
salīdzinot ar 2018.gadu. Turpretim, visu AER veidu 
daļa palielinās. Visstraujāk pieaug vēja un saules enerģijas daļa 
kopējā primāro resursu
patēriņā.
44.attēls. Mērķa 
scenārijā prognozētais primārās enerģijas patēriņš, pa enerģijas 
veidiem līdz 2030.gadam
229
 (PJ)
Modelētā mērķa scenārija rezultāti parāda, ka ieplānotie 
energoefektivitātes pasākumi pie enerģijas galapatērētājiem un 
enerģijas pārveidošanas un
transportēšanas sektoros ietaupa 12,3 
PJ 2030.gadā. Tas nozīmē, ka bez šiem pasākumiem primārās 
enerģijas patēriņš būtu par 12,3 PJ lielāks.
Primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa 
intensitāte mērķa scenārijā uzlabojas salīdzinot ar bāzes 
scenāriju (tā uzlabojas arī bāzes
scenārijā), ņemot vērā plānotos 
energoefektivitātes pasākumus un pieņēmumus par enerģētikas 
sistēmas modernizāciju. Mērķa scenārijā, kurā tiek
plašāk 
izmantoti AER un tiek īstenoti papildus energoefektivitātes 
pasākumi, lai samazinātu SEG emisijas, enerģijas intensitāte 
uzlabojas vēl
vairāk. Aprēķinātā enerģijas galapatēriņa 
intensitāte 2030.gadā ir par 49% mazāka nekā 2017.gadā. Vidējais 
samazinājums periodā ir 3,8% gadā.
23.tabula. 
Enerģijas galapatēriņa un primārās enerģijas intensitāte bāzes un 
mērķa scenārijā (MJ/EUR(2010))
 
 
2017
2020
2025
2030
Bāzes 
scenārijs
Enerģijas 
galapatēriņa intensitāte
7,38
5,91
4,61
3,92
Primārās enerģijas 
intensitāte
8,23
6,70
5,11
4,33
Mērķa 
scenārijs
Enerģijas 
galapatēriņa intensitāte
7,38
5,86
4,54
3,75
Primārās enerģijas 
intensitāte
8,23
6,61
5,10
4,18
Mērķa scenārijs paredz papildus AER izmantojošu 
elektroenerģijas jaudu ieviešanu, kas paaugstina vidējo 
elektroenerģijas ražošanas cenu. Tā kā
scenāriju modelēšanā tiek 
izmantota elastīga pieprasījuma pieeja, tad elektroenerģijas cenu 
paaugstināšanās mērķa scenārijā, dēļ papildus AER
jaudu 
ieviešanas, ietekmē (samazina) elektroenerģijas patēriņu 
atsevišķos sektoros, salīdzinot ar bāzes scenāriju, tajā skaitā 
tiek īstenoti
energoefektivitātes pasākumi pie gala patērētāja. 
Tiek prognozēts, ka elektroenerģijas patēriņš mērķa scenārijā 
2030.gadā ir par apmēram 11,7%
lielāks nekā 2017.gadā.
45.attēls. Mērķa 
scenārijā prognozētais elektroenerģijas patēriņš pa sektoriem 
(GWh)
230
Mērķa scenārija prognožu rezultāti paredz, ka elektroenerģijas 
patēriņš procentuāli visvairāk uz 2030.gadu, salīdzinot ar 
2017.gadu, pieaug
transporta sektorā un rūpniecībā. Paredzētais 
ETL skaita palielinājums šajā scenārijā nosaka šo patēriņa 
pieaugumu transporta sektorā pret bāzes
scenāriju ir apmēram 
40%.
Kopējais CSA patēriņš mērķa scenārijā 2030.gadā ir par apmēram 
4,7% mazāks nekā 2017.gadā. Mērķa scenārijs paredz, ka turpinās 
dabas gāzes
aizvietošana ar cieto biomasu CSA katlu mājās un līdz 
ar to arī AER siltumenerģijā 2030.gadam pieaug, un tā sasniedz 
apmēram 58%. Salīdzinot ar
bāzes scenāriju no AER saražotā 
siltumenerģijas daudzums mērķa scenārijā pieaug tikai 
nedaudz.
46.attēls. Mērķa 
scenārijā prognozētais CSA siltumenerģijas patēriņš pa sektoriem 
(GWh)
231
5.1.2. 
AER 
izmantošanas attīstības prognozes
Izvērtējot ekonomiski pieejamo AER potenciālu un ieplānotos 
pasākumus atsevišķu AER veidu izmantošanas atbalstīšanai (vēja 
enerģija, saules
enerģija, biomasa, biogāze), AER daļa kopējā 
enerģijas galapatēriņā mērķa scenārijā uz 2030.gadu pieaug līdz 
50%.
47.attēls. Mērķa 
scenārijā prognozētais AER īpatsvars enerģijas galapatēriņā (labā 
ass - %) un AER īpatsvara prognozes periodā līdz
2030.gadam 
(kreisā ass - PJ)
232
Lai sasniegtu AER daļu no kopējā enerģijas galapatēriņa 
2030.gadā 50%, ir jāpalielina visu AER veidu (elektroenerģijas 
patēriņā (AER
elektroenerģijā), CSA (AER CSA), kurināmā patēriņā 
(AER LSA un individuālā siltumapgādē) un transporta degvielu 
patēriņā (AER transportā)).
48.attēls. 
Plānoto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanas rezultātā 
prognozētā elektroenerģijas piegādes struktūra un AER
elektroenerģijā
233
 (kreisā ass - GWh, labā ass - 
%)
Mērķa scenārijā būtiski pieaug no AER saražotās 
elektroenerģijas daudzums. Pieaugumu galvenokārt nodrošina vēja 
stacijas, bet mazs pieaugums
ir arī saražotai elektroenerģijai no 
saules PV. 2030.gadā no AER saražotās elektroenerģijas daļa 
sasniedz vismaz 67%. To nodrošina
hidroelektrostacijas, visu 
veida biomasu koģenerācijas stacijas, vēja elektrostacijas. Ļoti 
mazu daudzumu ražo arī saules elektrostacijas. Ja biomasu
izmantojošās elektrostacijās saražotās elektroenerģijas daudzums 
uz 2030.gadu samazinās, salīdzinot ar 2017.gadu, tad vēja 
elektrostacijās
saražotās elektroenerģijas daudzums pieaug, dēļ 
kopējās jaudas apmēram 1100 MW uzstādīšanas.
49.attēls. 
Plānoto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanas rezultātā 
prognozētā CSA struktūra un AER CSA daļa
234
 (kreisā 
ass - GWh, labā
ass - %)
2030.gadā no AER saražotās CSA daļa sasniedz 58%. Lai 
sasniegtu AER pieaugumu, dabasgāze tiek aizvietota ar biomasu 
katlu mājās un
palielinās saules kolektoru izmantošana.
50.attēls. 
Plānoto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanas rezultātā 
prognozētā LSA un individ.siltumapgādē patērētā kurināmā 
struktūra,
AER LSA & individ.siltumapgāde daļa
235
 
(kreisā ass - GWh, labā ass - %)
Mērķa scenārijs paredz, ka nozīmīgi palielinās AER izmantošana 
transporta sektorā, tajā skaitā elektroenerģijas patēriņš, un 
līdz ar to gandrīz
trīskāršojas transporta sektora devuma daļa 
kopējā mērķī. Mērķa scenārijā samazinās dīzeļdegvielas un benzīna 
patēriņš, bet pieaug biogāzes
(modernās), biodegvielas (pirmās 
paaudzes un modernās), kā arī elektroenerģijas patēriņš. Mērķa 
scenārijs paredz, ka pirmās paaudzes
biodegvielas patēriņš pēc 
2025.gada samazinās, bet palielinās moderno biodegvielu 
patēriņš.
51.attēls. 
Plānoto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanas rezultātā 
prognozētā transporta sektorā patērēto degvielu struktūra un AER
transportā daļa
236
 (kreisā ass - PJ, labā ass - %)
5.1.3. 
Energoefektivitātes mērķu 
sasniegšanas prognoze
Latvijas obligāto energoefektivitātes mērķi nosaka Direktīvas 
2012/27/ES
 7.pants, saskaņā ar kuru Latvijas obligātais mērķis 
2021.-2030.gada
periodam ir aprēķinātais Latvijas kumulatīvo 
enerģijas galapatēriņa ietaupījumu mērķis minētajā laika posmā ir 
73.72 PJ (1,76 Mtoe). Šis
kumulatīvais enerģijas galapatēriņa 
ietaupījuma mērķis nozīmē, ka katru gadu jāsasniedz jauni un 
papildus enerģijas ietaupījumi 1,34 PJ apmērā.
Lai izpildītu šo 
mērķi ir nepieciešams īstenot papildus energoefektivitātes 
politikas un pasākumus, kas noteiktas Plāna 4.pielikumā. Lielāko
devumu plānots sasniegt no kurināmā un elektroenerģijas 
ietaupījumiem rūpniecībā. Pasākumi paredz īstenot jau definētos 
lielo uzņēmumu
iesaistīšanu gan brīvprātīgās vienošanās sistēmā, 
gan energoaudita pienākumu pildīšanu. Papildus ir paredzēta 
uzņēmumu plašāka iesaistīšana
energoefektivitātes pasākumu 
īstenošanā caur EPS. Otru lielāko devumu plānots sasniegt 
transporta sektorā. Pasākumi paredz pāreju
autotransportā no 
iekšdedzes dzinējiem uz ETL (
plug-
in hibrīdauto un ETL), 
dzelzceļa elektrifikāciju un arī informatīvos un apmācības 
pasākumus
par energoefektivitātes paaugstināšanu. Mājsaimniecībās 
un komerciālā un sabiedriskā sektorā tiek plānoti pasākumi ēku 
energoefektivitātes
paaugstināšanai (dzīvojamās ēkās, publiskās 
ēkas, tajā skaitā valsts ēku, un komerciālā sektora ēkas), 
energoefektivitātes paaugstināšanai
elektroenerģiju izmantojošām 
ierīcēm un apgaismojumam, kā arī informatīvie pasākumi.
52.attēls. 
Plānotajos energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos plānotais 
panāktais kumulatīvo energoietaupījumu apjoms 2030.gadam
un pa 
gadiem periodā līdz 2030.gadam
237
 (PJ)
Plāna 4.pielikumā minētie pasākumi ir apvienoti grupās 
(pakotnēs) un ir novērtēts to kopējais devums energoietaupījumu 
sasniegšanā, to aprēķinot
kā kumulatīvo ietaupījumu uz 2030.gadu. 
Aprēķinot šo lielumu tika ņemta vērā pasākumu īstenošanas 
iespējamā dinamika un īstenojamo
pasākumu dzīves laiks. Pa 
atsevišķām pasākumu grupām aprēķinātais kumulatīvais ietaupījums 
uz 2030.gadu ir redzams sekojošā attēlā.
53.attēls. 
Aprēķinātais ietaupītās enerģijas daudzums kumulatīvi uz 
2030.gadu pa pasākumu grupām (PJ)
Detalizēta informācija ar energoefektivitātes mērķa 
sasniegšanai noteikto pasākumu - EPS un alternatīvie pasākumi, 
notifikāciju, kas izstrādāta EK
izveidotajā ziņošanas formātā, ir 
publicēti Ekonomikas ministrijas tīmekļa 
vietnē
238
.
5.1.4. 
Enerģētiskās 
drošības un iekšējās enerģijas tirgus
Ir paredzams, ka Latvija, īstenojot mērķa scenāriju, 
nodrošinās noteikto enerģētiskās drošības un atkarības 
samazināšanas mērķu izpildi,
galvenokārt pateicoties:
• īstenotajiem dažādu AER tehnoloģiju - vēja enerģijas un 
saules enerģija, ieviešanas, AER izmantošanas veicināšanas un AER 
dažādošanas
pasākumiem;
• īstenotajiem energoefektivitātes pasākumiem, samazinot 
nepieciešamību gan pēc vietējās, gan importētās enerģijas;
• elektroenerģijas sinhronizācijas pasākumiem, kuru īstenošana 
jau ir sākta;
• dabasgāzes reģionālā (Somija-Latvija-Igaunija) tirgus 
darbības uzsākšana 2020.gda 1.janvārī;
• veiktajiem elektroenerģijas un dabasgāzes tirgus atvēršanas 
pasākumiem, tirgū nodrošinot brīvu konkurenci un lietotājiem 
nodrošinot iespēju
izvēlēties sev piemērotāko enerģijas 
piegādātāju.
5.1.5. 
SEG emisiju un 
CO
2
 piesaistes prognozes
Tiek prognozēts, ka mērķa scenārijā 2030.gadā ne-ETS darbību 
SEG emisiju apjoms samazināsies par 13%, salīdzinot ar 2005.gada 
ne-ETS
emisijām. Mērķa scenārijā 2030.gadā ne-ETS no kopējā 
apjoma tiek prognozēts kā 79%. 2030.gadā lielākā daļa no ne-ETS 
emisijām rodas
lauksaimniecības sektorā, kas ir 40% no kopējām 
ne-ETS emisijām, tad transporta sektors, kurš rada 29% no ne-ETS 
emisijām, savukārt ne-ETS
enerģētikas rada 23%. Pārējo daļu no 
ne-ETS emisijām rada atkritumu apsaimniekošanas (4%) un ne-ETS 
rūpniecisko procesu un produktu
izmantošanas sektors (3%).
54.attēls. 
Latvijas ne-ETS SEG vēsturiskās un mērķa scenārija prognozes līdz 
2030.gadam (kt CO
2
 ekv.)
Saskaņā ar mērķa scenārija prognozēm 2030.gadā Latvijas ne-ETS 
sektora SEG emisiju apjoms būs 7462 kt CO
2
 ekv. Tā kā 
indikatīvais mērķis
2030.gadā ir 8038 kt CO
2
 ekv., tas 
nozīmē, ka mērķa scenārijā indikatīvais mērķis varētu tikt 
sasniegts.
55.attēls. 
Ne-ETS faktiskās SEG emisijas (līdz 2017.gadam) un mērķa 
scenārija SEG emisiju prognoze
Enerģētikas SEG emisiju prognožu aprēķināšanai mērķa scenārijā 
papildus bāzes scenārijā ietvertajām politikām tiek paredzēts 
plašāk izmantot
AER, 2030.gadā sasniedzot 50% no kopējā enerģijas 
galapatēriņa. Mērķa scenārijā papildus pasākumi tiek paredzēti 
arī energoefektivitātes
paaugstināšanai visos enerģijas 
patērētāju sektoros (mājsaimniecības, komerciālais un 
sabiedriskais sektors, rūpniecības). Ne-ETS emisijas mērķa
scenārijā uz 2030.gadu samazinās par apmēram 1758 kt 
CO
2
 ekv., jeb 31,2%
239
. Mērķa scenārijam 
aprēķinātās SEG emisiju prognozes ne-ETS
sektoram ir par apmēram 
9% mazākas kā bāzes scenārijam. Energoefektivitātes pasākumu 
īstenošana un pāreja no fosilā kurināmā izmantošanas uz
biomasu 
samazina SEG emisijas rūpniecībā uz 2030.gadu par apmēram 148 kt 
CO
2
 ekv. Turpretim energoefektivitātes pasākumu 
īstenošana
mājsaimniecībās un komerciālā un sabiedriskā sektorā, 
kā arī AER plašāka izmantošana komerciālā un sabiedriskā sektorā 
samazina emisijas uz
2030.gadu par apmēram 310 kt CO
2
 
ekv. Transporta sektorā, papildus bāzes scenārijā īstenotam 
dzelzceļa elektrifikācijas projektam, tiek paredzēta
plašāka 
biogāzes (modernās biodegvielas) un biodegvielu (1.paaudzes un 
modernās biodegvielas) izmantošana. SEG emisijas transporta 
sektorā uz
2030.gadu samazinās par apmēram 1140 kt CO
2
 
ekv.
Mērķa scenārijā lauksaimniecības emisiju prognožu rezultāti 
norāda, ka lauksaimniecības sektorā emisijas līdz 2030.gadam 
varētu pieaugt par
8.2% (227 kt CO
2
 ekv.), salīdzinot 
ar 2017.gadu un par 26,2% (625 kt CO
2
 ekv.) 
salīdzinājumā ar 2005.gadu. Mērķa scenārijā ir novērojams
emisiju 
samazinājums pret bāzes scenāriju, jo par 5.5% samazinās emisijas 
no lauksaimniecības augsnēm. Lielāko ietekmi 2030.gadā
lauksaimniecības sektorā rada lauksaimniecības zemes - 57,3% no 
kopējām lauksaimniecības emisijām. Otrs lielākais sektors ir 
zarnu fermentācija,
kas 2030.gadā sastāda 33,7%.
Atkritumu apsaimniekošanas sektorā ne-ETS SEG emisijas 
pakāpeniski samazinās no 565 kt CO
2
 ekv. (2017.gadā) 
līdz 316 kt CO
2
 ekv.
2030.gadā. Cieto atkritumu 
apglabāšana ir vislielākais SEG emisiju avots 2030.gadā atkritumu 
apsaimniekošanas sektorā - 42,6%. Otrs lielākais
sektors 
atkritumu apsaimniekošanas sektorā 2030.gadā ir notekūdeņu 
apstrādes sektors ar 38,4%. Saskaņā ar mērķa scenāriju atkritumu
apsaimniekošanas sektorā SEG emisiju apjoms 2020.gadā ir tāds 
pats kā bāzes scenārijā, bet 2030.gadā tas ir zemāks par 3,1% kā 
bāzes scenārijā.
Mērķa scenārijā ir ņemts vērā, ka 2035.gadā tiks 
apglabāti tikai 10% atkritumu poligonos no radītā atkritumu 
daudzuma. Līdz ar to ir novērojams
emisiju samazinājums mērķa 
scenārijā.
56.attēls. 
Ne-ETS SEG emisiju izmaiņas makroekonomisko rādītāju ietekmē 
(Bāzes scenārijā)
SEG emisiju prognožu aprēķināšana ir saistīta ar 
nenoteiktībām, kuras nosaka veiktie pieņēmumi. Vieni no 
svarīgākiem parametriem, kas ietekmē
SEG emisiju prognozes ir 
pieņēmumi par makroekonomiskās attīstības tendencēm, iedzīvotāju 
skaita izmaiņām un kurināmā cenu attīstības
tendencēm. Lai 
vērtētu dažu no nosaukto parametru ietekmēm uz SEG emisiju 
prognozēm ir veikta jutīguma analīze ar izveidota alternatīva
scenārija palīdzību. Alternatīvā scenārija izveidošanai tika 
izmantotas Ekonomikas ministrijas "optimistiskā scenārija" 
makroekonomiskie rādītāji
(IKP, iedzīvotāju skaits, pievienotā 
vērtība). Aternatīvam scenārijam aprēķinātās ne-ETS sektora SEG 
emisijas 2030.gadā ir par 9,7% lielākas kā
bāzes scenārijā un 
līdz ar to tās ir par 8,5% lielākas nekā ne-ETS sektoram 
izvirzītais SEG emisiju mērķis uz 2030.gadu. Tas norādu uz to, ka 
lai
nodrošinātu lielāku noteiktību attiecībā uz mērķa sasniegšanu 
2030.gadā ir nepieciešami papildus SEG emisijas samazinošie 
pasākumi, kas tika
iekļauti mērķa scenārijā.
Detalizēta informācija par SEG emisiju prognozēm bāzes 
scenārijā un mērķa scenārijā, kas izstrādāta EK sagatavotajā 
ziņošanas formātā, ir
publicēta Ekonomikas ministrijas tīmekļa 
vietnē
240
.
5.1.6. 
Mijiedarbība 
ar gaisa piesārņojošo vielu emisijām
Slikta gaisa kvalitāte negatīvi ietekmē dzīves kvalitāti un tā 
var izraisīt tādas veselības problēmas kā astma un sirds un 
asinsvadu slimības, saīsinot
dzīves ilgumu. Tas savukārt izraisa 
darba dienu kavēšanu slimību dēļ un palielina veselības aprūpes 
pakalpojumu izmaksas, jo īpaši bērniem un
veciem cilvēkiem. 
Eiropas Vides aģentūra
241
 ir novērtējusi, ka Latvijā 
2015.gadā daļiņu PM
2,5
 piesārņojums ir radījis 1600 
priekšlaicīgas nāves
gadījumus un PM
2,5
 piesārņojumam 
ir vislielākā ietekme uz šo rādītāju, salīdzinot ar citiem 
piesārņojama veidiem (slāpekļa dioksīda piesārņojums
un ozona 
piesārņojums).
Plānā paredzēto esošo rīcībpolitiku un pasākumu, kā arī 
papildu nepieciešamo rīcībpolitiku un pasākumu tiešākā 
mijiedarbība ar gaisa piesārņojošo
vielu emisiju samazināšanai 
īstenotajām rīcībpolitikām un pasākumiem Latvijā ir attiecībā uz 
smalko daļiņu (putekļu) emisijām, jo gan Plāna, gan
GPSRP2030 
ietvaros veiktā izvērtējumā ir secināts, ka slāpekļa oksīdu, 
oglekļa oksīda, nemetāna gaistošo vielu emisiju vai sēra dioksīda 
emisiju
apjomu būtiski neietekmē klimata pārmaiņu mazināšanai 
plānotās un īstenotās rīcībpolitikas un pasākumi.
Plāns un GPSRP2030 Latvijā tika izstrādāti harmonizēti abos 
politikas plānošanas dokumentos neiestrādājot tādas 
rīcībpolitikas un pasākumus,
kuri varētu būtiski negatīvi 
ietekmēt klimata pārmaiņu samazināšanas, enerģētikas vai gaisa 
piesārņojuma samazināšanas mērķu izpildi, kur īpaši
rūpīgi tika 
izstrādāti un plānoti pasākumi, kas ietekmē smalko daļiņu 
(putekļu) emisiju apjomu Latvijā. Smalko daļiņu (putekļu) emisiju 
pamatavoti
Latvijā ir mazas jaudas enerģētika - cietās biomasas 
stacionārās sadedzināšanas iekārtas mājsaimniecībās un 
komerciālajā un sabiedriskajā sektorā,
kā arī transports. Plāna 
mērķa scenārijā smalko daļiņu (PM
2,5
) emisijas 
enerģētikas sektorā 2030.gadā samazinās par apmēram 7,5%, 
salīdzinot ar
2016.gadu, kas notiek galvenokārt īstenoto 
energoefektivitātes pasākumu dēļ. Vēja enerģijas izmantošana 
elektroenerģijas ražošanā mērķa
scenārijā dod iespējas samazināt 
emisijas 2030.gadā par 3% pret scenāriju, kurā vēja enerģija 
netiek izmantota. Plānoto papildu rīcībpolitiku un
pasākumu 
rezultātā tikai enerģētikas sektorā ir iespējams nodrošināt 
apmēram 34% smalko daļiņu (PM
2,5
) emisiju samazinājumu 
salīdzinot ar
2005.gadu. 
242
Lai novērtētu mērķa scenārijā īstenoto politiku ietekmi uz 
gaisa kvalitāti, tika novērtēta PM
2,5
 emisijas mērķa 
scenārijā ar izveidotu alternatīvu
scenāriju rezultātiem, kuros 
šīs politikas netiek īstenotas. Mērķa scenārijā, AER daļas 
palielināšanai kopējā enerģijas galapatēriņā uz 2030.gadu
līdz 
50%, ievērojami tiek palielināts no vēja enerģijas saražotās 
elektroenerģijas daudzums, uzstādot vēja ģeneratorus ar jaudu 
1100 MW. Ja šāds
pats mērķis (50% AER 2030.gadā) tiek sasniegts 
ar citu stratēģiju (alternatīvs scenārijs), tad tas palielina 
PM
2,5
 emisijas enerģijas pārveidošanas
sektorā uz 
2030.gadu par 13,5%, salīdzinot ar mērķa scenāriju.
57.attēls. 
PM
2,5
 emisijas 
pārveidošanas sektorā mērķa un alternatīvā scenārijā
Mērķa scenārijs paredz sekmēt straujāku ETL (PHEV un BEV) 
ienākšanu apritē. Tas pozitīvi ietekmēs arī PM
2,5
 
emisiju izmaiņas autotransporta
sektorā, un šādas politikas 
īstenošana var samazināt PM emisijas sektorā par apmēram 13% uz 
2030.gadu.
58.attēls. 
PM
2,5
 emisijas 
autotransporta sektorā mērķa un bāzes scenārijā
5.2. Plānoto rīcībpolitiku un 
pasākumu ietekmes
5.2.1. 
Plānoto 
rīcībpolitiku un pasākumu makroekonomiskā ietekme un 
investīcijas
Pamatojoties uz modelēšanas rezultātiem, ir aprēķinātas mērķa 
scenārija īstenošanai nepieciešamās papildus izmaksas salīdzinot 
ar bāzes scenāriju,
ņemot vērā nepieciešamās investīcijas jaunu 
tehnoloģiju ieviešanai (AER jaudas elektroenerģijas un siltuma 
ražošanai, transporta sektora
elektrifikācija u.c.), 
energoefektivitātes pasākumu īstenošanai, salīdzinot šīs papildus 
izmaksas ar izdevumu samazinājumu par kurināmo. Šo
izmaksu 
segšanas avoti var būt gan valsts un pašvaldību budžeta 
finansējums, gan ES finanšu vai citu finansējuma līdzekļi un 
privātais kapitāls.
Mērķa scenārija "kopējo izmaksu izmaiņas pret 
bāzes scenāriju" rādītāja salīdzinājums ar "papildus izmaksas 
salīdzinājumā ar IKP" rādītāju no
vienas puses dod iespēju 
novērtēt, cik viena vai otra enerģētikas un vides politika 
ietekmē kopējās sistēmas izmaksas, no otras puses dod iespēju
izvērtēt kā šīs izmaksas ir saistītas ar prognozēto IKP 
apjomu.
59.attēls. 
Papildus izmaksas līdz attiecīgi 2025. un 2030.gadam mērķa 
scenārijā pret bāzes scenāriju (milj.EUR 2010.gada salīdzināmās
cenās)
243
60.attēls. 
Papildus izmaksas mērķa scenārijā pret bāzes scenāriju gadā pret 
IKP
244
Energoefektivitāte un plašāka AER izmantošana samazina 
izdevumus par importētajiem enerģijas resursiem, tādējādi 
uzlabojas valsts ārējās
tirdzniecības (importa un eksporta) 
bilance. No vienas puses energoefektivitāte un plašāka AER 
izmantošana samazina izdevumus par
importētajiem enerģijas 
resursiem, bet no otras puses ir nepieciešamas papildus 
investīcijas tehnoloģijās. Modelī aprēķinātās nepieciešamās
investīcijas energoefektivitātes mērķu sasniegšanai uz 2030.gadu 
ir apmēram 4 miljardi EUR 2010.gada salīdzināmās cenās.
61.attēls. 
Izdevumu samazinājums par importētajiem energoresursiem (zaļais 
stabiņš) un Izdevumu palielinājums par investīcijām
tehnoloģijās 
(sarkanais stabiņš) mērķa scenārijam
245
Ieguvums no kurināmā / degvielas importa izmaksu samazinājuma, 
ņemot vērā šobrīd modelī prognozētās nākotnes cenas, lielā mērā 
kompensē
papildus investīciju apjomu (starpība nav liela). 
Rēķinot kopējo IKP ietekmi, vēl jāņem vērā pozitīvā ietekme no 
papildu darba vietām, kā arī
papildu investīciju multiplikatīvā 
ietekme. Pie šāda nosacījuma sagaidāms, ka kopējie ieguvumi 
kompensēs radušos papildus izdevumus scenārija
īstenošanai. Līdz 
ar to sagaidāms, ka kopējā ietekme uz IKP būs pozitīva.
5.2.2. 
Plānoto 
rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz darba vietām
Pasākumi, kas vērsti uz importētā fosilā kurināmā aizvietošanu 
ar AER un arī energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi, sniedz 
ieguldījumu ne
tikai enerģijas apgādes daudzveidošanā un drošuma 
paaugstināšanā un samazina izmaksas par importētiem 
energoresursiem, bet dod arī sociālus
un ekonomiskus ieguvumus. 
Tie ir saistīti gan ar AER izmantojošo tehnoloģiju izstrādi, 
ražošanu un uzstādīšanu, gan arī ar to ekspluatāciju,
uzturēšanu 
un kurināmā sagatavošanu. Turklāt AER izmantošana un 
energoefektivitātes pasākumu īstenošana ir cieši saistīta ar 
uzņēmējdarbības
veicināšanu, inovācijām un modernu tehnoloģiju 
izmantošanu. Energoefektivitātes paaugstināšana, renovējot ēkas 
mājsaimniecību un pakalpojumu
sektorā, dos gan enerģijas 
ietaupījumu, gan stimulēs ekonomikas izaugsmi, attīstot 
būvniecības nozari. Plānveidīgi atbalstīta energoefektivitātes
pasākumu īstenošana ēku renovācijai stimulēs vietējo un reģionālo 
attīstību, nodrošinot darba vietas.
Pamatojoties uz modelēšanas rezultātiem par ietaupīto 
enerģijas daudzumu, sasniedzot 2030.gada mērķi un nepieciešamajām 
investīcijām, tika
novērtēts
246
 jaunu darba vietu 
skaits no energoefektivitātes pasākumu īstenošanas ēkās, kā arī 
pakalpojumu sektorā un rūpniecībā. Atkarībā no
energoefektivitātes pasākumu īstenošanas apjoma tie var dot līdz 
pat 2100 tiešās jaunas darba vietas vidēji periodā 
(2020.-2030.g.), kas var radīt
papildus apmēram 3150 netiešās 
darba vietas.
Mērķa scenārijs paredz AER papildus jaudu uzstādīšanu līdz 
2030.gadam, tajā skaitā elektroenerģijas ražošanai un 
siltumenerģijas ražošanai.
Pastāv nozīmīgas atšķirības starp 
dažādām AER tehnoloģijām, proti, bioenerģijas projektos 
nodarbinātība būtiski atšķiras no vēja, un saules
enerģijas 
projektiem. Pēdējām no minētām tehnoloģijām darbvietas Latvijā 
galvenokārt rada iekārtu uzstādīšana, kā arī ekspluatācija, 
savukārt
bioenerģijas projektos - biomasas ražošana un tās 
piegāde. AER papildus jaudu ieviešana līdz 2030.gadam var dot 
līdz 2500 jaunas tiešās darba
vietas un līdz 5500 tiešās un 
netiešās darba vietas.
Kopumā, energoefektivitātes un AER politikas īstenošana var 
dot vidēji līdz 4600 jaunas darba Plāna periodā un apmēram 6100 
netiešās darba
vietas Plāna periodā.
5.2.3. 
Taisnīgas un 
godīgas pārkārtošanas nodrošināšana
Plānā iekļautās plānotās rīcībpolitikas un pasākumi Plāna 
aptvēruma periodā kopumā būtiski neietekmē taisnīgas un godīgas 
pārkārtošanas
aspektus, jo netiek paredzēti pasākumi kādas 
tautsaimniecības nozares būtiskām izmaiņām. Vairāki Plānā 
piedāvātie pasākumi veicina
nodarbinātību tādās darbībās kā 
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi, moderno biodegvielu 
ražošana, ne-emisiju tehnoloģiju uzstādīšana un
darbināšana, 
zemes meliorācijas sistēmu pārbūve un uzturēšana u.c.
Lauksaimniecība un cita zemes izmantošana ir emisiju 
ietilpīgas darbības, un liela daļa no SEG emisijām rodas 
darbībās, kuru SEG emisiju
samazināšanas pasākumi ir ļoti grūti 
īstenojami. Tāpat lauksaimniecības, zemes izmantošanas un 
mežsaimniecības sektorā Latvijā ir nodarbināti
apmēram 7% no 
visiem nodarbinātajiem, kur absolūti lielākā daļa ir nodarbināti 
reģionos. Tomēr šis nodarbinātības apjoms ir lielāks, ja ņem vērā
saistītos sektorus, piemēram, pārtikas rūpniecība, kokrūpniecība, 
kurus ietekmēs izmaiņas lauksaimniecības un ZIZIMM sektoros. Līdz 
ar to
plānojot kādas sektoriālas izmaiņas vai veicinot pasākumus, 
lai pārietu no SEG emisiju ietilpīgiem lauksaimniecības, zemes 
izmantošanas un
mežsaimniecības paņēmieniem un tehnoloģijām uz 
mazāk ietilpīgiem, ir nepieciešams arī ieplānot un veikt tādus 
pasākumus, kas sekmētu
iedzīvotāju nodarbinātības izmaiņas bez 
būtiskas ietekmes uz iedzīvotāju sociālo situāciju un labklājību. 
Minētie pasākumi ietver gan iedzīvotāju
apmācību un karjeras 
pārorientāciju, palīdzību darba atrašanā citā nozarē, ja 
nepieciešams, arī palīdzību dzīvesvietas maiņā.
Lai gan Latvijas enerģētikas (izņemot transportu) sektors nav 
būtiski emisiju ietilpīgs, jo tajā dominē dabasgāzes un dažāda 
veida biomasas
kurināmā izmantošana, tomēr periodā līdz 
2050.gadam virzībā uz enerģētikas sektora dekarbonizāciju un 
būtisku energoefektivitātes uzlabošanu,
ilgtermiņā varētu rasties 
nepieciešamība arī enerģētikas sektorā nodarbinātos pārorientēt 
uz iespējām darboties citās nozarēs un sektoros. Arī daži
lielākie rūpniecības uzņēmumi Latvijā šobrīd ir emisiju 
ietilpīgi, kur daļa no emisijām rodas ražošanas procesos nevis 
kurināmā izmantošanas
darbībās, un, ja šie uzņēmumi nolems mainīt 
savu ražošanas veidu, apjomu vai vispār mainīt darbības sektoru, 
lai sniegtu Latvijas ieguldījumu ES
virzībā uz 
klimatneitralitātes mērķi 2050.gadā, tad šādos uzņēmumos 
nodarbinātajiem, arī būtu nepieciešama palīdzību un attiecībā uz 
šādiem
nodarbinātajiem būtu jāīsteno pasākumi to sociālās 
ietekmes nepasliktināšanai ar palīdzību nodarbinātības 
maiņai.
Taisnīgas un godīgas pārkārtošanas nodrošināšanai būtu arī 
izmantojami tie ES struktūrfondu līdzekļi, kas ir saistīti ar 
pāreju uz klimatneitrālu
tautsaimniecību, jo šie līdzekļi ļautu 
finansēt pasākumus, lai atbalstītu kvalifikācijas paaugstināšanu, 
prasmju attīstīšanu nodarbinātajiem vai
mazinātu augstākas 
enerģijas cenas ietekmi uz mājsaimniecību finansiālo spēju.
5.3. Plānā iekļauto rīcībpolitiku un 
pasākumu ietekme uz citām ES dalībvalstīm un reģionālā 
sadarbība
Rīcībpolitikas, to mērķi un pasākumi, ko plāno īstenot 
Latvijā, nebūs lielas negatīvas ietekmes uz citām divām Baltijas 
valstīm. Pretēji tam,
piemēram, jūras vēja parku attīstībai 
Latvijas jūras teritorijā būs pozitīva ietekme uz reģiona 
energoapgādi. Pamatojoties uz esošajām vēja parku
monitoringa 
programmām, piemēram, Ziemeļjūrā, ir iespējams veikt pienācīgu 
plānošanu un ietekmes mazināšanas pasākumus, lai būvētu jūras
vēja parkus, neradot būtisku kaitējumu videi. Ir jāņem vērā, ka 
piekrastes krasta līnijas ir tehniski piemērotas vēja enerģijas 
attīstībai, bet šie
biotopi ir pievilcīgi arī daudzām bentosa 
kopienām
247
.
Politikas atbalsts ir palīdzējis ES līdz 2018.gada beigām 
sasniegt gandrīz 20 GW jūras vēja jaudas. Jūras vēja enerģija ir 
paredzēta spēcīgai
izaugsmei ES, un pašreizējās politikas mērķis 
ir nākamo desmit gadu laikā palielināt jūras vēja jaudu 
četrkārtīgi. Jaunu jūras vēja enerģijas
projektu jaudas faktors 
ir 40%-50%, kur jo lielākas turbīnas un citi tehnoloģiju 
uzlabojumi palīdz maksimāli izmantot pieejamos vēja resursus.
Jūras VES atbilst jaudas faktoriem, kas saistīti ar efektīvām 
gāzes spēkstacijām, ogļu spēkstacijām dažos reģionos, pārsniedz 
sauszemes VES jaudu
un ir apmēram divreiz lielāks par SES 
jaudu
248
.
2017.gada starpsavienojumu līmenis starp Baltijas valstīm bija 
>60%, kas palielināsies, sinhronizējot Baltijas elektrotīklu 
ar Eiropas elektrotīklu.
Igaunijā ir plānots palielināt 
elektroenerģijas savienojamības jaudu starp Igauniju un Latviju, 
kas ir Latvijas-Igaunijas trešais starpsavienojuma
projekts (330 
kV augstsprieguma līnija starp apakšstacijām Kilingi-Numme 
Igaunijā un Rīgas TEC-2 Latvijā). Šis pasākums ir iekļauts arī 
Latvijas
Plānā, jo projekts jau tiek būvēts un līdz 2025.gadam 
tas par 700MW palielinās Latvijas-Igaunijas maksimālo 
starp-sektoru jaudu virzienā uz
Igauniju 500MW virzienā un 
virzienā uz Latviju. Pēc 2025.gada starpsavienojumu jauda starp 
Igauniju un Latviju dubultosies.
Baltijas valstis ir saskaņojušas pasākumus, kas ir piedāvāti 
to Plānos, un izvērtējušas pasākumu iespējamo ietekmi uz 
kaimiņvalstīm, un lielākā
daļa pasākumu negatīvi neietekmē citas 
valstis. No pasākumiem, kas saistīti ar elektroenerģijas un gāzes 
infrastruktūras attīstības projektiem,
sagaidāma tieša pārrobežu 
ietekme. Šī ietekme kopumā būs pozitīva enerģijas cenu un 
enerģijas tirgus integrācijas ziņā. Turklāt Latvija un Igaunija
pašlaik ir Eiropas lielākie koksnes granulu 
ražotāji
249
, kas citās Eiropas valstīs piemeklē AER 
trūkumu. Tas tiek stiprināts, izmantojot nozaru
sadarbību koksnes 
piegādē (tostarp šķeldu, granulas) koksnes rūpniecībai un 
enerģētikas nozarei, piemēram, Baltpool
250
, ko 
ierosina Lietuvas
operators. Turklāt nākotnes tehnoloģijas 
(enerģijas uzglabāšana, CCU, ūdeņradis u.c.) tiks meklētas 
Ziemeļvalstu un Baltijas sadarbībā.
6. INTEGRĒTĀ UZRAUDZĪBAS UN 
ZIŅOŠANAS SISTĒMA
Saskaņā ar Regulu 
2018/1999
 ir nepieciešams reizi divos gados 
iesniegt EK integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa 
ziņojumu, kas
aptver visas piecas enerģētikas savienības 
dimensijas un kurā iekļauj šādus elementus:
• informācija par progresu virzībā uz Plānā noteikto mērķu un 
devumu sasniegšanu un to finansēšanai un sasniegšanai vajadzīgo 
rīcībpolitiku un
pasākumu īstenošanu
• pārskats par faktiskajām investīcijām salīdzinājumā ar 
sākotnējiem investīciju pieņēmumiem;
• informācija par progresu virzībā uz klimata un enerģētikas 
daudzlīmeņu dialoga izveidi;
• integrētā ziņošana par AER un jaunākā informācija par 
rīcībpolitkām un pasākumiem šajā dimensijā;
• integrētā ziņošana par energoefektivitāti un jaunākā 
informācija par rīcībpolitkām un pasākumiem šajā dimensijā;
• integrētā ziņošana par enerģētisko drošību un jaunākā 
informācija par rīcībpolitkām un pasākumiem šajā dimensijā;
• integrētā ziņošana par iekšējo enerģijas tirgu un jaunākā 
informācija par rīcībpolitkām un pasākumiem šajā dimensijā;
• integrētā ziņošana par enerģētisko nabadzību un jaunākā 
informācija par rīcībpolitkām un pasākumiem šajā dimensijā;
• integrētā ziņošana par pētniecību, inovāciju un 
konkurētspēju un jaunākā informācija par rīcībpolitkām un 
pasākumiem šajā dimensijā;
• informācija par pielāgošanos klimata pārmaiņām;
• Plānā iekļauto rīcīpolitiku un pasākumu ietekme uz gaisa 
kvalitāti un gaisu piesārņojošo vielu emisijām.
Papildus minētajam integrētajam nacionālajam enerģētikas un 
klimata progresa ziņojumam reizi divos gados ir nepieciešams 
sagatavot un EK
iesniegt:
• Integrēto ziņojumu par siltumnīcefekta gāzu rīcībpolitikām 
un pasākumiem un par prognozēm;
• Integrēto ziņojumu par nacionālajiem pielāgošanās 
pasākumiem, jaunattīstības valstīm sniegto finansiālo un 
tehnoloģisko atbalstu un izsolēs
gūtajiem ieņēmumiem.
Līdz ar to ir secināms, ka Latvijai reizi divos gados kā Plāna 
izpildes progresa novērtējums ir jāiesniedz vismaz 3 savstarpēji 
pilnībā saistīti
ziņojumi, no kuriem viens aptver visas Plāna 
dimensijas, bet 2 attiecas uz dekarbonizācijas dimensiju, un 
visos 3 ziņojumos ir jāizmanto vienādi
statistikas dati, 
pieņēmumi un jāanalizē vienādas rīcībpolitikas un pasākumi.
Papildus Plāna izpildes progresa novērtējumam nepieciešams, 
izmantojot valsts vides monitoringa un citus pieejamos datus, 
divas reizes
plānošanas periodā (2024.gadā un 2028.gadā) 
izstrādāt vides monitoringa ziņojumu un iesniegt to (arī 
elektroniskā veidā) Vides pārraudzības valsts
birojā.
Regulā 
2018/1999
 iekļauto uzraudzības un ziņošanas nosacījumu 
īstenošanai Latvijā būs nepieciešams veikt būtiskas izmaiņas gan 
likumdošanas
ietvarā, gan institucionālās kapacitātes jautājumos. 
Gadījumā, ja integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata 
progresa ziņojumā par
energoefektivitāti iekļautie dati par 
energoefektivitātes mērķa sasniegšanas atbilstību trajektorijai 
parāda, ka progress nav pietiekams, Latvija
izvērtēs nepietiekamā 
progresa iemeslus un nepieciešamības gadījumā veiks piemērotus 
pasākumus minētā progresa uzlabošanai.
Regulā 
2018/1999
 noteiktās integrētās ziņošanas kvalitatīvai 
izpildei ir nepieciešams Latvijā izveidot efektīvu monitoringa un 
ziņošanas sistēmu, ar
kuru tiks noteiktas gan atbilstībās 
institūcijas monitoringa un ziņošanas nosacījumu izpildei, gan 
tiks noteikta datu un informācijas aprites kārtība,
lai ziņojumu 
sagatavošanas procesā netiktu atkārtoti iegūti un izvērtēti jau 
pieejamie dati un informācija.
Šobrīd likumā "
Par piesārņojumu
"
251
 un Noteikumos 
Nr.737
252
 ir noteikti nosacījumi SEG emisiju un 
CO
2
 piesaistes mērķu progresa
novērtējumam un divgadu 
ziņojumiem par progresa izpildi - ziņojums par politiku, 
pasākumiem un prognozēm un ir noteikta siltumnīcefekta gāzu
inventarizācijas nacionālā sistēma un siltumnīcefekta gāzu 
prognožu sagatavošanas nacionālā sistēma.
Kvalitatīvai integrētās uzraudzības un ziņošanas sistēmas 
īstenošanai ir nepieciešams noteikt vienu tiešās valsts pārvaldes 
iestādi - ministrijas,
pakļautībā vai padotībā esošu atsevišķu 
kompetento iestādi, kas veiks integrētajai ziņošanai nepieciešamo 
monitoringu, informāciju un datu
apkopojumu un analīzi. Ņemot 
vērā monitoringa un ziņošanas datu pilnīgi sasaisti visās Plāna 
dimensijās minētajai iestādei būtu jānodrošina arī
monitoringa un 
ziņošanas funkcijas attiecībā uz SEG emisiju un CO
2
 
piesaistes nosacījumiem. Savukārt, ja šī iestāde pati nevarēs 
nodrošināt
nepieciešamo kādu datu monitoringu vai šo datu 
monitorings jau tiek veikts, tad minētā iestāde būs tā, kas šo 
datus saņems, apstrādās un iekļaus
integrētajā ziņojumā.
Ja šādas iestādes ar attiecīgo kompetenci un ekspertu 
zināšanām Plāna izstrādes un apstiprināšanas laikā Latvijā nav, 
tad pēc Plāna apstiprināšanas
ir nepieciešams paplašināt jau 
esošās iestādes pienākumu apjomu un kapacitāti.
Integrētās monitoringa un ziņošanas sistēmas izveidei un 
īstenošanai būs nepieciešami papildus finansiāli līdzekļi, un ir 
iespējama ES struktūrfondu
līdzekļu piesaiste šo uzdevumu 
veikšanai. Lai neradītu būtisku ietekmi uz valsts budžetu un 
nebūtu jāveido jaunas iestādes, ir iespējams noteikt
esošu 
ministriju pakļautībā vai padotībā esošu iestādi kā galveno 
kompetento iestādi integrēto monitoringa un ziņošanas sistēmas 
funkciju
veikšanai.
7. PLĀNA FINANSIĀLĀ IETEKME
Lai īstenotu Plānā ietvertos pasākumus un uzdevumus, plānots 
izmantot gan valsts, pašvaldību budžeta finansējumu un nacionālo 
līdzfinansējumu
ES struktūrfondu finansējumu projektiem, gan 
piesaistīt ES finanšu vai citu finansējuma avotu līdzekļus un 
privāto kapitālu, atkarībā no pasākuma
rakstura. Pasākumus, kas 
saistīti ar tiesību aktu un politikas plānošanas dokumentu 
izstrādi, un ar to saistīto pētījumu vai izvērtējumu veikšanu,
institūcijas īsteno tām piešķiramo valsts budžeta līdzekļu 
ietvaros.
Nepieciešamais finansējuma apjoms Plānā noteikto mērķu un tajā 
ietverto rīcību īstenošanai uz Plāna iesniegšanas brīdi EK - 
2019.gada
31.decembri, ir aprēķināms ar pietiekamu nenoteiktību 
ņemot vērā, ka šis ir ilgtermiņa (līdz 2030.gadam) attīstības 
plānošanas dokuments un ka
daudzu iesaistīto nozaru politika nav 
saplānota periodam pēc 2020.gada. EK ir publicējusi priekšlikumus 
ES daudzgadu finanšu budžetam 2021.-
2027.gada periodam, kurā 
paredzēts klimata pārmaiņu aktivitātēm novirzīt 25% kopējā 
pieejamā finansējuma dažādos fondos, taču ES daudzgadu
finanšu 
budžets vēl nav apstiprināts un precīzi saplānots. Tāpat ES 
struktūrfondu finansējuma tiesību akti un ES struktūrfondu 
finansējuma
darbības programmas tiks izstrādātas Latvijā līdz 
2021.gada 1.janvārim. Plāna 2.pielikumā ir iekļauta detāla 
informācija par kopīgo ERAF un KF
rezultātu rādītāju atbilstību 
Plāna rādītājiem.
Plānā ietverto rīcības virzienu īstenošanai plānotās darbības 
tiek īstenotas atbildīgo institūciju piešķirto budžetu ietvaros. 
Jautājums par papildu
valsts budžeta līdzekļu piešķiršanu skatāms 
MK, sagatavojot vidēja termiņa budžeta ietvaru vai valsts budžetu 
n+1 gadam.
Plāna rīcībpolitiku īstenošanai piedāvāto pasākumu īstenošanas 
kopējais paredzamais (vēlamais) finansējuma apjoms un tā 
iespējamie avoti ir
iekļauti Plāna 4.pielikumā, kur katram 
pasākumam minētais finansējuma apjoms ir kopējais apjoms un, 
atkarībā no pasākuma veida, var ietvert gan
ES struktūrfondu 
finansējuma daļu, gan nacionālo līdzfinansējumu, gan, piemēram, 
privāto un papildus publisko finansējumu. Plāna 4.pielikumā
identificēto pasākumu kopējo nepieciešamo 
investīciju
253
 summa 10-gadu periodam ietver gan jau 
šobrīd īstenoto pasākumu turpināšanu, gan
papildu nepieciešamās 
investīcijas.
Minētā summa šādi sadalās pa Plānā noteiktajiem rīcības 
virzieniem (attiecībā uz tiem pasākumiem, kuriem ir indicēts 
finansējuma apjoms):
H. Horizontālie pasākumi - 418,22 milj.EUR
1. Ēku energoefektivitātes uzlabošana - 1 730,04 milj.EUR;
2. Energoefektivitātes uzlabošana un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana siltumapgādē un aukstumapgādē un 
rūpniecībā - 1663,43
milj.EUR;
3. Ne-emisiju tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
elektroenerģijās ražošanā - 1057,05 milj.EUR;
4. Ekonomiski pamatotas enerģijas pašražošanas un pašpatēriņa 
veicināšana - 2,03 milj.EUR;
5. Energoefektivitātes uzlabošana, alternatīvo degvielu un AER 
tehnoloģiju izmantošanas veicināšana transportā - 988,77 
milj.EUR;
6. Enerģētiskā drošība, enerģētiskās atkarības mazināšana, 
pilnīga enerģijas tirgu integrācija un infrastruktūras 
modernizācija - 830,06 milj.EUR;
7. Atkritumu un notekūdeņu apsaimniekošanas efektivitātes 
uzlabošana un SEG emisiju samazināšana - 595 milj.EUR;
8. Resursu efektīva izmantošana un SEG emisiju samazināšana 
lauksaimniecībā - 718,15 milj. EUR;
9. Ilgtspējīga resursu izmantošana un SEG emisiju samazināšana 
un CO
2
 piesaistes palielināšana zemes izmantošanas, 
zemes izmantošanas maiņas
un mežsaimniecības sektorā - 187,84 
milj.EUR;
10. Fluorēto siltumnīcefekta gāzu (F-gāzu) izmantošanas 
samazināšanas veicināšana - 43 tūkst.EUR;
11. Nodokļu sistēmas "zaļināšana" un draudzīguma pievilcīguma 
energoefektivitātei un AER tehnoloģijām uzlabošana - 25 
tūkst.EUR;
12. Sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes 
veicināšana - 1,57 milj.EUR.
Finansējuma sadalījums pa nozarēm vai pa atbildīgajām 
ministrijām nav ieteicams, jo arī Plānā noteiktie mērķi un 
darbības nevar būt sadalāmi pa
nozarēm, kur, piemēram, 
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi skar lielāko daļu 
Latvijas tautsaimniecības nozaru, bet mērķa sasniegšana ir
noteikta kā Ekonomikas ministrijas kompetence un atbildība. Tāpat 
arī vairākiem pasākumiem ir vairākas atbildīgās iestādes.
Plāna 4.pielikumā iekļauto pasākumu sadalījums pa budžeta 
resoriem ir iespējams tikai tiem pasākumiem, kuriem ir izvērtēta 
iespējamā ietekme uz
valsts budžetu. Tāpat šobrīd ir apgrūtinoši 
noteikt konkrētu sadalījumu pa budžeta resoriem, jo vairākiem 
pasākumiem ir vairākas atbildīgās
iestādes.
Plāna 5.pielikumā ir iekļauta informācija par nepieciešamo 
papildu finansējumu Plāna 4.pielikumā iekļautajiem pasākumiem ar 
identificētu valsts
budžeta finansējuma apjomu.
Izvērtējot un izstrādājot plāna projektā minētos atbalsta 
pasākumus, tie tiks vērtēti atbilstoši attiecīgajam 
komercdarbības atbalsta kontroles
regulējumam.
7.1. Iespējamie finansējuma 
avoti
Valsts budžets
Valsts budžeta finansējums ir izmantojams kā daļa no atbalsta 
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu veikšanai, AER 
tehnoloģiju ieviešanai,
vai citu SEG emisiju samazināšanas 
pasākumu atbalstam vai līdzatbalstam. Tāpat valsts budžetu varētu 
ietekmēt piemērojamie nodokļu
atvieglojumi vai atbrīvojumi 
bezemisiju vai mazemisiju kurināmajiem / degvielai vai 
tehnoloģiju izmantošanai.
Šobrīd ir grūti noteikt iespējamo valsts budžeta indikatīvo 
daļu, t.sk. līdzfinansējumu Plāna 4.pielikumā iekļauto pasākumu 
īstenošanai, jo nav vēl
apstiprināti ES struktūrfondu sadales 
nosacījumi periodam pēc 2021.gada. Plāna 4.pielikumā iekļautajiem 
pasākumiem nepieciešamais finansējums
tika noteikts saskaņā ar 
perioda līdz 2021.gadam nosacījumiem.
Valsts budžeta finansējuma instrumenti P&A ir fundamentālo 
un lietišķo pētījumu programma, Valsts pētījumu programmas un 
Latvijas inovācijas
un tehnoloģiju attīstības fonds, ja minētais 
fonds tiek izveidots
254
.
Ieņēmumi no emisijas kvotu izsolīšanas ETS 3.periodā 
(2013.-2020.g.) indikatīvi varētu būt ap 197 milj. EUR visā 
periodā kopā. Un periodā pēc
2021.gada EKII ietvaros būs 
izmantojams arī tas finansējums, kas EKII ietvaros bija pieejams 
2013.-2020.g. periodā, bet netika iztērēts periodā
līdz 
2021.gadam, kur šobrīd šis uzkrājums veido apmēram 120 
milj.EUR
255
. Latvija laika periodā no 2021.gada līdz 
2030.gadam izsolītu apmēram
16,07 milj. emisijas kvotu, un 
Latvija no emisijas kvotu izsolīšanas valsts budžetā varētu iegūt 
līdz 472 milj. EUR
256
. Jānorāda, ka šie ieņēmumu
apjomi faktiski var atšķirties no prognozētā, jo joprojām ir 
daudz nezināmo faktoru, t.sk. sākotnējais kopapjoms 2021.gadam, 
kā rezultātā nav
iespējams aprēķināt precīzu izsolāmo apjomu 
katram gadam. Turklāt ieņēmumu apjomu būtiski ietekmē emisijas 
kvotu cena, kas arī praksē var
atšķirties no prognozēm, jo 
bijušas ar lielu svārstības diapazonu. Ieņēmumu prognožu aprēķins 
ir indikatīvs un modelēts balstoties uz 2019. gada
pirmā pusgada 
faktiskajām emisijas kvotu cenu attīstības tendencēm un vadošu 
oglekļa tirgus ekspertu cenu prognozēm
257
. Kopš 2013. 
gada
emisijas kvotu cenas, kas sasniedza zemāko punktu ETS 3. 
periodā - 2,65 EUR par kvotu, ir ievērojami palielinājušās un 
2019.gada jūlijā
pārsniedza 29 EUR par kvotu. Taču arī 
īstermiņā
258
 emisijas kvotu cena ir ļoti svārstīga, un 
tas apgrūtina prognožu veidošanu. Emisijas kvotas
cena 
galvenokārt balstās uz piedāvājumu un pieprasījumu tirgū, taču 
reaģē arī uz dažādām norisēm gan enerģētikas sektorā Eiropā, 
t.sk.
energoresursu cenu izmaiņām enerģijas tirgos, gan 
laikapstākļiem, gan notikumiem un lēmumiem starptautiskās (t.sk. 
ES līmenī) sarunās par
klimata pārmaiņām, gan atsevišķu valstu 
paziņojumiem. EKII arī tiks iekļauts viss tas finanšu līdzekļu 
apjoms, kas tiks atgūts no nerealizētajiem
projektiem KPFI 
ietvaros. Tādējādi, ja EKII uzkrājums turpinās saglabāties 
esošajā līmenī, EKII periodā līdz 2030.gadam varētu būt pieejams
vairāk nekā 600 milj.EUR.
EKII ir valsts budžeta apakšprogramma, kuras finansējums ir 
izmantojams klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata 
pārmaiņām
nodrošināšanai, t.sk. SEG emisiju samazināšanai vai 
ierobežošanai enerģētikas, rūpniecības, transporta, 
lauksaimniecības un atkritumu
apsaimniekošanas nozarēs. Šis 
finansējums būs pieejams arī reģionu un pašvaldību investīciju 
projektiem.
Pašvaldību budžets
Saskaņā ar likumu "
Par pašvaldību budžetiem
" pašvaldības savus 
budžetus izstrādā pašas ņemot vērā spēkā esošos tiesību aktus, un 
valsts
pārvaldei nav tiesību iejaukties pašvaldību budžetu 
izstrādē un izpildē. Pašvaldību budžetu veido no vairāku nodokļu 
ieņēmumiem, no kuriem daļa
ir saistīta arī ar enerģētikas un 
klimata darbībām, piemēram, DRN, NĪN. Tieši pašvaldībām ir 
tiesības arī noteikt nodokļu atvieglojumus. Latvijā
daudzas 
pašvaldības savos budžetos ieplāno finansējumu 
energoefektivitātes pasākumu, t.sk. energopārvaldības sistēmu 
ieviešana, veikšanai gan
savos īpašumos, gan kā atbalstu 
iedzīvotāju energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu veikšanai. 
Tāpat vairākas pašvaldības piemēro NĪN
atvieglojumus par īpašumos 
veiktajiem energoefektivitātes pasākumiem, piemēram, dzīvokļiem 
nosiltinātās daudzdzīvokļu dzīvojamās ēkās.
MFF2027
Attiecībā uz ES struktūrfondu pieejamību Plāna aptvertajā 
periodā līdz 2019.gada beigām var spriest tikai pēc MFF2027 
projekta. Tomēr
finansējuma apmēri fondu sadalījumos var 
mainīties sarunu gaitā. Šobrīd arī nav zināms Latvijas apjoms 
zemāk minētajos finansēšanas avotos.
MFF ietvaros ir izveidoti vairāki finansēšanas avoti:
• 
InvestEU
 fonds visus ES centralizēti pārvaldītos 
finanšu instrumentus sasaistīs vienotā, racionalizētā struktūrā. 
Šī jaunā pieeja novērsīs
pārklāšanos, vienkāršos piekļuvi 
finansējumam un samazinās administratīvo slogu. Turklāt fonds 
InvestEU nodrošinās konsultāciju pakalpojumus
un atbalstu 
projektu izveidei un attīstībai. Fonds sniedz arī finansējumu 
dažādās formās, tostarp dotāciju, aizdevumu un garantiju, 
subsīdiju,
godalgu un publisku līgumu formā.
• 
Apvārsnis Eiropa
 ir ES pamatprogramma pētniecības un 
inovācijas sekmēšanai 2021.-2027.gada periodā, finansiāli 
atbalstot uz izcilību vērstus
un perspektīvus starptautisku 
konsorciju pieteiktus projektus ES tematiskajās prioritātēs. 
Programma ir vērsta uz zinātni un inovāciju ar mērķi
stiprināt ES 
zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, veicināt ES konkurētspēju un 
inovāciju, īstenot ES stratēģiskās prioritātes un risināt 
globālas
problēmas.
• 
Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments
 
atbalsta ieguldījumus pārrobežu infrastruktūrā transporta, 
enerģētikas un digitālajā nozarē.
Minētais instruments ir 
izstrādāts, lai veicinātu ieguldījumus Eiropas komunikāciju 
tīklos. Instruments atbalsta ieguldījumus un sadarbību, lai
attīstītu infrastruktūru transporta, enerģētikas un digitālajās 
nozarēs, kā arī savieno ES ar tās reģioniem.
• 
ERAF
 un 
KF
 finansējums būs pieejams šādos 
virzienos: viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas 
ekonomiskās pārmaiņas, zaļāka Eiropa ar
zemām oglekļa emisijām, 
veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, "zaļas" un 
"zilas" investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos
klimata 
pārmaiņām un risku novēršanu, ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot 
mobilitāti un reģionālo IKT savienotību, sociālāka Eiropa, 
īstenojot
Eiropas sociālo tiesību pīlāru, iedzīvotājiem tuvāka 
Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku 
un piekrastes teritoriju ilgtspējīgu
un integrētu attīstību". 
ERAF atbalsta investīcijas infrastruktūrā, investīcijas piekļuvē 
pakalpojumiem, produktīvas investīcijas MVU, aprīkojumu,
programmatūru un nemateriālos aktīvus, informāciju, komunikāciju, 
pētījumus, tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, 
kas saistītas
ar kopām, tehnisko palīdzību. No KF atbalsta vides 
investīcijas, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar 
ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod
vides labumu, 
investīcijas TEN-T (Trans-European Transport Network), tehnisko 
palīdzību.
• 
LIFE - Vides un klimata pasākumu programmā
 galvenā 
uzmanība pievērsta tam, lai izstrādātu un īstenotu novatoriskus 
veidus, kā reaģēt uz
problēmām klimata jomā, tādējādi sekmējot 
izmaiņas politikas izstrādē, īstenošanā un izpildes 
nodrošināšanā. Programmā finansējums būs
pieejams pārejai uz 
aprites ekonomiku, ko raksturo efektīvs resursu un enerģijas 
izmantojums, zemas oglekļa emisijas un klimatnoturība, vides
kvalitātes aizsardzībai un uzlabošanai, dabas aizsardzībai un 
bioloģiskās daudzveidības zaudēšanas apturēšanai un tās 
atjaunošanai.
• 
Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds un Eiropas 
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
 aptver visas trīs 
ilgtspējīgas lauksaimniecības
dimensijas: veicināt viedu un 
noturīgu lauksaimniecības nozari, atbalstīt vidaprūpi un rīcību 
klimata jomā un sniegt ieguldījumu ES mērķu
sasniegšanā vides un 
klimata jomā, stiprināt sociālekonomisko vidi lauku apvidos.
• 
Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds
 ir īpaša ES 
programma, lai atbalstītu ilgtspējīgu ES zivsaimniecības nozari 
un piekrastes kopienas,
kuras no tās ir atkarīgas, kuras 
finansējums būs pieejams šādos virzienos: aizsargāt veselīgas 
jūras un okeānus un nodrošināt ilgtspējīgu
zivsaimniecību un 
akvakultūru, samazinot zvejas ietekmi uz jūras vidi un vienlaikus 
uzlabojot konkurētspēju un zivsaimniecības nozares
pievilcību, 
sekmēt zilo ekonomiku, jo īpaši palīdzot ilgtspējīgām un 
pārtikušām piekrastes kopienām veicināt ieguldījumus, prasmes, 
zināšanas un
tirgus attīstību, stiprināt okeānu starptautisko 
pārvaldību un jūras telpas drošumu un drošību jomās, kas vēl nav 
ietvertas starptautiskajos
zivsaimniecības nolīgumos.
ETS finanšu mehānismi
Inovāciju fonds
259
Inovāciju fonds ir izveidots ES ETS finanšu instrumentu 
ietvaros, un tam tiks novirzīti vismaz 450 milj. emisijas kvotu 
2021.-2030.gadā, lai tās
izsolot iegūtu vairāk nekā 11,2 
mljrd.EUR. Inovāciju fonda atbalsta programmas ietvaros tiek 
atbalstīti projekti, kuru mērķis ir CO
2
 uztveršana un
ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, inovatīvu AE 
tehnoloģiju demonstrējumu projekti, oglekļa uztveršana un 
izmantošanas projekti,
inovatīvas AE un enerģijas uzglabāšanas 
tehnoloģiju projekti, inovatīvi projekti energoietilpīgās 
rūpnieciskās ražošanas sektorā, kas savu darbību
uzsāks jau 
2020.gadā. Konkrētu Latvijai pieejamo finansējuma apjomu nav 
iespējams prognozēt, jo Inovāciju fonda līdzekļiem dalībvalstis
pieteiksies pašas iepriekš izvērtējot un apstiprinot projektu 
iesniegšanu no projekta pieteicējiem valstī.
Modernizācijas fonds
Modernizācijas fonda līdzekļi būs pieejami, lai finansētu 
energoefektivitātes uzlabošanas un enerģētikas sektora 
modernizācijas projektus (arī
maza apmēra projektus) - 
investīcijas elektroenerģijas ražošanā un izmantošanā no 
atjaunojamiem avotiem, energoefektivitātes uzlabošanā,
izņemot 
cietā fosilā kurināmā tehnoloģijas, enerģijas uzglabāšanā un 
energotīklu, tostarp CSA izmantoto cauruļvadu, un elektropārvades 
tīklu
modernizēšanā un starpsavienojumu palielināšana starp 
dalībvalstīm. Finansējumu var piešķirt arī investīcijām 
energoefektivitātē transporta, ēku,
lauksaimniecības un atkritumu 
apsaimniekošanas nozarēs. Latvijai projektu realizācijai 
maksimāli pieejami 1,44% no kopējā fonda apmēra, jeb
aptuveni 
4,464 milj. emisijas kvotu, kas 2019.gada septembra vidējās 
emisijas kvotu cenas - 25,7 EUR par emisijas kvotu var veidot 
līdz 115
milj.EUR apjomu. Šis finansējums būs pieejams arī 
reģionu un pašvaldību investīciju projektiem.
8. PLĀNA PĀRSKATS UN 
ATJAUNINĀŠANA
Saskaņā ar Regulas 
2018/1999
 14.pantu Latvijai līdz 2023.gada 
30.jūnija ir jāsagatavo un jāiesniedz EK Plāna atjauninājuma 
projekts vai arī
jāsniedz EK argumentēts pamatojums, kāpēc Plāna 
atjaunināšana nav nepieciešama. Savukārt līdz 2024.gada 
30.jūnijam Latvijai ir jāiesniedz EK
Plāna atjauninājuma 
galaversiju, ja Latvija nav sniegusi argumentētu pamatojumu par 
to, ka nav nepieciešams atjaunināt Plānu vai arī EK ir
novērtējusi, ka iepriekš sniegtie argumenti nav pamatoti.
Saskaņā ar Regulu 
2018/1999
 Plānā iekļautos nacionālos 
mērķrādītājus, mērķus vai piedāvātos devumus Plāna atjauninājumā 
var mainīt tā, lai tie
būtu līdzvērtīgi vai būtu ambiciozāki par 
tiem, kas izvirzīti Plāna spēkā esošajā Plānā. Plāna 
atjauninājumā ir jāņem vērā jaunākie EK ieteikumi un
ieteikumi, 
kas Latvijai ir sniegti Eiropas pusgada kontekstā, kā arī 
pienākumus, kas izriet no Parīzes nolīguma. Plāna atjauninājumā 
ir jācenšas
mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas 
konstatēta integrētajā ziņošanā, kas noteikta Plāna 6.nodaļā.
Tomēr Latvija var pati jebkurā laikā izdarīt izmaiņas un 
pielāgojumus nacionālajās rīcībpolitikās, kas izklāstītas Plānā 
ar nosacījumi, ka šādas
izmaiņas un pielāgojumi tiek iekļauti šī 
Plāna 6.nodaļā minētajā integrētajā ziņojumā.
Ir saprotams, ka Plāna aktualizācija, iespējams periodā pirms 
Regulas 
2018/1999
 14.pantā noteiktā pirmā aktualizācijas termiņa, 
būs nepieciešama,
jo:
• Vēl nav apstiprināts LNAP2027;
• Vēl nav apstiprināts ES struktūrfondu regulējums;
• Tikai pēc LNAP2027 un ES struktūrfondu regulējuma 
apstiprināšanas tiks izstrādāts regulējums ES struktūrfondu 
finansējuma sadalei - ES
struktūrfondu ietvara likums un ES 
struktūrfondu finansējuma darbības programmas (MK noteikumi);
• Drīzumā tiks uzsākts darbs pie nepieciešamās informācijas un 
datu sagatavošanas jaunajai Latvijas nacionālajai reformu 
programmai periodam
pēc 2021.gada;
• Tuvākajos 2 gados pēc Plāna apstiprināšanas Latvijā un EK 
periodam pēc 2021.gada tiks izstrādāti vairāki jauni vai 
aktualizēti esošie nozaru
plānošanas dokumenti, t.sk.Vides 
politikas pamatnostādnes, Kopējās lauksaimniecības politikas 
stratēģiskais plāns, Ēku atjaunošanas ilgtermiņa
stratēģija, Meža 
un saistīto nozaru attīstības pamatnostādnes, Transporta 
attīstības pamatnostādnes, Nacionālās industriālās politikas
pamatnostādnes, Zinātnes, tehnoloģiju attīstības un inovācijas 
pamatnostādnes (t.sk. viedās specializācijas stratēģija).
Līdz ar to ir secināms, ka Plānā iekļauto rīcības virzienu 
īstenošanas pasākumu un īpaši tam noteiktā finansējuma apjoma un 
finansējuma avota
pārskats būs nepieciešams periodā pēc 
2021.gada.
Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka aktualizētā Plāna projekts 
ir jāiesniedz EK līdz 2023.gada 31.jūnijam, kā arī to, ka pirmais 
progresa ziņojums
par Plānā iekļauto pasākumu īstenošanu un 
ietekmi (skatīt Plāna 6.nodaļu) ir jāiesniedz EK līdz 2023.gada 
15.martam, Plāna pārskata izvērtējums
ir jāveic 2022.gadā, kur 
minētajā izvērtējumā būtu jāiekļauj:
• Izvērtējums par to, kā Plāns sekmē spēcīgas EnS izveidi;
• Izvērtējumu tam, kādas tautsaimniecības nozares, tostarp 
iedzīvotāju nodarbinātības aspektā, ietekmē un varētu ietekmēt 
turpmāk Plānā iekļautie
pasākumi;
• Izvērtējumu par sabiedriskā transporta ērtuma veicināšanas 
un atbilstības pieprasījuma nodrošināšanai pasākumiem;
• Izvērtējumu par pasākumu ietekmi uz Latvijas uzņēmumu 
konkurētspēju Baltijas reģionā;
• Cēloņsakarību izvērtējumu starp noteiktajiem mērķa 
rādītājiem un to sasniegšanai paredzēto finansējumu;
• Nodokļu "zaļināšanas" rezultātu izvērtējumu, izvērtējot 
nodokļu atlaižu ietekmi uz Plāna mērķu sasniegšanu;
• Izvērtējumu par nepieciešamajiem energoefektivitātes 
uzlabojumiem, tehnisku risinājumu ieviešanai, kuri ļautu 
ierobežot kopējo ēkas enerģijas
patēriņu.
Tāpat Plāna pārskatā ir nepieciešams arī izstrādāt 
rezultatīvos rādītājus un detalizētāk izvērtēt pasākumu ietekmi 
uz enerģijas patēriņu un SEG
emisiju apjomu.
1
 
https://likumi.lv/ta/id/306691-par-valdibas-ricibas-planu-deklaracijas-par-artura-krisjana-karina-vadita-ministru-kabineta-iecereto-darbibu-
istenosanai
2
 
http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-169-2014-INIT/lv/pdf
3
 
http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14459-2015-INIT/lv/pdf
4
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018R1999&from=EN
5
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018R1999&from=LV
6
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018DC0773&qid=1575363669558&from=LV
7
 Regulas 
2018/1999
 1.panta 2.punkts
8
 Normālrakstā iekļauti jau šobrīd spēkā esošie 
mērķi, kas ir noteikti saistošos ES tiesību aktos, citos 
Latvijas politikas plānošanas dokumentos vai
tiesību aktos, 
slīprakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie indikatīvie mērķi, 
treknrakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie saistošie mērķi
9
 KEP2020 un pakārtotie ES tiesību akti vai 
KEPS2030
10
 KEPS2030 un pakārtotie ES tiesību akti
11
 SEG emisiju samazināšanas un CO
2
 
piesaistes mērķis ZIZIMM uzskaites kategorijās 2030. gadā
12
 Mērķis sasniedzams nosakot pienākumu degvielas 
piegādātājiem, kura ietvaros drīkst tikt izmantota modernā 
biodegviela un/vai biogāze, kas
ražota no Direktīvas 
2018/2001
 
IX pielikumā uzskaitītajām izejvielām, no AER iegūta 
elektroenerģija, no AER iegūts ūdeņradis, pārstrādāta
oglekļa 
degvielas, kā arī citas biodegvielas vai biomasas degvielas, 
kas nav ražotas no pārtikas vai dzīvnieku barības 
kultūraugiem
13
 Modernajai biodegvielai & biogāzei jābūt 
ražotai no Direktīvas 
2018/2001
 IX pielikuma A daļā minētajām 
izejvielām, piemēram, kūtsmēsliem,
notekūdeņu dūņām, salmiem, 
dažādiem atkritumiem u.c.
14
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52011DC0112&from=LV
15
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1485341914564&uri=CELEX:52016DC0860%2801%29
16
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/3323
17
 Datu avots: EUROSTAT
18
 Datu avots: EUROSTAT
19
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=EN
20
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2002&from=EN
21
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4247
22
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4849
23
 Biodegvielas ir šķidrā vai gāzveida degviela, 
ko izmanto transportā un iegūst no biomasas (Direktīvas 
2018/2001
 2.panta 28. un 33.punkts).
Biodegvielas uzskatāmas 
par AER, ja tās atbilst ES tiesību aktos noteiktajiem 
ilgtspējas kritērijiem
24
 https://likumi.lv/doc.php?id=207119; 
https://likumi.lv/doc.php?id=74746; 
https://likumi.lv/doc.php?id=74749; 
https://likumi.lv/doc.php?
id=79100; 
https://likumi.lv/doc.php?id=228051
25
 
https://bankwatch.org/wp-content/uploads/2019/03/NECP-in-8-CEE-countries-1.pdf
26
 
https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2019/05/Planning-for-Net-Zero.-Assessing-the-draft-NECPs.pdf
27
 
http://www.caneurope.org/docman/climate-energy-targets/3477-time-to-pick-up-the-pace-insights-into-the-draft-national-energy-and-climate-
plans/file
28
 MK sēdes protokollēmums "Informatīvais 
ziņojums "Par Nacionālā enerģētikas un klimata plāna izstrādi"" 
(MK 2018.gada 26.jūnija protokola
Nr.30 50.§)
29
 Tautsaimniecības padomes Enerģētikas komiteja 
ir izveidota saskaņā ar MK 2010.gada 23.marta noteikumu Nr.271 
"
Ekonomikas ministrijas
nolikums
 
6.11
., 
7.2
. un 
17.punktu
 un 
Ekonomikas ministrijas 2012.gada 9.novembra Nr.1-7-32 
"Tautsaimniecības padomes nolikums 12. punktu
30
 
https://em.gov.lv/lv/par_ministriju/notikumu_kalendars/21866-konference-nacionalais-energetikas-un-klimata-plans-2021-2030gadam-
energetikas-attistiba-un-klimata-parmainu-mazinasana
31
 
https://em.gov.lv/lv/nozares_politika/nacionalais_energetikas_un_klimata_plans/
32
 
https://em.gov.lv/lv/nozares_politika/nacionalais_energetikas_un_klimata_plans/
33
 Igaunijas, Latvijas un Lietuvas parlamentu 
sadarbība
34
 
https://op.europa.eu/en/publication/-/publikācija/9590 
cdee-cd30-11e9-992f-01 aa75ed71a1/language-en
35
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:31991L0676&from=LV
36
 CSP
37
 Energosistēmu attīstības un SEG emisiju 
analīzē un prognozēšanā izmantotās metodes ir iekļautas Plāna 
6.pielikumā
38
 
Plānā iekļautais bāzes scenārijs ir 
scenārijs, kurā ir apvienotas "īstenotās rīcībpolitikas un 
pasākumi", "pieņemtās rīcībpolitikas un
pasākumi", kā arī 
daļēji ir iekļautas "plānotās rīcībpolitikas un pasākumi".
 
Plāna projektā visi pasākumi, kas attiecas uz ES struktūrfondu
atbalsta programmām ir "plānotās rīcībpolitikas un pasākumi", 
jo finansējums šiem pasākumiem tiks sadalīts tikai pēc Plāna 
apstiprināšanas Latvijā
(2019.gadā tikai notiks kopējā 
finansējuma pārdale ES dalībvalstīm).
39
 EM
40
 2018.gada dati ir aptuvenās SEG 
inventarizācijas dati (izslēdzot kopējās aptuvenās 
CO
2
 ekvivalenta emisijas un piesaisti no zemes
izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības 
saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas 
749/2014
 17.pantu), 
kuri ir aprēķināti,
ņemot vērā sākotnējos statistikas datus, un 
kurus nav pārbaudījuši vai apstiprinājuši EK un UNFCCC 
Sekretariāta eksperti. Šajā nodaļā 2018.gada
aptuvenās SEG 
inventarizācijas par 2018.gadu dati ir iekļauti aptuvenai 
2018.gada situācijas raksturošanai
41
 https://unfccc.int/documents/194812
42
 
https://cdr.eionet.europa.eu/lv/eu/mmr/art08_proxy/envxta4zg
43
 Ne-ETS darbībām, uz kurām attiecas Lēmums 
406/2009/EK
, SEG emisiju aprēķins veikts, izmantojot EK formulu 
- kopējais SEG emisiju
apjoms mīnus ES ETS operatoru 
verificētais CO
2
 emisiju apjoms mīnus vietējās 
aviācijas CO
2
 emisiju apjoms
44
 SEG emisiju aprēķins veikts, izmantojot EK 
noteikto formulu - kopējais valsts SEG emisiju apjoms mīnus ES 
ETS operatoru verificētais oglekļa
dioksīda emisiju apjoms 
mīnus vietējās aviācijas oglekļa dioksīda emisiju apjoms 
saskaņa ar Lēmumu 
406/2009/EK
45
 Attīstības prognozes ir indikatīvas un var 
mainīties
46
 VARAM veiktie SEG emisiju aprēķini
47
 VARAM
48
 Datu avots: CSP
49
 Datu avots: CSP
50
 Datu avots: CSP
51
 AER izmantojuma transportā īpatsvara aprēķinam 
elektroenerģijas izmantojums tiek ieskaitīts kā AER tikai tādā 
apjomā, kāds ir AER īpatsvars
elektroenerģijā, piemēram, ja AER 
īpatsvars elektroenerģijā ir 54%, tad tikai 54% no transportā 
izmantotās elektroenerģijas tiek ieskaitīta kā AER
izmantojums 
transportā
52
 CSP, EUROSTAT
53
 
https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/dir_2009_0028_action_plan_latvia.zip
54
 Direktīva 
2009/28/EK
55
 
https://www.em.gov.lv/files/nozares_politika/EMZino_AER_030518.pdf.
56
 FEI
57
 FEI
58
 Direktīvas 
2012/27/ES
 (un Direktīvas 
2018/2002
) izpratnē (direktīvā noteikto definīciju 
aptvērumā)
59
 CSP
60
 Datu avots: EUROSTAT, CSP
61
 Direktīvas 
2012/27/ES
 (un Direktīvas 
2018/2002
) izpratnē (direktīvā noteikto definīciju 
aptvērumā)
62
 Datu avots: CSP
63
 CSP
64
 
https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/lv_annual_report_2019_lv.zip
65
 
https://www.em.gov.lv/lv/nozares_politika/energoefektivitate_un_siltumapgade/zinojumi_eiropas_komisijai/
66
 FEI
67
 FEI
68
 FEI
69
 Ministru kabineta 2019.gada 25.jūnija 
noteikumi Nr.280 " 
Noteikumi par Latvijas būvnormatīvu LBN 
002-19 "Ēku norobežojošo konstrukciju
siltumtehnika"
70
 Ministru kabineta 2013.gada 9.jūlija noteikumu 
Nr.383 "
Noteikumi par ēku energosertifikāciju
" 6.1.3., 6.1.4., 
6.1.5., 6.1.6., 6.1.7., 6.1.8. un
6.1.9.apakšpunktā minētie ēku 
veidi)
71
 Ēku energoefektivitātes minimālais 
pieļaujamais līmenis, energoefektivitātes novērtējums apkurei 
jaunbūvēm. Ēku energoefektivitātes minimālo
pieļaujamo līmeni 
(klasi) jaunbūvēm nepiemēro, ja attiecīgo prasību piemērošana 
nav tehniski vai funkcionāli iespējama vai ja izmaksu un
ieguvumu analīze par attiecīgās ēkas kalpošanas laiku norāda uz 
zaudējumiem
72
 Ēku energoefektivitātes minimālais 
pieļaujamais līmenis, energoefektivitātes novērtējums apkurei 
atjaunojamām un pārbūvējamām ēkām
73
 Enerģētiskā atkarība parāda, cik lielā mērā 
valsts ir atkarīga no energoresursu importa, lai apmierinātu 
savas enerģētiskās vajadzības. Šis
indikators tiek aprēķināts, 
atņemot no energoresursu importa rādītāja eksporta apjomu un 
dalot ar kopējo energoresursu patēriņu. Šādu indikatoru
iespējams aprēķināt jebkuram energoresursu produktam.
74
 EUROSTAT
75
 Avots: AS "Augstsprieguma tīkls"
76
 N-1 ir teorētisks aprēķins, kas raksturo gāzes 
infrastruktūras tehnisko spēju apmierināt gāzes kopējo 
pieprasījumu aprēķinātajā platībā, ja rodas
traucējumi 
vienotajā lielākajā gāzes infrastruktūrā dienā, kad ir 
ārkārtīgi liels gāzes pieprasījums, kas statistiski iespējams 
reizi 20 gados.
77
 Saskaņā ar regulas Nr. 
2017/1938
 prasībām N - 1 
≥ 100 %
78
 Avots: a/s "Conexus Baltic Grid" 
(http://www.conexus.lv/uploads/filedir/parvades_operatora_zinojums_2018.pdf)
79
 Avots: AS "Augstspriegumu tīkls"
80
 LV-Latvijas tirdzniecības apgabals, 
LT-Lietuvas tirdzniecības apgabals, EE-Igaunijas tirdzniecības 
apgabals, FI-Somijas tirdzniecības apgabals,
SE4-Zviedrijas 
ceturtais tirdzniecības apgabals, LBI-Lietuvas-Baltkrievijas 
importa tirdzniecības apgabals
81
 Noslogotība = mēneša summārā komercplūsmas kWh 
/ mēneša summārā neto pārvades jauda kWh ("Net Transfer 
Capacity" NTC).
82
 Nord Pool Spot ir Ziemeļvalstu 
elektroenerģijas birža, kurā, balstoties uz tirgus principiem, 
tiek noteikta Latvijas tirdzniecības apgabala
elektroenerģijas 
cena
83
 
https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/energy-union-factsheet-latvia_en.pdf;
https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/report_of_the_commission_expert_group_on_electricity_interconnection_targets.pdf;
https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/2nd_report_ic_with_neighbouring_countries_b5.pdf
84
 EK starpsavienojumu ekspertu grupā ir ieteikts 
DV ar <30% kādā no rādītājiem steidzami pētīt papildu 
starpsavienojumu iespējas un ikgadēji
ziņot augsta līmeņa 
reģionālajām grupām un Infrastruktūras forumam par šādas 
izpētes rezultātiem. Jebkurš projekts, kas palīdz DV sasniegt 
30%
slieksni, ir jāiesniedz iekļaušanai desmit gadu tīklu 
attīstības plānā (
Ten-Year Network Development Plan
) un 
turpmākajos KĪP sarakstos. DV ar
>30%, bet <60% kādā no 
rādītājiem tiek prasīts pētīt izstrādāt papildu 
starpsavienojumu projektus. Tādiem projektiem būtu jāapsver 
iespēja
pieteikties iekļaušanai TYNDP un turpmākajos PCI 
sarakstos
85
 Avots: AS "Augstspriegumu tīkls"
86
 
http://www.conexus.lv/uploads/filedir/parvades_operatora_zinojums_2018.pdf
87
 
http://www.ast.lv/content/elektroenergijas-parvades-sistemas-attistibas-plans
88
 http://tyndp.entsoe.eu/
89
 
http://www.conexus.lv/uploads/filedir/pso_zinojums_2018.pdf
90
 CSP
91
 Aprēķinam izmantota vidējā Nord Pool 
elektroenerģijas cena - 0,0348EUR/kWh
92
 http://ec.europa.eu/eurostat/data/database
93
 
https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/quarterly_report_on_european_gas_markets_q4_2017_final_20180323.pdf
94
 
https://www.iub.gov.lv/lv/iubsearch/q/dabasg%C4%81ze/
95
 
http://www.ast.lv/sites/default/files/editor/PSO_Zinojums_2018.pdf
96
 
https://www.energypoverty.eu/about/what-energy-poverty
97
 
https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=ilc_mdes01&lang=en; 
https://data1.csb.gov.lv:443/sq/32931
98
 
https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/sociala/sociala__nabadz_nevienl__matnenodr/MNG010.px/table/tableViewLayout1/;
https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/sociala/sociala__nabadz_nevienl__matnenodr/MNG020.px/table/tableViewLayout1/
99
 Tabulā iekļauti tie mājsaimniecību veidi, kur 
atšķirības ar ES-28 vidējo rādītāju ir vairāk kā 4 
procentpunkti.
100
 Nabadzības riskam pakļauts
101
https://www.em.gov.lv/lv/nozares_politika/valsts_petijumu_programma__energetika_/konkurss__ilgtspejiga_energetikas_infrastruktura_un_tirgus_/
102
 Avots: AS "Latvijas gāze"
103
 Avots: AS "Sadales tīkls", izņemto pārējos 
mazos sadales sistēmas operatorus
104
 Avots: SPRK
Attēls neatspoguļo reālās proporcijas, bet demonstrē tarifu 
sastāvdaļu ietekmes apjomu
105
 Piemērota pēc dabasgāzes augstākās 
siltumietilpības
106
 Piemērota pēc dabasgāzes augstākās 
siltumietilpības
107
 Etilspirts, kas iegūts no lauksaimniecības 
izejvielām un kas ir dehidrēts (ar spirta saturu vismaz 99,5 
tilpumprocenti) un absolūtā spirta saturs
veido 5,0 
tilpumprocentus no kopējā produktu daudzuma
108
 Nodokli par 1000 litriem aprēķina 30 % apmērā 
no likmes svinu nesaturošam benzīnam
109
 Etilspirts, kas iegūts no lauksaimniecības 
izejvielām un ir dehidratēts (ar spirta saturu vismaz 99,5 
tilpumprocenti) un absolūtā spirta saturs
veido no 70,0 līdz 
85,0 tilpumprocentus no kopējā produktu daudzuma
110
 Absolūtā spirta saturs no 70 līdz 85 
tilpumprocentiem
111
 Absolūtā spirta saturs no 70 līdz 85 
tilpumprocentiem
112
 Biodīzeļdegviela vai rapšu sēklu eļļa veido 
no 5 līdz 30 (neieskaitot) tilpumprocentiem no kopējā naftas 
produktu daudzuma
113
 Biodīzeļdegviela vai rapšu sēklu eļļa veido 
vismaz 30 tilpumprocentus no kopējā naftas produktu 
daudzuma
114
 Biodīzeļdegviela, kas pilnībā iegūta no rapšu 
sēklu eļļas un rapšu sēklu eļļa, kuru realizē vai izmanto par 
kurināmo vai degvielu
115
 Degvieleļļai, kuras kolometriskais indekss ir 
mazāks par 2,0 un kinemātiskā viskozitāte 50
o
 C ir 
mazāka par 25 mm²/s, tās aizstājējproduktiem
un 
komponentiem
116
 Ja piegādā izmantošanai par kurināmo - 0 
EUR
117
 Nodokli par 1000 litriem aprēķina 15 % apmērā 
no likmes dīzeļdegvielai
118
 Dīzeļdegviela (gāzeļļa) un tāda dīzeļdegviela 
(gāzeļļa), kurai pievienota no rapšu sēklām iegūta 
biodīzeļdegviela un kuru izmanto atbilstoši
likuma "
Par akcīzes 
nodokli
" 
18.panta
 piektajā daļā minētajam veidam, mērķiem un 
nosacījumiem (lauksaimniecības produkcijas ražošanai,
lauksaimniecības zemes apstrādei, kā arī tādas meža vai purva 
zemes apstrādei, kur kultivē dzērvenes vai mellenes un zemes 
zem zivju dīķiem
apstrādei, ja ir nodrošināti minimālie 
ieņēmumi no lauksaimnieciskās ražošanas)un tiek iezīmēti 
(marķēti)
119
 Nacionālā zinātniskās darbības informācijas 
sistēma (NZDIS) Zinātniskajās institūcijās akadēmiskajos amatos 
ievēlēto personu reģistrs, (dati
uz 08.08.2019.) 
https://sciencelatvia.lv
120
 Eiropas Patentu birojs, 
https://www.epo.org/
121
 Viedo inženiersistēmu, transporta un 
enerģētikas Kompetences centrs, http://www.vitekc.lv/
122
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4294
123
 
https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf; 
https://unfccc.int/sites/default/files/resource/docs/2015/cop21/eng/10a01.pdf;
https://likumi.lv/doc.php?id=288575
124
 https://unfccc.int/documents/194812
125
 Normālrakstā iekļauti jau šobrīd spēkā esošie 
mērķi, kas ir noteikti saistošos ES tiesību aktos, citos 
Latvijas politikas plānošanas dokumentos
vai tiesību aktos, 
treknrakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie saistošie mērķi
126
 Informatīvais ziņojums "Latvijas stratēģija 
klimatneitralitātes sasniegšanai līdz 2050.gadam"
127
 Ievērojot Regulas 
2018/842
 
2018/842
 5., 7., 
10. un 11.pantu
128
 SEG emisiju samazināšanas un CO
2
 
piesaistes mērķis ZIZIMM uzskaites kategorijās 2030. gadā
129
 Ievērojot Regulas 
2018/841
 12.pantu
130
 Regula 
2018/841
; Regula 
2018/842
131
 Tabulā minētie lielumi ir indikatīvi, jo 
aprēķiniem tiks izmantota 2020. gadā iesniegtās un pārbaudītās 
SEG inventarizācijas dati 2005.gadam
un 2016., 2017. un 
2018.gadam
132
 Ne-ETS darbību SEG emisiju aprēķins veikts, 
izmantojot EK noteikto formulu - kopējais valsts SEG emisiju 
apjoms mīnus ES ETS operatoru
verificētais oglekļa dioksīda 
emisiju apjoms mīnus vietējās aviācijas oglekļa dioksīda 
emisiju apjoms. Datu avoti:
https://unfccc.int/documents/194812; 
https://cdr.eionet.europa.eu/lv/eu/mmr/art08_proxy/envxta4zg
133
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017D1471&from=EN;
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013D0634&from=EN
134
 Aprēķināts saskaņā ar Regulas 
2018/842
 
4.panta 2.punkta 2.teikumā minētajām 2 aprēķinu metodēm: 
lineārā trajektorijā, kuras izejas punkts ir
2016., 2017. un 
2018.gada vidējais SEG emisiju apjoms, bet beigu punkts - 2030. 
gadā noteiktais ierobežojums, un lineārās trajektorijas izejas
punkts ir 1) piecās divpadsmitajās daļās no laika perioda starp 
2019. un 2020.gadu; 2) 2020.gadā - atkarībā no tā, kurš no 
abiem attiecīgajai
dalībvalstij aprēķina rezultātā dod mazāku 
sadales apjomu
135
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/6507
136
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=EN
137
 Normālrakstā iekļauti jau šobrīd spēkā esošie 
mērķi, kas ir noteikti saistošos ES tiesību aktos, citos 
Latvijas politikas plānošanas dokumentos
vai tiesību aktos, 
slīprakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie indikatīvie mērķi, 
treknrakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie saistošie mērķi
138
 2022., 2025., 2027.g. indikatīvās 
mērķrādītāja vērtības noteiktas saskaņā ar Regulas 
2018/1999
 
4.panta (a) apakšpunkta 2.punktā iekļautajiem
nosacījumiem
139
 2022.-2030.gada 
minimālās
 indikatīvās 
mērķrādītāja vērtības noteiktas saskaņā ar Direktīvas 
2018/2001
 
23.panta 1. un 2.punktu. 
Vērtības tiks
pārrēķinātas 
2021.gadā, ņemot vērā 2020.gada indikatīvo AER īpatsvaru 
siltumenerģijas un aukstumenerģijas ražošanā, jo saskaņā ar
Direktīvas 
2018/2001
 23.panta 1.punktu aprēķinā kā atsauces 
vērtība ir jāizmanto 2020.gada vērtība
140
 Direktīvas 
2018/2001
 25.pantā noteiktā 
minimālā
 mērķa 
vērtība
141
 No modernajām biodegvielām un biogāzes iegūtu 
enerģijas daudzumu var uzskatīt par divkāršu, ja tās iegūtas no 
izejvielām, kas minētas
Direktīvas 
2018/2001
 IX pielikuma A un 
B daļā, kur B daļā minēto izejvielu izmantošanas apjoms ir 
ierobežots līdz 1,7% (bez divkāršās uzskaites)
no transporta 
galapatēriņa (pēc enerģijas daudzuma)
142
 Normālrakstā iekļauti jau šobrīd spēkā esošie 
mērķi, kas ir noteikti saistošos ES tiesību aktos, citos 
Latvijas politikas plānošanas dokumentos
vai tiesību aktos, 
slīprakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie indikatīvie mērķi, 
treknrakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie saistošie mērķi
143
 EUROSTAT, CSP
144
 Aprēķināts, balstoties uz EUROSTAT datiem
145
 2016.-2017.g. - EUROSTAT, 2018.g. - CSP
146
 Normālrakstā iekļauti jau šobrīd spēkā esošie 
mērķi, kas ir noteikti saistošos ES tiesību aktos, citos 
Latvijas politikas plānošanas dokumentos
vai tiesību aktos, 
slīprakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie indikatīvie mērķi, 
treknrakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie saistošie mērķi
147
 
https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/lv_annual_report_2019_lv.zip
148
 Maksimālā prognoze par periodu no 2014.gada 
līdz 2020.gadam, jo mērķis mainās ikgadēji. Kopējais mērķis 
līdz 2017.gada beigām ir 392 010
m
2
.
149
 Maksimālā prognoze par periodu no 2020.gada 
līdz 2030.gadam.
150
 Normālrakstā iekļauti jau šobrīd spēkā esošie 
mērķi, kas ir noteikti saistošos ES tiesību aktos, citos 
Latvijas politikas plānošanas dokumentos
vai tiesību aktos, 
treknrakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie saistošie mērķi
151
 Normālrakstā iekļauti jau šobrīd spēkā esošie 
mērķi, kas ir noteikti saistošos ES tiesību aktos, citos 
Latvijas politikas plānošanas dokumentos
vai tiesību aktos, 
treknrakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie saistošie mērķi
152
 
http://www.ast.lv/sites/default/files/editor/Gada_parsk_2017_parakstits_Final_print_arvaku_.pdf
153
 Elektroenerģijas neto sistēma ir kārtība, 
kādā veicami maksājumi par patērēto elektroenerģiju un kādā 
sadales sistēmas operators veic ieskaitu
par lietotāja, kas 
ražo elektroenerģiju savām vajadzībām no AER, patērēto 
elektroenerģiju un saražoto elektroenerģiju, kas nodota sadales 
sistēmas
operatora tīklā
154
 Aizsargātais lietotājs ir trūcīgas vai 
maznodrošinātas ģimenes (personas), daudzbērnu ģimenes vai 
ģimenes (personas), kuru aprūpē ir bērns ar
invaliditāti, 
personas ar I invaliditātes grupu, kura izlieto elektroenerģiju 
savā mājsaimniecībā pašas vajadzībām (galapatēriņam)
155
 Stratēģiskās ekosistēmas tiks veidotas kā 
nacionālās pētniecības un inovācijas sistēmas pamatelementi, 
kuri tiks attīstīti veidojot mērķtiecīgu
sasaisti starp 
izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības aktivitātēm un 
veidojot atbilstošu finanšu sistēmu un regulējumu.
156
 
https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-euco-mff-oct2019_en.pdf
157
 Normālrakstā iekļauti jau šobrīd spēkā esošie 
mērķi, kas ir noteikti saistošos ES tiesību aktos, citos 
Latvijas politikas plānošanas dokumentos
vai tiesību aktos, 
treknrakstā ir atzīmēti Plānā nosakāmie saistošie mērķi
158
 2016.g. apjoms 
(https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/uzn/uzn__inovac/ING021.px/table/tableViewLayout1/)
159
 2014.-2016.g. periodā 
(https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/uzn/uzn__inovac/ING051.px/table/tableViewLayout1/)
160
 ES struktūrfondu un nacionālā budžeta 
finansējums
161
 Dati par 2014.-2019.g. periodu 
(Apvārsnis2020)
162
 Zaļā krāsā atzīmētas Latvijas P&I 
prioritātes 2014.-2018.g. periodā
163
 
https://em.gov.lv/lv/nozares_politika/nacionalais_energetikas_un_klimata_plans/
164
 Atbilstoši gadskārtējam valsts budžeta 
likumam pašvaldībām nav tiesību uzņemties ilgtermiņa saistības 
atbilstoši likuma "
Par pašvaldību
budžetiem
" 
22.pantam
, izņemot 
saistības: 1) līdz pieciem gadiem pašvaldību autonomo funkciju 
nodrošināšanai nepieciešamajiem pakalpojumiem,
datortehnikas, 
sakaru un citas biroja tehnikas iegādei; 2) ilgstošas sociālās 
aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu nodrošināšanai; 
3)
likumā par gadskārtējo valsts budžetu minēto investīciju 
projektu īstenošanai; 4) 
Publiskās un privātās partnerības 
likumā
 noteiktajā kārtībā
akceptēto publiskās un privātās 
partnerības projektu īstenošanai.
165
 Nacionālā zinātniskās darbības informācijas 
sistēma (NZDIS) Zinātniskajās institūcijās akadēmiskajos amatos 
ievēlēto personu reģistrs, (dati
uz 08.08.2019.) 
https://sciencelatvia.lv
166
 Valsts budžeta un ES struktūrfondu finansētās 
pētniecības un inovācijas programmas un ES pētniecības un 
inovāciju programma
"Apvārsnis2020"
167
 Joint Research centre, Smart specialisation 
platform, http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/
168
 
https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/87717
169
 
https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/standard/surveyky/2253
170
 http://klimatam.lv/
171
 Kopējais SEG emisiju apjoms cilvēkam, 
notikumam, komersantam, vai produktam, kas rodas no preču un 
pakalpojumu izmantošanas. Kopējā
SEG emisiju daudzums noteiktā 
populācijā, sistēmā vai darbībā mērījums, ņemot vērā visus 
attiecīgos SEG emisiju avotus, CO
2
 piesaistes un 
CO
2
uzglabāšanu populācijas, sistēmas vai darbības 
teritoriālās un laika robežas
172
 https://www.eumayors.eu/en/
173
 FM, VID
174
 Likmes, kas piemērojamas sākot ar 01.01.2020 
(https://www.vid.gov.lv/lv/akcizes-nodokla-likmes-0)
175
 
http://www.meteo.lv/fs/files/CMSP_Static_Page_Attach/00/00/00/02/03/1548165912_CO2_met_2019.pdf
176
 CO2 emisiju no ceļa transporta faktiskais 
aprēķins tiek veikts ar COPERT 5 modeli 
(
www.emisia.com
), kas nodrošina emisiju faktorus
degvielas patēriņam un visām SEG inventarizācijā iekļautajām 
izplūdes gāzu sastāvdaļām.
177
 
https://www.csdd.lv/transportlidzekla-ekspluatacijas-nodoklis/likme-vieglajiem-auto-nodokla-likmes-no-01-01-2019
178
 DRN maksātājs ir noteikts 
Dabas resursu 
nodokļa likuma
 
3.panta
 pirmajā daļā. Šajā gadījumā tas ir 
persona, kura ir saņēmusi atļauju A vai B
kategorijas 
piesārņojošās darbības veikšanai vai C kategorijas 
piesārņojošas darbības apliecinājumu (iekārta ar nominālo 
siltuma jaudu vienādu vai
lielāku ar 0,2MW)
179
 CSP
180
 Valsts zemes dienesta sniegtie Nekustamā 
īpašuma valsts kadastra informācijas sistēmas dati uz 2017.gada 
1.janvāri.
181
 Būvniecības informācijas sistēmas Ēku 
energosertifikātu reģistra apkopojums uz 2019.gada 
5.septembri
182
 Valsts ēku saraksta - tiek apkopoti dati par 
Valsts institūciju īpašumā, valdījumā un lietošanā esošās ēkām 
ar kopējo platību virs 250 m
2
, dati
par 2017.gada 
enerģijas patēriņiem:
https://www.em.gov.lv/lv/nozares_politika/majokli/eku_energoefektivitate/no_direktivas_2012_27_es_par_energoefektivitati_izrietosas_prasibas/
183
 Centrālās valdības ēku definīcija noteikta MK 
2013.gada 2.decembra rīkojumā Nr.587 "Par Koncepciju par 
Eiropas Parlamenta un Padomes
2012.gada 25.oktobra Direktīvas 
2012/27/ES
 par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 
2009/125/EK
 un 
2010/30/ES
 un atceļ Direktīvas
2004/8/EK
 un 
2006/32/EK
, prasību pārņemšanu tiesību aktos
184
 
https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/vide/vide__energetika__ikgad/ENG100.px/table/tableViewLayout1/
https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/vide/vide__energetika__ikgad/ENG130.px/table/tableViewLayout1/
185
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008.gada 
22.oktobra regula Nr. 
1009/2008
 par enerģētikas statistiku A 
pielikuma 3.2.punkts
186
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008.gada 
22.oktobra regula Nr. 
1009/2008
 par enerģētikas statistiku A 
pielikuma 3.4.punkts
187
 Regulas 
1009/2008
188
 
https://www.rdpad.lv/wp-content/uploads/2016/10/AIZSARGJOSLAS/6_pielikums.pdf
189
 skatīt, piemēram: IRENA (2019), Renewable 
Power Generation Costs in 2018, International Renewable Energy 
Agency, Abu Dhabi,
https://www.irena.org/publications/2019/May/Renewable-power-generation-costs-in-2018
190
 
https://solargis.com/maps-and-gis-data/download/europe
191
 
https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/9590cdee-cd30-11e9-992f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-107469700
192
 
Elektroenerģijas tirgus likuma
 
30.
1
 pants
, skatīt: 
https://likumi.lv/ta/id/108834#p30.1
193
 AS "Sadales tīkls"
194
 Naftas un gāzveida produktu pārvade 
cauruļvados, kur enerģija tiek izmantota pārvades 
nodrošināšanai
195
 CSP
196
 2019. gada SEG inventarizācija un aptuvenā 
SEG inventarizācija par 2018. gadu
197
 CSDD, CSP
198
 
https://www.csb.gov.lv/sites/default/files/publication/2019-08/Nr_21_Latvijas_energobilance_2018_%2819_00%29_LV.pdf
199
 Izteiktu CO
2
 tonnās uz TJ
200
 
http://www.meteo.lv/fs/files/CMSP_Static_Page_Attach/00/00/00/02/03/1548165912_CO2_met_2019.pdf
201
 Saskaņā ar Direktīvas 
2009/28/EK
 nosacījumiem 
(aprēķinu metodiku)
202
 Autotransporta direkcija
203
 SKDS aptaujas, 2017-2019
204
 Krievijas vienotā energosistēma/Ukrainas, 
Baltkrievijas, Kazahstānas, Kirgizstānas, Azerbaidžānas, 
Gruzijas, Tadžikistānas, Moldovas un
Mongolijas integrētā 
energosistēma
205
 Saīsinājums no: Belarus, Russia, Estonia, 
Latvia, Lithuania
206
 MK 2013.gada 30.aprīļa noteikumos Nr.240 
"
Vispārīgie teritorijas plānošanas, izmantošanas un apbūves 
noteikumi
"
207
 Agregators ir tirgus dalībnieks, kas summē 
vairāku klientu nepatērēto jaudu vai saražoto elektroenerģiju 
pārdošanai, iepirkumiem, izsolei vai
jebkādam regulētam 
elektroenerģijas tirgum. Neatkarīga agregatora (tāda, kurš nav 
piesaistīts nevienam elektroenerģijas tirgotājam vai citam 
tirgus
dalībniekam) gadījumā, gala patērētājam jāslēdz divi 
līgumi - piegādes līgums ar elektroenerģijas tirgotāju un 
"elastības līgums" ar agregatoru.
Elastības līgums agregatoram 
nodrošina tiešu pieeju gala patērētāja jaudai un iekārtām un 
tirgus nepieciešamības gadījumā, agregators, kontrolēti
samazina lietotāja patēriņu, ar šo nepatērēto elektroenerģiju 
pēc tam piedaloties tirgū. Atsevišķs norēķinu mehānisms regulē, 
kā un vai agregators
kompenesē tirgotājam pārvadīto gala 
patērētāja ietaupīto vai virslimita elektroenerģiju, ar ko 
operējis agregators. Tirgotājam piesaistīts agregators
pilda 
savu funkciju, ar kontroles mehānismiem rezervējot tirgotāja 
definētu elektroenerģijas ietaupījumu gala patērētājam. 
Tādējādi tirgotājam ir
zināma elektroenerģijas rezerve, ko 
nepieciešamības gadījumā tas var izmantot tirgus balansēšanai 
vai augstas elektroenerģijas cenas apstākļos.
Gala patērētājs 
slēdz vienu līgumu - tikai ar tirgotāju. Agregators var 
apvienot elektroenerģijas patēriņa samazinājumu/pieaugumu, 
elektroenerģijas
ražošanas samazinājumu/pieaugumu vai kombinēt 
abu šo procesu gaitā radušos elektroenerģiju.
208
https://www.em.gov.lv/lv/nozares_politika/valsts_petijumu_programma__energetika_/konkurss__ilgtspejiga_energetikas_infrastruktura_un_tirgus_/
209
 
http://www.zrea.lv/lv/jaunumi_5/ar_starptautiska_projekta_step_palidzibu_lpiaa_noteiks_energijas_nabadzibas_kriterijus_3030/
210
 Latvijas SEG inventarizācijas ziņojums par 
1990.-2017. gadu https://unfccc.int/documents/194812
211
 Sadzīves un bīstamie atkritumi, to savākšana 
un pārstrāde
https://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/vide/vide__vide__ikgad/VIG040.px/table/tableViewLayout1/
212
 
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Waste_statistics/lv
213
 https://unfccc.int/documents/194812
214
 EUROSTAT
215
 Aprites ekonomika: vairāk pārstrādes, mazāk 
atkritumu poligonos
http://www.europarl.europa.eu/latvia/lv/jaunumi/2018/aprila_jaunumi_2018/atkritumu_skirosana.html
216
 N. Belmane (2013) Ievads ekodizainā 
https://www.liaa.gov.lv/files/liaa/attachments/01_namedabelmane_ievads-ekodizains.pdf
217
 
https://www.vzd.gov.lv/lv/parskati-un-statistika/statistika/statistika-no-kadastra/ZLV/
218
 2019. gada Nacionālais meža monitorings
219
 2019. gada Latvijas SEG inventarizācija
https://www.meteo.lv/fs/CKFinderJava/userfiles/files/Vide/Klimats/Majas_lapai_LVGMC_2019_seginvkopsavilkums.pdf
220
 Aprites ekonomikas princips. Saskaņā ar 
"kaskādes principu" koksni izmanto, ievērojot šādu prioritāro 
secību: koksnes izstrādājumu
izmantošana, to kalpošanas laika 
pagarināšana, atkārtota izmantošana, pārstrāde, bioenerģijas 
ražošana un apglabāšana
221
 CSP datubāze 
http://data1.csb.gov.lv/pxweb/lv/lauks/lauks__agro/MGG010.px/table/tableViewLayout1/
222
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/6100
223
 LLU "SEG emisijas samazinoši pasākumi" 
https://www.llu.lv/lv/seg-emisijas-samazinosi-pasakumi
224
 LLU "Siltumnīcefekta gāzu emisiju 
samazināšanas iespējas ar klimatam draudzīgu lauksaimniecību un 
mežsaimniecību Latvijā" EVIDEnT
projekti. 2018.
225
 Padomes 1991.gada 12.decembra direktīva Nr. 
91/676/EEK
 attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko 
rada lauksaimnieciskas
izcelsmes nitrāti
226
 2019.gada iesniegtā SEG inventarizācija 
(1990.-2017.gads): https://unfccc.int/documents/194812/ 
Kopsavilkums:
https://www.meteo.lv/fs/CKFinderJava/userfiles/files/Vide/Klimats/Majas_lapai_LVGMC_2019_seginvkopsavilkums.pdf
227
 EM
228
 EM
229
 EM
230
 EM
231
 EM
232
 EM
233
 EM
234
 EM
235
 FEI
236
 FEI
237
 EM
238
 
https://em.gov.lv/lv/nozares_politika/nacionalais_energetikas_un_klimata_plans/
239
 Šeit un turpmāk tiek salīdzināts ar 
2017.gadu
240
 
https://em.gov.lv/lv/nozares_politika/nacionalais_energetikas_un_klimata_plans/
241
 Eiropas Vides Aģentūras ziņojums No 12/2018 
"Air Quality in Europe -2018 Report", ISSN 1977-8449,
https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2018
242
 FEI
243
 FEI
244
 FEI
245
 FEI
246
 Darba vietu skaits aprēķināts, izmantojot 
starptautiskajos literatūras avotos pieejamo informāciju par 
darba vietu skaitu uz ieguldītām
investīcijām (darba 
vietas/MEUR) vai ietaupīto enerģijas daudzumu (darba 
vietas/GWh). Novērtējums ir dots kā vidējais no abām 
pielietotajām
metodēm.
247
 
https://www.wwf.no/assets/attachments/84-wwf_a4_report___havvindrapport.pdf
248
 https://www.iea.org/offshorewind2019/
249
 
https://www.graanulinvest.com/eng/frontpage
250
 https://www.baltpool.eu/lv/
251
 
https://likumi.lv/ta/id/6075-par-piesarnojumu
252
 MK 2017.gada 12.decembra noteikumi Nr.737 
"
Siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas un prognožu 
sagatavošanas nacionālās sistēmas
izveidošanas un uzturēšanas 
noteikumi
" 
(https://likumi.lv/ta/id/295801-siltumnicefekta-gazu-inventarizacijas-un-prognozu-sagatavosanas-
nacionalas-sistemas-izveidosanas-un-uzturesanas-noteikumi)
253
 Ņemot vērā bāzes scenārija investīcijas un 
papildu investīcijas papildu pasākumu īstenošanai, kur kopējās 
investīcijas veido gan ES
struktūrfondu, gan valsts vai 
pašvaldību budžeta, gan finansējuma no emisijas kvotu 
izsolīšanas, gan privātā finansējuma apjoms
254
 Jautājums par šim fondam nepieciešamo valsts 
budžeta finansējumu ir skatāms valsts budžeta sagatavošanas 
procesā
255
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/6456
256
 Informatīvais ziņojums par Emisijas kvotu 
izsolīšanas instrumenta darbības stratēģiju
257
 Berenberg, Clearblue, Commerzbank, Energy 
Aspects, Engie Global Markets, ICIS, MOL, Refinitiv, Vertis 
(publicēts 10.04.2019 ;
http://carbon-pulse.com/72837)
258
 Emisijas kvotas vidējā cena 2019 gada 
aprīlī-jūnijā bija ap 25 eiro, taču februārī un martā 21-22 
euro, savukārt 2018. gada vidējā cena
primārajā tirgū bija vien 
15,5 euro
259
 
https://ec.europa.eu/clima/policies/innovation-fund_en
Ekonomikas ministrs 
R. Nemiro
 
Latvijas Nacionālā enerģētikas un 
klimata plāna 2021.-2030. gadam
1. pielikums
Plāna rīcībpolitikas konteksta 
sasaiste ar Latvijā spēkā esošajiem politikas plānošanas 
dokumentiem un tajos noteiktajiem politikas
virzieniem
Politikas
plānošanas
dokuments
Aptvertā Plāna
dimensija
Noteiktais mērķis
Spēkā esošajā politikas plānošanas 
dokumentā noteiktie politikas
galvenie virzieni konkrētā 
politikas plānošanas dokumentā noteiktā
mērķa 
sasniegšanai
LIAS2030
1
Atbildīgā iestāde:
PKC
1) AER enerģija
2)
energoefektivitāte
3) enerģētiskā
drošība
4) iekšējais
enerģijas tirgus
5) pētniecība,
inovācijas un
konkurētspēja
Nodrošināt valsts
enerģētisko neatkarību,
palielinot energoresursu
pašnodrošinājumu un
integrējoties ES enerģijas
tīklos.
Enerģētiskā drošība un neatkarība
• Enerģijas starpsavienojumu izveide.
• Energoapgādes jaudu palielināšana un 
reģionalizācija.
• Izkliedētās un mikrolīmeņa enerģijas ražošana.
AER izmantošana un 
inovācija
• Biomasas izmantošana siltumenerģijas un 
elektroenerģijas ražošanai.
• Vēja enerģijas potenciāla attīstīšana.
• Saules enerģijas attīstīšana.
• Hidroenerģijas izmantošana.
• Biogāzes resursu izmantošana.
• Biodegvielas izmantošana.
• Pētniecības iestāžu un uzņēmumu sadarbība AER 
jomā.
Energoefektivitātes 
pasākumi
• Daudzdzīvokļu māju renovācija un siltumenerģijas 
patēriņa
samazināšana.
• Siltumenerģijas ražošanas efektivitātes 
paaugstināšana.
• Investīcijas centralizētajās siltumapgādes 
sistēmās.
• Elektroenerģijas pārvades un sadales zudumu 
samazināšana.
• Elektriskā transporta energoefektivitātes uzlabošana 
un sasaiste ar
citiem transporta veidiem.
• Energoefektīvs ielu apgaismojums pilsētās.
• Racionāla enerģijas patēriņa veicināšana 
mājsaimniecībās.
• Valsts un pašvaldību iepirkumu konkursu kritērijos 
būtu jāiekļauj
energoefektivitāte un produktu dzīves cikla 
analīzes apsvērumi.
Energoefektīva un videi 
draudzīga transporta politika
• Videi draudzīgs transports.
• Platjoslas interneta un e-pakalpojumu pieejamība.
• Gājēju ielas, veloceliņi un zaļie koridori.
Inovatīva un ekoefektīva 
ekonomika
• Lietotāju virzītu inovāciju aģentūra.
• Zinātnieku un uzņēmumu sadarbība pētniecības jomā.
• Sadarbības inovāciju programma.
• Pētniecības un attīstības internacionalizācija.
• Klasteru attīstības programma.
• Atvērtā koda programmatūras iepirkums.
• Intelektuālā īpašuma digitāla licencēšana.
• Pētniecisko institūciju starptautiskās konkurētspējas 
stiprināšana.
• Riska kapitāla nozare.
• P&A nodokļu kredīts.
• Pensiju fondu inovāciju obligācijas.
• Inovāciju iepirkuma programma.
• Inovāciju galvojumi.
4) 
dekarbonizācija
- Būt ES līderei dabas
kapitāla saglabāšanā,
palielināšanā 
un ilgtspējīgā
izmantošanā
- Saglabāt Latvijas
savdabību - daudzveidīgo
dabas un 
kultūras
mantojumu, tipiskās un
unikālās ainavas.
• Zaļā budžeta reforma.
• Nodokļi un nodevas par dabas kapitāla izmantošanu
• Inovāciju programma
• Pārmaiņas rosinošas vides izglītības programmas
• Mežrūpniecības pārstrukturēšana.
• Agrārās industrijas attīstība
• Inovācijas un modernizācija lauksaimniecībā
• Zemes ielabošanas pasākumi
• Biomasas izmantošana
• Zemju apmežošana.
LNAP2020
2
Atbildīgā iestāde:
PKC
1) AER enerģija
2)
energoefektivitāte
Nodrošināt tautas
saimniecībai nepieciešamo
energoresursu ilgtspējīgu
izmantošanu, veicinot
resursu tirgu pieejamību,
sektoru 
energointensitātes
un emisiju intensitātes
samazināšanos un 
vietējo
AER īpatsvara
palielināšanos kopējā
patērētajā 
apjomā,
fokusējoties uz
konkurētspējīgām enerģijas
cenām
• Pašvaldību energoplānu izstrāde, paredzot kompleksus 
pasākumus
energoefektivitātes veicināšanai un pārejai uz 
AER;
• Energoefektivitātes programmas valsts un pašvaldību 
sabiedrisko ēku
sektorā
• Atbalsta programmas dzīvojamo ēku energoefektivitātei 
un pārejai uz
AER;
• Atbalsts inovatīvu enerģētikas un energoefektivitātes 
tehnoloģiju
projektiem
• Atbalsta programmas pārejai uz AER transporta sektorā 
un
nepieciešamās infrastruktūras nodrošināšana, atbalstot 
tikai tādus
alternatīvos energoresursus, kas ir ekonomiski 
izdevīgi, kā arī atbalstot
inovāciju, kuras rezultātā tiek 
sekmēta ekonomiski izdevīgu alternatīvo
energoresursu 
izmantošana
• AER izmantošana enerģijas ražošanā, samazinot atkarību 
no fosilajiem
energoresursiem, un energoefektivitātes 
veicināšana centralizētajā
siltumapgādē
• Energoinfrastruktūras tīklu attīstība
1) 
dekarbonizācija
Saglabāt dabas 
kapitālu kā
bāzi ilgtspējīgai
ekonomiskajai izaugsmei
un 
sekmēt tā ilgtspējīgu
izmantošanu, mazinot
dabas un cilvēka 
darbības
radītos riskus vides
kvalitātei
• Stimulēt zemes un citu dabas resursu ilgtspējīgu 
izmantošanu un
bioloģisko daudzveidību, pielietojot vidi 
saudzējošas tehnoloģijas
• Energoefektīvu un ekoloģiskas izcelsmes preču un 
pakalpojumu
("Zaļais publiskais iepirkums") plašāka 
nodrošināšana publiskajos
iepirkumos
• Palielināt ūdenstilpju un lauksaimniecībā izmantojamās 
zemes
izmantošanu pārtikas ražošanai, t.sk. uzlabojot 
publisko ūdens režīmu
regulējošo infrastruktūru
• Palielināt augsnes auglību un meža resursu vērtību, 
pēc iespējas
mazinot ietekmi uz vidi un pielietojot vidi 
saudzējošas tehnoloģijas
• Atkritumu šķirošana un dalīti savākto atkritumu 
pārstrāde
Latvijas nacionālā
reformu
programma "ES
2020" 
stratēģijas
īstenošanai
3
Atbildīgā iestāde:
EM
1) AER enerģija
2)
energoefektivitāte
3) dekarbonizācija
4) Inovācijas,
pētniecība un
konkurētspēja
- Uzņēmējdarbības vides
uzlabošana, efektīva ES
struktūrfondu izmantošana,
uzņēmumu pieejas
finansēm 
nodrošināšana ar
mērķi atbalstīt produktīvās
investīcijas
- Sabalansētas
tautsaimniecības attīstības
nodrošināšana, veicinot
tirgojamo nozaru attīstību
un ceļot 
produktivitāti
Energoefektivitātes palielināšanas mērķis
• mājokļu siltināšana
• energoefektivitātes paaugstināšana sabiedriskās un 
ražošanas ēkās
• efektīvas apgaismojuma infrastruktūras ieviešana 
pašvaldību publiskajās
teritorijās
• energoefektivitātes paaugstināšana siltumenerģijas 
ražošanā
• energoefektivitātes paaugstināšana transporta 
sektorā
AE īpatsvara palielināšanas 
mērķis
• tiesiskās bāzes sakārtošana
• finanšu resursu pieejamības nodrošināšana atjaunojamās 
enerģijas
ražošanai
• biodegvielas izmantošanas veicināšana transporta 
sektorā
Siltumnīcefekta gāzu (SEG) 
emisiju samazināšanas mērķis
• ne-ETS nozaru emisiju ierobežošana
• pētniecība, inovācijas, sabiedrības informēšana
Ieguldījumu pētniecībā un 
attīstībā (R&D) palielināšanas mērķis
• Inovāciju veicināšana
• Atbalsts inovatīvu komersantu attīstībai
• Patentu tehniskās bibliotēkas kapacitātes celšana un 
jaunu atbalsta
pakalpojumu ieviešana
• Zinātniskās darbības potenciāla attīstība
• Uzņēmumu un zinātnieku ilgtermiņa sadarbības 
platformas izveide
LEIS2030
4
Atbildīgā iestāde:
EM
1) AER enerģija
2)
energoefektivitāte
3) enerģētiskā
drošība
4) iekšējais
enerģijas tirgus
5) dekarbonizācija
Konkurētspējīga
ekonomika ar ilgtspējīgu
enerģētiku un
energoapgādes drošības
paaugstināšanu:
- Nodrošināt 50% AER
īpatsvaru bruto enerģijas
galapatēriņā;
- Samazināt vidējo
siltumenerģijas patēriņu
apkurei par 
50%;
- Par 50% samazināt
enerģijas un energoresursu
importu 
no esošajiem trešo
valstu piegādātājiem;
Ilgtspējīga enerģētika:
• īstermiņā noteikt ievērojami augstākas izmaksu ziņā 
efektīvas obligātas
būvnormatīvu klases jaunu un renovētu 
ēku siltumnoturībai, kā arī
brīvprātīgas klases, t.sk., 0 
enerģijas patēriņa ēkas;
• veicināt intensīvu atbalsta programmu esošā dzīvojamā 
fonda un
sabiedrisko ēku energoefektivitātes 
palielināšanai, sevišķi daudzdzīvokļu
sektorā, kur 
sagaidāma lielākā atdeve šādiem atbalsta mehānismiem;
• veicināt viedo skaitītāju ieviešanu, palielinot 
patērētāju izpratni par savu
enerģijas patēriņu un radot 
iespēju to regulēt un samazināt patērēto
energoresursu 
daudzumu;
• noteikt stingrākas prasības centralizētās 
siltumapgādes sistēmām
attiecībā uz enerģijas zudumu tīklos 
samazināšanu, vērtējot investīciju
lietderību un 2030.gadā 
zudumu līmeņatzīmi tuvinot 10%;
• stimulēt jaunu patērētāju pieslēgšanu efektīvām 
centralizētās
siltumapgādes sistēmām, tai skaitā, 
ierobežojot zemas lietderības fosilo
autonomās apkures 
iekārtas uzstādīšanu teritorijā, kurā ir pieejama
centralizētā siltumapgāde;
• noteikt siltumapgādes pakalpojumu sniedzējiem 
pienākumu novirzīt
1,5% no to apgrozījuma gadā 
energoservisa pakalpojumu nodrošināšanai;
• veicināt mazo un vidējo uzņēmumu darbības 
energoefektivitātes
paaugstināšanu, ieviešot energoauditu 
un energovadības sistēmu.
Aktivizēt nozares asociācijas 
lomu energoefektivitātes veicināšanai,
rosinot diskusiju 
par enerģijas patēriņa līmeņatzīmju noteikšanu nozarē.
Īstenot valsts atbalstu energoefektivitātes paaugstināšanas 
pasākumu
ieviešanai rūpniecībā;
• stimulēt "zaļā iepirkuma" principu plašāku ieviešanu, 
kas ļaus panākt
energoresursu ietaupījumu, veicot preces 
vai pakalpojuma dzīves cikla
analīzi, un samazināt ietekmi 
uz vidi;
• nodrošināt publiskā sektora parauglomu 
energoefektivitātes pasākumu
veikšanā transporta, ēku un 
siltumapgādes sektoros, veicot pilotprojektus,
publiski 
daloties ar informāciju par tiem tostarp par iespējām 
projektiem
piesaistīt publisko un privāto finansējumu.
• vidējā termiņā (līdz 2020.gadam) piemērot valsts 
atbalsta izņēmumu
konkrēta mērķa sasniegšanai un nodrošināt 
tiešu augstas intensitātes
atbalstu centralizētās 
siltumapgādes sistēmās pārejai uz AER;
• nacionāla mēroga enerģētikas finanšu instrumenta 
ietvaros paredzēt
atbalstu AER attīstībai, īpaši izpētes un 
attīstības (R&D) projektiem,
tehnoloģiju pārņemšanai un 
to ražošanas bāzes izveidei;
• ieviest prasības un atbalsta mehānismus AER 
tehnoloģiju izmantošanas
veicināšanai jaunās un renovētās 
ēkās, lai veicinātu jaunu AER sistēmu
integrāciju 
centralizētajās siltumapgādes sistēmās;
• izstrādāt efektīvu un pārredzamu regulējumu sauszemes 
un jūras vēja
enerģijas attīstībai, paredzot konkrētus 
nosacījumus vēja parku izpētei,
būvniecībai un 
ekspluatācijai. Regulējums atvieglos šīs enerģijas
attīstības uzraudzību valsts mērogā un nodrošinās skaidri 
definētu
investīciju vidi potenciālajiem šīs enerģijas 
attīstītājiem;
• veicināt plašāku AER izmantošanu publiskajā 
transportā, tai skaitā
īstenojot tālāku dzelzceļa 
transporta elektrifikāciju un veicot sabiedriskā
transporta 
pāreju biodegvielu izmantošanai;
• atteikties no tieša valsts atbalsta 1.paaudzes 
biodegvielai, vidējā termiņā
saglabājot obligāto 
biodegvielas piejaukumu fosilajai degviela;
• izstrādāt valsts atbalsta mehānismu 2.paaudzes 
biodegvielas ražošanas
veicināšanai;
• nodrošināt AER izmantošanas (t.sk., biomasa un 
biodegviela) atbilstību
ilgtspējas kritērijiem un pozitīvu 
AER izraisīto ietekmi uz saistītajām
nozarēm, nosakot 
skaidru regulējumu un atbilstības kontroles principus;
• veidot privāto elektriskā autotransporta 
infrastruktūru, nodrošinot
vienota uzlādes tīkla standarta 
ieviešanu;
• izstrādāt jaunu elektroenerģijas ražošanas atbalsta 
instrumentu, ievērojot
šādus principus: enerģijas apjoma 
elastība, saprātīgas izmaksas, reakcija
uz tirgus signāliem 
un tehnoloģiskā neitralitāte, kā arī pilnveidot
izcelsmes 
apliecinājumu sistēmu;
• izvērtēt energoietilpīgu eksporta nozaru uzņēmumu 
konkurētspējas
riskus sakarā ar obligātās iepirkuma 
komponentes pieauguma prognozēm;
• noteikt ilgtermiņa principu mazas jaudas 
elektroenerģijas ražošanas
iekārtu neto uzskaitei sadales 
tīklos ar 12 mēnešu norēķinu periodu;
• veicināt atkritumu izmantošanu enerģijas ražošanai, 
kas ļaus palielināt
vietējo enerģijas resursu izmantošanu 
un vienlaikus risinās atkritumu
utilizācijas problēmu 
valstī.
Energoapgādes drošības 
paaugstināšana:
• nodrošināt nacionālā mērogā elastīgu un drošu 
energoapgādes tīklu,
ņemot vērā arvien plašāku 
mikroģenerācijas izplatību un tā rezultātā
radušās izmaiņas 
Latvijas enerģijas portfelī. Decentralizētas
mikroģenerācijas procesā saražoto enerģiju iespējams 
efektīvi integrēt
tīklā tikai pie nosacījuma, ka 
energoapgādes tīkli tiek rūpīgi uzraudzīti,
tiek analizēta 
un plānota to darbība un attīstība, kā arī nodrošināta
efektīva jaudu balansēšana tīklā;
• nacionāla mēroga enerģētikas finanšu instrumenta 
ietvaros sniegt
atbalstu būtiskākajiem nacionāla mēroga 
enerģētikas infrastruktūras
projektiem;
• attīstīt enerģētikas politikas ietekmes izvērtēšanas 
kapacitāti, pilnvērtīgi
aptverot enerģētikas politikas 
tiešās un netiešās izmaksas uz patērētājiem
un ieguvumus 
ekonomikai kopumā, tajā skaitā alternatīvās izmaksas un
lokālo piesārņojumu;
• nodrošināt valsts mēroga sociālo atbalstu enerģētikas 
sektorā, tostarp
īstenojot sociālos atbalsta pasākumus 
noteikta statusa patērētājiem, lai
izskaustu enerģētisko 
nabadzību un nodrošinātu enerģijas pieejamību par
atbilstošu, pieņemamu cenu ikvienam Latvijas 
iedzīvotājam;
• nodrošināt enerģijas tirgu liberalizāciju, atvieglojot 
jaunu tirgus
dalībnieku ienākšanu tirgū, veicinot enerģijas 
piegāžu avotu un ceļu
diversifikāciju reģionālā mērogā un 
veicinot sabiedrības informētību par
tās ieguvumiem un 
pienākumiem brīvā un efektīvā enerģijas tirgū;
• turpināt ciešu sadarbību ar reģionālajiem partneriem 
Baltijas enerģijas
tirgus starpsavienojumu plāna (BEMIP) un 
Eiropas Infrastruktūras
savienošanas instrumenta (CEF) 
ietvaros, balstoties uz solidaritātes un
savstarpēja 
finansiālā atbalsta principiem, līdzsvarojot nacionālās un
reģionālās intereses kopēji izdevīgiem risinājumiem (piem., 
dabasgāzes
piegādes un uzglabāšanas infrastruktūras 
attīstība);
• turpināt Skandināvijas un Baltijas valstu 
elektroenerģijas tirgu
integrāciju Nord Pool Spot biržas 
ietvaros, tajā skaitā nākotnes darījumu
finanšu instrumentu 
tirdzniecību, izveidojot vienotu cenu reģiona zonu,
attīstot ekonomiski pamatotus reģionālos starpsavienojumus, 
samazinot
straujas elektroenerģijas cenu svārstības, 
palielinot tirgu likviditāti un
dodot signālus jaunu jaudu, 
tostarp AER attīstībai;
• izveidot efektīvu un atvērtu reģionālu dabasgāzes 
tirgu, pārņemot ES 3.
enerģētikas paketi, un atbalstīt 
Baltijas reģiona dabasgāzes piegāžu
diversifikācijas 
risinājumus, tostarp reģionāla sašķidrinātā dabasgāzes
termināļa attīstību, dabasgāzes starpsavienojumus starp 
Poliju-Lietuvu un
Somiju-Igauniju, kā arī palielinot 
reģionālās dabasgāzes krātuves jaudas;
• attīstīt tirgus priekšnoteikumus tikai ekonomiski 
pamatotiem
reģionāliem zema oglekļa bāzes jaudu projektiem, 
atsakoties no tieša
valsts atbalsta jauniem bāzes jaudas 
projektiem;
• uzlabot degvielas apgādes drošumu, pilnveidojot 
Centrālās krājumu
uzturēšanas struktūras (CKUS) darbību ar 
efektīvākiem reaģēšanas
mehānismiem krīzes situācijā;
• veicināt vietējo energoresursu ieguves potenciālu, 
tajā skaitā kūdras
ieguvi un slānekļa gāzes un naftas 
potenciāla tālāku izpēti, kā arī pieņemt
atbilstošu 
regulējumu ogļūdeņražu izpētes un ieguves investīciju vides
nostiprināšanai.
EAP2020
5
Atbildīgā iestāde:
EM
1) AER enerģija
2)
energoefektivitāte
3) enerģētiskā
drošība
4) iekšējais
enerģijas tirgus
5) dekarbonizācija
Paaugstināt
tautsaimniecības
konkurētspēju, sekmējot
piegāžu drošumu, 
brīvā
tirgus un konkurences
noteiktu energoresursu un
enerģijas cenu veidošanos,
ilgtspējīgu enerģijas
ražošanu un 
patēriņu
Primāro energoresursu diversifikācija
• Veicināt vietējo primāro energoresursu izpēti un 
ieguvi Latvijā
• Veicināt energoresursu piegādes ceļu un avotu 
diversifikāciju
• Atkritumu pārstrāde
Efektīva enerģijas tirgus 
izveide
• Aktīva līdzdalība ES tīkla kodeksu izstrādē ES 
enerģijas tirgus
pilnveidošanai
• Samazināt cenu svārstību risku elektroenerģijas 
vairumtirdzniecībā
• Liberalizēt elektroenerģijas tirgu mājsaimniecībām
• Nodalīt dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas 
pakalpojumus no
tirdzniecības un sadales pakalpojumiem
Efektīva enerģijas 
infrastruktūra
• Vienkāršot KIP projektu ieviešanas procesu
• Uzlabot elektroenerģijas pārvades sistēmas 
infrastruktūru
• Uzlabot elektroenerģijas sadales sistēmas drošumu un 
veikt elektrotīkla
modernizāciju
• Uzlabot dabasgāzes sadales, pārvades un uzglabāšanas 
sistēmas
infrastruktūru
• Uzlabot normatīvo regulējumu cita veida 
infrastruktūrai
Efektīvs siltumenerģijas 
tirgus
• Normatīvo regulējumu pilnveidošana.
• Infrastruktūras izveidošana, sakārtošana un 
attīstība
AER īpatsvara pieaugums
• Īstenot pasākumus, lai palielinātu AER īpatsvaru bruto 
enerģijas gala
patēriņā.
• Īstenot pasākumus, lai palielinātu no AER saražotas 
enerģijas īpatsvaru
enerģijas gala patēriņā transportā
Uzlabota 
energoefektivitāte
• Normatīvā regulējuma pilnveidošana un īstenošana
• Energoefektivitātes paaugstināšana ēkās
• Energoefektivitātes paaugstināšana rūpniecības 
sektorā
• Sabiedrības informēšana un izglītošana par 
energoefektivitātes
lietderību
• Ekodizaina prasību ieviešana
Efektīva krīzes situācijas 
pārvaldība
• Nodrošināt tautsaimniecību ar energoapgādi 
apdraudējuma gadījumā
• Nodrošināt naftas rezerves
Starptautiskās un reģionālās 
sadarbības stiprināšana
• Aktīvi iesaistīties BEMIP darbā
• Veicināt sadarbību ar Igauniju un Lietuvu, kā arī 
citām reģiona valstīm
• Koordinēt Baltijas jūras reģiona stratēģijas 
Enerģētikas prioritāti
• Veicināt Latvijas aktīvu dalību starptautiskās 
organizācijās
Sabiedrības informēšana par 
enerģētikas sektora aktualitātēm
• Veicināt sabiedrības izpratni par notikumiem 
enerģētikas sektorā
• Nodrošināt institucionālo ietvaru valsts un uzņēmēju 
sadarbībai
• Veicināt Viedās specializācijas attīstību enerģētikas 
jomā
Energoefektivitātes
politikas
alternatīvo
pasākumu plāns
enerģijas
galapatēriņa
ietaupījuma mērķa
2014.-2020.gadam
sasniegšanai
6
Atbildīgā iestāde:
EM
1)
energoefektivitāte
2) dekarbonizācija
Nodrošināt alternatīvo
pasākumu ieviešanu:
- rūpniecības sektorā
- mājsaimniecību sektorā
- pakalpojumu sektorā
- transporta sektorā
- lauksaimniecības,
mežsaimniecības un
zivsaimniecības 
sektorā
- Alternatīvo pasākumu
ieviešana, kas aptver
vairākus 
sektorus
Sasniegts obligātais enerģijas galapatēriņa ietaupījuma 
mērķis, periodā no
2014. līdz 2020.gadam uzkrātas 9896 GWh.
• Energoefektivitātes pasākumi lielajos uzņēmumos
• Energoefektivitātes pasākumi lielajos elektroenerģijas 
patērētājos
• Energopārvaldība valsts iestādēs un pašvaldībās
• Brīvprātīgas vienošanās par energoefektivitāti
• EKII, KPFI
• Dažādu sektoru (satiksmes, zemkopības, labklājības, 
kultūras uc.) ESF
programmas, kur tiek atjaunotas ēkas un 
iekārtas un energoefektivitāte
tiek uzskaitīta, bet ir kā 
papildu ieguvums.
• Pašvaldību finansēta ēku renovācija
Koncepcija par
Eiropas
Parlamenta un
Padomes
2012.gada
25.oktobra
Direktīvas
2012/27/ES
 par
energoefektivitāti,
ar 
ko groza
Direktīvas
2009/125/EK
 un
2010/30/ES
, un
atceļ 
Direktīvas
2004/8/EK
 un
2006/32/EK
,
prasību
pārņemšanu
normatīvajos
aktos
7
Atbildīgā iestāde:
EM
1)
energoefektivitāte
2) dekarbonizācija
- Valsts neobligātais
energoefektivitātes mērķis -
primārās 
enerģijas
ietaupījums 2020.gadā -
0,670 Mtoe (28 PJ).
- Mērķis centrālās valdības
ēku renovācijai - katru gadu
3 % platības - (maksimālās
aplēses - kopā 678 460 
m
2
),
kas kopā ar pašvaldību ēku
renovāciju 
nodrošina 0,016
Mtoe (0,67 PJ, 186 GWh)
enerģijas 
ietaupījumu
kopumā laikposmā no
2014.gada līdz
2020.gadam.
- Mērķis enerģijas gala
ietaupījumam - obligātais
enerģijas ietaupījums 1,5 %
apjomā no galalietotājiem
piegādātās enerģijas - 0,213
Mtoe (8,9 PJ).
• Energoefektivitātes pienākumu shēma
• Energoefektivitātes veicināšana dzīvojamās un 
publiskās ēkās (ESF
programmas)
• Energoefektivitātes veicināšana siltumapgādē (ESF 
programmas)
• Energoefektivitātes paaugstināšana rūpniecības sektorā 
(ESF
programmas)
ĒAIS
8
Atbildīgā iestāde:
EM
1)
energoefektivitāte
2) dekarbonizācija
Aktuālie mērķi ēku
energoefektivitātes jomā ir:
- finansējuma pieejamība
ekonomiski pamatotiem
projektiem visā Latvijas
teritorijā, t.sk. reģionos;
- kvalitatīva projektu vadība
un uzraudzība;
- aktivitāšu uzraudzības
fokusēšana uz rezultātu, tai
skaitā enerģijas
ietaupījumu, sasniegšanu;
- augstas
energoefektivitātes un
kvalitatīvas 
būvniecības
sasniegšana;
- būvkomersanta atlases
procedūras uzlabošana;
- resursu izmaksu
samazināšana.
• izveidot finanšu instrumentu, kas būtu piemērots 
gadījumiem, ja
daudzdzīvokļu dzīvojamai mājai ir 
nepieciešams veikt ieguldījumus
dzīvojamās mājas 
uzturēšanai vai energoefektivitātes pasākumu
veikšanai, 
taču nav veikts pietiekamā apjomā (vai nav vispār veikts)
maksājums uzkrājuma fondā.
• Veicināt ESKO pakalpojuma veidošanos. ESKO ar bankas 
garantiju vai
apdrošināšanas polisi atbild par projekta 
ietvaros sasniedzamo
energoefektivitātes līmeni. ESKO sedz 
daudzdzīvokļu māju iedzīvotājiem
radītos zaudējumus, ja pēc 
atjaunošanas projekta pabeigšanas netiek
sasniegts 
noteiktais energotaupības līmenis.
• turpināt izglītot potenciālos projektu iesniedzējus un 
projektu īstenotājus
informatīvās kampaņas "Dzīvo siltāk" 
ietvaros, tai skaitā organizējot
izglītojošus seminārus un 
konferences energoefektivitātes jomā ne tikai
daudzdzīvokļu 
māju sektorā, bet arī publiskajā sektorā.
• Regulāri pārskatīt minimālās ēku energoefektivitātes 
prasības un tās
noteikt, lai panāktu izmaksu ziņā optimālu 
līdzsvaru starp finanšu
ieguldījumiem un ēkas dzīves cikla 
laikā ietaupītajām enerģijas
izmaksām.
• Izstrādāt atbalsta instrumentus gandrīz nulles 
enerģijas patēriņa ēku
būvniecībai saskaņā ar Direktīvas 
2010/2010/
30/ES 10.panta 1.punktu.
Vides politikas
pamatnostādnes
2014.-2020.gadam
9
Atbildīgā iestāde:
VARAM
1) 
dekarbonizācija
- nodrošināt Latvijas
ieguldījumu globālo
klimata pārmaiņu
samazināšanā, ņemot vērā
Latvijas vides, sociālās un
ekonomiskās intereses
- veicināt Latvijas gatavību
pielāgoties klimata
pārmaiņām un to izraisītajai
ietekmei.
SEG emisiju samazināšana un CO
2
 piesaistes 
nodrošināšana
• SEG emisiju samazināšanas pasākumu īstenošana visos
tautsaimniecības sektoros, vienlaikus virzot valsti uz 
ilgtspējīgu un
oglekļa mazietilpīgu, tai pat laikā izmaksu 
efektīvu attīstību.
• Klimata politikas mērķu integrēšana citu nozaru 
politikā, nosakot katras
nozares atbildību, kā arī veicinot 
sadarbību starp valsti, pašvaldībām un
privāto sektoru.
Pielāgošanās klimata 
pārmaiņām
• Efektīvu pielāgošanās pasākumu īstenošana un to 
integrēšana teritoriju
attīstības plānošanā un nozaru 
politikā ar mērķi mazināt klimata pārmaiņu
ietekmi un 
pielāgoties tām.
• Plūdu riska mazināšana un plūdu seku pārvaldība
SEG emisiju uzskaite un 
prognozēšana
Sabiedrības izglītošana par 
klimata pārmaiņām un pielāgošanos tām,
kā arī iedzīvotāju 
iesaistīšana politikas veidošanā un ieviešanā.
Atkritumu
apsaimniekošanas
valsts plāns 
2013.-
2020.gadam
10
Atbildīgā iestāde:
VARAM
1) 
dekarbonizācija
- Samazināt apglabājamo
atkritumu plūsmu,
palielinot 
atkritumu
pārstrādi 50% līdz 80%
apmērā atkarībā no
atkritumu veida.
- Attīstīt un pilnveidot
sabiedrības vides apziņu un
zaļo domāšanu, lai panāktu
klimata pārmaiņu, dabas un
energoresursu patēriņa,
vides piesārņojuma
samazināšanu.
• 
novērst
 atkritumu rašanos, palielinoties 
ekonomiskajai izaugsmei, un
nodrošināt
 kopējā radīto 
atkritumu daudzuma ievērojamu samazināšanu,
izmantojot 
maksimāli visas labākās pieejamās atkritumu rašanās
novēršanas iespējas un labākos pieejamos tehniskos 
paņēmienus,
palielinot resursu izmantošanas efektivitāti un 
veicinot ilgtspējīgākas
patērētāju uzvedības modeļa 
attīstību;
• 
nodrošināt
 atkritumu kā resursu racionālu 
izmantošanu;
• 
nodrošināt
, ka radītie atkritumi nav bīstami 
vai arī tie rada nelielu risku
videi un cilvēku veselībai, 
atkritumi pēc iespējas tiek atgriezti atpakaļ
ekonomiskajā 
apritē, it īpaši izmantojot pārstrādi, vai arī tiek 
atgriezti
vidē noderīgā (piemēram, komposts), un, ka 
atkritumi tiek pārstrādāti pēc
iespējas tuvāk to rašanās 
vietām;
• 
nodrošināt
 apglabājamo atkritumu daudzuma 
samazināšanu un
atkritumu apglabāšanu cilvēku veselībai un 
videi drošā veidā;
Latvijas lauku
attīstības
programma 
2014.-
2020.gadam
11
Atbildīgā iestāde:
ZM
1) AER enerģija
2)
energoefektivitāte
3) dekarbonizācija
- Veicināt zināšanu pārnesi
un inovācijas
lauksaimniecībā,
mežsaimniecībā un lauku
apvidos
- Uzlabot lauku
saimniecību dzīvotspēju un
visu 
lauksaimniecības
veidu konkurētspēju visos
reģionos un 
veicināt
inovatīvas saimniecību
tehnoloģijas un ilgtspējīgu
meža apsaimniekošanu
- Veicināt pārtikas preču
aprites organizēšanu,
tostarp 
lauksaimniecības
produktu pārstrādi un
tirdzniecību, 
dzīvnieku
labturību un riska
pārvaldību lauksaimniecībā
- Atjaunot, saglabāt un
uzlabot ekosistēmas, kas
saistītas ar lauksaimniecību
un mežsaimniecību
- Veicināt resursu efektīvu
izmantošanu un atbalstīt
pret klimata pārmaiņām
noturīgu ekonomiku ar
zemu oglekļa 
dioksīda
emisiju līmeni
lauksaimniecības, pārtikas
un 
mežsaimniecības
nozarēs
- Veicināt sociālo
iekļautību, nabadzības
mazināšanu un 
ekonomisko
attīstību lauku apvidos
Zināšanu pārnese un inovācijas lauksaimniecībā, 
mežsaimniecībā un
lauku teritorijās
• Sekmēt inovāciju, sadarbību un zināšanu bāzes 
attīstību lauku apvidos
• Stiprināt saikni starp lauksaimniecību, pārtikas 
ražošanu un
mežsaimniecību un pētniecību un inovāciju, 
tostarp lai uzlabotu vides
apsaimniekošanu un vides 
stāvokļa rādītājus
• Rosināt mūžizglītību un apmācības lauksaimniecības un
mežsaimniecības nozarēs
Lauku saimniecību konkurētspējas un dzīvotspējas 
palielināšana,
inovatīvu tehnoloģiju ieviešanas veicināšana 
lauksaimniecībā
• Uzlabot visu lauku saimniecību ekonomiskos rādītājus 
un veicināt
lauku saimniecību pārstrukturēšanu un 
modernizēšanu, jo īpaši lai
pastiprinātu dalību tirgū un 
virzību uz tirgu, kā arī lai veicinātu
lauksaimnieciskās 
darbības dažādošanu
• Atvieglot atbilstīgi kvalificētu lauksaimnieku 
ienākšanu
lauksaimniecības nozarē un jo īpaši paaudžu 
maiņu
Pārtikas aprites organizēšanas, dzīvnieku labturības un 
riska pārvaldības
veicināšana lauksaimniecībā
• Uzlabot primāro ražotāju konkurētspēju, tos labāk 
integrējot
lauksaimniecības pārtikas apritē, izmantojot 
kvalitātes shēmas, piešķirot
papildu vērtību 
lauksaimniecības produktiem, veicinot noietu vietējos
tirgos un izmantojot īsas piegādes ķēdes, ražotāju grupas 
un organizācijas
un starpnozaru organizācijas;
• Lauku saimniecību riska novēršanas un pārvaldības 
atbalsts.
Ar lauksaimniecību un mežsaimniecību saistīto ekosistēmu 
atjaunošana,
saglabāšana un veicināšana
• Atjaunot, saglabāt un veicināt bioloģisko daudzveidību 
(tostarp Natura
2000 teritorijās un apgabalos, kuros ir 
dabiskie vai citi specifiski
ierobežojumi), un apgabalos ar 
augstas dabas vērtības lauksaimniecību,
kā arī Eiropas 
ainavu stāvokli;
• Uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu, tostarp 
mēslošanas līdzekļu un
pesticīdu lietošanu.
• Novērst augsnes eroziju un uzlabot augsnes 
apsaimniekošanu.
Resursu efektīvas izmantošanas veicināšana un pret 
klimata pārmaiņām
noturīgas ekonomikas ar zemu oglekļa 
dioksīda emisiju līmeni
atbalstīšana lauksaimniecības, 
pārtikas un mežsaimniecības nozarēs
• Palielināt enerģijas izmantošanas efektivitāti 
lauksaimniecībā un
pārtikas pārstrādē
• Sekmēt AER, blakusproduktu, atkritumu, atlieku un citu 
nepārtikas
izejvielu piegādi un izmantošanu bioekonomikas 
vajadzībām.
• Samazināt siltumnīcefekta gāzu un amonjaka emisijas 
lauksaimniecībā.
• Veicināt oglekļa uzglabāšanu un piesaisti 
lauksaimniecībā un
mežsaimniecībā
Sociālās iekļaušanas, nabadzības mazināšanas un 
ekonomiskās attīstības
veicināšana lauku teritorijās
• Veicināt dažādošanu, mazu uzņēmumu izveidi un 
attīstīšanu, kā arī
darbvietu radīšanu.
• Sekmēt vietējo attīstību lauku apvidos
Meža un saistīto
nozaru attīstības
pamatnostādnes
2015.-
2020.gadam
12
Atbildīgā iestāde:
ZM
1) dekarbonizācija
2) AER enerģija
3) enerģētiskā
drošība
- Latvijas mežu
apsaimniekošana ir
ilgtspējīga un 
starptautiski
atzīta
- Latvijas meža nozares
produkcija ir
konkurētspējīga ar 
augstu
pievienoto vērtību un atbilst
klienta vajadzībām
- Meža un saistīto nozaru
attīstībai atbilstošs
izglītības un zinātniskais
potenciāls un cilvēkresursu
prasmju līmenis
Meža un meža zemes efektīva un ilgtspējīga 
apsaimniekošana
• Nodrošināt meža resursu pieejamību tagad un nākamajām 
paaudzēm
• Palielināt meža kooperatīvo apsaimniekošanu
• Saglabāt meža bioloģisko daudzveidību esošajā 
līmenī
Meža apsaimniekošanas risku 
mazināšana
• Samazināt mežaudžu dabisko atmirumu
Meža nozares konkurētspējas 
attīstība
• Paaugstināt meža nozares apstrādātas koksnes 
produkcijas eksportu
• Paaugstināt tālāk apstrādes produkcijas īpatsvaru
Jaunu koksnes produktu un 
uzņēmumu attīstība
• Samazināt apaļo kokmateriālu un kokapstrādes 
blakusproduktu eksporta
īpatsvaru
Meža nozares zinātnes 
attīstība
• Paaugstināt meža nozares zinātnisko institūtu 
konkurētspēju un
starptautiskā atpazīstamību
• Palielināt nozares zinātnisko institūtu ienākumus no 
meža nozares
uzņēmumiem sniegtiem P&A pakalpojumiem
Meža nozares izglītības 
attīstība
• Palielināt mežsaimniecības un kokapstrādes mācību 
programmās
studējošo skaitu un konkursu uz vienu budžeta 
vietu
Sabiedrības un meža īpašnieku 
informēšana un izglītošana
• Uzlabot sabiedrības zināšanas un izpratni par 
ilgtspējīgu meža
apsaimniekošanu un koksnes produktu 
pielietošanu
• Palielināt apsaimniekoto privāto mežu īpatsvaru
Transporta
attīstības
pamatnostādnes
2014.-
2020.gadam
13
Atbildīgā iestāde:
SM
1) AER enerģija
2)
energoefektivitāte
3) dekarbonizācija
konkurētspējīga,
ilgtspējīga, komodāla
transporta sistēma, kas
nodrošina 
augstas kvalitātes
mobilitāti, efektīvi
izmantojot resursus, 
t.sk.
ES struktūrfondus.
Latvija - ilgtspējīgs transporta un loģistikas 
pakalpojumu sniedzējs
•
 Samazināt valsts autoceļu ar asfalta segumu 
sliktā un ļoti sliktā stāvoklī
garums par 57%, salīdzinot 
ar 2012.gadu
•
 Konkurētspējīga dzelzceļa infrastruktūra
•
 Rīga - dinamiski augošs Baltijas reģiona un 
Ziemeļeiropas līmeņa gaisa
satiksmes centrs
•
 Uzlabota transporta drošība
Nodrošināta iekšējā un ārējā 
sasniedzamība, un augstas kvalitātes
mobilitātes iespējas 
visā valsts teritorijā
•
 Nodrošināta iespēja visiem iedzīvotājiem nokļūt 
novada centrā,
apmeklēt izglītības iestādes, nokļūt 
darbavietās, valsts un pašvaldību
institūcijās to normālajā 
darba laikā ar sabiedrisko transportu
•
 Radīti priekšnosacījumi reģionālo lidostu 
attīstībai
Energoefektivitātes 
paaugstināšana un elektromobilitātes veicināšana
•
 Palielinājusies elektromobilitātes loma
ADAP2020
14
Atbildīgā iestāde:
SM
1) AER enerģija
2)
energoefektivitāte
3) dekarbonizācija
noteikt 
nepieciešamos
izpētes un analīzes
virzienus, kuru rezultātā
tiks izstrādāta turpmākā
rīcībpolitika attiecībā uz
alternatīvo degvielu
ieviešanu noteiktos
transporta sektoros, 
lai
mazinātu siltumnīcefekta
Veicināt alternatīvo degvielu attīstību un samazināt 
transporta
negatīvo ietekmi uz vidi
•
 Veikt visaptverošu pētījumu par alternatīvo 
degvielu ieviešanas
scenārijiem autotransportā 
siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un
tā ietekmi uz 
Latvijas tautsaimniecību.
•
 Izvērtēt iespējas ilgtspējīgām biodegvielām 
(gan šķidrām, gan gāzveida)
noteikt minimālo akcīzes 
nodokļa likmi, ņemot vērā biodegvielu
gāzu emisijas.
siltumietilpību. 
Pakāpeniski vienādot akcīzes nodokļa likmes gāzveida
kurināmajiem (dabasgāze un naftas gāzes), ņemot vērā 
gāzveida enerģijas
produktu 
siltumietilpību
15
.
•
 Izvērtēt administratīvo procedūru vienkāršošanu 
tādu ETL uzlādes
punktu ierīkošanai, kas nav publiski 
pieejami.
•
 Izvērtēt iespējas veicināt ETL iegādi.
•
 Veikt izvērtējumu par nepieciešamību un 
ekonomisko pamatojumu
LNG uzpildes punktu izveidei ostās 
(TEN-T pamattīklā).
•
 Veikt pētījumu par pieprasījumu un izmaksu 
samērīgumu krasta
elektropadevei kuģiem ostās salīdzinājumā 
ar ieguvumiem vides jomā,
ņemot vērā sākotnējo izvērtējumu 
Plāna ietvaros.
Normatīvo aktu 
pilnveidošana
•
 Aktualizēt normatīvos aktus, nosakot prasības 
CNG, LNG un FCEV
uzpildes stacijām.
•
 Aktualizēt normatīvos aktus, nosakot prasības 
ETL uzlādes stacijām, kā
arī ETL uzlādes punktu 
operatoriem.
•
 Veikt grozījumus normatīvajos aktos, papildinot 
ar ETL, FCEV, ar
dabasgāzi darbināma transportlīdzekļa un 
bezemisiju transportlīdzekļa
definīcijām.
•
 Aktualizēt normatīvos aktus attiecībā uz 
alternatīvo degvielu
transportlīdzekļu lietotājiem 
sniedzamo informāciju CNG, LNG un
FCEV uzpildes 
stacijās.
•
 Aktualizēt normatīvos aktus attiecībā uz 
alternatīvo degvielu
transportlīdzekļu lietotājiem 
sniedzamo informāciju ETL uzlādes stacijās,
transportlīdzekļu lietotāju rokasgrāmatās un 
transportlīdzekļu
tirdzniecības vietās.
•
 CNG, LNG, FCEV, ar biodegvielu, parafinizēto un 
sintētisko degvielu,
kas iegūtas no AER, darbināmu 
transportlīdzekļu iegādes veicināšanai.
Alternatīvo degvielu 
infrastruktūras izveide un attīstība
•
 Izveidot ETL uzlādes infrastruktūru uz TEN-T 
ceļiem.
•
 Izveidot ETL uzlādes infrastruktūru uz pārējiem 
ceļiem (TEN-T ceļus
savienojošie reģionālie ceļi un 
pilsētas un apdzīvotas vietas).
•
 Izveidot CNG uzpildes infrastruktūru.
•
 Izveidot uzpildes stacijas transportlīdzekļiem, 
kas darbināmi ar
biodegvielu, parafinizēto un sintētisko 
degvielu, kas iegūtas no AER.
•
 Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā transporta 
infrastruktūru (autobusi),
sniedzot lielāku atbalstu 
bezemisiju transportam (saskaņā ar Transporta
attīstības 
pamatnostādnēm 2014.-2020.gadam).
•
 Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā (sliežu 
transporta) infrastruktūru
(saskaņā ar Transporta 
attīstības pamatnostādnēm 2014.-2020.gadam).
•
 Veicināt alternatīvo degvielu transportlīdzekļu 
popularitāti.
Sabiedrības informēšana
•
 Veidot sabiedrības izpratni par alternatīvo 
degvielu ieviešanas plānu
Latvijā.
•
 Iesaistīt nevalstiskās organizācijas 
alternatīvo degvielu attīstības
politikas plānošanā.
Zinātnes,
tehnoloģijas
attīstības un
inovācijas
pamatnostādnes
2014.-
2020.gadam
16
Atbildīgā iestāde:
IZM
Pētniecība,
inovācijas,
konkurētspēja
Zinātnes un 
industrijas
sadarbības un pētniecības
rezultātu 
komercializēšanas
sekmēšana
Zinātnes un industrijas sadarbības un pētniecības 
rezultātu
komercializēšanas sekmēšana:
• Izveidot Vienotu tehnoloģiju pārneses platformu, kas 
ietver 2-3
tehnoloģiju pārneses centru izveidi un 
paplašināt tehnoloģiju pārneses
pakalpojumus nodrošinot 
atbalstu intelektuālā īpašuma aizsardzībai un
pētniecības 
rezultātu ekonomiskās lietderības un tehnoloģiskās
iespējamības pārbaudei un komercializācijas stratēģijas 
izstrādei un
īstenošanai (
proof of concept
 fonds) 
uzņēmumus;
• Atbalstīt inovatīvu pētījumu izstrādi privātā sektora 
vajadzībām un
pētniecisko rezultātu komercializēšanu 
atbilstoši Viedās specializācijas
stratēģijai, kur kā 
prioritārās jomas noteiktas Viedā enerģētika, Zināšanu
ietilpīga bioekonomika, Viedie materiāli, Viedie materiāli, 
tehnoloģijas
un inženiersistēmas, Informācijas un 
komunikāciju tehnoloģijas,
Biomedicīna, medicīnas 
tehnoloģijas, biofarmācija un biotehnoloģijas.
• Attīstīt kompetences centrus kā zinātnisko institūciju 
un komersantu
ilgtermiņa sadarbības platformu, sniedzot 
atbalstu industrijas pasūtītu
pētījumu un produktu 
attīstības projektu īstenošanai, līdzfinansējot gan
individuālus, gan sadarbības projektus.
NIPP2020
17
Atbildīgā iestāde:
EM
Pētniecība,
inovācijas,
konkurētspēja
Veicināt ekonomikas
strukturālās izmaiņas par
labu preču un pakalpojumu
ar 
augstāku pievienoto
vērtību ražošanai, t.sk.
rūpniecības 
lomas
palielināšanai, rūpniecības
un pakalpojumu
modernizācijai un eksporta
sarežģītības attīstībai
4. Inovācijas kapacitātes 
paaugstināšana
• atbalstīt jaunu produktu un tehnoloģiju izstrādes 
veicināšanai, gan
individuālo, gan partnerības projektu 
veidā.
• atbalstīt rūpniecisko pētījumu īstenošanai un 
sadarbībā ar augstskolām
darbaspēka kapacitātes 
paaugstināšanai inovatīvajās tehnoloģijās
• atbalstīt uzņēmumus videi draudzīgu un energoefektīvu 
produktu un
tehnoloģiju izstrādei un ieviešanai 
ražošanā.
6. 
Energoresursu izmaksu samazināšana
• īstenot OIK atbalsta mehānisma sistēmas revīziju ar 
mērķi samazināt
kopējo OIK slogu elektrības patērētājiem, 
neradot citus ekonomikas
izaicinājumus tautsaimniecībā;
• izstrādāt valsts atbalsta programmu 
energoefektivitātes veicināšanai, jo
īpaši energoresursu 
patēriņa mazināšanai.
Reģionālās
politikas
pamatnostādnes
2013.-2019.gadam
Atbildīgā iestāde:
VARAM
Pētniecība,
inovācijas,
konkurētspēja
Reģionālās politikas vidēja
termiņa mērķi:
1. Sekmēt teritorijās
uzņēmējdarbības attīstību
un 
darbavietu radīšanu,
veicināt darbavietu un
pakalpojumu
sasniedzamību, kā arī
uzlabot pakalpojumu
kvalitāti un 
pieejamību.
2. Stiprināt reģionu un
pašvaldību rīcībspēju un
lomu 
savas teritorijas
attīstības Veicināšanā.
Rīcības virziens: 1.1. Atbalsts starptautiskas, nacionālas 
un reģionālas
nozīmes attīstības centru izaugsmei
Rīcības virziens: 1.2. Atbalsts lauku attīstības 
telpai
Rīcības virziens: 1.3. Atbalsts Rīgas metropoles 
areālam
Rīcības virziens: 1.4. Atbalsts Baltijas jūras 
piekrastei
Rīcības virziens: 1.5. Atbalsts Austrumu pierobežai
Rīcības virziens: 2.1. Paaugstināt pašvaldību un 
plānošanas reģionu lomu
uzņēmējdarbības veicināšanā un 
uzlabot uzņēmējdarbības vidi
pašvaldībās
Rīcības virziens 2.2. Palielināt pašvaldību finansiālo 
rīcībspēju
(pašvaldību finanšu pilnveidošana)
Rīcības virziens 2.3. Palielināt pašvaldību lomu 
demogrāfiskās situācijas
uzlabošanā vietējā līmenī
Rīcības virziens 3.1. Investīciju/atbalsta sniegšanas 
sistēmas teritorijām
elementi
Rīcības virziens 3.2. Vietējā līmeņa pārvaldes un 
administratīvi
teritoriālās struktūras pilnveidošana 
reģionālās politikas efektīvai
īstenošanai
Rīcības virziens 3.3. Reģionālās politikas un nozaru 
politiku savstarpējā
koordinācija
Rīcības virziens 3.4. Plašākas sabiedrības iesaiste 
reģionālās politikas
mērķu sasniegšanā
Rīcības virziens 3.5. Reģionālās attīstības uzraudzības 
un novērtēšanas
sistēmas darbība
Reģionālās
politikas
pamatnostādnes
2021.-
2027.gadam
18
Atbildīgā iestāde:
VARAM
Pētniecība,
inovācijas,
konkurētspēja
Reģionālās 
politikas mērķis
ir visu reģionu potenciāla
attīstība un
sociālekonomisko atšķirību
mazināšana, stiprinot to
iekšējo 
un ārējo
konkurētspēju, kā arī
nodrošinot teritoriju
specifikai atbilstošus
risinājumus apdzīvojuma
un 
kvalitatīvas dzīves vides
attīstībai.
A. Uzņēmējdarbības vides uzlabošana reģionos
A1. Vietas sagatavošana uzņēmējam un to 
produktivitāte
A.1.1.uzdevums. Publiskās infrastruktūras attīstība 
uzņēmējdarbības
atbalstam
A.1.2.uzdevums. Ieguldījumi pamatlīdzekļos esošo/jaunu 
produktu un
pakalpojumu attīstībai
A.1.3.uzdevums. Nekustamā īpašuma regulējuma 
pilnveidošana,
uzlabojot īpašuma pārdošanas nosacījumus 
atbilstoši komersanta
ieguldījuma apjomam
A.1.4.uzdevums. Atbalsts reģionālajiem projektiem - 
reģionālo projektu
programmas izveide
A.1.5.uzdevums. Pašvaldību darbības standarts - atbalsta 
komplekts
uzņēmējdarbībai
A.1.6.uzdevums. Valsts aizdevumu pašvaldībām nosacījumu
pilnveidošana
A.1.7.uzdevums. Reģionālās inovācijas un zināšanu 
platformas izveide un
darbība
A2. Cilvēkkapitāla piesaiste reģionos
A.2.1.uzdevums. Cilvēkresursu piesaiste - atbalsts 
augsti kvalificēta darba
spēka piesaistei reģionos
A.2.2.uzdevums. Nodokļu risinājumi darba algu atbalstam 
Latgales
reģionā
A.2.3. Mājokļu pieejamība darbaspēkam reģionos
A.2.4.uzdevums. Remigrācijas atbalsta pasākumi
B. Pakalpojumu efektivitātes uzlabošana reģionos
B1. Pakalpojumu nodrošināšana reģionos atbilstoši 
demogrāfijas
izaicinājumiem
B.1.1.uzdevums. Pašvaldību ēku energoefektivitātes 
uzlabošana
pakalpojumu sniegšanai
B.1.2.uzdevums. Pirmsskolas izglītības un bērnu 
pieskatīšanas
pakalpojuma pieejamība
B.1.3.uzdevums. Viedas pašvaldības - pakalpojumu 
efektivitātes
uzlabošana
B.1.4.uzdevums. Vienoto klientu apkalpošanas centru 
pieejamība un
darbība
B2. Sasniedzamība un dzīves vide reģionos
B.2.1. uzdevums. Sasniedzamība starp reģioniem
B.2.2. uzdevums. Transports pēc pieprasījuma 
pašvaldībās
B.2.3 uzdevums. Valsts reģionālās un vietējās nozīmes 
autoceļu tīkla
pārbūve un atjaunošana administratīvi 
teritoriālās reformas kontekstā
B.2.4. uzdevums. Mobilitātes uzlabošana Rīgas metropoles 
areālā
B.2.5. uzdevums. Pašvaldību ceļu un ielu infrastruktūras 
attīstība un
mobilitātes uzlabošana
B.2.6. uzdevums. Ilgtspējīga publiskās ārtelpas 
attīstība
B3. Plānošanas reģionu un pašvaldību administrācijas 
darba efektivitāte
B.3.1.uzdevums. Pašvaldību un plānošanas reģionu 
kapacitātes
palielināšana viedai attīstības plānošanai un 
īstenošanai
B.3.2.uzdevums. Pašvaldību administratīvi teritoriālās 
reformas
īstenošana un reģionālā pārvaldes līmeņa darbības 
uzlabošana
B.3.3.uzdevums. Pašvaldību finanšu sistēmas 
pilnveidošana
B.3.4.uzdevums. Regulējuma izstrāde valsts budžeta 
dotācijai pašvaldību
ES struktūrfondu projektu 
līdzfinansēšanai
B.3.5.uzdevums. Paplašināt teritoriālās statistikas 
klāstu un ieguves
iespējas
B.3.6.uzdevums. Plašākas sabiedrības iesaiste reģionālās 
politikas mērķu
sasniegšanā
B.3.7.uzdevums. Pašvaldības administratīvo un 
pakalpojumu sniegšanas
procesu modernizācija un 
digitalizācija, digitālo risinājumu koplietošana
LPKPP2030
Atbildīgā iestāde:
VARAM
Dekarbonizācija
Mazināt Latvijas 
cilvēku,
tautsaimniecības,
infrastruktūras, apbūves un
dabas 
ievainojamību pret
klimata pārmaiņu ietekmēm
un veicināt 
klimata
pārmaiņu radīto iespēju
izmantošanu.
Stratēģiskais mērķis 2: Tautsaimniecība spēj pielāgoties 
klimata
pārmaiņu negatīvajām ietekmēm un izmantot klimata 
pārmaiņu sniegtās
iespējas
• RV 2.1. Visaptveroša tautsaimniecības nozaru 
stiprināšana pret klimata
pārmaiņu riskiem un 
ekstrēmiem.
• RV 2.2. Tautsaimniecībai nozīmīgu resursu 
mežsaimniecībā,
lauksaimniecībā un zivsaimniecībā 
pasargāšana no klimata pārmaiņu
negatīvajām ietekmēm.
• RV 2.3. Tūrisma nozares pielāgošanās klimata pārmaiņām
nodrošināšana.
Stratēģiskais mērķis 3: Infrastruktūra un apbūve ir 
klimatnoturīga un
plānota atbilstoši iespējamiem klimata 
riskiem
• RV 3.1. Zaļās infrastruktūras izmantošana klimata 
risku ietekmes
mazināšanai.
• RV 3.2. Inženierkomunikāciju sistēmas un 
infrastruktūras nodrošināšana
un pielāgošana klimata 
ekstrēmiem.
• RV 3.3. Būvju un ēku pielāgošana klimata pārmaiņu 
ietekmēm un
slodzēm.
1
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/3323
2
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4247
3
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4294
4
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4849
5
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/5499
6
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/5921
7
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4572
8
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/6043
9
 
http://www.varam.gov.lv/lat/pol/ppd/vide/?doc=17913
10
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4276
11
 
https://www.zm.gov.lv/zemkopibas-ministrija/statiskas-lapas/latvijas-lauku-attistibas-programma-2014-2020-gadam?id=14234#jump
12
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/5331
13
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4607
14
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/5893
15
 Pasākums ir mainīts "Valsts nodokļu politikas 
pamatnostādnes 2018.-2021.gadam" (Ministru kabineta 2017.gada 
24.maija rīkojums Nr.245)
16
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4608
17
 http://polsis.mk.gov.lv/documents/4391
18
 
https://likumi.lv/ta/id/310954-par-regionalas-politikas-pamatnostadnem-2021-2027-gadam
 
Latvijas Nacionālā enerģētikas un 
klimata plāna 2021.-2030. gadam
2. pielikums
Indikatīvā ERAF un KF sasaiste ar 
Plānu
1.tabula. Indikatīvā informācija 
par kopīgo ERAF un Kohēzijas fonda rezultātu rādītāju atbilstību 
Plāna rādītājiem
1
Politikas mērķis
EFAF un KF fondu rezultāti
Plāna rezultāti
2
1. Viedāka
Eiropa, veicinot
inovatīvas un
viedas
ekonomiskās
pārmaiņas
RKR
3
01 - 
Atbalstītajās struktūrās izveidotās darbvietas
RKR 102
RKR 02 - Publisko atbalstu papildinošās privātās investīcijas
(tai skaitā: dotācijas, finanšu instrumenti)
RKR 03 - MVU, kas ievieš produktu vai procesu inovāciju
RKR 04 - MVU, kas ievieš tirgvedības vai organizatorisku
inovāciju
RKR 05 - MVU, kas inovē sava uzņēmuma iekšienē
RKR 06 - Eiropas Patentu birojam iesniegtie patentu
pieteikumi
RKR 07 - Preču zīmju un dizainparaugu pieteikumi
RKR 08 - Publiskā un privātā sektora koppublikācijas
• Inovatīvu produktu apgrozījums
• Inovatīvu uzņēmumu īpatsvars
• Augsto tehnoloģiju nozaru eksporta īpatsvars
• Reģistrēto intelektuālā īpašuma vienību skaitsun 
ieņēmumi
no tiem
• Zinātnē nodarbināto skaits
• Pētniecībā un inovācijā ieguldītais un piesaistītais 
ārvalstu
finansējums
RKR 11 - Jaunu publisko digitālo 
pakalpojumu un lietotņu
lietotāji
RKR 12 - Uzņēmumu izstrādāto jauno digitālo produktu,
pakalpojumu un lietotņu lietotāji
RKR 13 - Uzņēmumi, kas panākuši augstu digitālo 
intensitāti
RKR 17 - 3 gadus veci uzņēmumi, 
kas joprojām darbojas
tirgū
RKR 18 - MVU, kuri izmanto inkubatora pakalpojumus
vienu gadu 
pēc inkubatora izveides
RKR 19 - Uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu
RKR 25 - Pievienotā vērtība uz vienu darbinieku atbalstītajos
MVU
2. Zaļāka Eiropa
ar zemām oglekļa
emisijām, veicinot
tīru un taisnīgu
enerģētikas
pārkārtošanu,
"zaļas" un
"zilas"
investīcijas,
aprites
ekonomiku,
pielāgošanos
klimata
pārmaiņām un
risku novēršanu
un pārvaldību
RKR 26 - Gada primārās enerģijas 
patēriņš (tai skaitā:
mājokļi, sabiedriskās ēkas, uzņēmumi, 
citi)
RKR 29 - Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas
• Energoresursu kopējais patēriņš (kopā un atsevišķās
tautsaimniecības nozarēs)
• Kopējais enerģijas galapatēriņš (kopā un atsevišķās
tautsaimniecības nozarēs);
• Ēku skaits, kurās ir veikti energoefekvitātes 
uzlabošanas
pasākumi;
• Veiktie energoefektivitātes pasākumi uzņēmumos;
• Nodrošinātais enerģijas galapatēriņa ietaupījums;
• Īpatnējais siltumenerģijas patēriņš ēkās;
• SEG emisiju apjoms
RKR 31 - Kopējā saražotā 
atjaunojamā enerģija (tai skaitā:
elektroenerģija, 
siltumenerģija)
RKR 32 - papildu darbības jauda, kas uzstādīta atjaunojamai
enerģijai
• Kopējā saražotā atjaunojamā enerģija
• AER īpatsvars saražotās elektroenerģijas apjomā
• AER īpatsvars centralizētās siltumapgādē un
aukstumapgādē
• AER īpatsvars transportā
• AER jauda
RKR 33 - Viedajiem tīkliem 
pieslēgtie lietotājiRKR 34 -
Viedo tīklu projektu 
izvēršana
• Viedajiem tīkliem pieslēgtie lietotāji
• Rekonsutruētie vai jaunuzbūvētie tīkli;
RKR 35 - Iedzīvotāji, kuri gūst 
labumu no pretplūdu
pasākumiem
RKR 36 - Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem
aizsardzībai pret meža ugunsgrēkiem
RKR 37 - Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem
aizsardzībai pret klimatiskām dabas katastrofām (kas nav
plūdi un meža ugunsgrēki)
RKR 96 - Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem
aizsardzībai pret neklimatiskiem dabas riskiem un ar cilvēka
darbību saistītiem riskiem
Attiecas uz Plāna 
aptvēruma tiktāl, cik tas skar pielāgošanās
klimata pārmaiņām 
jautājumus
RKR 41 - Iedzīvotāji, kuri 
pieslēgti uzlabotai ūdensapgādei
RKR 42 - Iedzīvotāji, kuri pieslēgti vismaz
sekundārainotekūdeņu attīrīšanai
RKR 43 - Ūdens zudumi sadales sistēmās publiskai ūdens
piegādei
Attiecas uz Plāna 
aptvērumu tiktāl, cik tas skar SEG emisiju
samazināšanu no 
notekūdeņu apsaimniekošanas
RKR 103 - atsevišķi savāktie 
atkritumi
RKR 47 - pārstrādātie atkritumi
RKR 48 - pārstrādātie atkritumi, ko izmanto par 
izejvielām
Attiecas uz Plānu 
tiktāl, cik tas skar SEG emisiju
samazināšanu no aktritumu 
apsaimniekošanas
RKR 50 - Iedzīvotāji, kuri gūst 
labumu no gaisa kvalitātes
pasākumiem
RKR 95 - Iedzīvotāji, kuriem ir piekļuve jaunai vai
modernizētai zaļajai infrastruktūrai pilsētu 
teritorijās
RKR 52 - Sanētā zeme, ko izmanto apzaļumotām teritorijām,
sociālajiem mājokļiem un ekonomiskām vai kopienas
darbībām
Attiecas uz Plāna 
aptvērumu tiktāl, cik Plāns skar gaisa
piesārņojuma emisiju 
samazināšanu
RKR 62 - Videi draudzīgajā 
sabiedriskajā transportā
pārvadāto pasažieru skaits
RKR 63 - Jaunu vai modernizētu tramvaju un metro līniju
gada 
lietotāji
RKR 64 - Atdalītas veloinfrastruktūras lietotāju skaits 
gadā
Videi draudzīgajā 
sabiedriskajā transportā pārvadāto
pasažieru skaits
3. Ciešāk
savienota Eiropa,
uzlabojot
mobilitāti un
reģionālo IKT
savienotību
RKR 55 - Jaunuzbūvēto, 
rekonstruēto vai modernizēto
autoceļu lietotāji
RKR 56 - Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu
infrastruktūras
RKR 101 - Laika ietaupījums no uzlabotas dzelzceļa
infrastruktūras
• Jaunuzbūvēto, 
rekonstruēto vai modernizēto autoceļu
garums
RKR 58 - Pa atbalstītajiem 
sliežu ceļiem gadā pārvadāto
pasažieru skaits
RKR 59 - Pa dzelzceļu pārvadātās kravas
RKR 60 - Pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadātās kravas
• Pa dzelzceļā pārvadāto pasažieru skaits;
• Pa dzelzceļu pārvadāto kravu skaits
2.tabula. Tematiskie veicinošie 
nosacījumi, ko piemēro ERAF, ESF+ un Kohēzijas 
fondam
4
Politikas mērķis
Konkrētais
mērķis
Veicinošā
nosacījuma
nosaukums
Veicinošā nosacījuma izpildes 
kritēriji
Veicinošā nosacījuma
sasaiste ar 
Plānu, tā
izvērtējums Plānā
1. Viedāka
Eiropa, veicinot
inovatīvas un
viedas
ekonomiskās
pārmaiņas
ERAF
Visi šā politikas
mērķa konkrētie
mērķi
Valsts vai 
reģionālas
viedās specializācijas
stratēģijas laba
pārvaldība
Viedās specializācijas stratēģiju (-as) balsta uz:
1. inovāciju izplatīšanas, tostarp digitalizācijas,
trūkumu aktuālu analīzi;
2. tādas reģionālās/valsts kompetentās iestādes
vai 
struktūras pastāvēšanu, kas ir atbildīga par
viedās 
specializācijas stratēģijas pārvaldību;
3. monitoringa un novērtēšanas rīkiem, kas
paredzēti, 
lai vērtētu virzību uz stratēģijas mērķu
sasniegšanu;
4. uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesa
efektīvu darbību;
5. darbībām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu
valstu vai 
reģionālās pētniecības un inovācijas
sistēmas;
6. rūpniecības restrukturizācijas darbībām;
7. starptautiskās sadarbības pasākumiem.
Plānā iekļautā 
inovāciju,
pētniecības un
dekarbonizācijas dimensija)
2. Zaļāka Eiropa
ar zemām oglekļa
emisijām, veicinot
tīru un taisnīgu
enerģētikas
pārkārtošanu,
"zaļas" un
"zilas"
investīcijas,
aprites
ekonomiku,
pielāgošanos
klimata
pārmaiņām un
risku novēršanu
un 
pārvaldību
ERAF un
Kohēzijas fonds.
Energoefektivitātes
pasākumu
veicināšana
2.1. Stratēģiskās
politikas satvars, kas
atbalsta dzīvojamo un
nedzīvojamo ēku
renovēšanu
energoefektivitātes
uzlabošanai
1. Saskaņā ar Direktīvas 
2010/31/ES
 par ēku
energoefektivitāti, lai atbalstītu valsts dzīvojamo
un 
nedzīvojamo ēku fonda renovāciju, ir
pieņemta valsts 
ilgtermiņa renovācijas stratēģija,
kas:
a. satur indikatīvus atskaites punktus attiecībā uz
2030. un 2040.gadu un mērķus 2050.gadam;
b. sniedz indikatīvu budžeta resursu izklāstu
stratēģijas īstenošanas atbalstam;
c. nosaka efektīvus mehānismus, kas paredzēti,
lai 
veicinātu investīcijas ēku renovācijā.
2. Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi
nepieciešamo 
enerģijas ietaupījumu panākšanai.
Pānā iekļautā
energoefektivitātes dimensija
ERAF un
Kohēzijas fonds.
Energoefektivitātes
pasākumu
veicināšana
AE veicināšana,
investējot
ražošanas jaudā
2.2. Enerģētikas
nozares pārvaldība
Ir pieņemts valsts enerģētikas un klimata plāns,
un tas 
ietver:
1. visus Regulas 
2018/1999
 I pielikuma veidnē
prasītos 
elementus;
2. mazoglekļa enerģijas veicināšanas
pasākumiem 
paredzēto finanšu resursu un
mehānismu indikatīvu 
izklāstu.
Plāna 
apstiprināšana
Ministru kabinetā paredzēta
2019.gada 
17.decembrī
ERAF un
Kohēzijas fonds.
AE veicināšana,
investējot
ražošanas jaudā
2.3. Efektīvi 
veicināt
AE izmantošanu
dažādās nozarēs un
visā ES
Ir sagatavoti pasākumi, kas nodrošina:
1. Atbilstību 2020.gadam saistošajam valsts AER
mērķim 
un ar šim AE īpatsvaram kā
pamatscenārijam līdz 2030.gadam 
vai papildu
pasākumu veikšanu, ja pamatscenārijs netiek
saglabāts katru gadu saskaņā ar Direktīvu
2018/2001
 un un 
Regulu 
2018/1999
2. Saskaņā ar Direktīvu 
2018/2001
 un Regulu
2018/1999
 - 
AER īpatsvara palielināšana
siltumapgādē un 
aukstumapgādē
Plānā iekļautā
dekarbonizācijas dimensijas
AER apakšdimensija
ERAF un
Kohēzijas fonds.
Veicināt
pielāgošanos
klimata
pārmaiņām, risku
novēršanu 
un
noturību pret
katastrofām
2.4. Efektīvs
katastrofu risku
pārvaldības satvars
Ir sagatavots valsts vai reģionālais katastrofu
risku 
pārvaldības plāns, kas atbilst spēkā
esošajām stratēģijām 
attiecībā uz pielāgošanos
klimata pārmaiņām un kas ietver:
1. galveno risku aprakstu, kuri novērtēti saskaņā
ar 
Lēmuma Nr. 
1313/2013
/oj/?locale=LV'
target='_blank' id='tooltip' rel-text='Atvērt
lēmumu'> 
1313/2013
/ES 6.panta a) punkts
noteikumiem; 
apraksts atspoguļo pašreizējos un
ilgtermiņa (25 līdz 35 
gadi) draudus. Attiecībā uz
riskiem, kas saistīti ar 
klimatu, novērtējums
balstās uz klimata pārmaiņu prognozēm 
un
scenārijiem;
2. lai risinātu galvenos identificētos riskus,
aprakstu 
par pasākumiem katastrofu novēršanai,
sagatavošanos tām un 
reaģēšanai. Proporcionāli
riskiem un to ekonomiskajai 
ietekmei, spēju
nepietiekamībai
5
, efektivitātei 
un iedarbīgumam,
pasākumiem nosaka prioritāti, ņemot vērā
iespējamās alternatīvas;
3. informāciju par budžeta un finanšu resursiem
un 
mehānismiem, kas pieejami, lai segtu darbības
un 
uzturēšanas izmaksas, kas saistītas ar
novēršanu, 
sagatavošanos un reaģēšanu.
Attiecas uz Plāna 
aptvēruma
tiktāl, cik tas skar
pielāgošanās klimata
pārmaiņām 
jautājumus
ERAF un
Kohēzijas fonds.
2.5. Veicināt
ūdensefektivitāti
Atjaunināts plāns 
par
nepieciešamajām
investīcijām
ūdensapgādes un
notekūdeņu 
nozarēs
Ir sagatavots valsts investīciju plāns, un tas
ietver:
1. Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas
(KNAD) 
91/271/EEK un Dzeramā ūdens
direktīvas (DzŪD) 
98/83/EK
 
pašreizējās
īstenošanas situācijas novērtējumu;
2. visu publisko investīciju identificēšanu un
plānošanu, tostarp indikatīvu izmaksu aprēķinu:
a. kas nepieciešamas, lai panāktu atbilstību
KNAD, 
tostarp prioritārās kārtības noteikšanu
attiecībā uz 
aglomerāciju lielumu un ietekmi uz
vidi, norādot 
investīciju sadalījumu pēc
notekūdeņu aglomerācijas;
b. kas nepieciešamas, lai īstenotu DzŪD
(Dzeramā ūdens 
direktīvu 
98/83/EK
);
c. kas nepieciešamas, lai apmierinātu vajadzības,
kuras 
izriet no ierosinātās pārstrādāšanas
(COM(2017)753 final), 
jo īpaši ņemot vērā
pārskatītos kvalitātes parametrus, kas 
sīki
izklāstīti I pielikumā;
3. esošās notekūdeņu un ūdensapgādes
infrastruktūras, 
tostarp tīklu, atjaunošanai
nepieciešamo investīciju 
aprēķinu, kas balstīts uz
to vecumu un nolietojuma 
plāniem;
4. norādi par iespējamiem publiskā finansējuma
avotiem, 
ja nepieciešams papildināt lietotājiem
piemērotās 
maksas.
Attiecas uz Plāna 
aptvērumu
tiktāl, cik tas skar SEG
emisiju samazināšanu no
notekūdeņu
apsaimniekošanas
ERAF un
Kohēzijas fonds.
2.6. Attīstīt (pāriet
uz) aprites
ekonomiku,
investējot
atkritumu nozarē
un resursu
efektivitātē
Atjaunināts 
atkritumu
apsaimniekošanas
plāns
Saskaņā ar 28.pantu Direktīvā 
2008/98/EK
, kas
grozīta ar 
Direktīvu ES 2018/xxxx, ir sagatavots(-
i) atkritumu 
apsaimniekošanas plāns(-i), kas
aptver visu dalībvalsts 
teritoriju un ietver:
1. pašreizējās atkritumu apsaimniekošanas
situācijas 
attiecīgajā ģeogrāfiskajā vienībā
analīzi, tostarp radīto 
atkritumu veidu, daudzumu
un avotu, un to nākotnes 
attīstības novērtējumu,
ņemot vērā to pasākumu paredzamo 
ietekmi, kas
noteikti saskaņā ar 29.pantu Direktīvā
2008/98/EK
, kas grozīta ar Direktīvu
2018/xx/ES, 
izstrādātajās atkritumu novēršanas
programmā (-ās);
2. esošo atkritumu savākšanas shēmu
novērtējumu, tostarp 
dalītas savākšanas materiālo
un teritoriālo segumu un 
pasākumus tās darbības
uzlabošanai, kā arī novērtējumu par 
jaunu
savākšanas shēmu nepieciešamību;
3. investīciju nepietiekamības novērtējumu, kas
pamato 
papildu vai uzlabotas atkritumu
apsaimniekošanas 
infrastruktūras nepieciešamību,
un informāciju par 
pieejamajiem ienākumu
avotiem darbības un uzturēšanas 
izmaksu
segšanai;
4. informāciju par turpmāk ierīkojamo atkritumu
apstrādes objektu vietas izvēlei izmantojamajiem
kritērijiem un to jaudu.
Attiecas uz Plānu 
tiktāl, cik
tas skar SEG emisiju
samazināšanu no aktritumu
apsaimniekošanas
ERAF un
Kohēzijas fonds.
2.6. Veicināt zaļo
infrastruktūru
pilsētvidē un
samazināt
piesārņojumu
Prioritārās rīcības
plāns
nepieciešamajiem
saglabāšanas
pasākumiem, kuriem
nepieciešams
Savienības
līdzfinansējums
Ir sagatavots prioritārās rīcības plāns saskaņā ar
Direktīvas 
92/43/EEK
 8.pantu, un tas ietver:
1. visus elementus, kas prasīti prioritārās rīcības
plāna 2021.-2027.gadam veidnē un par kuriem
vienojusies 
Komisija un dalībvalstis;
2. prioritāro pasākumu identifikāciju un
finansiālo 
vajadzību aplēses.
Attiecas uz Plāna 
aptvērumu
tiktāl, cik Plāns skar gaisa
piesārņojuma emisiju
samazināšanu
3. Ciešāk
savienota Eiropa,
uzlabojot
mobilitāti un
reģionālo IKT
savienotību
ERAF un
Kohēzijas fonds.
3.2. Izveidot
ilgtspējīgu,
klimatnoturīgu,
intelektisku, 
drošu
un intermodālu
TEN-T
3.3. Attīstīt
ilgtspējīgu,
klimatnoturīgu,
intelektisku 
un
intermodālu
mobilitāti valstu,
reģionu un vietējā
līmenī, ietverot
uzlabotu piekļuvi
TEN-T
 un
pārrobežu
mobilitāti
Visaptveroša
transporta plānošana
atbilstošajā līmenī
Ir sagatavots esošās un plānotās infrastruktūras
multimodāla kartēšana līdz 2030.gadam, un tā:
1. ietver plānoto investīciju ekonomisko
pamatojumu, 
kura pamatā ir pamatīga
pieprasījuma analīze un satiksmes 
modelēšana,
kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa liberalizācijas
paredzamā ietekme;
2. atspoguļo gaisa kvalitātes uzlabošanas plānus,
jo 
īpaši ņemot vērā valstu dekarbonizācijas
plānus;
3. ietver investīcijas 
TEN-T
 pamattīkla 
koridoros,
kas definēti Regulā (ES) 
1316/2013
, saskaņā ar
attiecīgajiem 
TEN-T
 darba plāniem;
4. attiecībā uz investīcijām ārpus 
TEN-T
pamattīkla nodrošina papildināmību, reģioniem
un vietējām 
kopienām sniedzot pietiekamu
savienojamību ar 
TEN-T
 
pamattīklu un tā
mezgliem;
5. nodrošina dzelzceļu tīkla savstarpēju
izmantojamību, 
izmantojot 
baseline-3
 atbilstošas
ERTMS,
 
aptveros un aptverot vismaz Eiropas
izvēršanas plānu;
6. veicina multimodalitāti, nosakot multimodālo
vai 
pārkraušanas kravu un pasažieru termināļu un
aktīvo mezglu 
vajadzības;
7. ietver pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt
alternatīvas 
degvielas saskaņā ar attiecīgajiem
valstu politikas 
satvariem;
8. ietver ceļu satiksmes drošības risku
novērtējumu 
saskaņā ar esošajām valstu ceļu
satiksmes drošības 
stratēģijām, kā arī attiecīgo
ceļu un to posmu kartēšanu un 
attiecīgo
investīciju prioritāro secību;
sniedz informāciju par budžeta un finanšu
resursiem, kas 
attiecas uz plānotajām investīcijām
un nepieciešami esošās 
un plānotās
infrastruktūras darbības un uzturēšanas izmaksu
segšanai.
Plāna dekarbonizācijas un
energoefektivitātes
dimensijas.
Detalizēti pasākumi un to
izvērtējums ir iekļaujami
transporta attīstības politikas
plānošanas dokumentos
4. Sociālāka
Eiropa, īstenojot
Eiropas sociālo
tiesību 
pīlāru
ERAF
4.3. Palielināt
marginalizētu
kopienu, migrantu
un 
nelabvēlīgā
situācijā esošo
grupu sociāli
ekonomisko
integrāciju,
izmantojot
integrētus
pasākumus, tostarp
mājokļa un sociālo
pakalpojumu jomā.
ESF
4.3.1 Veicināt
aktīvu iekļaušanu,
tostarp lai
veicinātu
vienlīdzīgas
iespējas un aktīvu
līdzdalību un
uzlabotu
nodarbināmību
Valsts stratēģiskās
politikas satvars
sociālās iekļaušanas
un nabadzības
mazināšanas jomā
Ir sagatavots valsts stratēģiskās politikas satvars
sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas
jomā, un tas 
ietver:
1. uz pierādījumiem balstītus secinājumus par
nabadzību 
un sociālo atstumtību, tostarp par
bērnu nabadzību, 
bezpajumtniecību, teritoriālo un
izglītības segregāciju, 
ierobežotu piekļuvi
pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, 
un par
neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām;
2. pasākumus, ar ko novērš un apkaro segregāciju
visās 
jomās, tostarp nodrošinot pienācīgu
ienākumu atbalstu, un 
ietver iekļaujošu darba
tirgu un piekļuvi kvalitatīviem 
pakalpojumiem,
kas paredzēti neaizsargātām personām, 
tostarp
migrantiem;
3. pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes
uz 
aprūpi vietējā kopienā;
kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi,
īstenošanu, 
uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā
sadarbībā ar 
sociālajiem partneriem un
attiecīgajām pilsoniskās 
sabiedrības
organizācijām.
Plānā iekļautie 
nosacījumi
enerģētiskās nabadzības
mazināšanai
1
 COM (2018) 375: Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA 
UN PADOMES REGULA, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, 
Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un 
finanšu noteikumus
attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un 
migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības 
un vīzu instrumentu
Vienošanās par rādītāju sarakstu vēl nav panākta, tāpēc 
iespējams tie var būtiski mainīties
2
 Rezultātu mērvienības kā Plānā noteikts
3
 RKR: Reģionālās politikas kopīgais rezultātu 
rādītājs.
4
 COM (2018) 375: Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA 
UN PADOMES REGULA, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, 
Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un 
finanšu noteikumus
attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un 
migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības 
un vīzu instrumentu IV pielikums
Jaunākā publiski pieejamā versija - 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CONSIL:ST_11149_2019_ADD_1&from=LV
Šeit iekļauti tikai tie nosacījumi, kas attiecas uz Plānu
5
 Kā novērtēts riska pārvaldības spēju 
izvērtējumā, kas prasīts Lēmuma Nr. 
1313/2013
 6. panta c) 
punktā.
 
Latvijas Nacionālā enerģētikas un 
klimata plāna 2021.-2030. gadam
3. pielikums
Bāzes scenārijā ietvertās esošās 
un īstenotās rīcībpolitikas un galvenie to īstenošanas 
pasākumi
1
Rīcībpolitika
Rīcībpolitikā noteiktais 
pasākums
Rezultatīvais rādītājs
Energoefektivitātes 
likums
Energoaudita 
pienākums lielajiem uzņēmumiem un lielajiem
elektroenerģijas 
patērētājiem
Ietaupīta enerģija, 
GWh
Ministru kabineta 
2013.gada
9.jūlija noteikumi Nr.383
"
Noteikumi par ēku
energosertifikāciju
"
Ēku 
energoefektivitātes minimālais pieļaujamais līmenis
pārbūvējamām vai atjaunojamām ēkām
Ietaupītā enerģija, 
GWh
Eiropas Savienības struktūrfondu
un Kohēzijas fonda 
2014.-
2020.gada plānošanas perioda
vadības likums
Koncepcija par Eiropas
Parlamenta un Padomes
2012.gada 
25.oktobra Direktīvas
2012/27/ES
 par
energoefektivitāti, ar 
ko groza
Direktīvas 
2009/125/EK
 un
Darbības programmas 
"Izaugsme un nodarbinātība"
4.2.1.specifiskā atbalsta mērķa 
"Veicināt energoefektivitātes
paaugstināšanu valsts un 
dzīvojamās ēkās" 4.2.1.1.specifiskā
atbalsta mērķa pasākuma 
"Veicināt energoefektivitātes
paaugstināšanu dzīvojamās ēkās" 
īstenošana
Ietaupītā enerģija, GWh
Uzstādītie AER, MW
SEG emisiju samazinājums, CO
2
ekv.tonnas
2010/30/ES
, un atceļ 
Direktīvas
2004/8/EK
 un 
2006/32/EK
,
prasību pārņemšanu 
normatīvajos
aktos
Energoefektivitātes politikas
alternatīvo pasākumu plāns
enerģijas galapatēriņa ietaupījuma
mērķa 2014.-2020.gadam
sasniegšanai
Darbības programmas 
"Izaugsme un nodarbinātība"
4.2.1.specifiskā atbalsta mērķa 
"Veicināt energoefektivitātes
paaugstināšanu valsts un 
dzīvojamās ēkās" 4.2.1.2.pasākuma
"Veicināt 
energoefektivitātes paaugstināšanu valsts ēkās"
īstenošana
Ietaupītā enerģija, GWh
Uzstādītie AER, MW
SEG emisiju samazinājums, CO
2
ekv.tonnas
Darbības programmas 
"Izaugsme un nodarbinātība"
4.2.2.specifiskā atbalsta mērķa 
"Atbilstoši pašvaldības integrētajām
attīstības programmām 
sekmēt energoefektivitātes paaugstināšanu
un atjaunojamo 
energoresursu izmantošanu pašvaldību ēkās"
īstenošana
Ietaupītā enerģija, GWh
Uzstādītie AER, MW
SEG emisiju samazinājums, CO
2
ekv.tonnas
Darbības programmas 
"Izaugsme un nodarbinātība"
4.1.1.specifiskā atbalsta mērķa 
"Veicināt efektīvu energoresursu
izmantošanu, enerģijas 
patēriņa samazināšanu un pāreju uz AER
apstrādes rūpniecības 
nozarē" īstenošana
Ietaupītā enerģija, GWh
Uzstādītie AER, MW
SEG emisiju samazinājums, CO
2
ekv.tonnas
ES sturktūrfondu 
2014.-2020.gadu programmēšanas periodā Lauku
Attīstības 
programmas 2014.-2020.gadam apakšpasākums
"Atbalsts 
ieguldījumiem pārstrādē" atbalsts pārtikas pārstrādes
uzņēmumiem
Ietaupītā enerģija, 
GWh
Ziņotie un plānotie 
energoefektivitātes politikas alternatīvo
pasākumu plāns
Ietaupītā enerģija, 
GWh (Sk.
Energoefektivitātes politikas alternatīvo
pasākumu 
plāna enerģijas galapatēriņa
ietaupījuma mērķa 
2014-2020.gadam
sasniegšanai 1. un 2.tabula)
Brīvprātīga 
vienošanās par energoefektivitātes uzlabošanu
Ietaupītā enerģija, 
GWh
Energoefektivitātes 
pienākumu shēma
Ietaupītā enerģija, 
GWh
Pašvaldību 
finansētie energoefektivitātes pasākumi
Ietaupītā enerģija, 
GWh
2
ES struktūrfondu 
programmas dzīvojamo un valsts ēku
energoefektivitātes 
paaugstināšanai tiek turpinātas vismaz tādā
pašā apmērā 
nākošajos periodos.
Ietaupītā enerģija, 
GWh
Atjaunojamās 
enerģijas atbalsta
politika
Kompleksi pasākumi 
OIK atcelšanai un elektroenerģijas tirgus
attīstībai
Subsīdiju 
samazināšana un atcelšana
(MEUR/gadā)
Eiropas Savienības 
struktūrfondu
un Kohēzijas fonda 2014.-
2020.gada plānošanas 
perioda
vadības likums
Darbības programmas 
"Izaugsme un nodarbinātība"
4.3.1.specifiskā atbalsta mērķa 
"Veicināt energoefektivitāti un
vietējo AER izmantošanu 
centralizētajā siltumapgādē" otrās
projektu iesniegumu 
atlases kārtas īstenošana
Uzstādītās AER siltumenerģijas
ražošanas jaudas;
Atjaunotie siltumtīkli, km
Eiropas Parlamenta 
un Padomes
2009.gada 23.aprīļa direktīva
Nr.
2009/33/EK
 par 
"tīro" un
energoefektīvo autotransporta
līdzekļu izmantošanas
veicināšanu ((un tās grozījumi
Eiropas Parlamenta un Padomes
2019.gada 20.jūnija direktīva
Nr.
2019/1161
, ar ko groza
Direktīvu 
2009/33/EK
 par "tīro"
un energoefektīvo 
autotransporta
līdzekļu izmantošanas
veicināšanu)
Publiskais 
iepirkums un zaļais publiskais iepirkums
Iegādātas ilgtspējīgas, sociāli un videi
draudzīgas preces 
un pakalpojumi;
Ietaupījums budžetā, EUR
Eiropas Parlamenta 
un Padomes
2009.gada 23.aprīļa direktīva
Nr.
2009/28/EK
 par 
atjaunojamo
energoresursu izmantošanas
veicināšanu un ar ko 
groza un
sekojoši atceļ Direktīvas
2001/77/EK
 un 
2003/30/EK
 
(un
tās pārskats)
Biodegvielu 
obligātais piejaukums
Biodegvielu % no 
degvielas patēriņa
transportā/autotransportā
Alternatīvo degvielu attīstības
plāns 2017.-2020.gadam
ETL uzlādes staciju tīkla izveide
Darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība"
4.4.1.specifiskā atbalsta mērķa "Attīstīt ETL uzlādes 
infrastruktūru
Latvijā" īstenošana
Uzstādīto ETL 
uzlādes staciju skaits
(līdzstrāvas ātrās uzlādes stacijas ar
jaudu vismaz 50 kW) - 150 stacijas.
Videi draudzīga sabiedriskā transporta attīstība.
Darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība"
4.5.1.specifiskā atbalsta mērķa "Attīstīt videi draudzīgu 
sabiedriskā
transporta infrastruktūru" 4.5.1.2.pasākuma 
"Attīstīt videi
draudzīgu sabiedriskā transporta 
infrastruktūru (autobusi)"
īstenošana
Līdz 2023.gada 
31.decembrim: 50 jauni
un pārbūvēti videi draudzīgi 
sabiedriskie
autobusi.
Transporta attīstības
pamatnostādnes 2014.-
2020.gadam
Eiropas Savienības struktūrfondu
un Kohēzijas fonda 
2014.-
2020.gada plānošanas perioda
vadības likums
Darbības programmas 
"Izaugsme un nodarbinātība" prioritārā
virziena "Ilgtspējīga 
transporta sistēma" 6.2.1.specifiskā atbalsta
mērķa 
"Nodrošināt konkurētspējīgu un videi draudzīgu TEN-T
dzelzceļa tīklu, veicinot tā drošību, kvalitāti un 
kapacitāti"
6.2.1.1.pasākuma "Latvijas dzelzceļa tīkla 
elektrifikācija"
īstenošana
Elektrificēto 
rekonstruēto vai
modernizēto dzelzceļa līniju kopējais
garums, (ii) CO
2
 emisijas dzelzceļa
pārvadājumos 
samazināšana
Transporta attīstības
pamatnostādnes 2014.-
2020.gadam
Eiropas Savienības struktūrfondu
un Kohēzijas fonda 
2014.-
2020.gada plānošanas perioda
vadības likums
Darbības programmas 
"Izaugsme un nodarbinātība"
4.5.1.specifiskā atbalsta mērķa 
"Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā
transporta 
infrastruktūru" 4.5.1.1. pasākuma "Attīstīt videi
draudzīgu 
sabiedriskā transporta infrastruktūru (sliežu transporta)"
īstenošana
Ietaupītā enerģija, GWh;
Videi draudzīgi transportlīdzekļi;
Saistītās uzlādes vai uzpildes
infrastruktūras 
palielināšana;
Uzlabota gaisa kvalitāte.
Eiropas Parlamenta 
un Padomes
2009.gada 23.aprīļa direktīva
Nr.
2009/28/EK
 par 
atjaunojamo
energoresursu izmantošanas
veicināšanu un ar ko 
groza un
sekojoši atceļ Direktīvas
2001/77/EK
 un 
2003/30/EK
 
(un
tās pārskats)
Atjaunojamās 
enerģijas obligātais mērķis (14%) degvielas
izmantošanā 
transportā uz 2030.gadu
AER % no transportā 
izmantojamām
degvielām, kas aprēķināta atbilstoši
Direktīvas 
metodoloģijai.
Ministru kabineta 
2017.gada
30.maija noteikumi Nr.295
"Noteikumi par 
transportlīdzekļu
valsts tehnisko apskati un
tehnisko 
kontroli uz ceļa",
Sistemātiskas 
transportlīdzekļu valsts tehniskās apskates un
tehniskās 
kontroles uz ceļa nodrošina, ka satiksmē atļauj piedalīties
tikai tehniskām un vides prasībām atbilstošām 
automašīnām.
Automašīnu skaits, 
kas izgājušas
transportlīdzekļu valsts tehnisko apskati.
Eiropas Parlamenta un Padomes
2009.gada 23.aprīļa direktīva
Nr.
2009/28/EK
 par atjaunojamo
energoresursu izmantošanas
veicināšanu un ar ko groza un
sekojoši atceļ Direktīvas
2001/77/EK
 un 
2003/30/EK
 (un
tās pārskats)
Eiropas Parlamenta un Paromes
1998.gada 13.oktobra 
direktīva
Nr.
98/70/EK
, kas attiecas uz
benzīna un 
dīzeļdegvielu kvalitāti
un ar ko groza Padomes Direktīvu
93/12/EEK
Degvielas 
piegādātājs līdz 2020.gada 31.decembrim nodrošina
transporta 
enerģijas (izņemot elektroenerģijas) aprites cikla SEG
emisiju uz vienu enerģijas vienību samazinājumu vismaz par 6%
attiecībā pret 2010. gadā
Transporta 
enerģijas (izņemot
elektroenerģijas) aprites cikla SEG
emisiju uz vienu enerģijas vienību
samazinājums līdz 
2021.gadam vismaz
par 6% attiecībā pret 2010.gadu.
Likums "
Par akcīzes nodokli
"
"
Transportlīdzekļa ekspluatācijas
nodokļa un uzņēmumu 
vieglo
transportlīdzekļu nodokļa likums
"
Elektroenerģijas tirgus likums
Akcīzes nodoklis 
naftas produktiem un dabasgāzei
Subsīdiju samazināšana un atcelšana
(EUR)
Videi draudzīgāku transportlīdzekļu
īpatsvars valstī 
(%)
Transportlīdzekļa 
ekspluatācijas nodoklis
Atbrīvojums no 
elektroenerģijas nodokļa. 
Elektroenerģijas tirgus
likums
 
nosaka, ka no nodokļa ir atbrīvota elektroenerģija, kuru
izmanto preču pārvadājumiem un sabiedriskajiem pasažieru
pārvadājumiem, tajā skaitā dzelzceļa transportā un pilsētu
sabiedriskajos pasažieru pārvadājumos.
Atkritumu apsaimniekošanas
likums
Atkritumu apsaimniekošanas
valsts plāns 
2013.-2020.gadam
Palielināt 
centralizētajai kanalizācijai un notekūdeņu attīrīšanas
iekārtām pieslēgto iedzīvotāju ēku skaitu noteiktās 
aglomerācijās.
Šim pasākumam jābūt pilnībā īstenotam ne vēlāk 
kā līdz 2023.gada
31.decembrim.
Samazināts vidē novadīto neattīrīto
notekūdeņu daudzums 
(m
3
)
Palielināts centralizētajai kanalizācijai
un notekūdeņu 
attīrīšanas iekārtām
pieslēgto iedzīvotāju ēku skaitu
Atjaunotas un paplašinātas ūdensapgādes
un kanalizācijas 
sistēmas
Apglabāto atkritumu apjoma
samazinājums līdz 10% 
2035.gadā
Atkritumu šķirošanas un nodošanas
atkārtotai 
izmantošanai uzņēmumiem
palielinājums
Attīstīt un uzlabot 
ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmas
pakalpojumu kvalitāti 
un nodrošināt pieslēgšanas iespējas.
Veicināt dažāda veida atkritumu atkārtotu izmantošanu, 
pārstrādi
un reģenerāciju.
Industriālās atkritumu kompostēšanas apjomu pieaugums 
atbilstoši
apstiprinātajām investīcijām, ievērojot, ka 
Atkritumu Direktīvā
(
2008/98/EK
) ir ietverti jaunie mērķi 
attiecībā uz pārtikas
atkritumiem, tekstila atkritumiem, 
tad ir plānots attīstīt šo
atkritumu plūsmju pārstrādi, kā 
arī attīstīt plastmasas, papīra,
metāla pārstrādi.
Padomes 1999.gada 26.aprīļa direktīvas Nr.
1999/31/EK
 par
atkritumu poligoniem prasību izpildīšana attiecībā uz 
bioloģiski
noārdāmo atkritumu apglabāšanu - pašlaik tiek 
realizēti 2 projekti
BNA atkritumu pārstrādei:
• Rēzeknē Krizevņiku poligonā paredzētā pārstrādes jauda 
ir 8 000
t/gadā
• Getliņos paredzētā pārstrādes jauda ir 100 000 
t/gadā
Apglabāto atkritumu 
apjoma samazinājums līdz 10% 2035 gadā
Likums "
Par piesārņojumu
"
Eiropas Parlamenta un Padomes
2010.gada 24.novembra
direktīvas 
2010/75/ES
 par
rūpnieciskajām emisijām
(piesārņojuma integrēta
novēršana un kontrole)
ieviesti labākie 
pieejamie tehniskie paņēmieni (LPTP). Līdz šim
jauni labākie 
pieejamie tehniskie paņēmieni pieņemti šādām
nozarēm - 
cementa ražošana, dzelzs- tērauda rūpniecība, stikla
šķiedras 
ražošana, ādu miecēšana, hlora un sārmu rūpniecībā,
celulozes 
un papīra ražošanā, minerāleļļas un gāzes pārstrāde,
koksnes 
materiālu plātņu ražošana, krāsaino metālu ražošana,
mājputnu 
un cūku intensīva audzēšana, lielām sadedzināšanas
iekārtām, 
liela apjoma ķīmisku vielu ražošana, atkritumu apstrāde.
Piesārņojums tiek kontrolēts un novērsts
Nozares izmanto LPTP
MK noteikumi Nr.736 
2017.gada
12.decembrī "Kārtība, kādā
novērš, ierobežo un 
kontrolē
gaisu piesārņojošo vielu emisiju
no sadedzināšanas 
iekārtām"
samazināt gaisa 
piesārņojuma radīto negatīvo ietekmi uz cilvēku
veselību un 
vidi, izstrādājot vienotu regulējumu visu
sadedzināšanas 
iekārtu (iekārta, kurā oksidē kurināmo, lai iegūtu
enerģiju 
tālākai izmantošanai) radītā gaisa piesārņojuma
samazināšanai 
un atbilstoša kontroles mehānisma izveidei.
Noteikumu 
projekts
 paredz noteikt stingrākas gaisu piesārņojošo
vielu 
emisiju prasības vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām (1-
50 
MW), kā arī noteikt prasības attiecībā uz šo iekārtu darbības
uzraudzību.
Ierobežotas un kontrolētas gaisu
piesārņojošo vielu 
emisijas no
sadedzināšanas iekārtām;
Izstrādāts vienots regulējums visu
sadedzināšanas 
iekārtu (iekārta, kurā
oksidē kurināmo, lai iegūtu enerģiju
tālākai izmantošanai) radītā gaisa
piesārņojuma 
samazināšanai un
atbilstošas kontroles mehānisma
izveidošanai.
Eiropas Parlamenta un Padomes
2010.gada 24.novembra
direktīvas 
2010/75/ES
 par
rūpnieciskajām emisijām
(piesārņojuma integrēta
novēršana un kontrole)
Eiropas Parlamenta un Padomes
2004. gada 21.aprīļa 
direktīvas
2004/42/EK
, ar ko ierobežo
gaistošo organisko 
savienojumu
emisijas, kuras rada organisko
šķīdinātāju 
izmantošana noteiktās
krāsās, lakās un transportlīdzekļu
galīgās apdares materiālos, un ar
ko groza direktīvu 
1999/13/EK
ierobežot gaistošo organisko savienojumu emisija no 
iekārtām,
kurās izmanto organiskos šķīdinātājus.
Noteiktas emisiju robežvērtības, kas jāievēro 
specifiskām darbībām
(24 veidu), kuru veikšanā izmanto 
noteiktu organisko šķīdinātāju
daudzumu. VVD veic šo 
darbību un emisiju kontroli
Noteikts 
pieļaujamais gaistošo organisko
savienojumu saturs noteiktos 
produktos -
krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās
apdares materiālos. Šiem produktiem
jābūt atbilstoši 
marķētiem. Pieļaujamais
saturs jāsamazina 2 posmos no
2007.gada un 2010.gada jāievēro vēl
zemāks GOS saturs 
minētajos produktos
Ministru kabineta 
noteikumi
Nr.186 "Kārtība, kādā
ierobežojama gaistošo 
organisko
savienojumu emisija no iekārtām,
kurās izmanto 
organiskos
šķīdinātājus"
Noteiktas emisiju 
robežvērtības, kas jāievēro specifiskām darbībām
(24 veidu), 
kuru veikšanā izmanto noteiktu organisko šķīdinātāju
daudzumu. VVD veic šo darbību un emisiju kontroli.
Ierobežotas 
gaistošo organisko
savienojumu emisijas no iekārtām, kurās
izmanto organiskos šķīdinātājus
Eiropas Parlamenta un Padomes
Regula (ES) Nr. 
517/2014
(2014.gada 16.aprīlis) par
fluorētām siltumnīcefekta gāzēm
un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr.
842/2006
Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīva 
2006/40/EK
 
(2006.gada
17.maijs) par emisijām no
mehānisko 
transportlīdzekļu gaisa
kondicionēšanas sistēmām un par
grozījumiem Padomes Direktīvā
70/156/EEK
 (Direktīva par
mobilajiem gaisa
kondicionieriem). Ministru
kabineta 
2009.gada 22.decembrī
noteikumi Nr.1494 "Mopēdu,
mehānisko 
transportlīdzekļu, to
piekabju un sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanas noteikumi"
Noteikts, ka ES 
tirgū nedrīkst laist vairāk fluorogļūdeņražus, kā
noteikts 
regulas 5.pielikumā, t.i., 2015.gadā 100 %, 2030 - 21%.
Ražotājiem un importētājiem EK izsniedz kvotas F-gāzu 
laišanai
tirgū
Tiek ievēroti 
piemērojamie tehniskie
normatīvi.
Meža un 
saistīto nozaru attīstības
pamatnostādnes 
2015.-
2020.gadam
Meliorācijas 
sistēmu pārbūve meža zemē
Atjaunota un 
pārbūvēta meliorācijas
sistēma, m
Meža ekosistēmu noturības un ekoloģiskās vērtības 
uzlabošana:
• jaunaudžu retināšana un jaunaudžu retināšana ar 
atzarošanu
• neproduktīvu mežaudžu nomaiņa saskaņā ar normatīvajiem
aktiem par koku ciršanu mežā
• valdošās koku sugas nomaiņa baltalkšņa sugu mežaudzēs 
no 30
gadu vecuma vai blīgznas sugu mežaudzēs.
Uzlabota meža 
struktūra un ražība
Dabas katastrofās 
iznīcinātu mežaudžu atjaunošana
Atjaunots mežs, 
ha
Meža ieaudzēšana un 
audzes kvalitātes uzlabošana dabiski
apmežojušās 
platībās
Uzlabota meža struktūra un ražība;
Palielināta meža platība
Kopējā 
lauksaimniecības politika
(Tiešie maksājumi un Lauku
attīstības programma 2014-2020)
Atbalsts integrētās 
dārzkopības ieviešanai un veicināšanai
Izstrādāti 
mehānismi integrētās
dārzkopības ieviešanai un 
veicināšanai.
Bioloģiskās 
daudzveidības uzturēšana zālājos
Atbalstītā platība, 
ha
Jaunu augļu dārzu 
izveidošana
Jaunu augļudārzu 
platība indikatīvi 300
ha.
Laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nodrošināšana:
- minimāla kultūraugu veģetācija vai saglabāta rugaine 
slīpās
nogāzēs;
- meliorācijas sistēmu kopšana.
Uzlaboti augsnes 
faktori
Kultūraugu 
dažādošana
Uzlabota augsnes 
struktūra un sastāvs
Ekoloģiski nozīmīgas platības izveide vai saglabāšana:
- neražojošas papuves izveide no 15.janvāra līdz 
15.jūlijam;
- 1-20 metru platas laukmales vai buferjoslas 
izveide;
- zem virsauga (labības vai proteīnaugu pasējā) tīrsējā 
vai
savstarpējos maisījumos sēti zālaugi;
- zaļais segums (starpkultūru audzēšana);
- slāpekli piesaistošu kultūraugu audzēšana.
Uzlaboti augsnes 
faktori
Aizsargājamu 
ekoloģiski jutīgo ilggadīgo zālāju saglabāšana
Ilggadīgo zālāju 
aizsardzība
Ilggadīgo zālāju 
saglabāšana
Ilggadīgo zālāju 
aizsardzība
1
 Šajā pielikumā ir iekļauti tie pasākumi, kas 
šobrīd tiek īstenoti vai kuru īstenošana ir paredzēta Latvijas 
politikas plānošanas dokumentos vai
tiesību aktos
2
 "Energoefektivitātes politikas alternatīvo 
pasākumu plāns enerģijas galapatēriņa ietaupījuma mērķa 
2014.-2020. gadam sasniegšanai" 1.pielikums
 
Latvijas Nacionālā enerģētikas un 
klimata plāna 2021.-2030. gadam
4. pielikums
Plānotās rīcībpolitikas un to 
īstenošanas pasākumi
Plāna mērķis
uzlabojot enerģētisko drošību un sabiedrības labklājību, 
ilgtspējīgā, konkurētspējīgā, izmaksu efektīvā, drošā
un uz 
tirgus principiem balstītā veidā veicināt klimatneitrālas 
tautsaimniecības attīstību
Politikas rezultāts/-i un
rezultatīvais 
rādītājs/-i
1) Veicināt resursu efektīvu izmantošanu, kā arī to 
pašpietiekamību un dažādību;
2) Nodrošināt resursu, un it īpaši fosilu un 
neilgtspējīgu resursu, patēriņa būtisku samazināšanu un 
vienlaicīgu pāreju
uz ilgtspējīgu, atjaunojamu un inovatīvu 
resursu izmantošanu, nodrošinot vienlīdzīgu pieeju 
energoresursiem visām
sabiedrības grupām;
3) Stimulēt tādas pētniecības un inovāciju attīstību, 
kas veicina ilgtspējīgas enerģētikas sektora attīstību un 
klimata
pārmaiņu mazināšanu.
4) Sasniegti Plānā norādītie Latvijas enerģētikas un 
klimata politikas mērķi - detālie mērķi un mērķrādītāji, 
kas ir
iekļauti Plāna 3.nodaļā.
Nr.
p.k.
Pasākums
Darbības rezultāts
Izpildi raksturojošie
rezultatīvie rādītāji
Atbildīgā
institūcija
Līdzatbildīgās
institūcijas
Izpildes
termiņš
1
Iespējamais
finansējums
(EUR)
2
, tā avoti
Horizontālie pasākumi
H.1
Visaptveroši ieviest
un piemērot
"energoefektivitāte
pirmajā 
vietā"
("
energy efficiency
first
") principu
1. Izvērtēta iespēja Latvijas
attīstības plānošanas
sistēmas tiesību aktos,
enerģētikas un klimata
politikas 
tiesību aktos
3
 un
teritorijas attīstības
plānošanas tiesību aktos,
iekļaut:
• pienākumu pirms
plānošanas un investīciju
lēmumu 
pieņemšanas
izvērtēt, vai paredzētie
pasākumi kopumā vai 
daļēji
nav aizstājami ar
izmaksefektīviem, tehniski,
ekonomiski un videi
nekaitīgiem alternatīviem
pasākumiem, 
kas vienlīdz
efektīvi nodrošina attiecīgo
mērķu 
sasniegšanu
• pienākumu izmaksefektīvu
alternatīvās ietvert
pasākumus, ar kuriem
enerģijas pieprasījumu un
energoapgādi 
padara
efektīvāku, jo īpaši ar tādiem
līdzekļiem kā 
izmaksefektīvs
enerģijas galapatēriņa
ietaupījums, 
pieprasījuma
reakcijas iniciatīvas un
efektīvāka enerģijas
pārveide, pārvade un sadale.
• pienākumu iekļaut
izvērtējumu attiecīgajā
attīstības 
plānošanas vai
politikas plānošanas
dokumentā
• rekomendācijas EM
nodrošināt vadlīnijas
iepriekšminēto
izmaksefektīvo alternatīvu
izvērtējuma veikšanai
1) izstrādāti vismaz 4
tiesību akti
2) izstrādāta vismaz 1
procedūra
EM
PKC
VARAM
FM
SM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
4
2. Tiesību aktos - ES
struktūrfondu un KF
plānošanas 
perioda vadības
likumā un uz tā pamata
izdotajos tiesību 
aktos,
nozaru tiesību aktos, kas
izstrādāti, lai noteiktu 
ES
struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
īstenojamo pasākumu
atbalsta nosacījumus, ir
noteikts, ka:
• ja atbilstoši, pasākumos,
kas tiek finansēti ES
struktūrfondu vai citu
finansējuma avotu ievaros,
un, ja 
attiecināms, nodokļu
izmaiņu pasākumos,
jānodrošina
energoefektivitātes
uzlabošana - energoresursu
izmantošanas 
efektivitāte,
resursu izmantošanas
samazināšana, pasākumos
iekļaujot arī izvērtējumu, vai
paredzētie pasākumi nav
aizstājami ar
izmaksefektīvākiem,
tehniski, ekonomiski un
videi nekaitīgiem
alternatīviem pasākumiem,
kas vienlīdz 
efektīvi
nodrošina attiecīgo mērķu
sasniegšanu, kur minētās
izmaksefektīvas alternatīvas
ietver pasākumus, ar kuriem
enerģijas pieprasījumu un
energoapgādi padara
efektīvāku, 
jo īpaši ar tādiem
līdzekļiem kā izmaksefektīvs
enerģijas 
galapatēriņa
ietaupījums, pieprasījuma
reakcijas 
iniciatīvas un
efektīvāka enerģijas
pārveide, pārvade un 
sadale.
• minētie pasākumi ir jāveic
arī konkrētu AER
izmantošanas veicināšanas
un SEG emisiju
samazināšanas 
mērķu
sasniegšanai
• minēto pasākumu veikšanā
obligāti ir jāuzskaita
nodrošinātais enerģijas vai
energoresursu izmantošanas
samazinājums un par to
jāziņo
1) izstrādāts vismaz 4
tiesību akti
2) izstrādāta vismaz 1
procedūra
EM
FM
VARAM
SM
ZM
PKC
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
3. Lai identificētu enerģijas
tirgū notiekošo izmaiņu
ekonomisko ietekmi, veikts
pētījums un izvērtējums par
enerģijas ražošanas
samazinājumu - kā tiek
nodrošināts 
patēriņa
pieprasījumi, ietekme uz
enerģijas importu vai 
lielas
jaudas enerģijas ražošanas
iekārtu darbību, 
nodrošinot
šādu darbību veikšanu:
• analīze ir veikta par
dažādam patērētāju grupām,
• analīzē ir iekļauta papildus
informācija par patērēto
energoresursu īpatsvaru un
par iespējamajiem
nelietderīgajiem enerģijas
zudumiem katrā no
sektoriem
• ir identificēti sektori, kuros
ir lielākais enerģijas 
patēriņa
ietaupījuma potenciāls,
piemēram, mājokļu
siltināšanas rezultātā.
1) veikts 
pētījums
EM
VARAM
31.12.2022.
~12 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
H.2
Pārskatīt EPS, lai
veicinātu
energoefektivitātes
uzlabošanas
pasākumu
īstenošanu 
lielajos
enerģijas
piegādātājos un
enerģijas
patērētājos
1. Izvērtēta EPS
pārskatīšanas iespēja, t.sk.
attiecībā uz:
• EPS tvēruma paplašināšanu
- starp atbildīgajām pusēm
iekļaut tos enerģijas
5
, t.sk.
degvielas un 
kurināmā,
tirgotājus (piegādātājus),
kuru pārdotais 
enerģijas
apjoms kopā veido 90% no
Latvijā patērētājiem
piegādātās enerģijas (pārdotā
apjoma secībā);
• EPS ietvaros noteiktā
pienākuma apjoma
palielināšanu, 
pienākuma
apjomu aprēķinot atbilstoši
pārdotās enerģijas 
apjomam,
izvērtējot iespēju neizslēgt
lielos patērētājus un 
lielos
uzņēmumus, vienlaikus
nosakot, ka pasākumi tajos ir
derīgi pienākuma izpildei
• H.3.pasākumā minētās
vienošanās slēdzēja pārdotā
enerģijas apjoma, par kuru ir
noslēgta vienošanās,
izslēgšanu no patērētājiem
piegādātās enerģijas;
• EPS saistību periodu
pārskatīšanu un
energoefektivitātes
pasākumu dzīves ciklu
pārnesi starp 
saistību
periodiem
2. Ja atbilstoši, veikti
grozījumi attiecīgajos tiesību
aktos un tajos noteikti
nosacījumi EPS
paplašināšanai, 
tajos
nosakot, ka EPS ietvaros
atbildīgajām pusēm
pienākuma 
izpildei ir jāveic
pasākumi, kuros tiek
uzlabota 
energoefektivitāte
un gūti enerģijas ietaupījumi
gala 
patērētāju ēkās, iekārtās
un transportā, kā arī noteiktā
apjomā jāveic pasākumi
enerģētikas nabadzības
skartajos 
patērētājos.
1) veikts izvērtējums
2) ja atbilstoši izstrādāti
vismaz 2 tiesību akti
2) Ja atbilstoši
paplašinātā tvēruma EPS
ir ieviests un 
darbojas, un
EPS dalībnieki aktīvi
nodrošina enerģijas
patēriņa samazināšanu
EM
VARAM
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
H.3
Vienošanos par
energoefektivitātes
uzlabošanu, AER
izmantošanu un
energoefektivitātes
pakalpojumu
veicināšanu
stiprināšana un
vienlaicīgs atbalsts
vienošanos
noslēgšanai 
un
īstenošanai
1. izstrādāti attiecīgie tiesību
akti, lai:
• Turpinātu piemērot
brīvprātīgo vienošanos
noslēgšanas 
iespējas un
nosacījumus arī periodā pēc
2021.gada
• noteiktu, ka vienošanās
obligāti ir jāslēdz pilsētām 
ar
iedzīvotāju skaitu lielāku
nekā 20 tūkst.
6
 
(turpmāk -
lielās pilsētas) un noteiktām
administratīvajām 
teritorijām
(piemēram,
energointensīvajām
teritorijām), 
izvērtējot vai
vienošanās obligāti ir jāslēdz
arī lielajiem 
novadiem, kas
izveidosies Administratīvi
teritoriālās 
reformas
īstenošanas 2021.gadā
ietvaros);
• paplašinātu vienošanās
tvērums papildus arī uz AER
izmantošanas veicināšanu;
• Vienošanās slēdzējiem
noteiktu indikatīvos
energoefektivitātes, AER
mērķus un SEG emisiju
samazināšanas mērķus to
teritorijā izmantotajai
enerģijai:
• Indikatīvos mērķi noteikti
pēc tam, kad ir veikts
izvērtējums par šīs teritorijas
energobilanci un mērķu
sasniegšanas potenciālu,
ņemot vērā attiecīgās pilsētas
un 
administratīvās teritorijas
līdz mērķu noteikšanai
veiktos 
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumus;
• Mērķi noteikti pēc iespējas
pielīdzinot tos valsts
obligātajam
energoefektivitātes mērķim -
katru gadu līdz 
0.8% (no
2016.-2018.gada vidējā
energopatēriņa teritorijā)
jauni energoietaupījumi;
• izveidotu efektīvu un
pārbaudāmu ietaupījumu un
citu 
ieguvumu uzskaites un
ziņošanas sistēmu
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
Noslēgtas vismaz 10
vienošanās
EM
VARAM
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
2. Izstrādāta finansējuma
programma, nosakot atbalsta
veidus un pieejamā
līdzfinansējuma apjomus
tiem 
komersantiem vai
pašvaldībām, kas būs
noslēguši vienošanos.
energoefektivitātes atbalsta
programmās akceptējot
ESKO kā 
projekta īpašnieka
pārstāvi, kur vienošanās
ietvaros 
atbalsts tiktu
noteikts šādiem
nosacījumiem:
• Līdzfinansējums
energoauditiem MVU
• Finansiāls un zināšanu
atbalsts energokonsultanta
darbībai (pašvaldības
darbinieki / ārpakalpojums),
t.sk. 
attiecībā uz AER
tehnoloģijām
• Atbalsts energoefektivitātes
pasākumu ieviešanai
• Atbalsts PESKO
ieviešanai;
• Līdzfinansējums
pašvaldībām AER projektu
ieviešanai;
• ESKO saraksta veidošana
• Parauglīgumu sagatavošana
3. Izstrādātas prasības
investoriem attiecībā uz
pašvaldību iedzīvotāju
iesaisti investīciju projektos,
kas 
tiek ieviesti pašvaldību
teritorijās
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Atbalsts sniegts
vismaz 10 vienošanās
slēdzējiem
EM
VARAM
31.12.2023
~ 8 milj.
Avots:
H.8 pasākumā
minētais 
fonds
Pašvaldību
budžets
Valsts budžets
H.4
Uzlabot
energoietaupījumu
uzskaites sistēmu,
monitoringu un
ziņošanu 
par
veiktajiem
pasākumiem
1. izstrādāts un ieviests
ziņošanas rīks par
plānotajiem un 
veiktajiem
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumiem un
enerģijas ietaupījumiem
2. Izstrādāts attiecīgais
regulējums, lai noteiktu
pienākumu noteiktu
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumu
veicējiem (neatkarīgi no
pasākumu finansēšanas
avota) ziņot 
par plānotajiem
un veiktajiem
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumiem
3. Ziņošanas pienākumi tiek
arī iekļauti izsniegtajās
būvatļaujās vai kā ES
struktūrfondu piešķiršanas
priekšnosacījums
1) ziņošanas rīks ir
izstrādāts un ieviests
2) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
EM
FM
VARAM
31.12.2022
~50 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
H.5
Veicināt biogāzes
un biometāna
ražošanu un
biometāna
izmantošanu
1. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, lai ES struktūrfondu vai
citu 
finansējuma avotu
ietvaros periodā pēc
2021.gada nodrošinātu
biogāzes ražošanas un
vienlaicīgi biogāzes
attīrīšanas 
(biometāna
ražošanas) iekārtu
uzstādīšanu
lauksaimniecības
saimniecībās (1.klastera
saimniecībās - indikatīvi
35% 
slaucamās govis, 50%
pārējie liellopi, 15% cūkas
un 20% 
mājputni, kas
atrodas 1. klastera
saimniecībās), kurās vēl
nenotiek biogāzes savākšana
(biogāzes ražošana).
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) pasākums tiek īstenots
visās mērķsaimniecībās
(1. 
klasteris, kas veido ap
0,3% no visu
saimniecību skaita, 
audzē
23,5% no visiem
liellopiem, 66,4% no
visām slaucamām 
govīm,
88,3% no visiem
mājputniem un 90,4% no
visām cūkām 
valstīm)
tiek iegūta biogāze un tā
tiek attīrīta uz 
biometānu
ZM
EM
VARAM
31.12.2022
~ 30 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk.,
Modernizācijas
fonds
Privātais
finansējums
2. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, lai ES struktūrfondu vai
citu 
finansējuma avotu
ietvaros periodā pēc
2021.gada ES 
struktūrfondu
un citu finansējuma avotu
ietvaros nodrošinātu
biogāzes attīrīšanas
(biometāna ražošanas)
iekārtu 
uzstādīšanu
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Visām biogāzes
ražošanas iekārtām ir
uzstādītas 
biogāzes
attīrīšanas (biometāna
ražošanas) iekārtas
EM
VARAM
FM
31.12.2022
~ 50 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk.
Modernizācijas
fonds
Privātais
finansējums
3. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, lai periodā pēc
2021.gada ES 
struktūrfondu
un citu finansējuma avotu
ietvaros nodrošinātu
biometāna izmantošanai
transportā vai stacionārās
sadedzināšanas iekārtās
nepieciešamās
infrastruktūras 
izveidi
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) visām biometāna
ražošanas iekārtām ir vai
nu izbūvēti 
cauruļvadi
gāzes transportēšanai pa
cauruļvadiem, vai ir
uzstādītas
saspiešanas/šķidrināšanas
iekārtas biometāna
transportēšanai
3) nodrošināts, ka
2030.gadā vismaz 3-5%
no transporta
galapatēriņā izmantotās
transporta enerģijas ir
biometāns
EM
VARAM
FM
31.12.2022
~ 50 milj.
ES struktūrfondi,
t.sk., 
Eiropas
infrastruktūras
savienošanas
instruments
Valsts budžets,
t.sk.,
Modernizācijas
fonds
H.6
Nodrošināt AER
enerģijas izcelsmes
pamatojumu
sistēmas 
pilnvērtīgu
darbību
1. Izstrādāti attiecīgie tiesību
akti, lai pilnveidotu
elektroenerģijas izcelsmes
apliecinājumu sistēmu un
nodotu 
izcelsmes
apliecinājumu izsniegšanas
funkcijas nodošanai
pārvades sistēmas
operatoram, lai:
elektroenerģijas ražotāji
varētu pārdot un pirkt
izcelsmes apliecinājumus
likvīdā starptautiskā Eiropas
tirgū;
• elektroenerģijas
patērētājiem tiktu
nodrošināta 
precīza, droša,
patiesa informācija par
patērētas 
elektroenerģijas
izcelsmi;
2. Izstrādāti attiecīgie
nosacījumi, lai
elektroenerģijas izcelsmes
apliecinājumu sistēmu
pilnībā 
integrētu vienotajā
Eiropas Enerģijas izcelsmes
apliecinājumu sistēmā
1) Izstrādāti atbilstošie
tiesību akti
2) Izcelsmes
apliecinājumu sistēma
darbojas
EM
 
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
3. veikts 
izvērtējums un
izstrādāts risinājums, lai
elektroenerģiju, 
kas
izmantota kā transporta
enerģija, kas ņemta no tīkla,
varētu ieskaitīt kā 100%
AER elektroenerģiju, ņemot
vērā 
Direktīvas 
2018/2001
27.pantu
1) veikts 1 
izvērtējums
EM
SM
VARAM
30.06.2023
Esošā budžeta
ietvaros
4. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti biometāna izcelsmes
pamatojuma 
sistēmas
izveidei, tostarp to
tirdzniecībai un to tālākai
izmantošanai degvielas
izcelsmes pamatojumam
transportā (kopā 
ar
atbilstības ilgtspējas
kritērijiem apliecinājumiem)
vai 
kurināmā izcelsmes
pamatojumam stacionārās
sadedzināšanas 
iekārtās,
nosakot, ka izcelsmes
apliecinājumus izsniedz 
PSO
1) Izstrādāti atbilstošie
tiesību akti
2) Izcelsmes pamatojuma
sistēma darbojas
EM
ZM
VARAM
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
5. Izvērtēta 
iespēja izveidot
siltumenerģijas izcelsmes
pamatojumu 
sistēmu
1) veikts 1 
izvērtējums
EM
VARAM
31.12.2024
~ 5 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
H.7
Paātrināt un
vienkāršot AER
tehnoloģiju
ieviešanas (t.sk.
atļauju) 
procedūru
un nodrošināt
sabiedrisko labumu
no AER 
projektiem
1. izveidots vienotais
kontaktpunkts AER
tehnoloģiju 
ieviešanas
atļauju izsniegšanai,
izvērtējot iespēju tam
nodrošināt konsultācijas arī
citām ieinteresētajām pusēm,
pašvaldībām, nekustamā
īpašuma īpašniekiem u.c.
2. nodrošināti publiski
pieejami apraksti un
instrukcijas AER tehnoloģiju
attīstītājiem nepieciešamo
atļauju saņemšanai
3. noteikti maksimālie
atļauju izsniegšanas termiņi
atkarībā no plānotās
uzstādāmās elektriskās
jaudas un 
jaudas
atjaunināšanai.
4. izstrādātas vadlīnijas
atjaunojamās enerģijas
projektu virzītājiem, tostarp
attiecībā uz savlaicīgu
sabiedrības iesaisti un sociāli
atbildīgu investīciju
veikšanai attiecībā uz AER
projektu attīstīšanu Latvijā
5. izstrādāts regulējums, lai
vietējas sabiedrības 
kopienas
var gūt labumu no to
pašvaldībās plānotiem AER
projektiem
1) Izveidots vienots
kontaktpunkts
2) Izstrādātas >1
vadlīnijas
EM
VARAM
31.12.2022
~ 55 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
H.8
Veicināt AER
izmantošanas
veicināšanai un
energoefektivitātes
uzlabošanai
nepieciešamā
finansējuma ieguvi
1. Izveidots AER
veicināšanas un
energoefektivitātes
uzlabošanas fonds pasākumu
finansēšanai, t.sk. veicot
šādas 
darbības:
1.1. izvērtēta iespēja AER
veicināšanas un
energoefektivitātes
uzlabošanas fonda izveidei
(un 
attiecīgi izveidots fonds),
kurā tiktu novirzīti 25% no
ienākumiem, kas iegūti no ar
enerģētiku saistītām
darbībām 
- naftas produktu
un dabasgāzes akcīzes
nodokļa un DRN par
energoresursu izmantošanas
darbībām, kas piemērots
enerģijas ieguvei
izmantotajam kurināmajam
un degvielai 
(11.2.,
11.3.pasākums), kā arī no
gūtajiem ieņēmumiem no
meža zemju izsolēm (no AS
"Latvijas valsts meži" peļņas
dividendēm) un valsts
nekustamo īpašumu
iznomāšanas vēja 
parku
būvniecībai (3.3.pasākums),
valsts AER statistikas
tirgošanas citām valstīm (ja
īstenots H.10.pasākums) un
noteikts apjoms no EKII
1.2. izvērtēta iespēja fondam
nodrošināt nepieciešamo
finansējumu (aizdevumus)
uzņēmumiem, AE kopienām
un 
pašvaldībām AER
projektu finansēšanai, kā arī
pēc iespējas 
nodrošināt
granta daļu projekta idejas
attīstībai un 
tehniskai
palīdzībai.
1.3. Izvērtēt iespēju fondā
AE kopienu projektu
finansēšanai novirzīt arī
EKII finansējumu
1) veikts izvērtējums
2) izveidots fonds,
attiecīgos nosacījumus
iestrādājot 
tiesību aktos
3) finansējums tiek
izmantots pasākumu
atbalstam
EM
FM
VARAM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
2. Izvērtēta iespēja un
lietderība tirgot valsts AER
statistiku citām ES valstīm,
ja Latvija ir pārsniegusi
noteikti AER īpatsvara mērķi
enerģijas galapatēriņā:
2.1. Izvērtētas valsts AER
statistikas pārdošanas
iespējas citām ES
dalībvalstīm ES AER
statistikas 
tirgošanas
platformas ietvaros
(atbilstoši Direktīvas
2018/2001
 8.pantam)
2.2. Ja atbilstoši, izstrādāta
kārtība ieņēmumu no
statistikas tirdzniecības
novirzīšanai AER
veicināšanas un
energoefektivitātes
uzlabošanas fondā (H.8
pasākuma 
1.punkts)
1) Veikts izvērtējums
2) Ja atbilstoši, izstrādāts
regulējums un
nodrošināta 
statistikas
tirdzniecība
EM
VARAM
FM
31.12.2022.
Esošā budžeta
ietvaros
3. Izvērtēta 
iespēja
piedalīties ES AE
finansēšanas mehānismā
1) Veikts izvērtējums
2) Ja atbilstoši, Latvijas
piedalās ES AE
finansēšanas 
mehānismā
EM
VARAM
FM
SM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
H.9
Izvērtēt iespēju
ieviest
energoietaupījumu
tirdzniecību
1. Izvērtēta iespēja ieviest
energoefektivitātes
ietaupījumu pārpalikumu
savstarpēju tirdzniecību, kura
ietvaros viens sistēmas
dalībnieks var nodot otram
savu 
radīto ietaupījumu
pārpalikumu
• Pasākumi ir nododami
divpusēju līgumu ietvaros
tikai 
sistēmas obligātajiem
dalībniekiem
• Pasākumi ir nododami
vienreiz perioda beigās,
perioda
1) Veikts vismaz 1
izvērtējums vai pētījums
2) ja atbilstoši, izstrādāts
vismaz 1 tiesību akts
3) ja atbilstoši Plāna
pārskatīšanas laikā Plāns
ir 
attiecīgi aktualizēts
EM
VARAM
FM
31.12.2023.
Esošā budžeta
ietvaros
H.10
Veikt izpēti
Latvijas
teritoriālajos
ūdeņos un
ģeotermālajos
ūdeņos 
pieejamo
AER izmantošanai
enerģijas ieguvē
(izņemot vēja
enerģija), t.sk.
infrastruktūras
izveides izpēte
1. Veicot attiecīgos
pētījumus, ir analizēts AER
izmantošanas potenciāls no
Latvijas teritoriālajiem
ūdeņiem 
- jūras siltuma
izmantošana piekrastes
apdzīvotajās vietās
2. Veicot attiecīgos
pētījumus, ir analizēts AER
izmantošanas potenciāls no
Latvijas teritoriālajiem
ūdeņiem 
- jūras biomasas
(aļģes, ūdenszāles u.c.)
izmantošana 
biodegvielas /
biogāzes ieguvei un
enerģijas ražošanai, 
viļņu,
plūdmaiņu u.c. potenciāls
elektroenerģijas 
ražošanai
3. Ņemot vērā pētījuma
rezultātus, perspektīvie
pasākumi 
ir iekļauti Plāna
aktualizētajā projektā
2023.gadā un 
izstrādāt
attiecīgos finansēšanas
mehānismus perspektīvo
projektu īstenošanai
1) Veikti vismaz 2
pētījumi
2) Plāna pārskatīšanas
laikā Plāns ir attiecīgi
aktualizēts
EM
VARAM
31.12.2025
~ 55 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
H.11
Enerģētikas un
klimata padomes
darbības
paplašināšana
1. Enerģētikas un klimata
padomes ietvaros ir
izveidota 
analītiskā
enerģētikas un klimata
ekspertu darba grupa, 
kuras
mērķi ir:
• Enerģētikas un klimata
prognožu sagatavošana
vismaz 
20-gadu periodam
• Politiku rīcības virzienu un
pasākumu ietekmes
izvērtējums
• progresa ziņojumu par
Latvijas virzību uz mērķa
sasniegšanu analītiskās daļas
sagatavošana
2. Enerģētikas un klimata
padomes ietvaros ir
izveidota 
atvērta un
starpsektorāla ilgtspējīgas
mobilitātes 
apakšpadome,
kura īstenotu sadarbību ar
sabiedriskām 
organizācijām
1) Izveidota ekspertu
darba grupa
2) Izveidota padome
EM
VARAM
SM
ZM
FM
LM
IZM
PKC
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
H.12
Visaptveroši 
ieviest
un piemērot sociālo
aspektu enerģētikas
un klimata 
politikā
1. izvērtēta iespēja tiesību
aktos par Ministru kabineta
kārtību un tiesību aktos par
tiesību akta projekta
sākotnējās ietekmes
izvērtēšanas kārtību, kā arī
teritorijas attīstības
plānošanas tiesību aktos,
iekļaut 
pienākumu, ka
izstrādājot tiesību aktus vai
saistošos 
noteikumus, kas
skar enerģētikas vai klimata
politikas 
jomu, jo īpaši, ja
šāda tiesību akta
pieņemšanas rezultātā 
var
palielināties enerģijas cena
sabiedrībai, ir obligāti
jāanalizē iespējamā ietekme
uz enerģētisko nabadzību un
kur 
nepieciešams, jāparedz
kompensējošie pasākumi, ja
tiek 
secināts, ka minētais
tiesību akts var negatīvi
ietekmēt 
iedzīvotāju
enerģētiskās nabadzības
līmeni
2. Izvērtēta iespēja teritorijas
attīstības plānošanas 
tiesību
aktos par pašvaldību
teritorijas attīstības
plānošanas dokumentiem
noteikt, ka pirms tādu
plānošanas un 
investīciju
lēmumu pieņemšanas, kas
skar enerģētikas un 
klimata
jomu, ir jāizvērtē, vai
paredzētos pasākumos tiek
ievērots taisnīgas pārejas
princips, t.i., tiek ņemti vērā
un izvērtēts, vai lēmumi
nodrošina sabiedrības (darba
ņēmēja) tiesības uz iztiku,
kad tiek veikta ražošanas,
apsaimniekošanas vai
ekonomikas nozares kopumā
pāreja uz 
ilgtspējīgu
ražošanu, neveicinot klimata
pārmaiņas un 
aizsargājot
bioloģisko daudzveidību.
1) veikts izvērtējums
2) ja atbilstoši, izstrādāti
vismaz 3 tiesību akti
VK
EM
PKC
VARAM
LM
ZM
SM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
H.13
Izstrādāt 
risinājumu
paralēli
pieslēdzamo
energoapgādes
sistēmu 
skaitam
1. Izvērtēta 
iespēja vai veikts
pētījums par energoapgādes
sistēmu 
optimizāciju,
izvērtējot iespēju
pašvaldībām (saskaņojot ar
energoapgādes komersantu)
savā līmenī noteikt
nosacījumus 
attiecībā uz
paralēli pieslēdzamo
energoapgādes sistēmu
skaitu vienam objektam
vienā teritorijā
1) veikts 
izvērtējums
un/vai pētījums
EM
VARAM
Pašvaldības
31.12.2024.
~ 45 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
H.14
Izstrādāt pētījumu
programmas
enerģētikas un
klimata mērķu
sasniegšanai
nepieciešamo
pētījumu
stimulēšanai
1. Valsts pētījumu
programmas darbība tiek
turpināta un 
programmas
aptvērums ir paplašināts
2. ir aktualizēta Praktiskas
ievirzes pētījumu
programma
3. ir aktualizēta Tirgus
orientētu pētījumu
programma
1) ir izstrādātas 
vismaz 3
programmas
IZM
VARAM
EM
ZM
SM
31.12.2023
~ 280 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Eiropas
Ekonomikas
zonas 
finanšu
instruments
(NFI)
Valsts budžets
Privātais
finansējums
1. Rīcības virziens
Ēku energoefektivitātes 
uzlabošana
1.1.
Turpināt veicināt
energoefektivitātes
uzlabošanu valsts
ēkās
1. Izstrādāti MK noteikumi,
lai arī pēc 2021.gada ES
struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
varētu 
īstenot
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumus
valsts 
ēkās
2. izstrādāti līdzmaksājuma
diversificēšanas nosacījumi,
iespēju robežās ņemot vērā:
• īpašuma, kurā tiek veikti
pasākumi, vērtību
• attiecībā uz apkures iekārtu
nomaiņu - esošo gaisa
kvalitāti teritorijā
• sasniegtais
energoefektivitātes
ietaupījums un emisiju
procentuālais samazinājums
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) katru gadu renovētas
3% no tiešās pārvaldes
ēku 
energo-neefektīvās
platības
3) nodrošināts vidējais
siltumenerģijas patēriņš
apkurei 
< 120 kWh/m
2
gadā (kopā ar 1.2. un
1.3.pasākumu);
EM
FM
31.12.2022
~ 300 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
1.2.
Turpināt veicināt
energoefektivitātes
uzlabošanu
dzīvojamās ēkās
1. Izstrādāti MK noteikumi,
lai arī pēc 2021.gada ES
struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros,
finansiālā atbalsta kritērijos
nosakot enerģētiskās
nabadzības mazināšanas
nepieciešamības nosacījumu
un ņemot 
vērā
nepieciešamību ievērot gaisa
kvalitāti regulējošos 
tiesību
aktus un nosacījumus, varētu
īstenot 
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumus
dzīvojamām ēkās
(daudzdzīvokļu ēkās), t.sk.:
• esošu ēku pārbūve vai
atjaunošana;
• lokālās vai autonomās
siltumapgādes infrastruktūras
pārbūve vai atjaunošana;
• AER izmantojošu
siltumenerģiju ražojošu
iekārtu iegāde 
un uzstādīšana
• AER izmantojošu
elektroenerģiju ražojošu
iekārtu 
iegāde un uzstādīšana
• energoefektīvas
aukstumapgādes ieviešana
(zemes 
aukstumsūkņi, lielās
ūdenstilpnēs esošā ūdens
izmantošana 
u.c.)
2. izstrādāti līdzmaksājuma
diversificēšanas nosacījumi,
iespēju robežās ņemot vērā:
• īpašuma, kurā tiek veikti
pasākumi, vērtību
• iedzīvotāju maksātspēju
• attiecībā uz apkures iekārtu
nomaiņu - esošo gaisa
kvalitāti teritorijā
• sasniegto
energoefektivitātes
ietaupījumu un emisiju
procentuālais samazinājumu
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) atjaunotas vismaz
2000 daudzdzīvokļu
dzīvojamās ēkas 
un
uzstādītas ne-emisiju
tehnoloģijas (kur tehniski
iespējams un ekonomiski
pamatoti, ņemot vērā un
izvērtējot 
iespēju
pieslēgties CSA)
3) nodrošināts vidējais
siltumenerģijas patēriņš
apkurei 
< 120 kWh/m
2
gadā (kopā ar 1.1. un
1.3.pasākumu).
EM
FM
31.12.2022
~ 1,2 mljrd.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Pašvaldību
budžets, , t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
1.3.
Turpināt atbalstīt
energoefektivitātes
uzlabošanas
pasākumu
ieviešanu
pašvaldību
publiskajās ēkās
1. Izstrādāti MK noteikumi,
lai arī pēc 2021.gada ES
struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
(publiskā 
finansējuma
ietvaros), ņemot vērā
nepieciešamību ievērot 
gaisa
kvalitāti regulējošos tiesību
aktus un nosacījumus, 
varētu
īstenot šādas aktivitātes
(ņemot vērā tehniski
ekonomisko pamatotību un
iespējas pieslēgties pie
CSA):
• esošu ēku pārbūve vai
atjaunošana;
• lokālās vai autonomās
siltumapgādes infrastruktūras
pārbūve vai atjaunošana;
• AER izmantojošu
siltumenerģiju ražojošu
iekārtu iegāde 
un uzstādīšana
• AER izmantojošu
elektroenerģiju ražojošu
iekārtu 
iegāde un uzstādīšana
• energoefektīvas
aukstumapgādes ieviešana
(zemes 
aukstumsūkņi, lielās
ūdenstilpnēs esošā ūdens
izmantošana 
u.c.)
2. izstrādāti līdzmaksājuma
diversificēšanas nosacījumi,
iespēju robežās ņemot vērā:
• īpašuma, kurā tiek veikti
pasākumi, vērtību
• iedzīvotāju maksātspēju
• attiecībā uz apkures iekārtu
nomaiņu - esošo gaisa
kvalitāti teritorijā
• sasniegto
energoefektivitātes
ietaupījumu un emisiju
procentuālais samazinājumu
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) nodrošināts vidējais
siltumenerģijas patēriņš
apkurei 
< 120 kWh/m
2
gadā (kopā ar 1.1. un
1.2.pasākumu);
3) primārās enerģijas
gada patēriņa
samazinājums gadā - 
67
991 529 kWh/gadā
VARAM
Pašvaldības
EM
31.12.2022
~ 100 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
1.4.
Īstenot
energoefektivitātes
uzlabošanas
pasākumus
privātmājās vai
neliela skaita ēku
kompleksos, kā arī
veicināt efektīvu
resursu
izmantošanu
1. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, ņemot vērā
nepieciešamību ievērot gaisa
kvalitāti regulējošos tiesību
aktus un nosacījumus, lai
periodā pēc 2021.gada citu
finansējuma avotu ietvaros,
finansiālā atbalsta kritērijos
nosakot enerģētiskās
nabadzības mazināšanas
nepieciešamības 
nosacījumu,
nodrošinātu,
energoefektivitātes
uzlabošanas 
pasākumus
privātmājās vai neliela skaita
ēku kompleksos
2. Izstrādāti līdzmaksājuma
diversificēšanas nosacījumi,
iespēju robežās ņemot vērā:
• īpašuma, kurā tiek veikti
pasākumi, vērtību
• iedzīvotāju maksātspēju
• attiecībā uz apkures iekārtu
nomaiņu - esošo gaisa
kvalitāti teritorijā
• sasniegtais
energoefektivitātes
ietaupījums un emisiju
procentuālais samazinājums
3. Izstrādāta iespēja
pieteikties finansiālam
atbalstam 
tiešsaistē, ievērojot
noteiktus kritērijus un
pamatojot ar 
izdevumu
apliecinošiem dokumentiem,
ja Latvijas tiesību 
aktos nav
noteikts savādāk
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) vismaz 7500
privātmājās
7
 ir veikti
enerģijas ietaupījumu
katalogā iekļautie ēku
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumi;
3) tiek atjaunoti neliela
skaita ēku kompleksi,
t.sk. 
ēku kompleksa
atjaunošana, samazinot
patērētās 
siltumenerģijas
apjomu (apkures sistēmu
uzstādīšanā dodot
priekšroku tādām
iekārtām, kas atbilst
Regulā 
2015/1189
noteiktajām emisiju un
efektivitātes prasībām,
kas stāsies 
spēkā no
2022.gada)
EM
VARAM
Pašvaldības
FM
31.12.2022
~ 100 milj.
Avots:
Valsts budžets,
t.sk., EKII,
Modernizācijas
fonds
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
1.5.
Noteikt
nosacījumus 
AER
tehnoloģiju
uzstādīšanai ēku
energoefektivitātes
pasākumu 
veikšanā
1. Tiesību aktos - uz ES
struktūrfondu un KF
plānošanas 
perioda vadības
likumā pamata izdotajos
tiesību aktos, 
nozaru tiesību
aktos, kas izstrādāti, lai
noteiktu ES 
struktūrfondu un
citu finansējuma avotu
ietvaros īstenojamo
pasākumu atbalsta
nosacījumus, noteikts
pienākums ēkām -
daudzdzīvokļu mājām un
privātmājām, kurās tiek
veikti 
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumi,
ņemot vērā 
emisiju
samazināšanas
nepieciešamību, izvērtēt:
• tehnisko un juridisko
iespējamību un ekonomisko
pamatojumu ēkas
pieslēgšanai pie CSA
• iespējamību uzstādīt ne-
emisiju AER tehnoloģijas
siltumenerģijas ražošanai vai
elektroenerģijas 
ražošanai
2. Ja veicot izvērtējumu, tiek
secināts, ka šāda iespēja 
ir
tehniski un juridiski
iespējama un ekonomiski
pamatota, 
tad ne-emisiju
AER tehnoloģiju ražošanai
uzstādīšana ēkām -
daudzdzīvokļu mājām un
privātmājām, kurās tiek
veikti 
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumi, ir
obligāta
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Tiesību akti ir spēkā
un tajos iekļautie
nosacījumi 
tiek pildīti
EM
FM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
1.6.
Direktīvas
2010/31/ES
 un
Direktīvas
2012/27ES
ieviešana attiecībā
uz
energoefektivitātes
prasībām un
nosacījumiem
1. Veikti grozījumi
attiecīgajos tiesību aktos vai
izstrādāti jauni tiesību akti:
• apkures un dzesēšanas
sistēmu, kā arī to apvienoto
sistēmu ar ventilāciju
inspekciju shēmas
pilnveidei;
• ēku inženiertīklu
energoefektivitātes prasībām
(pašregulējošo ierīču, ēku
automātikas un vadības
sistēmu 
prasību integrēšana,
individuālās siltumenerģijas
uzskaites 
un individuālo
norēķinu risinājumu
pilnveide);
• ēku fonda atjaunošanas un
dekarbonizācijas plāna un
mērķu 2050.gadam izveidei;
• ēku energoefektivitātes
aprēķina metodoloģijas,
standartu pilnveidei;
• energosertifikācijas shēmas
pilnveidei;
• jaunbūvju sektorā pārejai
uz gandrīz nulles enerģijas
ēkām;
• atjaunošanu/pārbūvju
sektorā tuvināšanās pilnīgai
atjaunošanai un gandrīz
nulles enerģijas ēkas
līmeņiem;
• pienākumam veikt
dzīvojamo platību
uzturēšanas un 
uzlabošanas
(inženiersistēmām)
pasākumus;
• ETL uzlādes punktu
izveides prasībām atbilstoši
grozītās Direktīvas
Nr.
2010/31/ES
 8.punkta
nosacījumiem 
(grozīta ar
Direktīvu (ES) 
2018/844
)
ēku 
energoefektivitātes
nosacījumu ietvaros noteikt;
• prasībām ēkas siltuma
zudumu koeficientam
jaunbūvēm un
pārbūvējamām ēkām
• energoefektivitātes
minimālo pieļaujamo līmeņu
dažāda 
veida ēkām
precizēšanai (ja
nepieciešams)
1) izstrādāts 
vismaz 5
tiesību akti
EM
VARAM
Pašvaldības
31.12.2021
Esošā budžeta
ietvaros
1.7.
Izstrādāt Latvijas
dzīvojamā fonda
energoefektivitātes
uzlabošanas
ilgtermiņa
risinājumu
1. Veikti attiecīgie pētījumi
un izstrādāts dzīvojamā
fonda 
energoefektivitātes
uzlabošanas kompleksu
ilgtermiņa 
risinājums, t.sk.
ņemot vērā Plāna
4.pielikumā noteiktos 
1.1.-
1.4.pasākumus, tajā
izvērtējot:
• iespējamos risinājumus un
nepieciešamos grozījumu
tiesību aktos, lai atvieglotu
lēmumu pieņemšanu
• iespēju pašvaldību
kapitālsabiedrībām
piedalīties 
pieejamo mājokļu
būvniecībā un izvērtēta
iespēja šādas 
dalības
finansiālajam atbalstam
2. Ņemot vērā pētījuma
rezultātus, perspektīvie
pasākumi 
iekļauti Plāna
aktualizētajā projektā
2023.gadā un 
izstrādāti
attiecīgie finansēšanas
mehānismi risinājuma
īstenošanai
1) Veikts vismaz viens
pētījums
2) Plāns ir aktualizēts
EM
VARAM
Pašvaldības
1)
31.12.2022
2)
30.06.2024
~ 40 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
1.8.
Nodrošināt
investīciju piesaisti
ēku
energoefektivitātes
pasākumiem
1. Attīstot ESKO tirgu, ir
piesaistītas privātās
investīcijas
energoefektivitātes
paaugstināšanas 
projektiem,
novēršot ESKO tirgus
nepilnības
2. Attīstot PESKO iespējas,
ir nodrošināta pašvaldību
iesaiste energoefektivitātes
paaugstināšanā projektu
atbalstīšanā
3. Veicinot ēku īpašnieku un
komersantu ieinteresētību
veikt ieguldījumus
energoefektivitātes
uzlabošanā
1) attīstīts ESKO tirgus
2) uzsākta PESKO tirgus
darbība
EM
VARAM
FM
31.12.2025
~ 30 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
2. Rīcības virziens
Energoefektivitātes 
uzlabošana un AER tehnoloģiju izmantošanas veicināšana 
siltumapgādē un
aukstumapgādē, un rūpniecībā
2.1.
Noteikt veicamo
pasākumu
prioritizācijas
izvērtēšanas
nepieciešamību
1. Tiesību aktos -
horizontālajos noteikumos,
nozaru 
tiesību aktos, kas
izstrādāti, lai noteiktu ES
struktūrfondu un citu
finansējumu avotu ietvaros
īstenojamo 
pasākumu
atbalsta nosacījumus vai
pašvaldību teritoriālajā
plānojumā, tiek noteikts, ka
pirms pasākumu, kas tiek
finansēti no minētajiem
finansējuma avotiem vai
pašvaldību 
budžeta,
ieviešanas vai īstenošanas
tiek veikts pasākuma
efektivitātes (atbilstības)
novērtējums, ņemot vērā
ekonomiskās, tehniskās un
juridiskās iespējas,
novērtējot:
• vai ir tehniski iespējams,
vai ir ekonomiski pamatoti,
vai ir juridiski iespējams
LSA/individuālo
siltumapgādi 
pieslēgt CSA
• vai ir tehniski iespējams,
vai ir ekonomiski pamatoti,
vai ir juridiski iespējams
uzstādīt ne-emisiju AER
tehnoloģijas (vēja, saules
enerģijas iekārtas,
siltumsūkņi 
un
aukstumsūkņi)
• vai ir tehniski iespējams,
vai ir ekonomiski pamatoti,
vai ir juridiski iespējams
uzstādīt augsti efektīvus
biomasas katlus vai esošos
biomasas katlu nomainīt uz
augsti efektīviem biomasa
katliem
• prioritizācijas principus
iekļaut regulējumā kopā ar
"energoefektivitāte pirmajā
vietā" principu un
visaptveroši 
ieviest visās ES
struktūrfondu programmās.
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Tiesību akti ir spēkā
un tajos iekļautie
nosacījumi 
tiek pildīti
EM
VARAM
FM
Pašvaldības
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
2.2.
Veicināt AER
izmantošanu un
energoefektivitātes
uzlabošanu
centralizētajā
siltumapgādē
Pielāgot CSA
aukstumapgādei
ēkās
1. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, lai arī pēc
2021.gada ES struktūrfondu
un citu finansējuma avotu
ietvaros, ņemot vērā
nepieciešamību ievērot gaisa
kvalitāti 
regulējošos tiesību
aktus un nosacījumus,
nodrošinātu šādas 
darbības:
• Energoefektivitātes
uzlabošanai un AER
izmantošanas 
veicināšanai
CSA
• Energoefektivitātes
uzlabošanai un AER
izmantošanas 
veicināšanai
rūpniecībā
• Siltumenerģijas pārvades
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Tiesību akti ir spēkā
un tajos iekļautie
nosacījumi 
tiek pildīti
EM
VARAM
FM
Pašvaldības
1)
31.12.2022
2)
31.12.2023
3)
31.12.2023
~550 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk.,
Modernizācijas
fonds
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
un sadales sistēmas
būvniecība, lai jauniem
patērētājiem būtu iespējams
pievienoties sistēmai
2. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, ņemot vērā
nepieciešamību ievērot gaisa
kvalitātes tiesību aktus un
mērķus, lai pēc 2021.gada
ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros,
vienlaikus
energoefektivitātes
paaugstināšanas projektiem
veicinot privāto investīciju
piesaisti, finansiālā atbalsta
kritērijos nosakot
enerģētiskās nabadzības
mazināšanas nepieciešamību
un ņemot 
vērā
nepieciešamību ievērot gaisa
kvalitāti regulējošos 
tiesību
aktus un nosacījumus,
nodrošinātu šādu darbību
īstenošanu:
• CSA patērētāju
energoefektivitātes
uzlabošana, kas ir 
novērtēta,
veikta vai ieplānota kopā ar
investīcijām CSA
infrastruktūrā
• esošo CSA jaudu
modernizēšana
• pāreja uz elektroenerģiju kā
siltumapgādes resursu 
CSA,
kur tas ir izmaksu efektīvi un
pamatoti
• CSA tīklu rekonstrukcija,
samazinot zudumus (vidēja
mēroga pilsētās, kur vēl ir
potenciāls);
• esošās CSA infrastruktūras
pielāgošana aukstumapgādes
izmantošanai ēkās;
• efektīvas centralizētās
aukstumapgādes
infrastruktūras 
izbūve,
panākot SEG emisiju
ietaupījumu, salīdzinot ar
alternatīvu lokālās
aukstumapgādes risinājumu
• AER izmantošanas
centralizētajā aukstumapgādē
ieviešana;
• enerģijas akumulācijas
iespēju nodrošināšana CSA
uzņēmumos;
3. Ja tas ir atļauts, izstrādāti
līdzmaksājuma
diversificēšanas nosacījumi,
iespēju robežās ņemot vērā
īpašuma, kurā tiek veikti
pasākumi vērtību un
iedzīvotāju 
maksātspēju.
4. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, kuros tiek noteikti
ierobežojumi 
uzstādīt jaunas
tikai cieto vai šķidro fosilo
kurināmo, 
sadedzināšanas
iekārtas CSA, izņemot, ja
fosilais kurināmais 
tiek
izmantots ierobežotā apjomā
kā piejaukums vai ja minētās
iekārtas tiek izmantotas kā
rezerves iekārtas maksimālās
slodzes nodrošināšanai vai
iekārtas, kuras darbina
avārijas 
gadījumā, kā arī
ņemot vērā nepieciešamību
ievērot gaisa 
kvalitāti
regulējošos normatīvos aktus
un nosacījumus
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Tiesību akti ir spēkā
un tajos iekļautie
nosacījumi 
tiek pildīti
VARAM
EM
Pašvaldības
 
4)
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
5. veikti pētījumi vai
apsekojumi efektīvas
siltumapgādes 
ieviešanai un
emisiju samazināšanai,
ņemot vērā gaisa 
kvalitātes
uzlabošanas nosacījumus,
lai:
• lielajās pilsētās konstatētu
tās valsts un pašvaldību 
ēku,
kā arī daudzīvokļu
dzīvojamo ēkas, kurās ir
individuālās apkures
iekārtas, lai gan ēku ir
tehniski un 
juridiski
iespējams un ekonomiski
pamatoti pieslēgt CSA
• izvērtētu iespēju šādu ēku
vai to daļu īpašniekiem
(juridiska persona,
piemēram, valsts vai
pašvaldības 
iestāde, dzīvokļu
īpašnieku biedrība,
apsaimniekotājs) 
pārskatīt
piemērojamo nodokļu
nosacījumus
• izstrādātu vadlīnijas
pieslēguma pie CSA
ekonomiskajam
pamatojumam
1) Veikts pētījums
2) Izstrādātas vadlīnijas
EM
VARAM
Pašvaldības
5)
31.12.2025
~ 1 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
6. Veikts pētījums pārejas uz
zemas temperatūras CSA
sistēmām un atlikumsiltuma
integrācijas izvērtēšanai
7. Ja atbilstoši, izstrādāti
attiecīgie tiesību akti, 
lai arī
pēc 2021.gada ES
struktūrfondu un citu
finansējuma 
avotu ietvaros
nodrošinātu pāreju uz zemas
temperatūras CSA 
sistēmām
un atlikumsiltuma integrāciju
1) veikts pētījums
2) izstrādāti tiesību akti
EM
VARAM
Pašvaldības
FM
6)
31.12.2021
7)
31.12.2022
~ 60 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., EKII,
Modernizācijas
fonds
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
8. Izvērtēta 
iespēja CSA
ieviest CO
2
 emisiju
līmeņatzīmi uz 
patērētājam
piegādātu MWh
1) veikts 
izvērtējums
VARAM
EM
SPRK
Pašvaldības
31.12.2022
~10 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
9. Noteikti 
pienākumi vai
nosacījumi siltumapgādes
operatoriem atbilstoši
Direktīvas 
2018/2001
24.panta 4.punkta prasībām
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Tiesību akti ir spēkā
un tajos iekļautie
nosacījumi 
tiek pildīti
EM
Pašvaldības
01.07.2021
Esošā budžeta
ietvaros
2.3.
Veicināt AER
izmantošanu un
energoefektivitātes
uzlabošanu
rūpniecībā un
komersantos
Pielāgot CSA
aukstumapgādei
ēkās
1. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, ņemot vērā
nepieciešamību ievērot gaisa
kvalitātes tiesību aktus un
nosacījumus, lai pēc
2021.gada ES struktūrfondu
un citu 
finansējuma avotu
ietvaros, vienlaikus
energoefektivitātes
paaugstināšanas projektos
veicinot privāto investīciju
piesaisti, nodrošinātu šādu
darbību īstenošanu:
• jaunu energoefektīvu
ražotņu būvniecība;
• esošo rūpnieciskās
ražošanas jaudu
modernizēšana, 
uzstādot
energoefektīvākas ražošanas
un ražošanu 
nodrošinošas
blakusprocesu iekārtas;
• ražošanas ēku un teritoriju
sakārtošana, t.sk., 
ražošanas
teritorijā esošo iekšējo un
ārējo inženiertīklu 
un
inženiersistēmu nomaiņa pret
energoefektīvākām;
• komersantu
energoefektivitātes
uzlabošana
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Tiesību akti ir spēkā
un tajos iekļautie
nosacījumi 
tiek pildīti
EM
FM
31.12.2022
~ 225 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk.,
Modernizācijas
fonds
Valsts budžets
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
2.4.
Veicināt AER
izmantošanu un
energoefektivitātes
1. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, lai arī pēc
2021.gada ES struktūrfondu
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
EM
VARAM
Pašvaldības
31.12.2022
~ 267 milj.
Avots:
uzlabošanu 
lokālajā
siltumapgādē
(LSA) un
individuālā
siltumapgādē
Ieviest un veicināt
lokālo un
individuālo
aukstumapgādes
sistēmu
un citu finansējuma avotu
ietvaros, finansiālā atbalsta
kritērijos nosakot
enerģētiskās nabadzības
mazināšanas nepieciešamību,
nodrošinātu, ka LSA vai
individuālajā siltumapgādē
tiek 
veiktas šādas darbības:
• ne-emisiju tehnoloģiju vai
biomasas sadedzināšanas
iekārtu (ņemot vērā
nepieciešamību ievērot gaisa
kvalitātes 
tiesību aktus un
nosacījumus) uzstādīšana;
• LSA patērētāju
energoefektivitātes
uzlabošana, kas ir 
novērtēta,
veikta vai ieplānota kopā ar
investīcijām LSA
infrastruktūrā
• AER izmantošanas
veicināšanai lokālajā un
individuālajā siltumapgādē -
valsts un pašvaldību ēkās
• esošo LSA jaudu
modernizēšana;
• LSA tīklu pārbūvei,
samazinot zudumus;
• pāreja uz zemas
temperatūras LSA sistēmām,
kur tas ir 
ekonomiski
pamatoti;
• energoefektīva
aukstumapgādes ieviešana
ēkās;
• pāreja uz elektroenerģiju kā
siltumapgādes resursu 
LSA,
kur tas ir izmaksu efektīvi un
pamatoti;
• AER tehnoloģiju ieviešana
aukstumapgādē;
• neliela skaita ēku
kompleksu (gan
daudzdzīvokļu māju, 
gan
privātmāju) atjaunošana,
t.sk. pāreja uz AER
izmantošanu siltā ūdens
sagatavošanā un apkurē,
AER 
tehnoloģiju ieviešanai
vai atjaunošana vienģimeņu
un 
divģimeņu dzīvojamās
mājās (kopā ar 1.4, 1.5. un
2.1.pasākumu)
2. Ja tas ir atļauts, izstrādāti
līdzmaksājuma
diversificēšanas nosacījumi,
iespēju robežās ņemot vērā
īpašuma, kurā tiek veikti
pasākumi vērtību un
iedzīvotāju 
maksātspēju
2) LSA vai individuālajā
siltumapgādē uzstādīto
ne-emisiju AER iekārtu
jaudas ir vismaz par 30%
vairāk nekā 
2017.gadā
3) atbalsts sniegts vismaz
3000 mājsaimniecībām
FM
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk. EKII,
Modernizācijas
fonds
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
3. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, kuros tiek noteikti
ierobežojumi 
uzstādīt jaunas
tikai cieto vai šķidro fosilo
kurināmo 
sadedzināšanas
iekārtas lokālajā
siltumapgādē un
individuālajā siltumapgādē,
izņemot, ja fosilais
kurināmais 
tiek izmantots
ierobežotā apjomā vai ja
minētās iekārtas tiek
izmantotas kā rezerves
iekārtas maksimālās slodzes
nodrošināšanai vai iekārtas,
kuras darbina avārijas
gadījumā, 
kā arī ņemot vērā
nepieciešamību ievērot gaisa
kvalitāti 
regulējošos
normatīvos aktus un
nosacījumus, kā arī izņemot
pilsētas
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) Tiesību akti ir spēkā
un tajos iekļautie
nosacījumi 
tiek pildīti
EM
Pašvaldības
VARAM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
2.5.
Izvērtēt
siltumapgādes
tirgus uzlabošanas
iespējas
1. Veikti attiecīgie
izvērtējumi un izstrādāti
risinājumi 
siltumapgādes
tirgus uzlabošanas iespējām.
2. Ņemot vērā pētījuma
rezultātus, perspektīvie
pasākumi 
iekļauti Plāna
aktualizētajā projektā
2023.gadā un 
izstrādāti
attiecīgie finansēšanas
mehānismi risinājuma
īstenošanai.
1) Veikts vismaz viens
izvērtējums
2) Plāns ir aktualizēts
EM
VARAM
1)
30.06.2023
2)
30.06.2024
~ 20 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
2.6.
Atbalstīt inovatīvu
tehnoloģiju un
pakalpojumu
attīstīšanu
energoefektivitātes
uzlabošanai ēkās,
energoapgādē un
ražošanā, un AER
īpatsvara
paaugstināšanai
energopatēriņā.
1. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts pētniecības,
tehnoloģiju attīstīšanas un
demonstrēšanas projektu
īstenošanai
energoefektivitātes
uzlabošanai ēkās,
energoapgādē, ražošanā un
AER īpatsvara 
palielināšanai
energopatēriņā, t.sk. valsts
pasūtījuma 
ietvaros, kas spēj
strādāt un darboties uz tirgus
principiem;
2. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts jaunu
tehnoloģiju, risinājumu un
lietotājcentrētu produktu un
pakalpojumu attīstīšanai, kas
veicina energoefektivitātes
uzlabošanu ēkās,
energoapgādē, 
ražošanā un
AER īpatsvara
energopatēriņā
paaugstināšanu, 
kas spēj
strādāt un darboties uz tirgus
principiem;
3. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts vai
nefinansiāli pasākumi
savstarpējās 
sadarbības
sekmēšanai starp
komersantiem, augstākās
izglītības iestādēm un
pētniecības organizācijām,
valsts un 
pašvaldību
iestādēm, NVO u.c.
ieinteresētajām pusēm jaunu,
inovatīvu un lietotājcentrētu
energoefektivitātes un AER
tehnoloģiju un pakalpojumu
ieviešanai.
1) ir izstrādāti 
atbilstoši
tiesību akti (atbalsta
programmas)
EM
IZM
FM
31.12.2030
~ 560,4 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk. 
EKII
Privātais
finansējums
3. Rīcības virziens
Ne-emisiju tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana elektroenerģijās ražošanā
3.1.
Īstenot starpvalstu
projektus atkrastes
vēja parku izveidei
(sadarbībā ar
Lietuvu 
/ Igauniju)
1. Lai cita starpā veicinātu
lielas jaudas elektroenerģijas
ražošanas iekārtu novirzi
tālāk no apdzīvotām vietām,
izstrādāts atkrastes vēja
parka projekts
2. Projekta izstrādes un
infrastruktūras izveidei ir
piesaistīts Eiropas
infrastruktūras savienošanas
instrumenta (CEF) un
Kopējo interešu projektu
(PCI) 
līdzfinansējums
3. Teritorija ar izveidoto
infrastruktūru izsoļu /
konkursa kārtībā ir iznomāta
komersantam iekārtu
uzstādīšanai un
elektroenerģijas ražošanai
4. Ģenerējošo iekārtu
uzstādīšanai ir piesaistīts
CEF 
līdzfinansējums un
privātais finansējums
5. Izvērtēta iespēja uzstādīt
no vēja enerģijas ūdeņradi
ražojošas iekārtas un iespēja
šim pasākumam piesaistīt
Inovāciju fonda
8
finansējumu
1) ir izveidots viens
lielas jaudas atkrastes
vēja parks 
(vismaz 800
MW kopā ar
3.3.pasākumu
2) gadā vidēji vismaz
1600 GWh saražotās
vēja 
elektroenerģijas
4) ja atbilstoši, PSO
iekļaut savos attīstības
plānos 
tīkla
pastiprinājumus, lai
nodrošinātu lielāko VES
jaudu
EM
VARAM
Pašvaldības
31.12.2030
~750 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
- Eiropas
infrastruktūras
savienošanas
instruments,
Kopējo interešu
projekti
Inovāciju fonds
Privātais
finansējums
3.2.
Pārskatīt
teritoriālos,
būvniecības
regulējuma un
zemes
izmantošanas
ierobežojumu
nosacījumus AER
tehnoloģiju
izveidei.
1. Pārskatīti Latvijā spēkā
esošos teritoriālos un citus
ierobežojumus AER
tehnoloģiju attīstībai, t.sk.
attiecībā 
uz IVN procesu, tos
piemērojot reālai situācijai
2. Veikti grozījumi Ministru
kabineta 2013.gada 
30.aprīļa
noteikumos Nr.240
"
Vispārīgie teritorijas
plānošanas, izmantošanas un
apbūves noteikumi
",
citastarp 
ņemot vērā
prasības, kas izriet no
nosacījumiem ietekmes uz
vidi novērtējuma veikšanai
un pašvaldību teritorijas
attīstības plānošanas
dokumentiem
3. Izstrādāti teritoriālie
nosacījumi saules parku
attīstībai, izvērtējot
ierobežojumu iespējamību
un nosakot 
potenciālās un
perspektīvās teritorijas saules
parku 
izveidei
4. Precizēti vispārējie
būvnoteikumi, skaidri
nosakot 
saules elektrostacijas
piekritības grupu, kas līdz ar
to 
noteiks tās izbūves
procesu un nepieciešamo
dokumentāciju, 
kas
jāiesniedz būvvaldē.
5. Pilnveidots regulējums
būvatļauju izsniegšanas
kārtībai vēja parku attīstībai,
tostarp izvērtēta iespēja 
radīt
risinājumu, kas ļautu
paredzētās darbības
ierosinātājam saņemt
būvatļauju arī pirms IVN
procesa 
veikšanas, neatceļot
IVN procesu
6. Izstrādāts regulējums un
robežlielumi attiecībā uz
zemfrekvenču skaņām,
vibrāciju, mirgojumiem,
trokšņiem u.c. 
vēja parkiem
raksturīgām radītām
ietekmēm
7. Ņemot vērā publisko un
privāto personu veiktos
pētījumus, kā arī šobrīd
noteiktās aizsargājamās
dabas 
teritorijas, izstrādātas
kartes, kurās ir iezīmēts
vislielākais vēju parku
attīstības potenciāls (lielas
jaudas vēja parki) no
teritorijas plānojuma un
izmantošanas 
potenciāla
viedokļa.
1) Pārskatīti teritorijas
plānošanas, zemes
izmantošanas 
noteikumi
un būvniecības
regulējums
2) Projektu attīstītājiem
pieejamas kartes par vēja
parku attīstībai
piemērotajām teritorijām
Latvijā
3) Izstrādāti atbilstošie
tiesību akti attiecībā uz
vēja 
parkiem raksturīgām
ietekmēm
1. EM,
VARAM
2.
VARAM,
EM
3.
VARAM,
EM
4. EM
5. EM
6.
Veselības
ministrija,
EM
7. EM
ZM,
Pašvaldības
31.12.2022
~ 100 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
3.3.
Izstrādāt
konceptuālo
risinājumu
sauszemes vēja
parku (vēja
enerģijas 
ražošana)
attīstībai
1. Paredzēta iespēja un tās
nosacījumi vēja parku
izbūvei 
nacionālās nozīmes
lauksaimniecības zemēs un,
ja 
atbilstoši, veikti grozījumi
attiecīgajos tiesību aktos /
tiesību aktos
2. Izstrādāti nosacījumi
apbūves tiesību piešķiršanai
uz 
valsts īpašumā esoša
nekustamā īpašuma vēja
parku 
būvniecībai un maksas
par apbūves tiesības
piešķiršanu 
aprēķinam
(piemēram, atkarībā no
saražotās elektroenerģijas
vērtības)
3. Izstrādāti nosacījumi mežu
zemju izmantošanai vēja
parku attīstībai, lai cita starpā
veicinātu lielas jaudas
elektroenerģijas ražošanas
iekārtu novirzi tālāk no
apdzīvotām vietām:
3.1. Izstrādāti iespējamie
kompensācijas mehānismi
vēja 
parku attīstībai valsts
mežu zemēs oglekļa dioksīda
piesaistes zudumu (ja tādi
radīsies) kompensēšanai (ar
oglekļa dioksīda piesaistes
palielināšanu citās 
darbībās)
3.2. Izstrādāti risinājumi par
izsoļu rīkošanu apbūves
tiesību piešķiršanai vēja
parku attīstībai valsts meža
zemēs (izpēte ar apbūves
tiesībām);
3.3. Izstrādāti attiecīgie
tiesību akti, kuros ir 
noteikts,
ka valsts mežu zemēs, kur
pēc veiktā izvērtējuma 
tas ir
tehniski un teritoriāli
iespējams, neradot būtisku
kaitējumu meža
ekosistēmām, var tikt
izveidoti vēja 
parki
1) izstrādāti vismaz 2
tiesību akti
2) veikts vismaz 1
pētījums / izvērtējums
3) ir attīstīti lielas jaudas
vēja parki (vismaz 800
MW 
kopā ar
3.1.pasākumu)
4) Papildus ir iegūts 1600
GWh vēja enerģijas gadā
1. EM, ZM
2. EM
3. EM,
ZM,
VARAM
1. Pašvaldības,
VARAM
2. FM,
VARAM,
Pašvaldības
3. Pašvaldības
1)
31.12.2021
2)
31.12.2022
3)
31.12.2021
Esošā budžeta
ietvaros
3.4.
Veicināt saules
enerģijas
izmantošanu
elektroenerģijas
ražošanā
1. Izvērtēta 
iespēja un, ja
atbilstoši, izveidota ALTUM
aizdevumu vai 
garantiju
programma ES struktūrfondu
un citu finansējuma 
avotu
ietvaros saules
elektroenerģijas ražošanas un
akumulācijas iekārtām
komersantiem un
pašvaldībām
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums
2) ja atbilstoši, izveidota
ALTUM programma
3) programmas ietvaros
tiek nodrošināts
finansējums
EM
VARAM
31.12.2023
~ 15 milj. EUR
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk. 
EKII
Privātais
finansējums
3.5.
Nepieciešamo
izvērtējumu
veikšana tālākai
AER
elektroenerģijas
attīstībai
1. Izvērtēta nepieciešamība
un iespējamība rīkot
tehnoloģiski neitrālas AER
izsoles no jauna uzstādītām
jaudām
2. Plāna aktualizācijā
izvērtēt AER
elektroenerģijas 
kopējo
iespējamo uzstādāmo jaudu
līdz 2030.gadam
3. Plāna pārskatīšanas laikā
izvērtēta iespēja izbūvēt
vismaz 2 atkrastes vēja
parkus ar iespēju sasniegt
vismaz 
1800 MW
4. Veikts izvērtējums par
Latvijas energosistēmas, kas
ir savienota kopējā
augstsprieguma tīklā ar
kaimiņvalstīm, 
spēju iekļaut
lielas jaudas vēja parku
saražoto 
elektroenerģiju un
analizēt šīs jaudas
balansēšanas 
iespējamos
labākos tehnoloģiskos
paņēmienus
5. izvērtēti iespējamie
veicināšanas pasākumi
pašvaldībām plašākam AER
projektu atbalstam
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums; ja atbilstoši,
tiek 
nodrošināta izsoļu
īstenošana
2) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums par AER
elektroenerģijas
uzstādāmajām jaudām un
balansēšanu
3) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums attiecībā uz
vēja 
parku projektu
īstenošanu no pašvaldību
interešu 
viedokļa
4) Plāna aktualizācijas
ietvaros izvērtēta iespēja
izbūvēt vēl vienu lielas
jaudas aktrastes vēja
parku
EM
VARAM
1)
31.12.2023
2)
31.12.2023
3)
31.12.2023
4)
31.12.2023
5)
31.12.2022
~ 45 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
3.6.
Veicināt AER
elektroenerģijas
tirdzniecību
1. Izstrādāt nosacījumus
elektroenerģijas izcelsmes
informācijas iekļaušanai
rēķinos, lai uzlabotu
sabiedrības 
informētību par
AER daļu elektroenerģijas
patēriņā, 
precizējot
noteikumus, kas paredz
elektroenerģijas rēķinā
iekļaujamo informāciju
9
2. Izstrādāt regulējumu AER
elektroenerģijas pirkuma
līgumiem
10
3. Izstrādāt AER
elektroenerģijas savstarpējās
tirdzniecības regulējumu
11
4. Izvērtēt nosacījumus AER
elektroenerģijas pirkumu
līgumu vai AER savstarpējā
tirdzniecības izmantošanai
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums
EM
SPRK
1)
01.01.2021
2)
01.07.2021
3)
01.07.2021
4)
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
3.7.
Atbalstīt inovatīvu
un energoefektīvu
risinājumu
attīstīšanu AER
īpatsvara
paaugstināšanai
energosistēmā
(elektroapgāde,
siltumapgāde,
aukstumapgāde)
1. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts pētniecības,
tehnoloģiju attīstīšanas un
demonstrēšanas projektu
īstenošanai AER ražošanas
un/vai 
integrēšanas
energosistēmā attīstīšanai,
t.sk. valsts 
pasūtījuma
ietvaros, lai veicinātu
ilgtspējīgus 
risinājumus, kas
spēj strādāt un darboties uz
tirgus 
principiem
2. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts,
energoefektīvu AER
ražošanas un/vai
integrēšanas energosistēmā
tehnoloģiju, risinājumu un
lietotājcentrētu produktu un
pakalpojumu attīstīšanai, lai
veicinātu ilgtspējīgus
risinājumus, kas spēj strādāt
un 
darboties uz tirgus
principiem
3. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts vai
nefinansiāli pasākumi
savstarpējās 
sadarbības
sekmēšanai starp
komersantiem, augstākās
izglītības iestādēm un
pētniecības organizācijām,
valsts un 
pašvaldību
iestādēm, NVO u.c.
ieinteresētajām pusēm jaunu,
inovatīvu un lietotājcentrētu
AER tehnoloģiju,
risinājumu, 
produktu un
pakalpojumu ieviešanai.
1) ir izstrādāti 
atbilstoši
tiesību akti (atbalsta
programmas)
EM
IZM
FM
31.12.2030
~ 291,9 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk. 
EKII
Valsts budžets
Privātais
finansējums
4. Rīcības virziens
Ekonomiski pamatotas 
enerģijas pašražošanas, pašpatēriņa un AE kopienu 
veicināšana
4.1.
Izstrādāt tiesisko
regulējumu
enerģijas
pašražošanas un
pašpatēriņa
veicināšanai
1. Izstrādāts regulējums, lai
atļautu un atvieglotu
procedūru vairākiem AE
pašpatērētājiem darboties
kopīgi, 
lai ražotu, patērētu,
uzkrātu un pārdotu
elektroenerģiju
2. Izstrādāt līdzsvarotu
regulējumu, lai pilnvērtīgi
nodrošinātu dažādām AE
pašpatērētāju
12
 grupām
tiesības pārdot saražotās
elektroenerģijas
pārpalikumu, 
tostarp
izmantojot savstarpējas
tirdzniecības mehānismus
(
peer-to-peer trading
)
3. Izstrādāts taisnīgs
atbilstošo nodokļu
piemērošanas 
regulējums
pašpatērētājiem
4. Izstrādāts regulējums, lai
atļautu lietotājiem 
atslēgties
no neefektīvas
siltumenerģijas sistēmas,
nolūkā 
pašiem ražot sev
nepieciešamo enerģijas
veidu no AER, kā 
arī lai
noteiktu regulāru sistēmas
izvērtējumu
13
1) izstrādāts 
vismaz 1
tiesību akts
EM
FM
1)
01.07.2021
2)
01.07.2021
3)
01.07.2021
4)
01.07.2023
Esošā budžeta
ietvaros
4.2.
Izstrādāt 
risinājumu
elektroenerģijas
neto sistēmas
14
izmantošanas
veicināšanai
1. Izvērtēta neto uzskaites
sistēmas pārveide uz neto
norēķinu sistēmu, ņemot
vērā elektroenerģijas
ikstundas 
cenu
2. Izvērtēta iespēja veikt
grozījumus tiesību aktos,
nosakot, ka juridiskās
personas varēs izmantot
elektroenerģijas norēķinu
neto sistēmu, ņemot vērā
pieslēguma nodrošināšanas
izmaksas / izmaksas par
infrastruktūras lietošanu
2. Izvērtēta iespēja
paplašināt neto sistēmas
pielietojumu, attiecinot to arī
uz vienas mājsaimniecības
īpašumā esošām attālināti
uzstādītām iekārtām
4. Izvērtēta iespēja pilnīgai
OIK atcelšanai uzkrātajai 
un
no tīkla atpakaļ saņemtajai
elektroenerģijai
1) veikts 
izvērtējums
EM
 
01.01.2021
~ 15 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
4.3.
Veicināt
energokopienu un
AE kopienu izveidi
1. Izstrādāts regulējums
energokopienu un AE
kopienu
15
 izveidei
2. Izstrādāts regulējums, kas
paredz AE kopienu
iekļaušanu AER atbalsta
pasākumos, kur atbilstoši
3. Veikt pētījumu par vismaz
vienu dzīvotspējīgu biznesa
modeli energokopienas un
AE kopienas darbībai
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) veiks vismaz 1
pētījums
EM
VARAM
1)
01.07.2021
2)
01.07.2021
3)
31.12.2026
~ 15 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
4.4.
Veicināt AER
tehnoloģiju
izmantošanu lauku
saimniecībās
1. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, lai periodā pēc
2021.gada 
piesaistītu ES
lauksaimniecības
finansējumu energoefektīvu
ne-emisiju tehnoloģiju,
tostarp akumulācijas iekārtu,
uzstādīšanai lauku
saimniecībās.
1) izstrādāts 
vismaz 1
tiesību akts
ZM
EM
31.12.2023
~ 2 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
- Kopējā
lauksaimniecības
politika
Privātais
finansējums
4.5.
AER tehnoloģiju
izmantošanas
veicināšana
publiskajā sektorā
1. izstrādātas publisko
iepirkumu vadlīnijas AER
risinājumiem iepirkumu
veicējiem un dalībniekiem
2. Izvērtēta iespēja un ja
atbilstoši, izstrādāti
nosacījumi un vadlīnijas Zaļā
publiskā iepirkuma
piemērošanai ilgtspējīgas
elektroenerģijas ražošanai
1) izstrādātas vismaz 1
vadlīnijas
2) veikts 1 izvērtējums
VARAM
EM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
4.6.
Veicināt
elektroenerģijas
sadales un pārvades
tarifu metodiku
efektivizāciju
1. Izvērtēt Eiropas
energoregulatoru aģentūras
(ACER) izstrādāto
paraugprakses 
ziņojumu par
pārvades un sadales tarifu
metodiku un 
atbilstoši
Regulai 
2019/943
 iespēju
robežās ņemt vērā nosakot
vai apstiprinot pārvades
tarifus un sadales tarifus vai
to 
metodikas.
1) veikts 
izvērtējums
SPRK
EM
 
31.12.2022.
Esošā budžeta
ietvaros
5. Rīcības virziens
Energoefektivitātes 
uzlabošana, alternatīvo degvielu un AER tehnoloģiju 
izmantošanas veicināšana transportā
5.1.
Atbalstīt ilgtspējīgu
infrastruktūras
izveidi
1. Izstrādāti MK 
noteikumi,
lai sākot ar 2021.gadu ES
struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
nodrošinātu konkurētspējīgu
un 
videi draudzīgu TEN-T
dzelzceļa tīklu
1) Esošā dzelzceļa tīkla
elektrifikācija:
• līdz 2023.gadam
pabeigta dzelzceļa līniju
"Daugavpils-Krustpils",
"Rēzekne-Krustpils" un
"Krustpils-Rīga"
elektrifikācija, novirzot
kravas no 
autoceļiem uz
dzelzceļu. 2021.-
2027.gada plānošanas
periodā 
uzsākta nākamo
dzelzceļa līniju
elektrifikācija;
• līdz 2026.gadam
pabeigta un TEN-T tīklā
integrēta 
jauna pilnībā
elektrificēta Rail Baltic
dzelzceļa līnija 
(1435
mm) 265 km garumā
SM
EM
VARAM
Pašvaldības
FM
1)
31.12.2023
2)
31.12.2026
~ 346,6 milj.
16
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
2. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, lai pēc 2021.gada
ES 
struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros:
• nodrošinātu ETL uzlādes
infrastruktūras attīstību, 
t.sk.
izmantojot pilsētu un
apdzīvoto vietu
apgaismošanas
infrastruktūras neizmantoto
potenciālu diennakts gaišajā
laikā
• nodrošinātu citu alternatīvo
degvielu (prioritāri 
ūdeņraža)
infrastruktūras izveidi un
attīstību
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) līdz 2030.gadam ETL
lieljaudas uzlādes punktu
skaits 
ir sasniedzis 300
(papildu līdz 150 ETL
uzlādes stacijas), 
t.sk.
punkti, ko attīstītu
privātie investori un, kas
būtu 
publiski pieejamas
3) definēti kritēriji, kas
nosaka kārtību, kā
degvielas 
uzpildes
stacijās nepieciešams
ierīkot uzlādes iespējas
ETL,
4) noteiktas prasības, kā
nepieciešams izvietot
lēnās 
vai vidējās uzlādes
iespējas publiskos
stāvlaukumos
(stāvvietās) pie jaunām
un renovētām ēkām
5) tiek attīstīti arī
parastas jaudas uzlādes
punkti 
publiskās
stāvvietās pie darba
vietām, pie tirdzniecības
vietām, kultūras
centriem, pašvaldību
iestādēm, valsts 
iestādēm
u.c.
6) tiek attīstīti vidējas
jaudas (maiņstrāvas
uzlādes 
iekārtas ar jaudu
7,2-22kw) uzlādes punkti
publiskā 
infrastruktūrā
7) tiek atbalstīta
elektroinstalācijas
izveide 
daudzdzīvokļu
dzīvojamās ēkās
konkrētās
autostāvvietas
17
, parastas
jaudas uzlādes punktu
un, ja iespējams, vidēja
ātruma uzlādes
uzstādīšanai un 
atbalstīta
minēto punktu
uzstādīšana
SM
EM
VARAM
Pašvaldības
FM
31.12.2030.
~ 20 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
Pašvaldību
finansējums,
t.sk., pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
3. izstrādāts 
risinājums
elektrouzlādes punktu
izbūves veicināšanai
daudzdzīvokļu un publisko
ēku jaunbūvēs, kā arī
renovētās 
daudzdzīvokļu un
publiskajā ēkās, kā arī
degvielas uzpildes 
stacijās
1) izstrādāts ēku
atjaunošanas politikas
plānošanas 
dokuments
2) izstrādāts vismaz 2
tiesību akti
3) nodrošināts, ka līdz
50% no konkrētām
stāvvietām ir 
aprīkotas ar
uzlādes iespēju
4) definēti kritēriji, kas
nosaka kārtību, kā
degvielas 
uzpildes
stacijās nepieciešams
ierīkot uzlādes iespējas
ETL
EM
SM
VARAM
Pašvaldības
31.12.2022
~ 35 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
5.2.
Veicināt un
atbalstīt
mazemisiju
transportlīdzekļu
18
un bezemisiju
transportlīdzekļu
19
iegādi
privātpersonām vai
komersantiem
1. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, lai pēc 2021.gada
ES 
struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
radītu 
iespēju
privātpersonām un
komersantiem
(komerctransportam))
saņemt finansiālu atbalstu
ETL vai velo
transportlīdzekļa 
iegādei,
nosakot specifiskus kritērijus
atbalsta efektīvam
izlietojumam:
• atbalsts ir ierobežotā
apjomā,
• atbalstam noteikta
maksimālā summa un
procentuālais 
apjoms no
kopējās ETL vai velo
transportlīdzekļa cenas 
(tiek
atbalstīti transportlīdzekļi ar
vērtību līdz 
noteiktam
limitam vai atbalsts tiek
noteikts procentuālā 
apjomā
no transportlīdzekļa
vērtības),
• par priekšrocību atbalsta
piešķiršanai tiek uzskatīts, 
ja
ar ETL (jaunu vai lietotu) vai
velo transportlīdzekļa 
iegādi
tiks aizstāts fosilās degvielas
auto (un šī 
aizstāšana ir
pamatojama ar attiecīgo
dokumentāciju -
transportlīdzekļa
norakstīšanas aktu, vai
aizstāšana ir 
nodrošināta,
īpašniekam pārtraucot
attiecīgā fosilās 
degvielas
transportlīdzekļa
ekspluatāciju)
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) izveidota atbalsta
programma
3) atbalsts tiek sniegts
līdz 15 000 bezemisiju
mazemisiju
transportlīdzekļu iegādei
VARAM
EM
SM
FM
31.12.2022
~ 30 milj.
Avots:
Dažādi finanšu
instrumenti - 
ES
struktūrfondi,
finansējums no
emisijas kvotu
izsolīšanas 
-
Modernizācijas
fonds, valsts
budžets, t.sk.
EKII, 
privātais
finansējums
2. Izvērtēta 
iespēja un, ja
atbilstoši, izstrādāti attiecīgie
MK 
noteikumi, lai pēc
2021.gada ES struktūrfondu
un citu 
finansējuma avotu
ietvaros izveidotu ALTUM
aizdevumu vai 
garantiju
programmu mazemisiju vai
bezemisiju automobiļu
iegādei privātpersonām,
piemēram garantiju
programmas pirmās
iemaksas problēmu
risināšanai vai privātpersonu
kredītu 
garantijām
1) veikts izvērtējums
2) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
3) izveidota atbalsta
programma
4) ar dabasgāzi (tostarp
biometānu) darbināmu
transportlīdzekļu skaits
2030.gadā līdz 30 000
VARAM
EM
SM
FM
31.12.2022
~ 10 milj.
Avots:
Dažādi finanšu
instrumenti - 
ES
struktūrfondi,
finansējums no
emisijas kvotu
izsolīšanas 
-
Modernizācijas
fonds, valsts
budžets, t.sk.
EKII, 
privātais
finansējums
3. Izvērtēt 
prasības
komercbanku sektorā, lai
veicinātu kvalitatīva
finansējuma saņemšanu arī
lietotu mazemisiju vai
bezemisiju 
transportlīdzekļa
(vecumā līdz 8 gadiem)
iegādi 
privātpersonām un
komersantiem
(komerctransportam)
1) veikts izvērtējums
2) ja atbilstoši,
pārskatītas prasības
FM
EM
30.06.2023
Esošā budžeta
ietvaros
5.3.
Veicināt
mazemisiju un
bezemisiju
transportlīdzekļu
pārvietošanos
lielajās pilsētās
1. Izstrādāti 
attiecīgie
nosacījumi ar pienākumu
pakalpojumu sniedzējiem
lielajās pilsētās, kuru
izmantošanas specifika
pieļauj 
nomaiņu vai pārbūvi
uz tādiem
transportlīdzekļiem, kuros
tiek 
izmantotas alternatīvās
degvielas
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) prioritāri nomaiņa vai
pārbūve uz ETL un
gāzveida 
degvielu
transportam pilsētu
komunālajiem dienestiem
un 
pasažieru
pārvadātājiem
(taksometriem)
SM
VARAM
EM
31.12.2025
Esošā budžeta
ietvaros
2. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, kuros noteikts, ka
lielajās pilsētās 
līdz
2030.gadam vismaz 50% no
pilsētas sabiedriskajā
transportā izmantotās
enerģijas ir iegūta no AER
vai ir 
elektroenerģija,
paredzot noteiktā mērķa
pārskatīšanu, ja 
pasākums
rada nesamērīgu ietekmi uz
pakalpojuma cenām
sabiedrībai
20
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) nodrošināts vismaz
50% AER vai
elektroenerģijas 
īpatsvars
lielo pilsētu sabiedriskajā
transportā 
izmantotajai
transporta enerģijai
3) prioritāri pasākums
īstenojams nomaiņai uz
ETL un 
gāzveida
degvielu transportam
pilsētās sabiedriskajam
transportam un
starppilsētu
pārvadājumiem
VARAM
EM
SM
Pašvaldības
31.12.2028
Esošā budžeta
ietvaros
5.4.
Palielināt
mazemisiju un
bezemisiju,
transportlīdzekļu
skaitu 
caur
publisko iepirkumu
veiktajos
pakalpojumos un
piegādēs.
1. Nodrošināta Direktīvā
Nr.
2019/1161
21
 noteikto
mērķrādītāju izpilde, nosakot
un nodrošinot šādu mērķu
izpildi 2030.gadā:
• mazas noslodzes
transportlīdzekļiem vismaz
22% jābūt 
bezemisiju
transportlīdzekļiem, lielas
noslodzes
transportlīdzekļiem N2 un
N3 kategorijas vismaz 9% un
M3 
kategorijas
transportlīdzekļiem vismaz
50% jābūt
transportlīdzekļiem, kas
darbināmi ar alternatīvām
degvielām kā definēts
Direktīvā Nr.
2014/94/ES
;
• pusei no noteiktajiem 50%
M3 kategorijas
transportlīdzekļiem jābūt
bezemisiju
transportlīdzekļiem.
2. izvērtēta iespēja lielajās
pilsētās sākot no un pēc
2030.gada publiskajos
iepirkumos ierobežot tādu
transportlīdzekļu iegādi, kas
neizmanto no AER iegūtu
transporta enerģiju
(piemēram, elektroenerģija,
biometāns, 
ūdeņradis). Šis
nosacījums nav piemērojams
operatīvajiem
transportlīdzekļiem /
dienestiem.
1) Izstrādāti atbilstošie
tiesību akti
2) noteiktas prasības
valsts iestādēm un
pašvaldībām 
pāriet uz
bezemisiju un
mazemisiju
transportlīdzekļiem un 
ar
alternatīvajām degvielām
(prioritāri ETL un
biometāna) 
darbināmu
transportu
SM
VARAM
Pašvaldības
FM
 
31.12.2030
Nav zināms
Avots:
Dažādi finanšu
instrumenti - 
ES
struktūrfondi,
finansējums no
emisijas kvotu
izsolīšanas 
-
Modernizācijas
fonds, valsts
budžets, t.sk.
EKII, 
pašvaldību
budžets
3. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, lai pēc 2021.gada
ES 
struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
radītu 
iespēju nodrošināt:
• finansiālu atbalstu
pašvaldībām mazemisiju un
bezemisiju transportlīdzekļu
skaita palielināšanu
publiskajos iepirkumos, t.sk.
līdzfinansēt (atbalstīt)
transportlīdzekļu iegādi.
• finansiālu atbalstu jaunu
bezemisiju autobusu iegādi,
esošo autobusu aprīkošanu to
videi draudzīgākai darbībai,
t.sk. ar alternatīvās degvielas
veidiem
• tehnisko un konsultatīvo
palīdzību pašvaldībām
attiecībā uz minētā veida
transportlīdzekļu iegādi.
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) programma darbojas
VARAM
SM
Pašvaldības
31.12.2022
~ 50 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk. 
EKII
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
5.5.
Noteikt AER
realizācijas
pienākumu
degvielas
piegādātājiem,
apvienojot to 
ar
pienākumu
samazināt aprites
cikla SEG emisijas
uz vienu 
piegādāto
enerģijas vienību
1. Izstrādāti attiecīgi tiesību
akti, kuri, ievērojot
2020.gadā spēkā esošo
ilgtspējīgu biodegvielu
piejaukuma 
apjomu, paredz
pienākumu
22
 degvielas
piegādātājiem, nodrošināt:
• vismaz 7% no AER iegūtās
enerģijas
23
 
realizētajā
transporta enerģijas apjomā
• vismaz 0,2% moderno
biodegvielu un biogāzes, ko
ražo 
no Direktīvas
2018/2001
 IX pielikuma A
daļā uzskaitītajām
izejvielām, īpatsvaru no
realizētās transporta
enerģijas 
apjoma 2022.gadā
• vismaz 1% moderno
biodegvielu un biogāzes, ko
ražo no 
Direktīvas
2018/2001
 IX pielikuma A
daļā uzskaitītajām
izejvielām, īpatsvaru no
realizētās transporta
enerģijas 
apjoma 2025.gadā
• vismaz 3,5% moderno
biodegvielu un biogāzes, ko
ražo 
no Direktīvas
2018/2001
 IX pielikuma A
daļā uzskaitītajām
izejvielām, īpatsvaru no
realizētās transporta
enerģijas 
apjoma 2030.gadā
2. Izstrādāti attiecīgi tiesību
akti, kuri paredz 
pienākumu
degvielas piegādātājiem,
nodrošināt aprites cikla 
SEG
emisiju samazinājums
vismaz par 6% uz vienu
piegādātās 
enerģijas vienību
pret degvielas
pamatstandartu 
2010.gadā
1) Izstrādāti vismaz 2
tiesību akti
2) nodrošināts vismaz
7% AER īpatsvars
transportā
EM
VARAM
ZM
SM
31.07.2021
Esošā budžeta
ietvaros
5.6.
Pilnveidot
sabiedriskā
transporta
izmantošanas
iespējas lielajās
pilsētās
1. Veikti attiecīgie grozījumi
pašvaldību saistošajos
noteikumos vai iekšējos
noteikumos, lai:
• līdz 2022.gadam ieviestu
pilsētu sabiedriskā 
transporta
(izņemot dzelzceļu vai
starppilsētu sabiedrisko
transportu) laika biļeti ar
vispārējo pieejamību
• līdz 2022.gadam pārskatītu
autostāvvietu izvietojumu,
lai pilsētu centrālajās daļās
samazinātu autostāvvietu
skaitu, tās primāri
koncentrējot pie veselības
vai sociālās 
aprūpes
iestādēm vai valsts vai
pašvaldību iestāžu klientu
apkalpošanas vietām, un
maksu
• līdz 2025.gadam pārskatītu
sabiedriskā transporta 
tīklus
un to pārklājumu, lai pēc
iespējas vairāk samazinātu
tīklu pārklāšanās garumus
• līdz 2025.gada pārskatītu
sabiedriskā transporta
maršrutus tā, lai
sabiedriskais transports
apstātos pie 
maršruta tuvumā
esošām dzelzceļa stacijām un
veidojot 
jaunus sabiedriskā
transporta maršrutus ņemt
vērā dzelzceļa 
stacijas
• līdz 2023.gadam izvērtētu
Pierīgas sabiedriskā
transporta, kas kursē no
Pierīgu uz Rīgu, biļetes
atzīšanu 
Rīgas sabiedriskajā
transportā
• līdz 2022.gadam izvērtētu
iespējas pagarināt Rīgas
satiksmes maršrutus līdz
Pierīgas lielākajām
apdzīvotajām 
vietām
• līdz 2025.gadam ieviestu
viedās tehnoloģijas
(luksofori un mainīgās
zīmes) satiksmes regulēšanai
2. izvērtēta iespēja atjaunot
ūdens sabiedrisko 
transportu
Rīgas aglomerācijā, kas
savienotu Pierīgas 
teritorijas
ar Rīgas pilsētu
1) izstrādāti 
vismaz 5
saistošie noteikumi vai
iekšējie noteikumi
1.
Pašvaldības
2.
VARAM,
Rīgas
plānošanas
reģions
1. VARAM,
LPS, LLPA,
Autotransporta
direkcija
2. SM,
Autotransporta
direkcija
31.12.2025
Esošā budžeta
ietvaros
5.7.
Attīstīt stāvparku
(
Park&Ride
)
infrastruktūras
būvniecību
1. Līdz 2023.gadam Rīgā un
Pierīgā, kā arī citās pilsētās,
kur tas nepieciešams, ir
veikta iespējamo stāvparku
(
Park&Ride
) infrastruktūras
būvniecības vietu 
izpēte (pie
dzelzceļa un autobusu
stacijām, sabiedriskā
transporta galapunktos, vai
multimodālajiem punktiem)
un 
veikti izmaksu aprēķini.
2. Līdz 2022.gadam ir
noskaidrotas iespējas īrēt
stāvparka režīmā Rīgas
pilsētā izvietoto lielo
tirdzniecības centru
autostāvvietas.
1) izstrādāts 
vismaz 1
izvērtējums vai
vadlīnijas
Rīgas
dome
Pierīgas
pašvaldības
VARAM
SM
1)
31.12.2023
2)
31.12.2021
~ 15 tūkst.
Avots:
pašvaldību
budžets
5.8.
Veicināt dzelzceļa
kā mūsdienīga un
videi draudzīga
sabiedriskā
transporta sistēmas
mugurkaula
izmantošanu
1. Izstrādāti 
attiecīgie MK
noteikumi, lai nodrošinātu
jaunu 
elektrovilcienu iegādi,
izmantojot 2014.-2020.gada
plānošanas 
perioda ES
struktūrfondu finansējumu
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) iegādāti 32 jauni
elektrovilcieni
SM
FM
31.12.2023.
~113,6 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
~150 milj.
Avots:
valsts budžets
2. ir popularizēta 
dzelzceļa
izmantošana sabiedrības
vidū, nodrošinot vilcienu
kustības grafika ieviešanu ar
regulāriem intervāliem,
izvērtējot iespēju saskaņot
(sinhronizēt) vilcienu un
sabiedriska transporta
kustības sarakstus,
vilcienu kustības 
grafiku
pārskats
SM
 
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
5.9.
Attīstīt
velosatiksmi un
velo infrastruktūru,
attīstot un
pilnveidojot
velonovietņu
pieejamību,
izbūvējot papildu
un 
atjaunojot
esošos veloceļus
1. izstrādāt 
nacionālā vai
reģionālā līmeņa
veloinfrastruktūras un citu
mikromobilitātes rīku
plānojumu un to integrēt
esošajos 
obligāti
izstrādājamajos teritorijas
attīstības plānošanas
dokumentos, tajā iekļaujot
arī gājēju infrastruktūras
plānojumu un maza ātruma
transportlīdzekļu
infrastruktūras 
plānojumu
(5.10., 5.11.pasākums)
1) izstrādāts plānojums
2) izstrādāts vismaz 1
politikas plānošanas
dokuments
Pašvaldības
SM
VARAM
LPS
LLPA
31.12.2022
~ 15 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
2. Izstrādāti 
attiecīgie MK
noteikumi un aktuālajā
velosatiksmes attīstības
jomas politikas plānošanas
dokumentā iekļauti
pasākumi, lai 
pēc 2021.gada
ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu 
ietvaros
radītu iespēju
veloinfrastruktūras un citu
mikromobilitātes rīku
infrastruktūras būvniecībai
(prioritāri 
lielajās pilsētās (un
to kaimiņu pašvaldībās),
savienojumu 
primāri
veidojot uz sabiedriskā
transporta maršrutu
galapunktiem.
1) izstrādāti 
attiecīgie
tiesību akti
SM
Pašvaldības
VARAM
LPS
LLPA
31.12.2022
~ 10 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Valsts budžets
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
3. Ieviesti 
nosacījumi, ka
jaunu autoceļu vai
pašvaldībās jaunu ielu
būvniecības gadījumā vai
veicot esošo autoceļu un ielu
pārbūvi ir jāveido
veloinfrastruktūra, kur tas ir
tehniski 
iespējams
1) Izstrādāti 
tehniskie
noteikumi
Pašvaldības
VARAM
EM
30.06.2024
Esošā budžeta
ietvaros
5.10.
Veicināt gājēju
infrastruktūras
uzlabošanu
1. Izstrādāti 
attiecīgie MK
noteikumi, lai pēc 2021.gada
ES struktūrfondu 
un citu
finansējuma avotu ietvaros
veicinātu gājēju
infrastruktūras būvniecību
(prioritāri lielajās pilsētās (un
to kaimiņu pašvaldībās),
savienojumu primāri
veidojot uz 
sabiedriskā
transporta maršrutu
galapunktiem.
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) programma tiek
īstenota
SM
Pašvaldības
VARAM
SM
31.12.2025
~ 10 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Valsts budžets
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
2. Ieviesti 
nosacījumi, ka
jaunu autoceļu vai pilsētās
jaunu ielu 
būvniecības
gadījumā obligāti ir jāveido
gājējam draudzīga
infrastruktūra, kur tas ir
tehniski iespējams
1) izstrādāts 
vismaz 1
tiesību akts
SM
Pašvaldības
VARAM
31.12.2024
Esošā budžeta
ietvaros
5.11.
Veicināt maza
ātruma
transportlīdzekļu
24
infrastruktūras
attīstību
1. Izstrādāti 
attiecīgie MK
noteikumi, lai pēc 2021.gada
ES struktūrfondu 
un citu
finansējuma avotu ietvaros
radītu iespēju veicināt 
maza
ātruma transportlīdzekļu
infrastruktūras izveidi, lai
šādi transportlīdzekļi varētu
droši pārvietoties starp
lielajām pilsētām un to
kaimiņu pašvaldībām
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) programma tiek
īstenota
Pašvaldības
VARAM
SM
31.12.2025
~ 10 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Valsts budžets
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
5.12.
Samazināt
iedzīvotāju un
darījumu
pārvietošanās
nepieciešamību,
veicinot attālināta
darba, studiju un
citu pakalpojumu
saņemšanas
iespējas.
1. Pašvaldība plāno un īsteno
tādus teritoriālplānošanas
pasākumus (piemēram, caur
teritorijas funkcionālo
zonējumu), kas veicina
vispusīgi organizētu un
kompleksu 
pilsētu apkaimju
izveidi.
2. Tiek veicināta e-
pakalpojumu ieviešanu,
tādējādi 
samazinot
iedzīvotāju nepieciešamību
apmeklēt institūcijas, 
lai
saņemtu pakalpojumus.
3. Veicināta attālinātā darba
iespēja izmantošanu gan
privātajā, gan publiskajā
sektorā.
4. Veicināta IKT
izmantošanu sanāksmju
organizēšanā, 
piemēram,
videokonferences,
telekonferences u.tml.
1) Izstrādāti jauni 
pilsētu
teritoriju funkcionālie
zonējumi, kas nodrošina
kompleksus risinājumus
transporta, mājokļa un
pakalpojumu
pieejamībai, izvērtējot
tehnoloģiju attīstību un
iedzīvotāju 
paradumu
izmaiņas, un kas
samazina ietekmi uz
klimata 
pārmaiņām
VARAM
Pašvaldības
VK
 
31.12.2030
~ 5 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Valsts budžets
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
5.13.
Veicināt
multimodālo
punktu izveidi
1. Izvērtēta 
iespēja izveidot
daudzfunkcionālus kravu
loģistikas punktus 
ar piesaisti
dzelzceļam (dzelzceļa
koridoru attīstība) - 
radīti
labvēlīgi apstākļi
daudzfunkcionālu loģistikas
centru 
attīstībai, lai sekmētu
transporta novirzīšanu no
pilsētu 
centriem
Attīstīts Salaspils 
kravu
pārkraušanas terminālis
(~150 ha)
SM
VARAM
EM
31.12.2026
Nav zināms
Avots:
ES finanšu
instrumenti,
piemēram,
Eiropas
infrastruktūras
savienošanas
instruments,
Valsts budžets
2. Veicināta 
sabiedriskā
transporta multimodālo
punktu izveide, lai 
sekmētu
transporta novirzīšanu no
lielo pilsētu centriem,
nodrošinot, ka multimodālie
punkti apvieno daudzveidīga
sabiedriskā transporta
(autoceļi, dzelzceļš, veloceļi)
un 
mikromobilitātes iespējas
Izveidoti 
multimodālie
punkti
Pašvaldības
LLPA
VARAM
SM
31.12.2030
Nav zināms
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
5.14.
Atbalstīt 
alternatīvo
degvielu (moderno
biodegvielu,
ūdeņraža,
elektroenerģijas,
u.c. ne-emisiju
degvielu) ieguves,
ražošanas un
infrastruktūras
tehnoloģiju izpēti
un inovatīvu
risinājumu izstrādi
to integrēšanai
energosistēmā, kā
arī 
mobilitātes,
transporta sistēmas
un loģistikas
risinājumu
attīstīšanu
energoefektivitātes
un vides ilgtspējas
uzlabošanai.
1. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts alternatīvo
degvielu ieguves un apgādes
un 
uzglabāšanas tehnoloģiju
izpētes, attīstīšanas un
demonstrēšanas projektu
īstenošanai, kas spēj strādāt
un 
darboties uz tirgus
principiem; 
 
2. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts jaunu
tehnoloģiju, risinājumu un
lietotājcentrētu produktu un
pakalpojumu attīstīšanai, kas
veicina alternatīvo degvielu
īpatsvara palielināšanu
transportā, kā arī mobilitātes,
transporta sistēmas un
loģistikas risinājumu
attīstīšanu
energoefektivitātes un 
vides
ilgtspējas uzlabošanu, kas
spēj strādāt un darboties 
uz
tirgus principiem;
3. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts vai
nefinansiāli pasākumi
savstarpējās 
sadarbības
sekmēšanai starp
komersantiem, augstākās
izglītības iestādēm un
pētniecības organizācijām,
valsts un 
pašvaldību
iestādēm, NVO u.c.
ieinteresētajām pusēm
mobilitātes un transporta
sistēmas energoefektivitātes
uzlabošanai.
1) ir izstrādāti 
atbilstoši
tiesību akti (atbalsta
programmas)
EM
IZM
SM
ZM
VARAM
FM
31.12.2030
~ 233,5 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets,
t.sk. 
EKII
Valsts budžets
Privātais
finansējums
6. Rīcības virziens
Enerģētiskā drošība, 
enerģētiskās atkarības mazināšana, pilnīga enerģijas tirgu 
integrācija un infrastruktūras
modernizācija
6.1.
Nodrošināt
enerģētisko drošību
un enerģētiskās
atkarības
mazināšanu,
nodrošināt pilnīgu
enerģijas tirgus
integrāciju
1. Nodrošināta alternatīvu
gāzveida kurināmā /
degvielas 
piegādātāju
iesaiste tirgū
2. Īstenots Inčukalna
pazemes gāzes krātuves
modernizācijas projektu
3. Baltijas valstu tirgus
ietvara izveide patēriņa
reakcijas pakalpojumu
ieviešanai balansēšanas tirgū
ar 
agregācijas starpniecību
4. Pabeigta Baltijas valstu
elektrotīklu sinhronizācija 
ar
kontinentālo Eiropas tīklu un
nodrošināta tās augsta
drošuma pakāpe
5. Īstenots Latvijas -
Igaunijas elektroenerģijas
trešais starpsavienojums
6. Pabeigts Latvijas -
Lietuvas gāzes
starpsavienojuma 
projekts
7. Uzsākts darbs pie Latvijas
- Zviedrijas 
elektroenerģijas
starpsavienojuma projekta
1) tiek pabeigta 
vismaz 3
projektu īstenošana
EM
PSO
Pašvaldības
SM
31.12.2030
~ 530 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Privātais
finansējums
8. Izvērtēta iespēju ieviest
pienākumu saņemt
ministrijas 
atļauju
siltumenerģijas vai
aukstumenerģijas ražošanas
jaudu palielināšanai un
jaunas ražošanas iekārtas
ieviešanai, vērtējot
ģenerējošo jaudu
piesātinājumu 
konkrētā
teritorijā un ņemot vērā
tirgus funkcionalitāti
9. Ja atbilstoši, izstrādāti
attiecīgie tiesību akti,
nosakot nosacījumus
ministrijas atļaujas
saņemšanai
1) veikts izvērtējums
2) izstrādāti 2 tiesību akti
EM
VARAM
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
6.2.
Modernizēt
infrastruktūru
1. Turpināts īstenot gāzveida
kurināmā / degvielas
infrastruktūras
modernizācijas projektus,
ņemot vērā šīs
infrastruktūras izmantošanas
iespējas AER gāzveida
kurināmajiem / degvielai
2. Pļaviņu HES pārgāznes
projekta īstenošana
3. Pabeigta viedo
elektroenerģijas skaitītāju
uzstādīšana patērētājiem
4. Uzsākta un veikta
dabasgāzes skaitītāju
modernizācija, izvērtējot
iespēju ieviest viedos
skaitītājus dabasgāzes
patēriņa uzskaitei
1) tiek pabeigta 
vismaz 2
projektu īstenošana
EM
PSO
VARAM
31.12.2030
~ 300 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Privātais
finansējums
5. Veikts pētījums par gāzes
tīkla dekarbonizāciju -
iespējām dabasgāzes
pārvades sistēmu pielāgot
AER ūdeņraža 
un citu
gāzveida kurināmo (ne-
metāna) ievadei
6. Ja atbilstoši, izstrādāts
rīcības plāns ūdeņraža
infrastruktūras izveidei un
tirgus nosacījumiem
1) veikts 1 pētījums
2) izstrādāts 1 rīcības
plāns
EM
PSO
31.12.2023
~ 40 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
6.3.
Izstrādāt efektīvu
un optimālu
regulējumu daļējam
energoapgādes
izmaksu 
atbalstam
aizsargātajiem
lietotājiem
1. Ir izstrādāti nepieciešamie
tiesību akti:
• lai atceltu nepieciešamību
rīkot konkursu par 
aizsargātā
lietotāja tirdzniecības
pakalpojuma 
sniegšanu,
• lai nodrošinātu
pakalpojumu maksimāli
plašam 
aizsargātā lietotāja
statusam atbilstošo personu
lokam 
neatkarīgi no izvēlētā
elektroenerģijas tirgotāja.
• lai darbu varētu uzsāktu
2018.gadā izstrādātā
aizsargātā lietotāja datu
informācijas sistēma.
2. Veikts izvērtējums par
citu energoapgādes izmaksu,
piemēram, siltumenerģijai
vai kurināmajam, ja tas tiek
izmantots vienīgajā mājoklī
apkurei un karstā ūdens
sagatavošanai, iespējamo
atbalstu/kompensāciju
aizsargātajiem lietotājiem.
1) izstrādāts vismaz 1
tiesību akts
2) veikti 2 izvērtējumi
EM
LM
1.
31.12.2021
2.
31.12.2023.
~ 15 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
7. Rīcības virziens
Atkritumu un notekūdeņu 
apsaimniekošanas efektivitātes uzlabošana un SEG emisiju 
samazināšana
7.1.
Nodrošināt
apglabāto atkritumu
apjoma
samazināšanu,
veicināt dažāda
veida atkritumu
sagatavošanu
atkārtotai
izmantošanai,
pārstrādi un
reģenerāciju
1. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, lai ES
struktūrfondu 
vai citu
finansējuma avotu ietvaros
periodā pēc 2021.gada:
• veicinātu un nodrošināt
dažāda veida atkritumu
sagatavošanu atkārtotu
izmantošanu, pārstrādi (t.sk.
stikla 
šķiedras atkritumu
pārstrādi) un reģenerāciju
• nodrošinātu industriālās
atkritumu kompostēšanas
apjomu pieaugumu atbilstoši
apstiprinātajām 
investīcijām
• uzlabotu atkritumu dalīto
savākšanu
• samazinātu atkritumu
poligonos apglabājamo
atkritumu 
daudzumu, t.sk., ar
atkritumu vai no atkritumiem
/ 
atlikumiem saražot
energoresursu sadedzināšanu
enerģijas 
ieguvei
• veicinātu energoresurusu
ražošanu no atlikumiem vai
atkritumiem.
Apglabāto atkritumu
apjoma samazinājums
līdz 10% 2035.gadā
VARAM
Pašvaldības
31.12.2022
~200 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
7.2.
Īstenot atkritumu
rašanās novēršanas
pasākumus un
pasākumus, kuri
veicina 
pāreju uz
aprites ekonomiku
1. produktu ekodizaina
attīstības veicināšana,
2. atkārtoti izmantojamu un
izturīgu produktu ražošanas
veicināšana
3. resursu atkārotas un
racionālas izmantošanas
veicināšana,
4. patērētāju uzvedības
modeļu un paradumu maiņa
1) veikti 
veicināšanas
pasākumi
EM
VARAM
 
31.12.2030
~45 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
7.3.
Palielināt
centralizētajai
kanalizācijas
sistēmai pieslēgto
iedzīvotāju 
ēku
skaitu noteiktās
aglomerācijās
1. Izstrādāti attiecīgie MK
noteikumi, lai ES
struktūrfondu 
vai citu
finansējuma avotu ietvaros
periodā pēc 2021.gada
nodrošinātu ūdensapgādes
un kanalizācijas sistēmas
pakalpojumu kvalitātes
attīstību un uzlabošanu, kā
arī 
pieslēgšanas iespējas 
 
2. Izveidota sistemātiska
pieeja, lai palielinātu
pieslēgto iedzīvotāju ēku
skaitu pie centralizētās
kanalizācijas sistēmas
3. Izstrādāti finansēšanas
pasākumi pieslēgšanās
pārejai, sistēmas
energoefektivitātes
uzlabošanai
4. Izstrādāta pieeju dūņu
apsaimniekošanai
1) ir izstrādātas
programmas
VARAM
Pašvaldības
31.12.2022
~200 milj
.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
7.4.
Atbalstīt inovatīvu
tehnoloģiju un
pakalpojumu
attīstīšanu
atkritumu un
notekūdeņu
apsaimniekošanas
uzlabošanai SEG
emisiju
samazināšanas
mērķu sasniegšanai
1. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts pētniecības,
tehnoloģiju attīstīšanas un
demonstrēšanas projektu
īstenošanai atkritumu un
notekūdeņu
apsaimniekošanas
uzlabošanai un SEG emisiju
samazināšanai, 
t.sk. valsts
pasūtījuma ietvaros, kas spēj
strādāt un 
darboties uz tirgus
principiem;
2. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts jaunu
tehnoloģiju, risinājumu un
lietotājcentrētu produktu un
pakalpojumu attīstīšanai, kas
veicina atkritumu un
notekūdeņu
apsaimniekošanas
uzlabošanu 
un sekmē SEG
emisiju samazināšanu, kas
spēj strādāt un 
darboties uz
tirgus principiem;
3. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros
sniegts atbalsts vai
nefinansiāli pasākumi
savstarpējās 
sadarbības
sekmēšanai starp
komersantiem, augstākās
izglītības iestādēm un
pētniecības organizācijām,
valsts un 
pašvaldību
iestādēm, NVO u.c.
ieinteresētajām pusēm
atkritumu un notekūdeņu
apsaimniekošanas pasākumu
uzlabošanai un jaunu,
inovatīvu un lietotājcentrētu
pasākumu ieviešanai ar
mērķi sekmēt SEG emisiju
samazināšanos.
1) ir izstrādāti 
atbilstoši
tiesību akti (atbalsta
programmas)
VARAM
IZM
EM
FM
31.12.2030
~150 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
8. Rīcības virziens
Resursu efektīva 
izmantošana un SEG emisiju samazināšana lauksaimniecībā
8.1.
Veicināt un
atbalstīt precīzu
minerālmēslojuma
lietošanu
1. Ir izstrādāti attiecīgie
nosacījumi, lai pasākumu
attiecinātu uz šādām
mērķsaimniecībām:
2. klasteris (intensīvas
graudkopības saimniecības),
kas 
veido 0,1% no visām
saimniecībām, apsaimnieko
9% no LIZ, 
apsaimnieko
30% no visām kviešu un
10% no visām rapša
platībām valstī, ar kopējo
ietekmēto platību 65 478 ha
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Indikatīvi pasākums ir
ieviests 37,5% no kviešu
un 
rapšu platībām, kuras
apsaimnieko 2.klastera
saimniecības.
ZM
 
31.12.2030
3,2 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
8.2.
Veicināt
mēslošanas
plānošanu
1. Ir izstrādāti attiecīgie
nosacījumi, lai pasākumu
attiecinātu uz šādām
mērķsaimniecībām:
• SEG emisiju samazinājuma
potenciāls attiecināts uz
3.klasteri (vidēji lielas
jauktas specializācijas
saimniecības, kas
lauksaimniecības dzīvniekus
laiž 
ganībās), kas veido
25,4% no kopējā
saimniecību skaita 
valstī,
apsaimnieko 46,2% no
lauksaimniecības zemes, ar
kopējo ietekmēto platību 245
675 ha.
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Indikatīvi pasākums ir
ieviests 27% no
3.klastera
apsaimniekotās
lauksaimniecības zemes.
ZM
 
31.12.2030
9,8 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
8.3.
Tieša organiskā
mēslojuma
iestrādes augsnē
(šķidrmēslu
transportēšana
izmantojot šļūteņu
sistēmu vai mucu
un iestrāde augsnē
izmantojot
inžektorus)
veicināšana un
atbalstīšana
1. Ir izstrādāti attiecīgie
nosacījumi, lai pasākumu
attiecinātu uz šādām
mērķsaimniecībām:
• 1.klastera (intensīvas
jauktas specializācijas
saimniecības, kas
lauksaimniecības dzīvniekus
pamatā tur 
iekštelpu
novietnēs) saimniecības, kas
veido ap 0,3% no 
visu
saimniecību skaita, audzē
23,5% no visiem liellopiem,
66,4% no visām slaucamām
govīm, 88,3% no visiem
mājputniem 
un 90,4% no
visām cūkām valstīm, ar
kopējo ietekmēto 
platību 8
868 ha.
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Indikatīvi pasākums ir
ieviests 50% no
lauksaimniecības zemes,
kuru apsaimnieko
1.klastera 
saimniecības
ZM
 
31.12.2030
10 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
8.4.
Bioloģiskā piena
lopkopība (emisiju
samazinošā piena
lopkopība)
1. Ir izstrādāti 
attiecīgie
nosacījumi, lai nodrošinātu,
ka bioloģiskās piena
lopkopības grupā jāiekļaujas
17% slaucamo govju no
kopējā 
govju skaita
2020.gadā, 21% - 2025.gadā
un 22% - 2030.gadā - 
kopā
33 352 slaucamās govis.
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Bioloģiskās piena
lopkopības attīstības
modelis 
nodrošina
papildus 4% amonjaka
emisiju samazinājumu
ZM
 
31.12.2030
94,3 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
8.5.
Veicināt barības
devu plānošanu
1. Ir izstrādāti attiecīgie
nosacījumi, lai pasākumu
attiecinātu uz šādām
mērķsaimniecībām, kopā
aptverot 31 408 
slaucamās
govis:
• 1.klasteris (intensīvas
jauktas specializācijas
saimniecības, kas
lauksaimniecības dzīvniekus
pamatā tur 
iekštelpu
novietnēs), kas veido ap
0,3% no visu saimniecību
skaita, audzē 66,4% no
visām slaucamām govīm.
• klasteris (vidēji lielas
jauktas specializācijas
saimniecības, kas
lauksaimniecības dzīvniekus
laiž 
ganībās), kas veido ap
25,4% no visu saimniecību
skaita, 
audzē 20,7% no
visām slaucamām govīm.
• 4. klasteris (bioloģiskās
saimniecības), kas veido ap
4,2% no visu saimniecību
skaita, audzē 7,5% no visām
slaucamām govīm.)
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Indikatīvi 1.klasterī šis
pasākums ir ieviests 10%
no 
slaucamajām govīm,
jo lielākoties šajā
saimniecību grupā
barības devu plānošana
jau tiek veikta. Attiecībā
uz 3. un 
4.klasteri šis
pasākums varētu tikt
ieviests 50% no
slaucamajām govīm.
ZM
 
31.12.2030
4,7 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Privātais
finansējums
8.6.
Veicināt barības
kvalitātes
uzlabošanu
1. Ir izstrādāti attiecīgie
nosacījumi, lai pasākumu
attiecinātu uz šādām
mērķsaimniecībām, kopā
aptverot 20 300 
slaucamās
govis:
• 3. klasteris (vidēji lielas
jauktas specializācijas
saimniecības, kas
lauksaimniecības dzīvniekus
laiž 
ganībās), kas veido ap
69,8% no visu saimniecību
skaita, 
audzē 20,7% no
visām slaucamām govīm.
• 4. klasteris (bioloģiskās
saimniecības), kas veido ap
4,2% no visu saimniecību
skaita, audzē 7,5% no visām
slaucamām govīm.
• 5. klasteris (piemājas
saimniecības), kas veido ap
4,2% no visu saimniecību
skaita, audzē 5,4% no visām
slaucamām govīm.
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Indikatīvi pasākums ir
ieviests 50% no visām
slaucamām govīm, kas
tiek audzētas 3., 4. un 5.
klastera 
saimniecībās
ZM
 
31.12.2030
Nav zināms
25
Avots:
ES struktūrfondi
Privātais
finansējums
8.7.
Meliorācijas
sistēmu uzturēšanas
uzlabošana
lauksaimniecības
zemēs, 
tādējādi
samazinot netiešās
NO
2
 noteces
1. Ir izstrādāti 
attiecīgie
nosacījumi, lai pasākumu
attiecinātu uz visām
saimniecību grupām, kopā
aptverot 100 tūkst.ha
1) attiecīgie 
nosacījumi ir
izstrādāti
ZM
Pašvaldības
31.12.2030
500 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Pašvaldību
budžets, t.sk.,
pašvaldību
budžeta
līdzfinansējums
Privātais
finansējums
8.8.
Veicināt
tauriņziežu
iekļaušanu
kultūraugu rotācijā,
lai sekmētu
slāpekļa piesaistes
1. Ir izstrādāti attiecīgie
nosacījumi, lai pasākumu
attiecinātu uz šādām
mērķsaimniecībām, kopā
aptverot 
172,331 tūkst.ha:
• 1.,2. un 3. klasteris, kas
kopā veido ap 26% no visu
saimniecību skaita Latvijā un
aizņem ap 70% no visas
lauksaimniecības zemes.
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Indikatīvi pasākums ir
ieviests 12,5% no
aramzemes 
platības,
kuras apsaimnieko 1., 2.
un 3.klastera
saimniecības
ZM
 
31.12.2030
95,6 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
8.9.
Izveidot kūdras
augšņu izplatības
karti
lauksaimniecības
zemēs
Izstrādāta kūdras 
augšņu
izplatības karte
lauksaimniecības zemēs
1) izstrādāta 
vismaz 1
digitāla karte
ZM
 
31.12.2030
450 tūkst.
Avots:
Valsts budžets
NFI
26
8.10.
Atbalstīt un
veicināt plašāku
pasējas
izmantošanu
graudaugu sējumos
1. Ir izstrādāti 
attiecīgie
nosacījumi, lai nodrošinātu,
ka pasējas 
izmantošana
palielina oglekļa piesaisti,
pasākumu attiecinot 
uz 17,5
tūkst. ha lauksaimniecības
zemes.
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Oglekļa ieneses
palielinājums nodrošina
augsnes 
oglekļa
uzkrājuma pieaugumu
par 7 tonnām ha-1,
atbilstoši 
IPCC 2006
ZM
 
31.12.2030
Nav zināms
27
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
8.11.
Atbalstīt un
veicināt zaļās
papuves ierīkošanu
pirms ziemāju
sējumiem
1. Ir izstrādāti 
attiecīgie
nosacījumi, lai nodrošinātu,
ka zaļās papuves 
ierīkošana
pirms ziemāju sējumiem
palielina oglekļa 
piesaisti,
pasākumu attiecinot uz 100
858 ha lauksaimniecības
zemes.
1) attiecīgie nosacījumi ir
izstrādāti
2) Oglekļa ieneses
palielinājums nodrošina
augsnes 
oglekļa
uzkrājuma pieaugumu
par 7 tonnām ha-1,
atbilstoši 
IPCC 2006
ZM
 
31.12.2030
Nav zināms
28
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
8.12.
Atbalstīt inovatīvu
tehnoloģiju un
risinājumu
attīstīšanu
resursefektivitātes,
SEG emisiju
samazināšanas/CO
2
piesaistes
palielināšanas
sekmēšanai
lauksaimnieciskajās
darbībās
1. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros:
• Sniegts atbalsts
pētniecības, tehnoloģiju
attīstīšanas 
un
demonstrēšanas projektu
īstenošanai
resursefektivitātes
uzlabošanai, SEG emisiju
samazināšanai/CO
2
piesaistes palielināšanai
lauksaimnieciskajās
darbībās, 
t.sk. valsts
pasūtījuma ietvaros, kas spēj
strādāt un 
darboties uz tirgus
principiem;
• Sniegts atbalsts jaunu
tehnoloģiju un inovatīvu
risinājumu attīstīšanai, kas
veicina resursefektivitāti,
SEG emisiju
samazināšanu/CO
2
 piesaistes
palielināšanu
lauksaimnieciskajās
darbībās, kas spēj 
strādāt un
darboties uz tirgus
principiem;
• Sniegts atbalsts vai
nefinansiāli pasākumi
savstarpējās sadarbības
sekmēšanai starp
komersantiem, 
augstākās
izglītības iestādēm un
pētniecības organizācijām,
valsts un pašvaldību
iestādēm, NVO u.c.
ieinteresētajām 
pusēm jaunu,
inovatīvu risinājumu
ieviešanai
lauksaimnieciskajās darbībās
resursefektivitātes
uzlabošanai, SEG emisiju
samazināšanai/CO
2
piesaistes palielināšanai.
1) ir izstrādāti 
atbilstoši
tiesību akti (atbalsta
programmas)
ZM
IZM
EM
FM
31.12.2030
Nav zināms
29
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
9. Rīcības virziens
Ilgtspējīga resursu 
izmantošana un SEG emisiju samazināšana un CO
2
 
piesaistes palielināšana zemes
izmantošanas, zemes 
izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā
9.1.
Mežsaimniecības
jomas attīstības
plānošanā
nodrošināt mežu
kopējās platības
nesamazināšanos
Izstrādājot aktuālo
mežsaimniecības jomas
politikas plānošanas
dokumentu 
nodrošināts, ka
meža kopējā platība netiek
samazināta
1) izstrādāts 
vismaz 1
politikas plānošanas
dokuments
ZM
 
31.12.2022.
Esošā budžeta
ietvaros
9.2.
Atbalstīt jaunu
augļu dārzu
izveidošanu
Jaunu augļudārzu 
platība
indikatīvi 300 ha.
 
ZM
 
 
Nav zināms
30
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
9.3.
Uzlabot meža
ieaudzēšanu un
audzes kvalitāti
dabiski
apmežojušās
platībās
veicināšana
Pasākuma īstenošana
indikatīvi plānota 10 tūkst.
ha platībā gada laikā.
 
ZM
 
31.12.2030
10,9 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
9.4.
Veicināt
neproduktīvu
mežaudžu ar zemu
oglekļa piesaisti
nomaiņu
Darbību indikatīvi 
plānots
veikt 10 tūkst. ha platībā
gada laikā.
 
ZM
 
31.12.2030
13,7 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
9.5.
Veicināt dabas
katastrofās
iznīcinātu
mežaudžu
atjaunošanu
Pasākuma īstenošana 
pēc
nepieciešamības
 
ZM
 
31.12.2030
Nav zināms
31
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
9.6.
Veicināt jaunaudžu
kopšanas cirtes
Kopšanas cirtes 
indikatīvi
120 tūkst. ha platībā līdz
2030.gadam
 
ZM
 
31.12.2030
73,3 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
9.7.
Uzlabot
mežsaimniecībā
izmantojamās
zemes un
mežsaimniecisko
zemju 
kvalitāti
1. Izstrādāti attiecīgie tiesību
akti, lai ES struktūrfondu 
un
citu finansējuma avotu
ietvaros nodrošinātu
meliorācijas 
sistēmu pārbūvi
2. Veicināta pelnu
izmantošanu kā mēslojumu
meža 
zemē
1) izstrādāts 
vismaz 1
tiesību akts
ZM
VARAM
31.12.2030
Nav zināms
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
9.8.
Veicināt vēsturiski
izmantoto kūdras
ieguves vietu
rekultivāciju,
izvēloties
piemērotāko
rekultivācijas veidu
1. Izstrādātas vadlīnijas:
• lai nodrošinātu teritoriju
pilnvērtīgu izvērtēšanu
lēmumu pieņemšanai un
• darbības plānu izstrādei
teritoriju rekultivācijai,
izvēloties piemērotāko
rekultivācijas veidu.
2. sniegts atbalsts KLP
ietvaros ilggadīgo stādījumu
ierīkošanai, kopā aptverot 18
tūkst.ha
1) Izstrādātas 
vismaz 1
vadlīnijas
ZM
VARAM
31.12.2030
90 milj.
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
9.9.
Veicināt koksnes
izmantošanu
būvniecībā
1. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, lai ES struktūrfondu un
citu 
finansējuma avotu
ietvaros rastu iespēju
veicināšanas 
pasākumu
īstenošanai
1) izstrādāta 
vismaz 1
veicināšanas programma
ZM
EM
VARAM
Pašvaldības
31.12.2030
Nav zināms
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
9.10.
Veicināt kaskādes
principa
izmantošanu
koksnes un
biomateriālu
izmantošanā
1. Izstrādāti 
attiecīgie tiesību
akti, lai ES struktūrfondu un
citu 
finansējuma avotu
ietvaros rastu iespēju
veicināšanas 
pasākumu
īstenošanai
1) izstrādāta 
vismaz 1
veicināšanas programma
ZM
EM
 
31.12.2030
Nav zināms
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
9.11.
Līdz 2050.gadam
palielināt mežaudžu
ražību par 25%
salīdzinot ar
2018.gadu
1. izstrādāti 
atbilstoši
nosacījumi, lai nodrošinātu
mežsaimnieciskās 
darbības
maiņu un veicinātu
mežaudžu ražību, t.sk.,
definējot 
nosacījumus, kas
paredzētu apmežošanu
vismaz līdzvērtīgā 
apjomā tai
platībai, ko atmežotu
infrastruktūras objektu
būvniecības laikā
1) izstrādāta 
vismaz 1
programma
ZM
VARAM
31.12.2030
Nav zināms
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
9.12.
Atbalstīt inovatīvu
tehnoloģiju un
risinājumu
attīstīšanu
resursefektivitātes,
SEG emisiju
samazināšanas/CO
2
piesaistes
palielināšanas
sekmēšanai
mežsaimniecības
darbībās
1. ES struktūrfondu un citu
finansējuma avotu ietvaros:
• Sniegts atbalsts
pētniecības, tehnoloģiju
attīstīšanas 
un
demonstrēšanas projektu
īstenošanai
resursefektivitātes
uzlabošanai, SEG emisiju
samazināšanai/CO
2
piesaistes palielināšanai
mežsaimnieciskajās
darbībās, 
t.sk. valsts
pasūtījuma ietvaros, kas spēj
strādāt un 
darboties uz tirgus
principiem;
• Sniegts atbalsts jaunu
tehnoloģiju un inovatīvu
risinājumu attīstīšanai, kas
veicina resursefektivitāti,
SEG emisiju samazināšanu /
CO
2
 piesaistes 
palielināšanu
mežsaimnieciskajās
darbībās, kas spēj strādāt 
un
darboties uz tirgus
principiem;
• Sniegts atbalsts vai
nefinansiāli pasākumi
savstarpējās sadarbības
sekmēšanai starp
komersantiem, 
augstākās
izglītības iestādēm un
pētniecības organizācijām,
valsts un pašvaldību
iestādēm, NVO u.c.
ieinteresētajām 
pusēm jaunu,
inovatīvu risinājumu
ieviešanai 
mežsaimniecības
darbībās resursefektivitātes
uzlabošanai, 
SEG emisiju
samazināšanai/CO
2
piesaistes 
palielināšanai.
1) ir izstrādāti 
atbilstoši
tiesību akti (atbalsta
programmas)
ZM
IZM
EM
FM
31.12.2030
Nav zināms
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
Privātais
finansējums
10. Rīcības 
virziens
Fluorēto siltumnīcefekta 
gāzu (F-gāzu) izmantošanas samazināšanas veicināšana
10.1.
Tirgus uzraudzība
(uz robežas un
iekšējā)
1. tiek veiktas kontroles
procedūras vietās, kur notiek
darbības ar F-gāzēm
2. tiek veikta licenču un
sertifikātu pastiprināta
kontrole
3. ir nodrošināta sankciju
palielināšana darbībām ar 
F-
gāzēm, importam u.c.
4. tiek veikta F-gāzu importa
kontrole uz robežas
5. ir nodrošināta atzinumu
sniegšana par F-gāzu
importu 
no valstīm ārpus ES
1) Gadā veiktas vismaz
150 pārbaudes
autoservisos u.c. 
vietās,
kurās F-gāzes tiek
izmantotas visvairāk.
2) Palielinātas sankcijas
darbībām ar F-gāzēm,
importu, 
neatļautu
laišanu tirgū
VARAM
FM
EM
 
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
Avots:
Valsts budžets
10.2.
Darbību ar F-gāzēm
kontroles
pilnveidošana un
sistēmas attīstība
1. Tehnisko risinājumu
meklēšana, lai
uzlabotu/papildinātu
aprīkojumu (piemēram, gāzu
analizatori kontrolējošām
iestādēm)
2. Kapacitātes celšana -
apmācību
organizēšana/zināšanu
pilnveidošana kontroles
dienestiem
3. Sadarbības stiprināšana
starp politikas plānotājiem
un uzraugošajām iestādēm
1) Apmācības reizi gadā
par esošo likumdošanu,
gadījumu 
izpēti,
jaunākajām aktualitātēm
(VVD, VID)
2) Regulāras sanāksmes
(vismaz reizi gadā) ar
ieinteresētajām pusēm,
akcentējot problēm-
jautājumus.
VARAM
FM
EM
31.12.2021
43 tūkst.
Avots:
Valsts budžets
10.3.
Ierobežojuma
iespējas izvērtēšana
saistībā ar fiziskām
personām un to
lomu 
F-gāzu apritē
1. Importa-eksporta
statistikas analīze
2. Riska analīze
Veikti pētījumi un 
riska
analīze, lai noskaidrotu
fizisko personu pienesi
F-gāzu 
tirgum.
VARAM
EM
31.12.2021
Esošā budžeta
ietvaros
11. Rīcības 
virziens
Nodokļu sistēmas 
"zaļināšana" un pievilcīguma energoefektivitātei un AER 
tehnoloģijām uzlabošana
11.1.
Nodokļu 
politikas
pamatnostādņu
ietvaros
32
 risināt
nodokļu 
sloga
samazināšanu
mājsaimniecībām
energoefektivitātes
uzlabošanas
pasākumu
veikšanai
1. Lai veicinātu iedzīvotāju
iesaisti un vēlmi īstenot
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumus,
lai nodrošinātu 
valsts
energoefektivitātes
uzlabošanas obligāto
mērķu 
izpildi, lai būtiski
uzlabotu situāciju ar
mājokļu stāvokli 
valstī,
nodokļu politikas
pamatnostādņu ietvaros
izvērtēti 
vai pārskatīti NĪN
vai PVN nosacījumi, veikt
izvērtējumu 
iedzīvotāju
iesaistes optimālam
risinājumam, 
izvērtējot:
1.1. nodokļu politikas
pamatnostādņu un
pašvaldību 
ietvaros - NĪN
atvieglojumus un NĪN
likmes mājsaimniecībām,
kurās ir veikti
energoefektivitātes
uzlabošanas 
pasākumiem
33
vai uzstādītas ne-emisiju
tehnoloģijas
34
, ņemot vērā
arī Plānā noteiktos 
rīcības
virzienus attiecībā uz
enerģētikas un klimata 
jomu;
1.2. iespēju piemērot NĪN
atvieglojumus un to
iespējamos 
apjomus par
objektā veiktiem
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumiem
35
vai uzstādītajām 
ne-emisiju
AER tehnoloģijām
36
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums vai pētījums
2) ja atbilstoši, izstrādāts
un apstiprināts vismaz 1
tiesību akts un/vai
politikas plānošanas
dokuments
FM
VARAM
EM
LPS
LLPA
VZD
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
2. Lai veicinātu iedzīvotāju
iesaisti un vēlmi īstenot
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumus,
lai nodrošinātu 
valsts
energoefektivitātes
uzlabošanas obligāto
mērķu 
izpildi, lai būtiski
uzlabotu situāciju ar
mājokļu stāvokli 
valstī,
nodokļu politikas
pamatnostādņu ietvaros
izvērtēti 
vai pārskatīti PVN
nosacījumi, izvērtējot
tostarp šādas 
iespējas:
2.1. izvērtēta iespēja uz
noteiktu laiku ieviest
samazinātu PVN likmi
mājsaimniecībām
energoefektivitātes
uzlabošanas pakalpojumu
saņemšanai un ne-emisiju
tehnoloģiju uzstādīšanai
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums vai pētījums
2) ja atbilstoši, izstrādāts
un apstiprināts vismaz 1
tiesību akts un/vai
politikas plānošanas
dokuments
FM
VARAM
EM
LPS
LLPA
VZD
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
11.2.
Nodokļu politikas
pamatnostādņu
ietvaros pārskatīt
dabas resursu
nodokļa likmes 
un
to piemērošanas
nosacījumus
1. Lai veicinātu
energoefektivitātes
uzlabošanas 
pasākumu
veikšanu enerģijas
ražošanas uzņēmumos un
rūpniecības uzņēmumos,
kā arī lai veicinātu AER
izmantošanas pieaugumu
siltumenerģijas un
elektroenerģijas 
ražošanā,
lai būtiski uzlabotu AER
izmantošanas īpatsvara
apjomu un nodrošinātu
enerģijas patēriņa
samazinājumu 
nodokļu
politikas pamatnostādņu
ietvaros izvērtēti vai
pārskatīti DRN
nosacījumi, izvērtējot
tostarp šādas 
iespējas:
1.1. Izvērtēta iespēja periodā
pēc 2021.gada pakāpeniski
palielināt DRN gan par gaisa
piesārņojošo vielu emisijām
un 
CO
2
 emisijām gaisā,
izvērtējot DRN 
CO
2
 un
gaisu piesārņojošajām
vielām savstarpējās
pretrunas
1.2. Izvērtēta iespēja noteikt
palielinātu 
CO
2
 DRN likmi
tām visu jaudu
sadedzināšanas 
iekārtām,
kurās no jauna tiek uzstādīti
tikai fosilā 
energoresursa
iekārtas CSA un LSA,
izņemot, ja katls tiek
uzstādīts rezerves un pīķa
jaudu nodrošināšanai un
izņemot 
esošo katlu
nomaiņai uz jaunākiem un
efektīvākiem 
katliem
1.3. Izvērtēta iespēja periodā
pēc 2021.gada pakāpeniski
palielināt DRN akmeņoglēm,
koksam un lignītam.
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums vai pētījums
2) ja atbilstoši, izstrādāts
un apstiprināts vismaz 1
tiesību akts un/vai
politikas plānošanas
dokuments
VARAM
FM
Pašvaldības
31.12.2021
31.12.2021
31.12.2023
21.12.2025
Esošā budžeta
ietvaros
11.3.
Nodokļu politikas
pamatnostādņu
ietvaros pārskatīt
akcīzes nodokļa
likmes un to
piemērošanas
nosacījumus
kurināmajam
1. Lai veicinātu
energoefektivitātes
uzlabošanas 
pasākumu
veikšanu enerģijas
ražošanas uzņēmumos un
rūpniecības uzņēmumos,
kā arī lai veicinātu AER
izmantošanas pieaugumu
siltumenerģijas un
elektroenerģijas 
ražošanā,
lai būtiski uzlabotu AER
izmantošanas īpatsvara
apjomu un nodrošinātu
enerģijas patēriņa
samazinājumu 
nodokļu
politikas pamatnostādņu
ietvaros izvērtēti vai
pārskatīti akcīzes nodokļa
nosacījumi kurināmajam,
izvērtējot tostarp šādas
iespējas:
1.1. Izvērtēta iespēja
diferencēt akcīzes nodokļa
kurināmajam likmēm un tās
noteikt, ņemot vērā 
CO
2
emisiju ietilpību un radītās
gaisu 
piesārņojošo vielu
emisijas
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums vai pētījums
2) ja atbilstoši, izstrādāts
un apstiprināts vismaz 1
tiesību akts un/vai
politikas plānošanas
dokuments
FM
EM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
11.4.
Nodokļu politikas
pamatnostādņu
ietvaros pārskatīt
akcīzes nodokļa
likmes un to
piemērošanas
nosacījumus
degvielai
1. Ņemot vērā, ka enerģijas
galapatēriņā lielākais
patēriņa sektors ir
transports, kā arī to, ka
transporta 
sektors ir
lielākais SEG emisiju avots
ne-ETS darbībās un 
AER
īpatsvars transporta
enerģijas patēriņā ir
niecīgs, lai 
nodrošinātu
fosilo degvielu
izmantošanas
samazināšanu, lai 
veicinātu
nepieciešamo būtisko AER
izmantošanas pieaugumu
transportā, tādējādi
sniedzot būtisku
ieguldījumu gaisa
kvalitātes uzlabošanā, AER
īpatsvara pieaugumā,
energoefektivitātes
uzlabošanā un valsts
enerģētiskās 
atkarības
mazināšanai, nodokļu
politikas pamatnostādņu
ietvaros izvērtēti vai
pārskatīti akcīzes nodokļa
degvielai 
nosacījumi,
izvērtējot tostarp šādas
iespējas:
1.1. Izvērtēta iespēja nodokļu
politikas pamatnostādnēs
periodā no 2022.gada
biometānam un
biodegvielām noteikt pēc
iespējas zemāku akcīzes
nodokļa likmi, izvērtējot
iespēju 
diferencēt
samazinātās likmes pirmās
paaudzes biodegvielai 
un
modernām biodegvielām un
biogāzei
1.2. izvērtēta iespēja periodā
no 2022.gada noteikt
samazinātu akcīzes nodokļa
likmi (attiecībā pret benzīna
un 
dīzeļdegvielas likmi)
citām alternatīvajām
degvielām, 
izvērtējot to
ražošanas izmaksas
37
1.3. Izvērtēta iespēja uz
noteiktu laiku, bet ne ilgāk
kā līdz 2025.gadam
samazināt akcīzes nodokli
dabasgāzei 
transportā
1.4. Izvērtēta iespēja
diferencēt akcīzes nodokļa
degvielām likmes un tās
noteikt, ņemot vērā CO
2
emisiju ietilpību un radītās
gaisu piesārņojošo vielu
emisijas
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums vai pētījums
2) ja atbilstoši, izstrādāts
un apstiprināts vismaz 1
tiesību akts un/vai
politikas plānošanas
dokuments
1.1. FM
1.2. FM
1.3. SM,
EM
1.4. FM,
VARAM
1.1. EM
1.2. EM, SM
1.3. FM
1.4. EM
31.12.2022
Esošā budžeta
ietvaros
11.5.
Nodokļu politikas
pamatnostādņu
ietvaros pārskatīt
transportlīdzekļiem
piemērojamo
nodokļu
1. Ņemot vērā, ka enerģijas
galapatēriņā lielākais
patēriņa sektors ir
transports, kā arī to, ka
transporta 
sektors ir
lielākais SEG emisiju avots
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums vai pētījums
2) ja atbilstoši, izstrādāts
un apstiprināts vismaz 1
tiesību akts un/vai
1.1. FM,
SM,
VARAM
38
1.2. FM,
EM
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
nosacījumus
ne-ETS darbībās un 
AER
īpatsvars transporta
enerģijas patēriņā ir
niecīgs, lai 
nodrošinātu
autoparka atjaunošanu, lai
veicinātu mazemisiju 
un
bezemisiju
transportlīdzekļu plašāku
izmantošanu, 
tādējādi
sniedzot būtisku
ieguldījumu gaisa
kvalitātes 
uzlabošanā un
energoefektivitātes
uzlabošanā, nodokļu
politikas pamatnostādņu
ietvaros izvērtēti vai
pārskatīti
transportlīdzekļiem
piemēroto nodokļu
nosacījumi, 
izvērtējot
tostarp šādas iespējas:
1.1. izvērtēta iespēja
pārskatīt TEN likmes
vieglajiem
transportlīdzekļiem, ņemot
vērā tajos izmantotās
enerģijas 
CO
2
 un gaisa
piesārņojošo vielu emisiju
daudzumu 
un motora
tilpumu, ņemot vērā un
ievērojot veiktās auto
pārbūves darbības, kas
rezultējušās CO
2
 un gaisa
piesārņojošo vielu emisiju
samazinājumā (saskaņā ar
izstrādātajām līmeņatzīmēm
par pārbūves darbību
rezultātā 
panākto CO
2
samazinājumu un panākto
CO
2
 emisiju līmeni),
izvērtējot iespēju 
palielināt
TEN likmi vieglajiem lielu
emisiju 
transportlīdzekļiem
un transportlīdzekļiem ar
lielu motora 
tilpumu;
1.2. izvērtēta iespēja ieviest
pirmreizēju vieglo
transportlīdzekļu
reģistrācijas nodokli tiem
vieglajiem
transportlīdzekļiem, kuru
emisiju standarts ir zemāks
nekā 
EURO-5 standarts,
balstoties uz vieglā
transportlīdzekļa 
CO
2
emisiju daudzumu un motora
tilpumu un pilno 
masu,
nosakot, ka ieņēmumi no šī
nodokļa piemērošanas tiek
izmantoti ilgtspējīgu
bezemisiju un mazemisiju
transportlīdzekļu iegādes
atbalstam un tā
infrastruktūras 
attīstīšanai
1.3. izvērtēta iespēja
ierobežotā apjomā piemērot
uzņēmumu vieglo
transportlīdzekļu nodokļa
atvieglojumus 
komersantu
īpašumā esošajiem ETL
politikas plānošanas
dokuments
SM
1.3. FM,
SM
1.4. FM,
SM
1.4. izvērtētas komersantu
iegādātajiem
transportlīdzekļiem
piemērojamās nodokļu
atlaides 
(komersantiem) un
izvērtēta iespēja minētās
atlaides 
piemērot atkarībā no
tajos izmantotās enerģijas
CO
2
 emisiju apjoma
11.6.
Nodokļu politikas
pamatnostādņu
ietvaros pārskatīt
vides un enerģijas
nodokļu
atbrīvojumus un
atvieglojumus
1. Lai būtiski samazinātu
šobrīd fosilai enerģijai
piemērotās subsīdijas un
lai veicinātu AER
tehnoloģiju 
izmantošanas
pieaugumu un lai veicinātu
pāreju uz 
ne-emisiju AER
tehnoloģijām, nodokļu
politikas 
pamatnostādņu
ietvaros izvērtēti vai
pārskatīti dažādi
energoresursiem un
enerģijai piemērojamie
atvieglojumi vai
atbrīvojumi, izvērtējot
šādas iespējas vai veicot
šādas 
darbības:
1.1. izvērtēti visi fosilā
kurināmā / degvielas
atbrīvojumi un atvieglojumi
no DRN un akcīzes nodokļa,
ņemot vērā nosacījumu, ka
sākot ar 2021.gadu ir jāsāk
pārtraukt fosilās enerģijas
subsīdijas
1.2. izvērtēta iespēja periodā
no 2022.gada atcelt
elektroenerģijas nodokli
transportā izmantotajai
elektroenerģijai - publiskās
uzlādes stacijās uzpildītai
elektroenerģijai, papildus
šobrīd noteiktajam
atbrīvojumam
elektroenerģijai, kuru
izmanto preču
pārvadājumiem un
sabiedriskajiem pasažieru
pārvadājumiem, tajā skaitā
dzelzceļa transportā un
pilsētu sabiedriskajos
pasažieru 
pārvadājumos
1.3. izvērtēta iespēja Latvijā
piemērot nodokļu atlaides
vai nodokļu atbrīvojumus
Direktīvas 
2003/96/EK
39
15.pantā minētajiem
energoresursiem, kas nav
fosilais 
kurināmais / degviela
1.4. atcelt kūdras
kurināmajam piemēroto CO
2
DRN atbrīvojumu
1) izstrādāts vismaz 1
izvērtējums vai pētījums
2) ja atbilstoši, izstrādāts
un apstiprināts vismaz 1
tiesību akts un/vai
politikas plānošanas
dokuments
1.1.
VARAM,
FM
1.2. FM,
EM
1.3. FM
1.4.
VARAM
SM
31.12.2023
Esošā budžeta
ietvaros
11.7.
Izvērtēt
"piesārņotājs
maksā" principa
piemērošanas
sistēmu
1. Lai nodrošinātu būtisku
nepieciešamo
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumu
veikšanu, lai 
veicinātu
sabiedrības un komersantu
ieinteresētību
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumu
veikšanā, tādējādi
nodrošinot obligātā
enerģijas ietaupījumu
mērķa 
sasniegšanu,
nodokļu politikas
pamatnostādņu kontekstā
veikti šādi izvērtējumi:
1.1. Izvērtēta iespēja
"piesārņotājs maksā"
principa 
piemērošanai ieviest
jaunu nodokli enerģijas
patēriņam, to 
diversificējot,
ņemot vērā patēriņa apjomus
1.2. Izvērtēta iespēja
"piesārņotājs maksā"
principa 
dalītā piemērošana
enerģijas ražošanai un
patēriņam, 
izvērtējot:
• tarifu piemērošanas
nosacījumu un nodokļu
(DRN, 
akcīzes nodoklis)
izmaksu iekļaušanas tarifā
nosacījumus 
regulētajās
nozarēs
• iespēju noteikt
ierobežojumus vides nodokļu
(DRN, 
akcīzes nodoklis) vai
emisijas kvotu pirkšanas
izdevumu 
iekļaušanu
enerģijas cenā
1.3. izvērtēta iespēju daļu no
IIN un DRN, ko maksātu
tikai par enerģijas ražošanu,
novirzīt konkrētās
pašvaldības budžetā, nosakot
šo ieņēmumu konkrētu
izlietojumu - piesārņojuma
administrēšanai un emisiju
samazināšanas pasākumu
veikšanai
1) veikts izvērtējums
2) ja atbilstoši, veikti
grozījumi tarifu
aprēķināšanas 
metodikā
3) ja atbilstoši veikti
grozījumi vismaz 3
tiesību 
aktos
1.1.
VARAM,
EM, FM
1.2. EM,
SPRK
1.3. FM
1.2. FM
1.3. VARAM
31.12.2025
~ 25 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
12. Rīcības 
virziens
Sabiedrības informēšana, 
izglītošana un izpratnes veicināšana
12.1.
Uzlabot 
sabiedrības
zināšanas,
informētību un
izpratni par klimata
pārmaiņu
mazināšanu, AER
izmantošanu un
resursefektivitāti
1. Vismaz reizi gadā
īstenotas informatīvās
kampaņas par:
• dažādu ikdienā izmantoto
resursu izmantošanas
samazināšanas veidiem
• par AER nozīmi un
nepieciešamību un tā
devumu un 
ieguvumiem
tautsaimniecībai, sabiedrībai,
dabai un 
klimatam
• par sociāli atbildīgas AER
izmantošanas principiem
1) Tiek īstenotas
kampaņas
EM
VARAM
SM
ZM
Plānošanas
reģioni
31.12.2030
~ 100 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
2. Uzlabota sabiedrības un
pašvaldību un plānošanas
reģionu 
informētība un
zināšanas par oglekļa
mazietilpīgu 
attīstību,
inovatīvajām tehnoloģijām
• Veiktas regulāru
sabiedrības informēšanu,
periodiskas 
plašākas
sabiedrības informēšanas
kampaņas
• Īstenotas apmācības
pašvaldībām par oglekļa
mazietilpīgu attīstību.
• veicināta pašvaldību
izglītošana par inovatīvajām
tehnoloģijām un attīstības
plānošanu
• nodrošināti informatīvie
pasākumi pašvaldību
darbiniekiem, lai informētu
par ETL uzlādes punktu
izveidi 
nepieciešamību
pilsētu centros un pie
sabiedriskajām 
ēkām
• nodrošināti izglītošanas
pasākumi par sociāli
atbildīgas AER izmantošanas
principiem
• reģionu centros nodrošināta
iespēja saņemt informatīvo
atbalstu par pāreju uz
bezemisiju vai mazemisiju
transportu
(līzings/kreditēšana
/alternatīvo degvielu
priekšrocības - 
bukleti,
informatīvie centri, tiešās
konsultācijas, 
informatīvās
dienas, semināri)
1) Veiktas vismaz 4
informēšanas un
izglītošanas kampaņas
gadā
2) Iedzīvotājiem sniegts
informatīvs atbalsts
pārejai uz 
bezemisiju un
mazemisiju
transportlīdzekļiem
VARAM
ZM
EM
SM
Plānošanas
reģioni
31.12.2030
~ 93 tūkst.
Avots:
Valsts budžets
NFI
3. Veikti sabiedrības
informēšanas un izglītošanas
pasākumi, lai veicinātu
izturēšanās maiņu
energoefektivitātes virzienā,
t.sk., informējot sabiedrību
par produktu
energoefektivitāti
4. veikti komersantu
zināšanu un izpratnes
veicināšanas 
pasākumi par
energoefektivitātes prasībām
gan kā 
tirgotājiem un
ražotājiem, gan arī kā
profesionālajiem 
lietotājiem
1) veikti 
informēšanas
pasākumi
EM
PTAC
VARAM
SM
sociālie
partneri
Plānošanas
reģioni
31.12.2030
~ 40 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
5. Uzlabota 
sabiedrības
informētību attiecībā uz
transportlīdzekļu 
degvielas
patēriņu un radīto CO
2
emisiju apjomu, 
visā plāna
aptvēruma periodā īstenojot
2004.gada 20.jūlija 
Ministru
kabineta noteikumos Nr.608
"Noteikumi par marķējumā
un reklāmas publikācijās
patērētājiem sniedzamo
informāciju 
par jaunu vieglo
automobiļu degvielas
patēriņu un 
CO
2
 izplūdi"
noteiktos nosacījumus
attiecībā uz 
marķēšanu
1) Tiek īstenoti
informatīvie pasākumi
EM
SM
FM
31.12.2030
~ 50 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
6. Organizētas 
kampaņas
"diena bez auto" vismaz 4
reizes gadā, noteiktā 
Rīgas
daļā, piemēram, iebraukšanu
pilsētas centrālajā daļā,
aizliedzot transportlīdzekļu
iebraukšanu, izņemot
elektrisko, 
sabiedrisko
transportu un operatīvo
transportu
Īstenotas vismaz 4
pasākumi gadā
VARAM
pašvaldības
SM
31.12.2030
~ 100 tūkst.
Avots:
valsts budžets,
t.sk., 
EKII
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
7. turpināta "Dzīvo 
siltāk"
programmas īstenošana
Programma tiek 
īstenota
visā periodā
EM
 
31.12.2030
~ 750 tūkst.EUR
Avots:
ES struktūrfondi
Valsts budžets
8. nodrošināt sabiedrības
informēšanu par F-gāzēm
• Informatīvās kampaņas gan
profesionāļiem, gan
iedzīvotājiem.
• Sabiedrības konsultēšana
par F-gāzu jautājumiem 
(e-
pasts, telefoniski)
Publikācijas VARAM
mājaslapā, sociālo tīklu
kontos
VARAM
 
31.12.2030
~ 60 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
9. Plāna īstenošanā
iesaistītās iestādes cieši
sadarbojas ar oficiālo
izdevēju 
"Latvijas
Vēstnesis", lai nodrošinātu
sabiedrības informēšanu 
par
resursefektivitātes
jautājumiem portālā
"Cilvēks.Valsts.Likums",
publicējot minētajā portālā
sabiedrības informēšanai
sagatavoto informāciju
(preses 
relīzes, skaidrojumi,
norises, dienaskārtībā utt.).
1) ir izveidota sadarbība
2) nodrošināta
informācijas publicēšana
EM
VARAM
SM
ZM
FM
IZM
LM
TM (VSIA
"Latvijas
Vēstnesis")
31.12.2030
~ 60 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
12.2.
Nodrošināt mācību
materiālu, t.sk.
digitālo, pieejamību
dažāda līmeņa
izglītības iestādēm
par videi un
klimatam draudzīgu
dzīvesveidu
1. nodrošināta mācību vai
citu materiālu, t.sk. digitālo,
izveide vai adaptācija
Latvijas situācijai dažāda
līmeņa 
izglītības iestādēm
(pirmsskolas, pamatskolas,
vidusskolas), lai būtiski
veicinātu klimatam un videi
draudzīga dzīvesveida
izpratni. 
 
2. nodrošināta skolām
iespēja ieviest klimata,
energoefektivitātes
kalkulatorus un mācīt
skolēniem 
minimizēt šos
rādītājus ar līmeņatzīmju
principu, 
salīdzinot skolu
sasniegto.
Izstrādāti mācību 
un
uzskates materiāli
IZM
VARAM
EM
31.12.2030
Esošā budžeta
ietvaros
12.3.
Veicināt oglekļa
mazietilpīgas
attīstības aspektu
integrēšanu pilsētu
un to 
aglomerāciju
teritoriālajā
plānošanā, t.sk.
veicinot zaļās
infrastruktūras pēc
iespējas plašāku
ieviešanu
1. Īstenotas šādas darbības:
• Pilnveidoti būvniecības un
labiekārtojuma regulējumi,
kas atbalsta un motivē
izvēlēties zaļos risinājumus;
• Sniegtas plašas sabiedrības,
uzņēmumu, NVO, valsts un
pašvaldību iestāžu
informēšanas un izglītošanas
kampaņas 
par šādu
risinājumu esamību un
priekšrocībām konkrētos
gadījumos;
• Īstenoti pilotprojekti, kas
kalpo kā demonstrācija un
iedvesma citiem;
• Veikti aprēķini
(pilotprojekta un ārvalstu
prakse), 
kas salīdzina
izmaksas-ieguvumus
ilgtermiņā un īstermiņā
(pelēkā infrastruktūra vs zaļā
infrastruktūra);
1) izstrādāti atbilstoši
tiesību akti
2) īstenotas informēšanas
kampaņas
3) īstenoti pilotprojekti
VARAM
 
31.12.2030
~ 100 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
12.4.
Integrēt oglekļa
mazietilpīgas
attīstības aspektus
pašvaldību
attīstības
plānošanas
dokumentos
1. Pilnveidotas pašvaldību
attīstības programmas,
integrējot oglekļa
mazietilpīgas attīstības un
pielāgošanās 
klimata
pārmaiņām aspektus to
attīstības plānošanas
dokumentos.
2. Pašvaldību teritorijas
attīstības plānošanas
dokumentos integrēti oglekļa
mazietilpīgas attīstības un
pielāgošanās klimata
pārmaiņām aspekti, t.sk.
uzlabojot 
pilsētvides
plānošanu, attīstīt zaļo
infrastruktūru 
u.c.
1) pilnveidotas
programmas
2) papildināti plānošanas
dokumenti
Pašvaldības
VARAM
31.12.2030
Esošā budžeta
ietvaros
12.5.
Elektronisko
sistēmu un rīku
pilnveidošana
1. Izstrādāta 
metodika
reģionālo datu par SEG
emisijām aprēķināšanai,
izveidota un uzturēta
atbilstoša datu bāze
Izstrādāta 
metodika
VARAM
CSP
Plānošanas
reģioni
31.12.2021
~ 69 tūkst. EUR
Avots:
Valsts budžets
NFI
2. izstrādāta datu bāze ar
informāciju par visu
pieejamo 
atbalstu
energoefektivitātes
uzlabošanai
3. Izstrādāts rīks projekta
īstenošanas rezultātā
nodrošināto
energoietaupījumu
aprēķināšanai
1) apkopoti dati un
izveidot datu bāze
2) izstrādāts rīks
3) nodrošināta
informācijas publicēšana
EM
CSP
VARAM
SM
FM
ZM
pašvaldības
31.12.2022
~ 100 tūkst. EUR
Avots:
Valsts budžets
H.8 pasākumā
minētais 
fonds
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
4. izveidota 
vienotā
informatīvā platforma -
pārejai uz bezemisiju vai
mazemisiju videi draudzīgu
transporta sistēmu
(alternatīvās 
degvielas,
atjaunojamās degvielas).
1) nodrošināta
informācijas publicēšana
SM
EM
VARAM
31.12.2022.
~ 50 tūkst.
Avots:
valsts budžets
Jautājums par
papildu
finansējumu no
valsts budžeta
aktivitāšu
ieviešanai
skatāms
likumprojekta
par valsts
budžetu kārtējam
gadam un
likumprojekta
par vidēja
termiņa 
budžeta
ietvaru
sagatavošanas un
izskatīšanas
procesā 
atbilstoši
valsts budžeta
finansiālajām
iespējām
1
 Pēc pasākuma izpildes termiņa, pasākums ir 
īstenojams vai piemērojams visā Plāna aptvēruma periodā, ja nav 
norādīts savādāk
2
 Pasākuma īstenošanas periodam
3
 Piemēram, bet ne tikai - 
Enerģētikas likums
, 
Energoefektivitātes likums, likums "
Par piesārņojumu
"
4
 Piešķirto valsts vai pašvaldības (ja pasākums 
attiecas uz pašvaldību atbildību) budžeta līdzekļu ietvaros
5
 Elektroenerģija, siltumenerģija, transporta 
enerģija, piegādātie energoresursi
6
 Šo pasākumu ir plānots attiecināt uz 
"nacionālās nozīmes attīstības centriem", bet, tā kā jaunā 
Administratīvi teritoriālā reforma maina
"nacionālās nozīmes 
attīstības centru" sarakstu, tad, lai nezaudētu Plānā piedāvātā 
pasākuma būtību, ir piedāvāts kritērijs - pilsētas ar 
iedzīvotāju
skaitu lielāku nekā 20 tūkst. iedz., kas atbilst 
iepriekšējam "nacionālās nozīmes attīstības centri" sarakstam 
(tam pievienojot Ogri)
7
 Ja tiek veikta apkures iekārtu nomaiņa, tad 
primāri koncentrējoties uz tādu apkures iekārtu nomaiņu, kas ir 
ar noteiktu vecumu un atrodas
teritorijās, kur jau šobrīd 
pastāv gaisa kvalitātes problēmas
8
 Inovāciju fonds 
(https://ec.europa.eu/clima/policies/innovation-fund_en) 
izveidots ar Direktīvas 
2003/87/EK
 (konsolidētā versija) 
10a.panta
8.punktu un kura darbību nosaka Komisijas 2019.gada 
26.februāra deleģētā regula Nr. 
2019/856
, ar ko attiecībā uz 
Inovāciju fonda darbību
papildina Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 
2003/87/EK
9
 Direktīvas 
2019/944
 I pielikums
10
 Direktīvas 
2018/2001
 2.panta 17.punkts
11
 Direktīvas 
2018/2001
 2.panta 18.punkts
12
 Direktīvas 
2018/2001
 2.panta 14.punkts
13
 Direktīvas 
2018/2001
 24.panta 2.punkts
14
 Elektroenerģijas neto sistēma ir kārtība, kādā 
veicami maksājumi par patērēto elektroenerģiju un kādā sadales 
sistēmas operators veic ieskaitu
par lietotāja, kas ražo 
elektroenerģiju savām vajadzībām no AER, patērēto 
elektroenerģiju un saražoto elektroenerģiju, kas nodota sadales 
sistēmas
operatora tīklā
15
 Direktīvas 
2018/2001
 2.panta 16.punkts, 
Direktīvas 
2019/944
 16.pants
16
 Šī summa attiecas tikai uz dzelzceļa līniju 
"Daugavpils - Krustpils", "Rēzekne - Krustpils" un "Krustpils - 
Rīga" elektrifikāciju
17
 Direktīvas 
2010/31/ES
 8.pants (grozīts ar 
Direktīvu (ES) 
2018/844
)
18
 Transportlīdzeklis ar šādu CO
2
 
emisiju apmēru:
01.01.2021.-31.12.2025. - 102 g CO
2
 uz km (New 
European Driving Cycle - NEDC) vai 124 g CO
2
 uz km 
(Worldwide harmonized Light vehicles
Test Procedures - 
WLTP)
01.01.2026.-31.12.2030. - līdz līdz 75 g CO
2
 uz km 
(NEDC) vai 90 g CO
2
 uz km (WLTP)
19
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2019.gada 
20.jūnija direktīvas Nr.
2019/1161
, ar ko groza Direktīvu 
2009/33/EK
 par "tīro" un energoefektīvo
autotransporta līdzekļu 
izmantošanas veicināšanu 4.panta 4. un 5.punkts
20
 Ņemot vērā Eiropas Komisijas 2012.gada 
21.jūnija regulas Nr. 
601/2012
 par siltumnīcefekta gāzu emisiju 
monitoringu un ziņošanu saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direktīvu 
2003/87/EK
 18.pantu, izmaksas uzskata par 
nesamērīgām, ja aplēstās izmaksas pārsniedz ieguvumus
21
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2019.gada 
20.jūnija direktīva Nr.
2019/1161
, ar ko groza Direktīvu 
2009/33/EK
 par "tīro" un energoefektīvo
autotransporta līdzekļu 
izmantošanas veicināšanu
22
 T.sk. ņemot vērā H.5, H.6 pasākumu
23
 Modernā biodegviela un/vai biogāze vai 
biomasas degviela, kas ražota no Direktīvas 
2018/2001
 IX 
pielikumā uzskaitītajām izejvielām, no AER
iegūta 
elektroenerģija, no AER iegūts ūdeņradis, pārstrādāta oglekļa 
degvielas, kā arī citas biodegvielas vai biomasas degvielas, 
kas nav ražotas no
pārtikas vai dzīvnieku barības 
kultūraugiem
24
 Transportlīdzekļi, kuru maksimālais ātrums ir 
45 km/h, piemēram, mazas jaudas motorolleri, mazas jaudas 
motocikli, izņemot lauksaimniecības
un mežsaimniecības 
tehniku
25
 Uz Plāna apstiprināšanas brīdi nav iespējams 
aprēķināt
26
 Saskaņā ar Ministru kabineta 2018. gada 8. 
augustā rīkojumu Nr. 368 "Par Norvēģijas finanšu instrumenta 
līdzfinansētās programmas "Klimata
pārmaiņu mazināšana, 
pielāgošanās tām un vide" koncepcijas projektu
27
 Uz Plāna apstiprināšanas brīdi nav iespējams 
aprēķināt
28
 Uz Plāna apstiprināšanas brīdi nav iespējams 
aprēķināt
29
 Uz Plāna apstiprināšanas brīdi nav iespējams 
aprēķināt
30
 Uz Plāna apstiprināšanas brīdi nav iespējams 
aprēķināt
31
 Uz Plāna apstiprināšanas brīdi nav iespējams 
aprēķināt
32
 Saskaņā ar MK 07.05.2019. rīkojuma Nr.210 "
Par 
Valdības rīcības plānu Deklarācijas par Artura Krišjāņa Kariņa 
vadītā Ministru kabineta
iecerēto darbību īstenošanai
" 
5.1
.punktu līdz 31.05.2020. ir jāizstrādā vidēja termiņa valsts 
nodokļu politikas pamatnostādnes
33
 Piemēram - ja dzīvokļu īpašums atrodas 
daudzdzīvokļu dzīvojamajā mājā, kurai periodā no 2021.gada ir 
veikti (pilnībā pabeigti)
energoefektivitātes paaugstināšanas 
darbi (ēkai ir piešķirta energosertifikāta A, B vai C klase) 
vai kuru privātajā īpašumā esošajā mājā ir veikti gan
energoefektivitātes paaugstināšanas darbi (ēkai ir piešķirta 
energosertifikāta A vai B klase), gan ir uzstādītas ne-emisiju 
tehnoloģijas)
34
 Piemēram - ja dzīvokļu īpašums atrodas 
daudzdzīvokļu dzīvojamajā mājā, kurai ir uzstādītas ne-emisiju 
tehnoloģijas siltumenerģijas ražošanai,
piemēram, saules 
kolektori, siltumsūkņi, vai elektroenerģijas ražošanai, 
piemēram, saules paneļi, vēja ģeneratori, vai kuru privātajā 
īpašumā
esošajā mājā ir uzstādītas ne-emisiju tehnoloģijas 
siltumenerģijas ražošanai vai elektroenerģijas ražošanai
35
 Piemēram - ja dzīvokļu īpašums atrodas 
daudzdzīvokļu dzīvojamajā mājā, kurai periodā no 2021.gada ir 
veikti (pilnībā pabeigti)
energoefektivitātes paaugstināšanas 
darbi (ēkai ir piešķirta energosertifikāta A, B vai C klase) 
vai kuru privātajā īpašumā esošajā mājā ir veikti gan
energoefektivitātes paaugstināšanas darbi (ēkai ir piešķirta 
energosertifikāta A vai B klase), gan ir uzstādītas ne-emisiju 
tehnoloģijas)
36
 Piemēram - ja dzīvokļu īpašums atrodas 
daudzdzīvokļu dzīvojamajā mājā, kurai ir uzstādītas ne-emisiju 
tehnoloģijas siltumenerģijas ražošanai,
piemēram, saules 
kolektori, siltumsūkņi, vai elektroenerģijas ražošanai, 
piemēram, saules paneļi, vēja ģeneratori, vai kuru privātajā 
īpašumā
esošajā mājā ir uzstādītas ne-emisiju tehnoloģijas 
siltumenerģijas ražošanai vai elektroenerģijas ražošanai
37
 Akcīzes nodokļa likmes samazināšana ir valsts 
atbalsts, kuru piešķirot ir jāievēro pamatnostādnes par valsts 
atbalstu vides aizsardzībai un
enerģētikai. Saskaņā ar 
aktuālajām pamatnostādnēm 2014.g.-2020.gadam (2014/C 200/01) 
spēkā ir šādi būtiski nosacījumi, kuri provizoriski varētu
būt 
spēkā arī pēc 2020.gada: 1) atbalsts uz vienu enerģijas vienību 
nedrīkst pārsniegt starpību starp kopējām izlīdzinātajām 
izmaksām, ko rada
enerģijas ražošana, izmantojot noteiktu 
attiecīgo tehnoloģiju, un attiecīgā enerģijas veida tirgus 
cenu; 2) atbalstu piešķir vienīgi līdz ražotņu
pilnīgai 
amortizācijai; 3) akcīzes nodokļa likmes tiek pārskatītas 
regulāri balstoties uz ražošanas izmaksām (vismaz reizi 
gadā).
38
 Atbildība attiecībā uz līmeņatzīmēm par 
pārbūves darbību rezultātā panākto CO
2
 samazinājumu 
un panākto CO
2
 emisiju līmeni
39
 
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1564749315643&uri=CELEX:02003L0096-20180915
 
Latvijas Nacionālā enerģētikas un 
klimata plāna 2021.-2030. gadam
5. pielikums
Nepieciešamais papildu finansējums 
Plāna 4.pielikumā iekļautajiem pasākumiem ar identificētu valsts 
budžeta finansējuma apjomu
 
Nepieciešamais
papildu
finansējums 
(tūkst.
EUR) līdz
pasākuma
pabeigšanai
Pasākuma
īstenošanas gads
Finansējums 
Plāna 4.pielikumā iekļautajiem pasākumiem)
1 272
-
EM budžeta resors
637
31.12.2030
EM un VARAM budžeta 
resors
110
31.12.2022
EM un FM budžeta resors
25
31.12.2025
EM un SM budžeta resors
50
31.12.2022
EM, VARAM, SM, ZM budžeta 
resors
100
31.12.2030
EM, VARAM, SM, ZM, FM, IZM, LM 
budžeta resors
60
31.12.2030
VARAM budžeta resors, 
pašvaldību budžets
100
31.12.2030
VARAM budžeta resors
203
31.12.2030
Pašvaldību budžets
15
31.12.2022
Pašvaldību budžets, VARAM un 
SM budžeta resors
15
31.12.2022
Visaptveroši ieviest un piemērot "energoefektivitāte pirmajā 
vietā" ("
energy efficiency first
")
principu
12
31.12.2022
 
3. Lai identificētu enerģijas tirgū notiekošo izmaiņu 
ekonomisko ietekmi, veikts pētījums un
izvērtējums par 
enerģijas ražošanas samazinājumu - kā tiek nodrošināts 
patēriņa
pieprasījumi, ietekme uz enerģijas importu vai 
lielas jaudas enerģijas ražošanas iekārtu
darbību, 
nodrošinot šādu darbību veikšanu:
• analīze ir veikta par dažādam patērētāju grupām,
• analīzē ir iekļauta papildus informācija par patērēto 
energoresursu īpatsvaru un par
iespējamajiem 
nelietderīgajiem enerģijas zudumiem katrā no sektoriem
• ir identificēti sektori, kuros ir lielākais enerģijas 
patēriņa ietaupījuma potenciāls,
piemēram, mājokļu 
siltināšanas rezultātā.
12
31.12.2022
 
EM budžeta resors
12
31.12.2022
Uzlabot 
energoietaupījumu uzskaites sistēmu, monitoringu un ziņošanu 
par veiktajiem
pasākumiem
50
31.12.2022
 
1. izstrādāts un ieviests ziņošanas rīks par plānotajiem un 
veiktajiem energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumiem un 
enerģijas ietaupījumiem
2. Izstrādāts attiecīgais regulējums, lai noteiktu 
pienākumu noteiktu energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumu 
veicējiem (neatkarīgi no pasākumu finansēšanas avota) ziņot 
par
plānotajiem un veiktajiem energoefektivitātes 
uzlabošanas pasākumiem
3. Ziņošanas pienākumi tiek arī iekļauti izsniegtajās 
būvatļaujās vai kā ES struktūrfondu
piešķiršanas 
priekšnosacījums
50
31.12.2022
 
EM budžeta resors
50
31.12.2022
Nodrošināt 
AER enerģijas izcelsmes pamatojumu sistēmas pilnvērtīgu 
darbību
5
31.12.2024
 
5. Izvērtēta 
iespēja izveidot siltumenerģijas izcelsmes pamatojumu 
sistēmu
5
31.12.2024
 
EM budžeta resors
5
31.12.2024
Paātrināt 
un vienkāršot AER tehnoloģiju ieviešanas (t.sk. atļauju) 
procedūru un nodrošināt
sabiedrisko labumu no AER 
projektiem
55
31.12.2022
 
1. izveidots vienotais kontaktpunkts AER tehnoloģiju 
ieviešanas atļauju izsniegšanai,
izvērtējot iespēju tam 
nodrošināt konsultācijas arī citām ieinteresētajām pusēm,
pašvaldībām, nekustamā īpašuma īpašniekiem u.c.
2. nodrošināti publiski pieejami apraksti un 
instrukcijas AER tehnoloģiju attīstītājiem
nepieciešamo 
atļauju saņemšanai
3. noteikti maksimālie atļauju izsniegšanas termiņi 
atkarībā no plānotās uzstādāmās
elektriskās jaudas un 
jaudas atjaunināšanai.
4. izstrādātas vadlīnijas atjaunojamās enerģijas 
projektu virzītājiem, tostarp attiecībā uz
savlaicīgu 
sabiedrības iesaisti un sociāli atbildīgu investīciju 
veikšanai attiecībā uz AER
projektu attīstīšanu Latvijā
5. izstrādāts regulējums, lai vietējas sabiedrības 
kopienas var gūt labumu no to pašvaldībās
plānotiem AER 
projektiem
55
31.12.2022
 
EM budžeta resors
55
31.12.2022
Veikt 
izpēti Latvijas teritoriālajos ūdeņos un ģeotermālajos ūdeņos 
pieejamo AER
izmantošanai enerģijas ieguvē (izņemot vēja 
enerģija), t.sk., infrastruktūras izveides izpēte
55
31.12.2025
 
1. Veicot attiecīgos pētījumus, ir analizēts AER 
izmantošanas potenciāls no Latvijas
teritoriālajiem ūdeņiem 
- jūras siltuma izmantošana piekrastes apdzīvotajās vietās
2. Veicot attiecīgos pētījumus, ir analizēts AER 
izmantošanas potenciāls no Latvijas
teritoriālajiem ūdeņiem 
- jūras biomasas (aļģes, ūdenszāles uc) izmantošana 
biodegvielas /
biogāzes ieguvei un enerģijas ražošanai, 
viļņu, plūdmaiņu uc potenciāls elektroenerģijas
ražošanai
3. Ņemot vērā pētījuma rezultātus, perspektīvie pasākumi 
ir iekļauti Plāna aktualizētajā
projektā 2023.gadā un 
izstrādāt attiecīgos finansēšanas mehānismus perspektīvo 
projektu
īstenošanai
55
31.12.2025
 
EM budžeta resors
55
31.12.2025
Izstrādāt 
risinājumu paralēli pieslēdzamo energoapgādes sistēmu 
skaitam
45
31.12.2024
 
1. Izvērtēta 
iespēja vai veikts pētījums par energoapgādes sistēmu 
optimizāciju, izvērtējot
iespēju pašvaldībām (saskaņojot ar 
energoapgādes komersantu) savā līmenī noteikt
nosacījumus 
attiecībā uz paralēli pieslēdzamo energoapgādes sistēmu 
skaitu vienam
objektam vienā teritorijā
45
31.12.2024
 
EM budžeta resors
45
31.12.2024
Izstrādāt 
Latvijas dzīvojamā fonda energoefektivitātes uzlabošanas 
ilgtermiņa risinājumu
40
30.06.2024
 
1. Veikti attiecīgie pētījumi un izstrādāts dzīvojamā fonda 
energoefektivitātes uzlabošanas
kompleksu ilgtermiņa 
risinājums, tai skaitā ņemot vērā Plāna 4.pielikumā 
noteiktos 1.1.-
1.4.pasākumus, tajā izvērtējot:
• iespējamos risinājumus un nepieciešamos grozījumu 
tiesību aktos, lai atvieglotu lēmumu
pieņemšanu
• iespēju pašvaldību kapitālsabiedrībām piedalīties 
pieejamo mājokļu būvniecībā un
izvērtēta iespēja šādas 
dalības finansiālajam atbalstam
2. Ņemot vērā pētījuma rezultātus, perspektīvie pasākumi 
iekļauti Plāna aktualizētajā
projektā 2023.gadā un 
izstrādāti attiecīgie finansēšanas mehānismi risinājuma 
īstenošanai
40
1) 31.12.2022
2) 30.06.2024
 
EM budžeta resors
40
30.06.2024
Veicināt AER izmantošanu un energoefektivitātes 
uzlabošanu centralizētajā siltumapgādē
Pielāgot CSA aukstumapgādei 
ēkās
10
31.12.2022
 
8. Izvērtēta 
iespēja CSA ieviest CO
2
 emisiju līmeņatzīmi uz 
patērētājam piegādātu MWh
10
31.12.2022
 
EM budžeta resors
VARAM budžeta resors
10
31.12.2022
Izvērtēt 
siltumapgādes tirgus uzlabošanas iespējas
20
30.06.2024
 
1. Veikti attiecīgie izvērtējumi un izstrādāti risinājumi 
siltumapgādes tirgus uzlabošanas
iespējām.
2. Ņemot vērā pētījuma rezultātus, perspektīvie pasākumi 
iekļauti Plāna aktualizētajā
projektā 2023.gadā un 
izstrādāti attiecīgie finansēšanas mehānismi risinājuma 
īstenošanai.
20
30.06.2023
30.06.2024
 
EM budžeta resors
20
30.06.2024
Pārskatīt 
teritoriālos, būvniecības regulējuma un zemes izmantošanas 
ierobežojumu
nosacījumus AER tehnoloģiju izveidei
100
31.12.2022
 
1. Pārskatīti Latvijā spēkā esošos teritoriālos un citus 
ierobežojumus AER tehnoloģiju
attīstībai, t.sk. attiecībā 
uz IVN procesu, tos piemērojot reālai situācijai
2. Veikti grozījumi Ministru kabineta 2013.gada 
30.aprīļa noteikumos Nr.240 "
Vispārīgie
teritorijas 
plānošanas, izmantošanas un apbūves noteikumi
", citastarp 
ņemot vērā prasības,
kas izriet no nosacījumiem ietekmes uz 
vidi novērtējuma veikšanai un pašvaldību teritorijas
attīstības plānošanas dokumentiem
3. Izstrādāti teritoriālie nosacījumi saules parku 
attīstībai, izvērtējot ierobežojumu
iespējamību un nosakot 
potenciālās un perspektīvās teritorijas saules parku 
izveidei
4. Precizēti vispārējie būvnoteikumi, skaidri nosakot 
saules elektrostacijas piekritības grupu,
kas līdz ar to 
noteiks tās izbūves procesu un nepieciešamo dokumentāciju, 
kas jāiesniedz
būvvaldē.
5. Pilnveidots regulējums būvatļauju izsniegšanas 
kārtībai vēja parku attīstībai, tostarp
izvērtēta iespēja 
radīt risinājumu, kas ļautu paredzētās darbības 
ierosinātājam saņemt
būvatļauju arī pirms IVN procesa 
veikšanas, neatceļot IVN procesu
6. Izstrādāts regulējums un robežlielumi attiecībā uz 
zemfrekvenču skaņām, vibrāciju,
mirgojumiem, trokšņiem u.c. 
vēja parkiem raksturīgām radītām ietekmēm
7. Ņemot vērā publisko un privāto personu veiktos 
pētījumus, kā arī šobrīd noteiktās
aizsargājamās dabas 
teritorijas, izstrādātas kartes, kurās ir iezīmēts 
vislielākais vēju parku
attīstības potenciāls (lielas 
jaudas vēja parki) no teritorijas plānojuma un izmantošanas
potenciāla viedokļa.
100
31.12.2022
 
EM budžeta resors
VARAM budžeta resors
100
31.12.2022
Nepieciešamo izvērtējumu veikšana tālākai AER 
elektroenerģijas attīstībai
45
31.12.2023
 
1. Izvērtēta nepieciešamība un iespējamība rīkot 
tehnoloģiski neitrālas AER izsoles no
jauna uzstādītām 
jaudām par garantētu minimālo elektroenerģijas 
tirdzniecības cenu pie
noteiktiem nelabvēlīgiem tirgus 
apstākļiem, izslēdzot negatīvas cenas scenāriju
2. Plāna aktualizācijā izvērtēt AER elektroenerģijas 
kopējo iespējamo uzstādāmo jaudu līdz
2030.gadam
3. Plāna pārskatīšanas laikā izvērtēta iespēja izbūvēt 
vismaz 2 atkrastes vēja parkus ar
iespēju sasniegt vismaz 
1800 MW
4. Veikts izvērtējums par Latvijas energosistēmas, kas 
ir savienota kopējā augstsprieguma
tīklā ar kaimiņvalstīm, 
spēju iekļaut lielas jaudas vēja parku saražoto 
elektroenerģiju un
analizēt šīs jaudas balansēšanas 
iespējamos labākos tehnoloģiskos paņēmienus
5. izvērtēti iespējamie veicināšanas pasākumi 
pašvaldībām plašākam AER projektu
atbalstam
45
1) 31.12.2023
2) 31.12.2023
3) 31.12.2023
4) 31.12.2023
5) 31.12.2022
 
EM budžeta resors
45
31.12.2023
Izstrādāt 
risinājumu elektroenerģijas neto sistēmas izmantošanas 
veicināšanai
15
01.01.2021
 
1. Izvērtēta neto uzskaites sistēmas pārveide uz neto 
norēķinu sistēmu, ņemot vērā
elektroenerģijas ikstundas 
cenu
2. Izvērtēta iespēja veikt grozījumus tiesību aktos, 
nosakot, ka juridiskās personas varēs
izmantot 
elektroenerģijas norēķinu neto sistēmu, ņemot vērā 
pieslēguma nodrošināšanas
izmaksas / izmaksas par 
infrastruktūras lietošanu
2. Izvērtēta iespēja paplašināt neto sistēmas 
pielietojumu, attiecinot to arī uz vienas
mājsaimniecības 
īpašumā esošām attālināti uzstādītām iekārtām
4. Izvērtēta iespēja pilnīgai OIK atcelšanai uzkrātajai 
un no tīkla atpakaļ saņemtajai
elektroenerģijai
15
01.01.2021
 
EM budžeta resors
15
01.01.2021
Veicināt 
energokopienu un AE kopienu izveidi
15
31.12.2026
 
1. Izstrādāts regulējums energokopienu un AE 
kopienu
1
 izveidei
2. Izstrādāts regulējums, kas paredz AE kopienu 
iekļaušanu AER atbalsta pasākumos, kur
atbilstoši
3. Veikt pētījumu par vismaz vienu dzīvotspējīgu biznesa 
modeli energokopienas un AE
kopienas darbībai
15
1) 01.07.2021
2) 01.07.2021
3) 31.12.2026
 
EM budžeta 
resors
15
31.12.2026
Atbalstīt 
ilgtspējīgu infrastruktūras izveidi
35
31.12.2022
 
3. izstrādāts 
risinājums elektrouzlādes punktu izbūves veicināšanai 
daudzdzīvokļu un
publisko ēku jaunbūvēs, kā arī renovētās 
daudzdzīvokļu un publiskajā ēkās, kā arī degvielas
uzpildes 
stacijās
35
31.12.2022
 
EM budžeta resors
35
31.12.2022
Attīstīt 
stāvparku (
Park&Ride
) infrastruktūras 
būvniecību
15
31.12.2021
 
1. Līdz 2023. gadam Rīgā un Pierīgā, kā arī citās pilsētās, 
kur tas nepieciešams, ir veikta
iespējamo stāvparku 
(
Park&Ride
) infrastruktūras būvniecības vietu 
izpēte (pie dzelzceļa un
autobusu stacijām, sabiedriskā 
transporta galapunktos, vai multimodālajiem punktiem) un
veikti izmaksu aprēķini.
2. Līdz 2022.gadam ir noskaidrotas iespējas īrēt 
stāvparka režīmā Rīgas pilsētā izvietoto
lielo 
tirdzniecības centru autostāvvietas.
15
1) 31.12.2022
2) 31.12.2021
 
Pašvaldību budžets
15
31.12.2021
Attīstīt 
velosatiksmi un velo infrastruktūru, attīstot velonovietņu 
pieejamību, pilnveidojot
velonovietņu pieejamību, izbūvējot 
papildu un atjaunojot esošos veloceļus
15
31.12.2022
 
1. izstrādāt 
nacionālā vai reģionālā līmeņa veloinfrastruktūras un citu 
mikromobilitātes rīku
plānojumu un to integrēt esošajos 
obligāti izstrādājamajos teritorijas attīstības plānošanas
dokumentos, tajā iekļaujot arī gājēju infrastruktūras 
plānojumu un maza ātruma
transportlīdzekļu infrastruktūras 
plānojumu (5.10., 5.11.pasākums)
15
31.12.2022
 
SM budžeta resors
VARAM budžeta resors
Pašvaldību budžets
15
31.12.2022
Modernizēt 
infrastruktūru
40
31.12.2023
 
5. Veikts pētījums par gāzes tīkla dekarbonizāciju - 
iespējām dabasgāzes pārvades sistēmu
pielāgot AER ūdeņraža 
un citu gāzveida kurināmo (ne-metāna) ievadei
6. Ja atbilstoši, izstrādāts rīcības plāns ūdeņraža 
infrastruktūras izveidei un tirgus
nosacījumiem
40
31.12.2023
 
EM budžeta resors
40
31.12.2023
Izstrādāt 
efektīvu un optimālu regulējumu daļējam energoapgādes izmaksu 
atbalstam
aizsargātajiem lietotājiem
15
31.12.2023
 
1. Ir izstrādāti nepieciešamie tiesību akti:
• lai atceltu nepieciešamību rīkot konkursu par 
aizsargātā lietotāja tirdzniecības
pakalpojuma 
sniegšanu,
• lai nodrošinātu pakalpojumu maksimāli plašam 
aizsargātā lietotāja statusam atbilstošo
personu lokam 
neatkarīgi no izvēlētā elektroenerģijas tirgotāja.
• lai darbu varētu uzsāktu 2018.gadā izstrādātā 
aizsargātā lietotāja datu informācijas
sistēma.
2. Veikts izvērtējums par citu energoapgādes izmaksu 
iespējamo atbalstu aizsargātajiem
lietotājiem.
15
31.12.2023
 
EM budžeta resors
15
31.12.2023
Darbību ar 
F-gāzēm kontroles pilnveidošana un sistēmas attīstība
43
31.12.2021
 
1. Tehnisko risinājumu meklēšana, lai uzlabotu/papildinātu 
aprīkojumu (piemēram, gāzu
analizatori kontrolējošām 
iestādēm)
2. Kapacitātes celšana - apmācību organizēšana/zināšanu 
pilnveidošana kontroles
dienestiem
3. Sadarbības stiprināšana starp politikas plānotājiem 
un uzraugošajām iestādēm
43
31.12.2021
 
VARAM budžeta resors
43
31.12.2021
Izvērtēt 
"piesārņotājs maksā" principa piemērošanas sistēmu
25
31.12.2025
 
1. Lai nodrošinātu būtisku nepieciešamo 
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu
veikšanu, lai 
veicinātu sabiedrības un komersantu ieinteresētību 
energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumu veikšanā, tādējādi 
nodrošinot obligātā enerģijas ietaupījumu
mērķa 
sasniegšanu, nodokļu politikas pamatnostādņu kontekstā 
veikti šādi
izvērtējumi:
1.1. Izvērtēta iespēja "piesārņotājs maksā" principa 
piemērošanai ieviest jaunu nodokli
enerģijas patēriņam, to 
diversificējot, ņemot vērā patēriņa apjomus
1.2. Izvērtēta iespēja "piesārņotājs maksā" principa 
dalītā piemērošana enerģijas ražošanai
un patēriņam, 
izvērtējot:
○ tarifu piemērošanas nosacījumu un nodokļu (DRN, 
akcīzes nodoklis) izmaksu iekļaušanas
tarifā nosacījumus 
regulētajās nozarēs
○ iespēju noteikt ierobežojumus vides nodokļu (DRN, 
akcīzes nodoklis) vai emisijas kvotu
pirkšanas izdevumu 
iekļaušanu enerģijas cenā
○ 1.3. izvērtēta iespēju daļu no IIN un DRN, ko maksātu 
tikai par enerģijas ražošanu,
novirzīt konkrētās 
pašvaldības budžetā, nosakot šo ieņēmumu konkrētu 
izlietojumu -
piesārņojuma administrēšanai un emisiju 
samazināšanas pasākumu veikšanai
25
31.12.2025
 
EM budžeta resors
FM budžeta resors
25
31.12.2025
Uzlabot 
sabiedrības zināšanas, informētību un izpratni par klimata 
pārmaiņu mazināšanu,
AER izmantošanu un 
resursefektivitāti
350
31.12.2030
 
1. Vismaz reizi gadā īstenotas informatīvās kampaņas par:
• dažādu ikdienā izmantoto resursu izmantošanas 
samazināšanas veidiem
• par AER nozīmi un nepieciešamību un tā devumu un 
ieguvumiem tautsaimniecībai,
sabiedrībai, dabai un 
klimatam
• par sociāli atbildīgas AER izmantošanas principiem
100
31.12.2030
 
EM budžeta resors
VARAM budžeta resors
SM budžeta resors
ZM budžeta resors
100
31.12.2030
 
3. Veikti sabiedrības informēšanas un izglītošanas 
pasākumi, lai veicinātu izturēšanās maiņu
energoefektivitātes virzienā, t.sk., informējot sabiedrību 
par produktu energoefektivitāti
4. veikti komersantu zināšanu un izpratnes veicināšanas 
pasākumi par energoefektivitātes
prasībām gan kā 
tirgotājiem un ražotājiem, gan arī kā profesionālajiem 
lietotājiem
40
31.12.2030
 
EM budžeta resors
40
31.12.2030
 
5. Uzlabota 
sabiedrības informētību attiecībā uz transportlīdzekļu 
degvielas patēriņu un
radīto CO
2
 emisiju apjomu, 
visā plāna aptvēruma periodā īstenojot 2004.gada 20.jūlija
Ministru kabineta noteikumos Nr.608 "Noteikumi par marķējumā 
un reklāmas publikācijās
patērētājiem sniedzamo informāciju 
par jaunu vieglo automobiļu degvielas patēriņu un 
CO
2
izplūdi" noteiktos nosacījumus attiecībā uz 
marķēšanu
50
31.12.2030
 
EM budžeta resors
50
31.12.2030
 
6. Organizētas 
kampaņas "diena bez auto" vismaz 4 reizes gadā, noteiktā 
Rīgas daļā,
piemēram, iebraukšanu pilsētas centrālajā daļā, 
aizliedzot transportlīdzekļu iebraukšanu,
izņemot elektrisko, 
sabiedrisko transportu un operatīvo transportu
100
31.12.2030
 
VARAM budžeta resors
Pašvaldību budžets
100
31.12.2030
 
8. nodrošināt sabiedrības informēšanu par F-gāzēm
• Informatīvās kampaņas gan profesionāļiem, gan 
iedzīvotājiem.
• Sabiedrības konsultēšana par F-gāzu jautājumiem 
(e-pasts, telefoniski)
60
31.12.2030
 
VARAM budžeta resors
60
31.12.2030
 
9. Plāna īstenošanā 
iesaistītās iestādes cieši sadarbojas ar oficiālo izdevēju 
"Latvijas
Vēstnesis", lai nodrošinātu sabiedrības informēšanu 
par resursefektivitātes jautājumiem
portālā "Cilvēks. Valsts. 
Likums", publicējot minētajā portālā sabiedrības informēšanai
sagatavoto informāciju (preses relīzes, skaidrojumi, norises, 
dienaskārtībā utt.).
60
31.12.2030
 
EM budžeta resors
VARAM budžeta resors
SM budžeta resors
ZM budžeta resors
FM budžeta resors
IZM budžeta resors
LM budžeta resors
60
31.12.2030
Veicināt 
oglekļa mazietilpīgas attīstības aspektu integrēšanu pilsētu 
un to aglomerāciju
teritoriālajā plānošanā, t.sk. veicinot 
zaļās infrastruktūras pēc iespējas plašāku ieviešanu
100
31.12.2030
 
1. Īstenotas šādas darbības:
• Pilnveidoti būvniecības un labiekārtojuma regulējumi, 
kas atbalsta un motivē izvēlēties
zaļos risinājumus;
• Sniegtas plašas sabiedrības, uzņēmumu, NVO, valsts un 
pašvaldību iestāžu informēšanas
un izglītošanas kampaņas 
par šādu risinājumu esamību un priekšrocībām konkrētos
gadījumos;
• Īstenoti pilotprojekti, kas kalpo kā demonstrācija un 
iedvesma citiem;
• Veikti aprēķini (pilotprojekta un ārvalstu prakse), 
kas salīdzina izmaksas-ieguvumus
ilgtermiņā un īstermiņā 
(pelēkā infrastruktūra vs zaļā infrastruktūra);
100
31.12.2030
 
VARAM budžeta resors
100
31.12.2030
Elektronisko sistēmu un rīku pilnveidošana
150
31.12.2030
 
2. izstrādāta datu bāze ar informāciju par visu pieejamo 
atbalstu energoefektivitātes
uzlabošanai
3. Izstrādāts rīks projekta īstenošanas rezultātā 
nodrošināto energoietaupījumu
aprēķināšanai
100
31.12.2030
 
EM budžeta resors
100
31.12.2030
 
4. izveidota 
vienotā informatīvā platforma - pārejai uz bezemisiju vai 
mazemisiju videi
draudzīgu transporta sistēmu (alternatīvās 
degvielas, atjaunojamās degvielas).
50
31.12.2030
 
EM budžeta resors
SM budžeta resors
50
31.12.2030
1
 Direktīvas 
2018/2001
 2.panta 16.punkts, 
Direktīvas 
2019/944
 16.pants
 
Latvijas Nacionālā enerģētikas un 
klimata plāna 2021.-2030. gadam
6. pielikums
Energosistēmu attīstības un SEG 
emisiju analīzē un prognozēšanā izmantotās metodes
1. Enerģētikas attīstības scenāriju 
analīzei izmantotā metode
Latvijas enerģētikas sektora attīstības scenāriju veidošanai 
un analīzei tika izmantots enerģētikas un vides sistēmas 
pētījumos pasaulē plaši
izmantotais MARKAL modelis
1
. 
MARKAL-Latvia (Fizikālās enerģētikas institūts) ir optimizācijas 
modelis, kurā attēlota Latvijas enerģētikas
nozares attīstība 50 
gadu laika posmā nacionālā līmenī. Iegūtie rezultāti ir atkarīgi 
no ieejas parametriem un izmantotā modeļa algoritma
modifikācijas. Galvenās modeļa paradigmas ir ideāls tirgus 
(
competitive partial equilibrium
) un tehnoloģiju 
attīstības pārredzamajā visā apskatāmā
perioda garumā 
(perfect 
foresight)
.
1.attēls. MARKAL 
modelēšanas platformas enerģētikas - ekonomikas - vides 
mijiedarbība
Modelī MARKAL-Latvia matemātiski ir aprakstīta visa Latvijas 
enerģijas sistēma - sākot ar enerģijas pieprasījumu (lietderīgās 
enerģijas patēriņi
jeb enerģijas pakalpojumi), tad enerģijas gala 
patēriņa un pārveidošanas sektora posmi, un beidzot ar primārās 
enerģijas piegādi (vietējo resursu
ieguve, imports un 
eksports).
Modelētā sistēma ir aprakstīta ar enerģijas resursu un 
tehnoloģiju (pašreizējās un nākotnes) iespējām, kuras raksturotas 
ar tehniskiem,
ekonomiskiem un vides parametriem. Vienā sistēmā 
ir integrēta enerģijas lietotāju un enerģijas apgādes puse, 
tādējādi tās atrodas savstarpējā
mijiedarbībā. Modeļa reālo 
atrisinājumu kopā ieiet daudz un dažādas enerģijas resursu un 
tehnoloģiju kombinācijas, bet atrisinājums ir
kombinācija ar 
viszemākajām kopējām izmaksām, kas tiek atrasta optimizācijas 
ceļā, piemēram, izmantojot simpleksa metodi.
2.attēls. No 
vajadzībām līdz enerģijas resursam
Modeļa ieejas informācija ir prognozes par enerģijas resursu 
cenām, tehnoloģiju un enerģijas resursu raksturojums, kā arī 
enerģijas pakalpojumu
pieprasījumu (
energy service 
demands
), piemēram, apsildāmo telpu platība vai tonnu 
kilometri, kas atspoguļo nepieciešamību pēc attiecīga
enerģijas 
daudzuma.
MARKAL-Latvia kā enerģētikas un vides sistēmas analīzes 
instrumentārijs nodrošina daudzpusīgu analīžu veikšanu, kurā 
līdzās esošajai Latvijas
enerģētikas struktūrai ir aprakstītas 
nākotnē iespējamās alternatīvās enerģijas piegādes ķēdes, 
tehnoloģijas un emisiju samazināšanas iespējas.
Modelī izmantots enerģētikas references sistēmas koncepts, kas 
sasaista vienā sistēmā enerģijas pieprasījumu, resursus, 
tehnoloģijas un tirgus
preces (enerģijas nesēji, emisijas). 
Dažādi enerģijas resursu piegādātāji, procesu, transformācijas un 
patērētāju tehnoloģijas konkurē gala enerģijas
patērētāju tirgū, 
lai nodrošinātu lietderīgās enerģijas pieprasījumu. Modelis 
izvēlas optimālāko enerģētikas sistēmas struktūru katram laika
posmam, minimizējot izmaksas, ņemot vērā dažādus 
ierobežojumus.
Attīstības scenāriju modelēšanai iz izmantota 
MARKAL-ED 
modifikācija
. Pielietojot elastīga pieprasījuma modelēšanas 
metodi MARKAL-Latvia
modelī, pieprasījums pēc enerģijas 
pakalpojuma var samazināties vai palielināties, ja gala enerģijas 
izmaksas attiecīgi pieaug vai samazinās. Ja
izmaksas samazinās, 
piemēram, pateicoties enerģijas efektivitātei, tad patēriņš uz to 
reaģē palielinoties pieprasījumam pēc enerģijas pakalpojuma.
Modeļa bāzes gadā (2000.gads) kā arī 2005., 2010., 2015. un 
2017.gadā pēc Centrālās statistikas pārvaldes enerģijas resursu 
bilances ir kalibrēts:
• Enerģijas gala patēriņš - rūpniecība, pakalpojumi, 
mājsaimniecības, lauksaimniecība, transports;
• Zudumi - elektroenerģijas un siltumenerģijas tīklos, dabas 
gāzes sistēmā;
• Ražošanas procesi - biodīzeļdegvielas un bioetanola 
ražošana, kokogļu un kūdras brikešu ražošana;
• Pārveidošanas sektors - elektrostacijas (atsevišķi izdalītas 
3 lielās HES), koģenerācijas stacijas (atsevišķi izdalītas Rīgas 
3 CHP) un katlumājas;
Atbilstoši tirdzniecības bilancei noteiktas importēto un 
eksportēto energoresursu cenas. Enerģijas un emisiju nodokļu 
likmes noteiktas atbilstoši
normatīvajiem aktiem.
Kopējais valsts enerģijas gala patēriņš modelī ir aprakstīts 
pa sektoriem (rūpniecība, lauksaimniecība, pakalpojumi, 
mājsaimniecības un transports)
un apakšsektoriem (piemēram, 
transporta un rūpniecības sektorā), kas atbilst enerģijas resursu 
bilances dalījumam. Atsevišķiem sektoriem
(piemēram, 
mājsaimniecības, pakalpojumi, autotransports), kuriem enerģijas 
resursu bilancē nav dots sīkāks dalījums, enerģijas patēriņš ir 
sadalīts
detalizētāki pēc enerģijas pakalpojuma veida, piemēram, 
apkure, ēdienu gatavošana, apgaismojums (mājsaimniecības un 
pakalpojumi), autobusi,
vieglās un smagās automašīnas 
(autotransports). Lauksaimniecībā un rūpniecībā enerģijas 
patēriņš nav sīkāk dalīts. Enerģijas gala patēriņa
sadalījuma 
salīdzinājums modelī un enerģijas resursu bilancē ir apkopots 
sekojošā tabulā.
1.tabula. 
Enerģijas galapatēriņa sadalījums
Sektori
Apakšsektori
Enerģijas resursu
bilancē
Modelī
Enerģijas resursu bilancē (NACEs 
kods)
Modelī
Rūpniecība un
būvniecība
Rūpniecība
Būvniecība 
(41-43)
Būvniecība
Ķīmisko vielu un 
ķīmisko produktu ražošana;
farmaceitisko pamatvielu un 
farmaceitisko preparātu
ražošana (20, 21)
Ķīmiskā
Koksnes, koka un 
korķa izstrādājumu ražošana, izņemot
mēbeles; salmu un pīto 
izstrādājumu ražošana (16)
Kokapstrādes
Pārtikas produktu 
ražošana; dzērienu ražošana; tabakas
izstrādājumu ražošana 
(10-12)
Pārtikas
Metālu ražošana 
(24.1, 24.2, 24.3, 24.51, 24.52)
Metālu
Pārējo metālu 
ražošana (24.4, 24.53, 24.54)
Papīra un papīra 
izstrādājumu ražošana, poligrāfija un
ierakstu reproducēšana 
(17, 18)
Papīra ražošana, 
poligrāfija
Nemetālisko 
minerālu izstrādājumu ražošana (23)
Nemetālisko 
minerālu
Ieguves rūpniecība 
un karjeru izstrāde (07, izņemot 07.21,
08, 09.9)
Pārējā
Tekstilizstrādājumu, apģērbu, ādas un ādas izstrādājumu
ražošana (13-15)
Gumijas un 
plastmasas izstrādājumu, mēbeļu un cita veida
ražošana (22, 
31, 32)
Gatavo 
metālizstrādājumu (izņemot mašīnas un iekārtas),
datoru, 
elektronisko un optisko iekārtu, elektrisko iekārtu,
citur 
nekvalificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu
ražošana 
(25-28)
Automobiļu, 
piekabju, puspiekabju ražošana un citu
transportlīdzekļu 
ražošana (29, 30)
Transports
Transports
Dzelzceļa
Dzelzceļa
Cauruļvadu
Cauruļvadu
Auto
Autobusi
Kravas mašīnas
Pasažieru 
automašīna un
motocikli
Ūdens
Vietējā 
kuģošana
Gaisa
Vietējā 
aviācija
Bunkurēšana
Starptautiskā 
aviācija
Bunkurēšana
Bunkurēšana
Starptautiskā 
kuģošana
Pārējie 
patērētāji
Pakalpojumi
Pārējie 
patērētāji - komerciālais un sabiedriskais sektors
(33, 
36-39, 45-47, 52, 53, 55, 56, 58-66, 68-75, 77-82, 84-
88, 
90-96, 99)
Gaisa kondensēšanas 
iekārtas
Ēdienu 
gatavošana
Apkure un siltais 
ūdens
Apgaismojums
Elektriskās 
iekārtas un ierīces
Saldēšanas 
iekārtas
Mājsaimniecības
Mājsaimniecības
Mājsaimniecības
Gaisa 
kondensēšana
Veļas žāvēšanas 
mašīnas
Ēdienu 
gatavošana
Veļas mazgājamās 
mašīnas
Trauku mazgājamās 
mašīnas
Elektriskās 
iekārtas un ierīces
Apkure un siltais 
ūdens
daudzdzīvokļu ēkām
Apkure un siltais 
ūdens
savrupmājām
Apgaismojums
Ledusskapji un 
saldētavas
Lauksaimniecība,
mežsaimniecība un
zivsaimniecība
Lauksaimniecība
augkopība un lopkopība, medniecība un saistītas
palīgdarbības, mežsaimniecība un mežizstrāde (01, 02);
zivsaimniecība (03)
Elektroenerģija
Kurināmais un 
degviela
Izmantotais modelis ir "demand driven" optimizācijas modelis, 
t.i., optimizējot aprakstīto enerģijas-vides sistēmu, tiek 
nodrošināts atsevišķu
enerģijas gala patērētāju sektoru 
pieprasījums pēc enerģijas, lai tādējādi apmierinātu dažādas 
vajadzības - enerģijas pakalpojumus, kas modelī
atspoguļoti 
lietderīgās enerģijas pieprasījuma veidā. Lietderīgās enerģijas 
pieprasījums ir ieejas parametrs modelī un tiek prognozēts ārpus 
modeļa.
Turpretim enerģijas gala patēriņš ir modeļa 
rezultāts.
Apakšsektoriem prognozētais pieprasījums pēc pakalpojuma vai 
lietderīgās enerģijas (UC) modelī tiek nodrošināts caur attiecīga 
apakšsektora
tehnoloģijām (Tehn), izmantojot attiecīgu enerģijas 
resursu, t.i., enerģijas gala patēriņš (FEC), kura patērēto 
daudzumu raksturo iekārtas
raksturojoši parametri - pārveides 
koeficients (ŋ), piemēram, katla lietderības koeficients. 
Apakšsektora kopējo lietderīgās enerģijas pieprasījumu
iegūst 
summējot atsevišķu tehnoloģiju nodrošināto lietderīgo 
pieprasījumu - UC
apakšsektors
=∑UC
Tehn
. 
Tādējādi tehnoloģiju patērētie enerģijas
resursi veido enerģijas 
gala patēriņu (FEC), kas ir modeļa rezultāts.
3.attēls. 
Lietderīgās enerģijas un galaenerģijas sasaiste modelī
Pieprasījums pēc enerģijas ir saistīts ar ekonomisko 
attīstību, respektīvi, lai prognozētu lietderīgās enerģijas 
patēriņu, ņemam vērā ilgtermiņa
makroekonomiskās attīstības 
prognozi, kā arī identificē ekonomisko, tehnisko un sociālo 
faktoru kopu, kas ietekmē katra enerģijas pakalpojuma
vai 
lietderīgās enerģijas veida pieprasījumu:
• Iedzīvotāju skaits;
• Sektoru pievienotā vērtība (PV);
• Iedzīvotāju privātais patēriņš;
• Ton-kilometri (T-km) kravu transportēšanā;
• Pasažieru kilometri (P-km) pasažieru transportēšanā;
• Pakalpojuma sektora apkurināmā kopējā platība;
• Mājsaimniecību skaits;
• Mājokļu kopējā dzīvojamā platība
• u.c.
2. Makroekonomiskās prognozes
Enerģētikas attīstības scenāriju modelēšanai par pamatu 
izmantotas Ekonomikas ministrijas 2018.gadā izstrādātās 
makroekonomikas ilgtermiņa
prognozes uz 2030.gadu.
2.tabula. 
Enerģētikas scenāriju modelēšanai izmantotās makroekonomisko 
rādītāju prognozes
 
2017
2020
2025
2030
Iedzīvotāju skaits, miljons
1,986
1,884
1,759
1,638
Privātais patēriņš, salīdzināmās cenās (2010), miljardi 
EUR
13,266
16,158
18,386
20,339
IKP, 
salīdzināmās cenās (2010), miljardi EUR
21,328
25,230
28,564
31,599
Saskaņā ar demogrāfijas prognozēm iedzīvotāju skaits Latvijā 
vidējā un ilgtermiņā turpinās samazināties, pie tam darbaspējas 
vecumā iedzīvotāju
skaits samazināsies straujāk nekā kopējais 
iedzīvotāju skaits. Galvenais iedzīvotāju skaita samazināšanās 
iemesls gan vidējā, gan ilgtermiņā būs
iedzīvotāju novecošanās, 
kā rezultātā turpināsies palielināties starpība starp dzimstības 
un mirstības rādītājiem.
Mājokļu skaita un dzīvojamās platības prognoze ir aprēķināta, 
pamatojoties uz demogrāfijas prognozi, un sektoru raksturojošo 
parametru (vidējais
iedzīvotāju skaits mājsaimniecībā, mājokļa 
vidējā dzīvojamā platība) prognozēm.
Iekšzemes kopprodukta prognozes līdz 2030.gadam neparedz ļoti 
būtisku tautsaimniecības nozaru struktūras maiņu, salīdzinājumā 
ar pašreizējo
situāciju. Tā saglabāsies tuva esošajai. 
Komercpakalpojumu nozaru īpatsvars līdz 2030.gadam varētu 
palielināties par vienu procentpunktu.
Pieaugums sagaidāms arī 
IT, būvniecības un rūpniecības nozaru īpatsvaram tautsaimniecībā. 
Savukārt lauksaimniecības, transporta, finanšu
pakalpojumu un 
sabiedrisko pakalpojumu nozaru īpatsvars varētu nedaudz 
samazināties.
Vidējā un ilgtermiņā apstrādes rūpniecībai saglabājas 
straujāki pieauguma tempi, nekā vidēji tautsaimniecībā. 
Salīdzinoši strauji izaugsmes tempi
tiek prognozēt arī lielākajā 
apstrādes rūpniecības nozarē - kokapstrādē. Vairāk uz iekšējo 
tirgu orientēto nozaru (piemēram, pārtikas rūpniecība,
poligrāfija) attīstību galvenokārt ietekmēs iekšzemes 
pieprasījuma dinamika. Nemetālisko minerālu ražošanas nozare būs 
cieši saistīta ar
būvniecības tendencēm.
3. Tehnoloģiju cenas
Par pamatu tehnoloģiju cenām (investīcijas, ekspluatācijas un 
remonta fiksētās un mainīgās cenas) tika izmantoti dažādi 
starptautiski atzīti
literatūras avoti (EK izmantoto modeļu datu 
bāzes, Dānijas enerģētikas aģentūras tehnoloģiju katalogs u.c.), 
kuru informācija tika atsevišķos
gadījumos koriģēta atbilstoši 
Latvijas apstākļiem.
4. Ieejas un izejas dati
Modelēšanā izmantoto parametru, mainīgo lielumu, kā arī 
prognozēšanas izejas datu detalizēta informācija, kas izstrādāta 
Eiropas Komisijas
sagatavotajā ziņošanas formātā, ir publicēta 
Ekonomikas ministrijas tīmekļa vietnē
2
1
 http://www.iea-etsap.org/web/index.asp
2
 
https://em.gov.lv/lv/nozares_politika/nacionalais_energetikas_un_klimata_plans/
COVID-19
Administratīvās atbildības ceļvedis
Pilnā versija
 
Par Likumi.lv
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"