Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 8,
13.01.2021.
OP numurs: 
2021/8.15
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
17
Pieņemts: 
07.01.2021.
Stājas spēkā: 
14.01.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 17
Rīgā 2021. gada 7. janvārī (prot. Nr. 2 23. §)
Noteikumi par gaisa piesārņojuma ierobežošanu no
sadedzināšanas iekārtām
Izdoti saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
"
11. panta otrās daļas 19. punktu, 
24.
2
 panta
 otro daļu,
45. panta pirmo daļu un 
46.
 panta otro daļu
1. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. kārtību, kādā novērš, ierobežo un kontrolē gaisu piesārņojošo vielu emisiju no sadedzināšanas iekārtām;
1.2. īpašas vides prasības sadedzināšanas iekārtām;
1.3. kārtību, kādā operators kontrolē gaisu piesārņojošo vielu emisiju gaisā, veic monitoringu un sniedz attiecīgu
informāciju;
1.4. kārtību, kādā nodrošina informācijas pieejamību sabiedrībai par sadedzināšanas iekārtu radīto gaisa
piesārņojumu.
2. Noteikumos lietoti šādi termini:
2.1. atkritumi – 
Atkritumu apsaimniekošanas likuma
 izpratnē;
2.2. cietā biomasa – šo noteikumu izpratnē produkti, kuri sastāv no augu izcelsmes materiāliem no
lauksaimniecības vai mežsaimniecības, ko var izmantot par kurināmo enerģijas iegūšanai, kā arī šādi atkritumi:
2.2.1. augu atkritumi no lauksaimniecības un mežniecības;
2.2.2. augu atkritumi no pārtikas rūpniecības, ja iegūto siltumu reģenerē;
2.2.3. šķiedras saturoši augu atkritumi no celulozes masas ražošanas un papīra ražošanas no celulozes, ja
tās līdzsadedzina ražošanas vietā un iegūto siltumu reģenerē;
2.2.4. korķa atkritumi;
2.2.5. koksnes atkritumi (izņemot koksnes atkritumus, kuros pēc apstrādes ar koksnes aizsargvielām vai
pārklājumiem var būt halogēnorganiskie savienojumi vai smagie metāli, un koksnes atkritumus, kas rodas
1
/
38
būvdarbos vai būvju nojaukšanas darbos);
2.3. dabasgāze – dabā sastopamais metāns, kas satur līdz 20 % (pēc tilpuma) inerto komponentu un citu
sastāvdaļu;
2.4. darba stundas – stundās izteikts laiks, kurā sadedzināšanas iekārta pilnībā vai daļēji darbojas (izņemot
iekārtas palaišanas un apturēšanas periodus) un izvada emisiju gaisā;
2.5. degvieleļļa (mazuts) – no naftas produktiem iegūta šķidrā degviela, uz kuru attiecināmi Kombinētās
nomenklatūras kodi no 2710 19 51 līdz 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 vai 2710 20 39, kā arī no naftas
produktiem iegūta visu veidu šķidrā degviela (izņemot dīzeļdegvielu (gāzeļļu)), kas pēc destilācijas rādītājiem
ietilpst degvieleļļu grupā, ko izmanto par kurināmo un no kura 250 °C pārtvaices procesā izdalās mazāk par
65 tilpuma procentiem, ieskaitot zudumus. Destilācijas rādītājus nosaka atbilstoši Amerikas Testēšanas un
materiālu biedrības izstrādātajai ASTM D86 metodei. Ja destilācijas rādītājus nevar noteikt ar
ASTM D86 metodi, naftas produkts tiek pielīdzināts degvieleļļai;
2.6. divu kurināmo dzinējs – iekšdedzes dzinējs, kurā izmanto kompresijas aizdedzi un dīzeļa ciklu, kad
izmanto šķidro kurināmo, bet Otto ciklu, kad izmanto gāzveida kurināmo;
2.7. dīzeļdegviela (gāzeļļa) – no naftas produktiem iegūta šķidrā degviela, uz kuru attiecināmi Kombinētās
nomenklatūras kodi 2710 19 25, 2710 19 29 vai 2710 19 47, vai 2710 19 48, vai 2710 20 17, vai 2710 20 19, kā
arī no naftas produktiem iegūta visu veidu šķidrā degviela, no kuras 250 °C temperatūrā pārtvaices procesā
izdalās mazāk par 65 tilpuma procentiem, ieskaitot zudumus, bet 350 °C temperatūrā – vismaz 85 tilpuma
procenti, ieskaitot zudumus. Destilācijas rādītājus nosaka ar ASTM D86 metodi;
2.8. dīzeļdzinējs – iekšdedzes dzinējs ar dīzeļa ciklu, kurā kurināmā aizdedzināšanai izmanto kompresijas
aizdedzi;
2.9. dūmenis – konstrukcija ar vienu vai vairākiem dūmvadiem, pa kuriem izplūdes gāzes un putekļus jeb
daļiņas izvada atmosfērā;
2.10. dzinējs – gāzes dzinējs, dīzeļdzinējs vai divu kurināmo dzinējs;
2.11. gāzes dzinējs – iekšdedzes dzinējs ar Otto ciklu, kurā kurināmā aizdedzināšanai izmanto
dzirksteļaizdedzi;
2.12. gāzturbīna – jebkura rotējoša mehāniska ierīce, kurā siltumenerģiju pārvērš mehāniskā darbā un kuras
galvenās sastāvdaļas ir kompresors, siltumiekārta, kurā oksidē kurināmo darba šķidruma sakarsēšanai, un
turbīna. Gāzturbīna aptver gan atvērtā cikla, gan kombinētā cikla gāzturbīnas, kā arī gāzturbīnas koģenerācijas
režīmā, visas iepriekšminētās – ar vai bez papildu kurināšanas;
2.13. jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārta – sadedzināšanas iekārta, kurā vienlaikus vai pārmaiņus var
izmantot vismaz divu veidu kurināmos;
2.14. kurināmais – jebkurš ciets, šķidrs vai gāzveida degošs materiāls (tiek noteikts atbilstoši tā
agregātstāvoklim);
2.15. naftas pārstrādes procesa kurināmais – ciets, šķidrs vai gāzveida degošs materiāls, kas radies jēlnaftas
destilācijas un konversijas procesos, tai skaitā naftas pārstrādes deggāze, sintēzes gāze, pārstrādes rūpnīcas
eļļas un naftas kokss;
2.16. nominālā ievadītā siltuma jauda – maksimālā ievadītā siltuma jauda, kuru noteicis sadedzināšanas
iekārtas ražotājs un kuru attiecīgā iekārta spēj nodrošināt nepārtrauktas darbības laikā, darbojoties vienmērīgi
un stabili un izmantojot galveno kurināmo vai, ja ir jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārta, – vairākus galvenos
kurināmos, ar ražotāja noteikto lietderības koeficientu;
2.17. noteicošais kurināmais – kurināmais, kuram salīdzinājumā ar citiem kurināmajiem, ko izmanto jaukta
kurināmā sadedzināšanas iekārtās, kurās atsevišķi vai kopā ar citiem kurināmajiem lieto pašu patēriņam
pārstrādātas jēlnaftas destilēšanas un pārstrādes atlikumus, ir visaugstākā emisijas robežvērtība vai, ja
vairākiem kurināmajiem ir tāda pati robežvērtība, kurināmais, kuram salīdzinājumā ar citiem minētajiem
kurināmajiem ir visaugstākā ievadītā siltuma jauda;
2.18. putekļi jeb daļiņas – jebkādas formas, struktūras vai blīvuma daļiņas, kuras paraugu ņemšanas vietas
2
/
38
apstākļos izkliedētas gāzes fāzē un kuras var atdalīt, filtrējot noteiktos apstākļos, pēc tam, kad iegūts
analizējamās gāzes reprezentatīvs paraugs, un kuras pēc žāvēšanas noteiktos apstākļos paliek pirms filtra un
uz tā;
2.19. sadedzināšanas iekārta – tehniska ierīce, kurā oksidē kurināmo, lai iegūtu siltumenerģiju tālākai
izmantošanai. Tā var sastāvēt no atsevišķām sadedzināšanas iekārtas daļām – tehniskajām ierīcēm jeb
katliem, kuri savas izplūdes gāzes izvada caur vienu kopīgu dūmeni;
2.20. slāpekļa oksīdi – slāpekļa monoksīds un slāpekļa dioksīds, kas izteikti kā slāpekļa dioksīds (NO
2
)
(turpmāk – NO
x
);
2.21. stabilas ražošanas palaišanas minimālā slodze – pēc iekārtas palaišanas novērojamā minimālā slodze,
pie kuras ražojošā sadedzināšanas iekārta darbojas vienmērīgi un stabili, kā arī droši un uzticami piegādā
enerģiju tīklam, siltuma akumulatoram vai rūpnīcai;
2.22. stabilas ražošanas apturēšanas minimālā slodze – minimālā slodze, pie kuras sadedzināšanas iekārta
vairs nespēj droši un uzticami piegādāt enerģiju tīklam, siltuma akumulatoram vai rūpnīcai un tiek uzskatīts, ka
tā tiek izslēgta;
2.23. derīgas emisijas vērtības – mērītās gaisu piesārņojošo vielu emisijas vērtības, kurām veikta kvalitātes
kontrole un kuras ir atzītas par ticamām;
2.24. zona – teritoriāla vienība, kas atbilstoši normatīvajiem aktiem par gaisa kvalitāti noteikta gaisa kvalitātes
novērtēšanai un pārvaldības vajadzībām.
3. Sadedzināšanas iekārtas, uz kurām attiecas šajos noteikumos minētās prasības, atkarībā no to nominālās
ievadītās siltuma jaudas un iekārtas darbības uzsākšanas datuma tiek iedalītas šādās grupās:
3.1. lielas, vidējas un mazas jaudas sadedzināšanas iekārtas:
3.1.1. mazas jaudas sadedzināšanas iekārta – sadedzināšanas iekārta, kuras kopējā nominālā ievadītā
siltuma jauda ir 0,2 MW vai lielāka, bet mazāka par 1 MW, un iekārta ar kopējo nominālo siltuma jaudu,
mazāku par 1 MW, ja iekārtā izmanto degvieleļļu (mazutu);
3.1.2. vidējas jaudas sadedzināšanas iekārta – sadedzināšanas iekārta, kuras kopējā nominālā ievadītā
siltuma jauda ir 1 MW vai lielāka, bet mazāka par 50 MW;
3.1.3. lielas jaudas sadedzināšanas iekārta – sadedzināšanas iekārta, kuras kopējā nominālā ievadītā
siltuma jauda ir 50 MW vai lielāka;
3.2. esošas un jaunas sadedzināšanas iekārtas:
3.2.1. esoša lielas jaudas sadedzināšanas iekārta – lielas jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība ir
uzsākta līdz 2014. gada 7. janvārim un kurai atļauja piesārņojošās darbības veikšanai (turpmāk – atļauja)
izsniegta līdz 2013. gada 7. janvārim vai par kuru iesniegums atļaujas saņemšanai Valsts vides dienestā
iesniegts līdz minētajam datumam;
3.2.2. jauna lielas jaudas sadedzināšanas iekārta – lielas jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība ir
uzsākta pēc 2014. gada 7. janvāra un kurai atļauja izsniegta pēc 2013. gada 7. janvāra vai par kuru
iesniegums atļaujas saņemšanai Valsts vides dienestā iesniegts pēc minētā datuma;
3.2.3. esoša vidējas jaudas sadedzināšanas iekārta – vidējas jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība
ir uzsākta līdz 2018. gada 20. decembrim un kurai izsniegta atbilstoša atļauja vai C kategorijas
piesārņojošas darbības reģistrācijas apliecinājums;
3.2.4. jauna vidējas jaudas sadedzināšanas iekārta – vidējas jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība
ir uzsākta pēc 2018. gada 20. decembra un kurai izsniegta atļauja vai veikta C kategorijas piesārņojošas
darbības reģistrācija atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā piesakāmas A, B un C kategorijas
piesārņojošas darbības un izsniedzamas atļaujas A un B kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai
(turpmāk – C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācija);
3
/
38
3.2.5. esoša mazas jaudas sadedzināšanas iekārta – mazas jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība
ir uzsākta līdz 2021. gada 1. jūnijam;
3.2.6. jauna mazas jaudas sadedzināšanas iekārta – mazas jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība
ir uzsākta pēc 2021. gada 1. jūnija un kurai veikta C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācija.
4. Noteikumu prasības attiecas uz lielas, vidējas un mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām neatkarīgi no tajās
izmantotā kurināmā veida, izņemot šādas sadedzināšanas iekārtas:
4.1. sadedzināšanas iekārtas, kurās sadegšanas produktus tieši izmanto karsēšanai, žāvēšanai vai jebkādai
citai priekšmetu vai materiālu apstrādei;
4.2. pēcdedzināšanas iekārtas, kas paredzētas izplūdes gāzu attīrīšanai, tās sadedzinot, un kas netiek
darbinātas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas;
4.3. iekārtas krekinga procesa katalizatoru reģenerācijai;
4.4. iekārtas sērūdeņraža pārvēršanai sērā;
4.5. ķīmiskās rūpniecības reaktori;
4.6. koksa krāsnis;
4.7. kauperi (domnas krāšņu gaisa sildītāji);
4.8. tehniskie agregāti, kas paredzēti sauszemes transportlīdzekļu, kuģu un lidaparātu piedziņai;
4.9. gāzturbīnas un gāzes dzinēji uz atkrastes platformām;
4.10. atkritumu sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtas, uz kurām attiecas normatīvie akti par
prasībām atkritumu sadedzināšanai un atkritumu sadedzināšanas iekārtu darbībai;
4.11. sadedzināšanas iekārtas, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra
Regula (ES) Nr. 2016/1628 par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes
motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas
(ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu Nr. 97/68/EK;
4.12. sadedzināšanas iekārtas, kurās par kurināmo izmanto lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēslus vai gaļas
kaulu miltus un kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 50 MW atbilstoši Eiropas Komisijas
2011. gada 25. februāra Regulai (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
(EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes
blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes
Direktīvu 
97/78/EK
 attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes
atbilstīgi minētajai direktīvai (turpmāk – regula Nr. 142/2011);
4.13. lauku saimniecībās izmantotās sadedzināšanas iekārtas, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir
5 MW vai mazāka un kurās par kurināmo izmanto vienīgi neapstrādātus mājputnu mēslus atbilstoši Eiropas
Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības
aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri
nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu
regula) (turpmāk – regula Nr. 1069/2009), 9. panta "a" punktam;
4.14. sadedzināšanas iekārtas, kurās degšanas gāzveida produktus izmanto tiešai apkurei, lai darbavietas
apstākļu uzlabošanai apsildītu iekštelpas;
4.15. krematorijas, tostarp dzīvnieku krematorijas, kurās sadedzina regulas Nr. 142/2011 III pielikuma III nodaļā
noteiktos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un kuru maksimālā jauda ir mazāka par 50 kg stundā vai vienai
partijai;
4.16. sadedzināšanas iekārtas, kurās sadedzina naftas pārstrādes procesa kurināmo atsevišķi vai kopā ar citu
kurināmo, enerģijas ražošanai minerāleļļas un gāzes pārstrādes rūpnīcās;
4
/
38
4.17. reģenerācijas katli celulozes ražošanas iekārtās.
5. Ja lielas vai vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas galvenā funkcija ir siltumenerģijas iegūšana tālākai
izmantošanai un tajā kā kurināmo līdzsadedzina dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātus produktus vai
par kurināmo izmanto tikai dzīvnieku izcelsmes kausētos taukus, tauku frakcijas un zivju eļļu, operators papildus
regulā Nr. 1069/2009 noteiktajām prasībām un atbilstoši regulas Nr. 142/2011 IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas
F sadaļas 2. punkta "f" apakšpunktā noteiktajai prasībai izpilda arī šajos noteikumos minētās prasības.
6. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija sadarbībā ar attiecīgo standartu tehnisko komiteju iesniedz
nacionālajai standartizācijas institūcijai publicēšanai tās tīmekļvietnē to piemērojamo standartu sarakstu, kurus
piemēro šo noteikumu prasību izpildei.
2. Atļaujas saņemšana vai darbības reģistrācija un iekārtas radīto emisiju
aprēķins
7. Lai varētu veikt darbību, sadedzināšanas iekārtas operators Valsts vides dienesta informācijas sistēmā iesniedz
iesniegumu atļaujas saņemšanai un saņem atļauju vai veic C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrāciju saskaņā
ar normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā piesakāmas A, B un C kategorijas piesārņojošas darbības un izsniedzamas
atļaujas A un B kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai. Prasības, kas izriet no šiem noteikumiem, A un
B kategorijas piesārņojošām darbībām tiek norādītas atļaujā, bet C kategorijas piesārņojošām darbībām – operatora
iesniegtajā iesniegumā C kategorijas piesārņojošas darbības veikšanai.
8. Lai novērtētu jaunas sadedzināšanas iekārtas prognozētās emisijas un to atbilstību noteiktajiem gaisa kvalitātes
normatīviem, operators izstrādā emisijas limita projektu atbilstoši normatīvajiem aktiem par stacionāru piesārņojuma
avotu emisijas limita projektu izstrādi.
9. Lai aprēķinātu iekārtas faktiski radītās emisijas, kā arī dabas resursu nodokli atbilstoši 
Dabas resursu nodokļa
likumam
, operators emisiju aprēķinus var veikt šādos veidos:
9.1.  A un B kategorijas piesārņojošām darbībām – atbilstoši normatīvajos aktos par stacionāru piesārņojuma
avotu emisijas limita projektu izstrādi noteiktajai kārtībai;
9.2.  C kategorijas piesārņojošām darbībām – ņemot vērā iekārtas izgatavotāja apliecinājumā norādīto iekārtas
radīto emisijas faktoru daudzumu vai atbilstoši šo noteikumu 
1.
 pielikumam;
9.3. izmantojot emisiju mērījumos iegūto koncentrāciju un dūmgāzu plūsmas parametrus, kas noteikti atbilstoši
standartam par emisijas ātruma un tilpuma plūsmas ātruma noteikšanu.
10. Ja mainās kāds no aspektiem, kas attiecas uz iekārtu un var ietekmēt iekārtai piemērojamo emisijas
robežvērtību (piemēram, izmaiņas saistībā ar uzstādīto aprīkojumu, izmantoto kurināmā veidu, iekārtas nozīmi sistēmā
un uzstādīto piesārņojuma samazināšanas aprīkojumu), operators normatīvajos aktos par kārtību, kādā piesakāmas A,
B un C kategorijas piesārņojošas darbības un izsniedzamas atļaujas A un B kategorijas piesārņojošo darbību
veikšanai, noteiktajā termiņā informē Valsts vides dienestu. Valsts vides dienests, ja nepieciešams, pārskata atļaujas
nosacījumus un C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācijas nosacījumus (tai skaitā nosacījumus, kuri saistīti ar
palaišanas un apturēšanas periodiem un mērījumu veikšanu).
11. Ja paredzēta tādas sadedzināšanas iekārtas uzstādīšana, kuras elektroenerģijas ražošanas jauda ir 300 MW
vai lielāka un kurai atļauja elektroenerģijas ražošanas jaudu palielināšanai vai jaunu ražošanas iekārtu ieviešanai
izsniegta pēc 2009. gada 25. jūnija, paredzētās darbības ierosinātājs atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā
novērtējama paredzētās darbības ietekme uz vidi, sagatavo izvērtējumu par oglekļa dioksīda uztveršanas un
izmantošanas iespējām. Ja tehniskā un ekonomiskā iespējamība uztvert oglekļa dioksīdu apstiprinās, ierosinātājs
paredz piemērotu vietu oglekļa dioksīda uztveršanas iekārtai.
12. Valsts vides dienests šo noteikumu 
11.
 punktā minētās iekārtas operatoram izsniegtajā atļaujā iekļauj
nosacījumus par nepieciešamību paredzēt piemērotu vietu oglekļa dioksīda uztveršanas iekārtai atbilstoši Vides 
5
/
38
pārraudzības valsts biroja atzinumam par ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumu.
13. Ja paredzētajai darbībai, kas ietver šo noteikumu 
11.
 punktā minētās iekārtas uzstādīšanu, līdz šo noteikumu
spēkā stāšanās dienai jau ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums un saņemts paredzētās darbības akcepts, iekārtas
operators atļaujas iesniegumam pievieno izvērtējumu par oglekļa dioksīda uztveršanas un izmantošanas iespēju
atbilstību normatīvajos aktos par kārtību, kādā novērtējama paredzētās darbības ietekme uz vidi, noteiktajiem
kritērijiem, kā arī izvērtējumu par tehnisko un ekonomisko iespējamību transportēt oglekļa dioksīda plūsmu un pielāgot
sadedzināšanas iekārtu oglekļa dioksīda uztveršanai. Valsts vides dienests izvērtē kritēriju izpildi un, ja nepieciešams,
atļaujā iekļauj nosacījumus attiecībā uz nepieciešamību paredzēt piemērotu vietu oglekļa dioksīda uztveršanas
iekārtai.
3. Emisijas robežvērtības un to noteikšanas kārtība
3.1. Vispārīgie noteikumi
14. Visas emisijas robežvērtības izsaka kā vielas koncentrāciju (mg/Nm
3
) pie noteikta skābekļa satura sausā
gāzē. Robežvērtības aprēķina 273,15 K temperatūrā, ja spiediens pēc korekcijas ir 101,3 kPa, ņemot vērā ūdens tvaiku
saturu izplūdes gāzēs, un ja skābekļa saturs izplūdes gāzēs ir standartizēts, kas ir attiecīgi 6 % cietajam
kurināmajam, 3 % – sadedzināšanas iekārtām, kurās izmanto šķidro vai gāzveida kurināmo (izņemot gāzturbīnas un
gāzes dzinējus), un 15 % – gāzturbīnām un gāzes dzinējiem. Jaunajām lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kas ir
kombinētā cikla gāzturbīnas ar papildu kurināšanu, standartizēto skābekļa saturu nosaka, ņemot vērā attiecīgās
iekārtas īpašos parametrus.
15. Emisijas robežvērtības jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtām, kurās pārmaiņus izmanto divus vai vairākus
kurināmā veidus, nosaka atbilstoši katra izmantotā kurināmā veida emisijas robežvērtībai, ņemot vērā sadedzināšanas
iekārtas kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu.
16. Jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtām, kurās vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmā veidus,
emisijas robežvērtību aprēķina šādā secībā:
16.1. nosaka atbilstošo emisijas robežvērtību katram kurināmā veidam un piesārņojošai vielai atbilstoši
sadedzināšanas iekārtas kopējai nominālajai ievadītajai siltuma jaudai;
16.2. reizina katra kurināmā veida atbilstošo emisijas robežvērtību ar šā kurināmā siltuma jaudu un katru
reizinājumu dala ar visu kurināmā veidu nominālo ievadīto siltuma jaudu summu;
16.3. summē šo noteikumu 16.2. apakšpunktā minētos dalījumus.
3.2. Emisijas robežvērtības lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām un to
noteikšanas kārtība
17. Emisijas robežvērtības lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām norādītas šo noteikumu 
2. 
un 
3.
 pielikumā. Tās
nepiemēro dīzeļdzinējiem. Šo noteikumu 
2. 
un 
3.
 pielikumā norādītās emisijas robežvērtības piemēro tad, ja atbilstoši
likumam "
Par piesārņojumu
" iekārta tiek atbrīvota no secinājumos par labākajiem pieejamiem tehniskajiem
paņēmieniem noteikto emisijas līmeņu piemērošanas un Valsts vides dienests ir akceptējis, ka secinājumos par
labākajiem pieejamiem paņēmieniem noteikto emisijas līmeņu ievērošana operatoram rada nesamērīgi lielas izmaksas
salīdzinājumā ar videi un cilvēku veselībai sniegto labumu.
18. Esošas lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators nodrošina šo noteikumu 
2.
 pielikumā norādīto
emisijas robežvērtību ievērošanu.
19. Jaunas lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators nodrošina šo noteikumu 
3.
 pielikumā norādīto emisijas 
6
/
38
robežvērtību ievērošanu.
20. Divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu apvienojumu uzskata par vienu lielas jaudas
sadedzināšanas iekārtu, ja to kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir 50 MW vai lielāka un:
20.1. divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas daļu izplūdes gāzes aizvada caur vienu
kopīgu dūmeni;
20.2. atbilstoši Valsts vides dienesta vērtējumam divas vai vairākas atsevišķas vidējas jaudas sadedzināšanas
iekārtas daļas, kuras atļauju pirmo reizi saņēmušas vai par kurām iesniegums atļaujas saņemšanai iesniegts
1987. gada 1. jūlijā vai pēc minētā datuma, ir uzstādītas tā, ka tehnisko un ekonomisko faktoru dēļ to izplūdes
gāzes var aizvadīt caur vienu kopīgu dūmeni.
21. Aprēķinot kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu lielas jaudas sadedzināšanas iekārtai, kura atbilstoši šo
noteikumu 
20.
 punktam sastāv no vairākām apvienotām vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, saskaita visu
apvienoto sadedzināšanas iekārtas daļu jaudu, neņemot vērā atsevišķas sadedzināšanas iekārtas daļas, kuru
nominālā ievadītā siltuma jauda ir mazāka par 15 MW.
22. Emisijas robežvērtības piemēro katram lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas dūmenim atsevišķi, un tās
nosaka, ņemot vērā visas iekārtas kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu.
23. Šo noteikumu 
2.
 pielikuma III nodaļā minētās emisijas robežvērtības var attiecināt uz esošas lielas jaudas
sadedzināšanas iekārtas daļu, kas izvada izplūdes gāzes pa vienu vai vairākiem atsevišķiem dūmvadiem kopējā
dūmenī un kuru gada laikā ekspluatē ne ilgāk par 1500 darba stundām (piecu gadu perioda vidējais rādītājs). Šādā
gadījumā emisijas robežvērtības nosaka, ņemot vērā visas sadedzināšanas iekārtas kopējo nominālo ievadīto siltuma
jaudu, un katra dūmvada emisiju uzrauga atsevišķi.
24. Ja lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālo ievadīto siltuma jaudu palielina, jaunajai iekārtas daļai
piemēro šo noteikumu 
3.
 pielikumā norādītās emisijas robežvērtības un tās nosaka attiecībā pret iekārtas kopējo
nominālo ievadīto siltuma jaudu.
25. Ja lielas jaudas sadedzināšanas iekārta tiek pārveidota tā, ka tas var ietekmēt vidi, un izmaiņas skar iekārtas
daļu, kuras nominālā ievadītā siltuma jauda ir 50 MW vai lielāka, šo noteikumu 
3.
 pielikumā norādītās emisijas
robežvērtības piemēro tai iekārtas daļai, kurā notikušas izmaiņas, un tās nosaka attiecībā pret iekārtas kopējo
nominālo ievadīto siltuma jaudu.
26. Esošajām lielas jaudas jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtām, kurās pašu patēriņam izmanto destilācijas
vai konversijas atlikumus no jēlnaftas pārstrādes vienlaikus ar citu kurināmo, emisijas robežvērtību nosaka šādi:
26.1. ja noteicošā kurināmā nominālā ievadītā siltuma jauda ir vismaz 50 % no visu izmantoto kurināmā veidu
kopējās nominālās siltuma jaudas, piemēro šo noteikumu 
2.
 pielikumā minētajam noteicošajam kurināmajam
norādītās emisijas robežvērtības;
26.2. ja noteicošā kurināmā nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 50 % no visu izmantoto kurināmā
veidu kopējās nominālās ievadītās siltuma jaudas, emisijas robežvērtība ir proporcionāla katra atsevišķā
kurināmā veida nominālās ievadītās siltuma jaudas attiecībai pret visu kurināmo veidu nominālās ievadītās
siltuma jaudas summu.
27. Ja atbilstoši šo noteikumu 26.2. apakšpunktam esošajā lielas jaudas jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtā
noteicošā kurināmā nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 50 % no visu izmantoto kurināmā veidu kopējās
nominālās ievadītās siltuma jaudas, emisijas robežvērtību aprēķina šādā secībā:
27.1. nosaka atbilstošo emisijas robežvērtību saskaņā ar šo noteikumu 
2.
 pielikumu katram kurināmā veidam
un piesārņojošai vielai atbilstoši sadedzināšanas iekārtas nominālajai ievadītajai siltuma jaudai;
27.2. nosaka noteicošā kurināmā emisijas robežvērtību. Šo vērtību iegūst, reizinot šo noteikumu
7
/
38
27.1. apakšpunktā minēto emisijas robežvērtību ar koeficientu 2 un no reizinājuma atņemot tā kurināmā
emisijas robežvērtību, kuram šī vērtība ir vismazākā;
27.3. reizina noteicošā kurināmā emisijas robežvērtību ar noteicošā kurināmā nominālo ievadīto siltuma jaudu,
bet pārējo kurināmā veidu emisijas robežvērtības reizina ar to nominālajām ievadītajām siltuma jaudām. Katru
reizinājumu dala ar visu kurināmā veidu nominālo ievadīto siltuma jaudu summu jeb kopējo iekārtas nominālo
ievadīto siltuma jaudu;
27.4. summē šo noteikumu 27.3. apakšpunktā minētos dalījumus.
28. Esošajām lielas jaudas jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtām (izņemot gāzturbīnas un gāzes dzinējus),
kas izvietotas konkrētā naftas pārstrādes rūpnīcas teritorijā, šo noteikumu 
26. 
un 
27.
 punktā minēto emisijas
robežvērtību vietā var piemērot arī sēra dioksīda (turpmāk – SO
2
) emisijas robežvērtību neatkarīgi no izmantoto
kurināmā veidu kombinācijas – 600 mg/m
3
.
3.3. Emisijas robežvērtības vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām un to
noteikšanas kārtība
29. Emisijas robežvērtības vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām norādītas šo noteikumu 
4.
, 
5. 
un 
6.
 pielikumā.
30. Ja esošas vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā siltuma jauda ir 5 MW vai lielāka, bet
mazāka par 50 MW, operators ievēro:
30.1. līdz 2024. gada 31. decembrim – šo noteikumu 
5.
 pielikumā norādītās emisijas robežvērtības. Minētās
emisijas robežvērtības neattiecas uz gāzturbīnām un dzinējiem;
30.2. sākot ar 2025. gada 1. janvāri, – šo noteikumu 
4.
 pielikuma I un II nodaļā norādītās emisijas robežvērtības.
31. Ja esošās vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā siltuma jauda ir 1 MW vai lielāka, bet
mazāka par 5 MW, operators ievēro:
31.1. līdz 2029. gada 31. decembrim – šo noteikumu 
5.
 pielikumā norādītās emisijas robežvērtības. Minētās
emisijas robežvērtības neattiecas uz gāzturbīnām un dzinējiem;
31.2. sākot ar 2030. gada 1. janvāri, – šo noteikumu 
4.
 pielikuma II un III nodaļā norādītās emisijas
robežvērtības.
32. Esošas vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators, kas veic cieto biomasu izmantojošas
sadedzināšanas iekārtas iegādi un uzstādīšanu vai esošās iekārtas pārbūvi, izmantojot Eiropas Savienības fondu
finansējumu, nodrošina tādas sadedzināšanas iekārtas iegādi un uzstādīšanu, kas nodrošina šo noteikumu
4.
 pielikumā norādīto emisijas robežvērtību ievērošanu. Minētā prasība neattiecas uz tiem esošo vidējas jaudas
sadedzināšanas iekārtu operatoriem, kuri iesnieguši Eiropas Savienības finansēta projekta iesniegumu pirms
2017. gada 16. decembra, kā arī uz operatoriem, kas procedūru par sadedzināšanas iekārtu iegādi un uzstādīšanu,
izmantojot Eiropas Savienības fondu finansējumu, jau ir uzsākuši vai noslēguši pirms 2017. gada 12. decembra.
33. Sākot ar 2018. gada 20. decembri, jaunas vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators ievēro šo
noteikumu 
6.
 pielikumā norādītās emisijas robežvērtības.
34. Divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas daļu apvienojumu uzskata par vienu vidējas
jaudas sadedzināšanas iekārtu un iekārtas kopējās nominālās ievadītās siltuma jaudas aprēķināšanai minēto iekārtas
daļu nominālās ievadītās siltuma jaudas saskaita, ja:
34.1. divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas daļu izplūdes gāzes aizvada caur vienu
kopīgu dūmeni;
8
/
38
34.2. atbilstoši Valsts vides dienesta vērtējumam divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas sadedzināšanas
iekārtas daļu izplūdes gāzes tehnisko un ekonomisko faktoru dēļ var aizvadīt caur vienu kopīgu dūmeni.
35. Emisijas robežvērtības nepiemēro vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kuras ir lielas jaudas
sadedzināšanas iekārtas daļa atbilstoši šo noteikumu 
20.
 punktam, kā arī iekārtām, kurām atbilstoši likumam "
Par
piesārņojumu
" jānodrošina secinājumos par labākajiem pieejamiem tehniskajiem paņēmieniem noteiktos emisiju
līmeņus.
36. Šajā nodaļā minētās emisijas robežvērtības piemēro arī vairāku apvienotu vidējas jaudas sadedzināšanas
iekārtu kombinācijai, kas noteikta atbilstoši šo noteikumu 
34.
 punktam un kuras kopējā nominālā ievadītā siltuma
jauda ir 50 MW vai lielāka, ja vien šāda kombinācija nav uzskatāma par lielas jaudas sadedzināšanas iekārtu atbilstoši
šo noteikumu 
20. 
un 
21.
 punktam.
3.4. Emisijas robežvērtības mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām
37. Emisija no mazas jaudas sadedzināšanas iekārtas nedrīkst pārsniegt:
37.1. emisija no jaunas iekārtas – šo noteikumu 
7.
 pielikuma I un II nodaļā norādītās emisijas robežvērtības;
37.2. emisija no esošas iekārtas:
37.2.1. līdz 2026. gada 31. decembrim – šo noteikumu 
7.
 pielikuma III nodaļā norādītās emisijas
robežvērtības. Minētās emisijas robežvērtības neattiecas uz gāzturbīnām un dzinējiem;
37.2.2. sākot ar 2027. gada 1. janvāri, – šo noteikumu 
7.
 pielikuma IV nodaļā norādītās emisijas
robežvērtības. Minētās emisijas robežvērtības neattiecas uz gāzturbīnām un dzinējiem.
38. Esošas mazas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators, kas veic sadedzināšanas iekārtas iegādi un
uzstādīšanu vai esošās iekārtas pārbūvi, izmantojot Eiropas Savienības fondu finansējumu, nodrošina tādas
sadedzināšanas iekārtas iegādi un uzstādīšanu, kas nodrošina šo noteikumu 
7.
 pielikuma I un II nodaļā norādītās
emisijas robežvērtības ievērošanu. Minētā prasība neattiecas uz tiem esošo mazas jaudas sadedzināšanas iekārtu
operatoriem, kuri iesnieguši Eiropas Savienības finansēta projekta iesniegumu pirms šo noteikumu stāšanās spēkā, kā
arī uz operatoriem, kas procedūru par sadedzināšanas iekārtu iegādi un uzstādīšanu, izmantojot Eiropas Savienības
fondu finansējumu, jau ir uzsākuši vai noslēguši pirms šo noteikumu stāšanās spēkā.
4. Izņēmumi attiecībā uz emisijas robežvērtību piemērošanu
4.1. Vispārīgie noteikumi
39. Sadedzināšanas iekārtā, kurā saskaņā ar atļaujas nosacījumiem vai C kategorijas piesārņojošas darbības
reģistrācijas apliecinājumā noteikto paredzēts izmantot kurināmo ar zemu sēra saturu atbilstoši normatīvajiem aktiem
par sēra satura ierobežošanu atsevišķiem šķidrās degvielas veidiem, operators var izmantot kurināmo ar augstāku sēra
saturu un piemērot atkāpi no šajos noteikumos norādīto SO
2
 emisijas robežvērtību un atļaujā vai C kategorijas
piesārņojošas darbības reģistrācijas apliecinājumā noteikto SO
2
 emisijas limitu piemērošanas, ja operatoram iepriekš
neparedzamu iemeslu dēļ ir pārtraukta atļaujā vai C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācijas apliecinājumā
noteiktā kurināmā ar zemu sēra saturu piegāde. Šādu atkāpi drīkst piemērot ne ilgāk kā sešus mēnešus, sākot no
minēto apstākļu iestāšanās dienas.
40. Operators nekavējoties informē Valsts vides dienestu par šo noteikumu 
39.
 punktā minēto apstākļu iestāšanos
un iesniedz Valsts vides dienestā dokumentus, kas pierāda atbilstošā kurināmā deficīta faktu. Valsts vides dienests
10 darbdienu laikā izvērtē operatora iesniegtos dokumentus un paziņo operatoram, vai šo noteikumu 
39.
 punktā minētā
atkāpe ir piemērota pamatoti.
9
/
38
41. Operators var izmantot cita veida kurināmo un pieļaut šajos noteikumos norādīto emisijas robežvērtību un
atļaujā vai C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācijas apliecinājumā noteikto emisijas limitu pārsniegšanu, ja
iepriekš neparedzamu iemeslu dēļ notikusi avārija operatora dabasgāzes pārvades vai sadales sistēmas iekārtā vai
sadedzināšanas iekārtā un tās dēļ operators nevar nodrošināt ar gāzveida kurināmo sadedzināšanas iekārtu, kurā
saskaņā ar atļaujas nosacījumiem vai C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācijas apliecinājumā noteikto drīkst
izmantot tikai gāzveida kurināmo un kurā, izmantojot cita veida kurināmo, emisijas robežvērtības un atļaujā vai
C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācijas apliecinājumā noteiktā emisijas limita ievērošanai būtu
nepieciešams uzstādīt izplūdes gāzu attīrīšanas iekārtas. Šādu atkāpi var piemērot uz laiku līdz 10 dienām, sākot no
minēto apstākļu iestāšanās dienas. Minēto atkāpi var piemērot ilgāku laiku, ja, ņemot vērā ietekmi uz sabiedrības
veselību vai operatora saimnieciskās darbības veidu, nepieciešams nodrošināt nepārtrauktu enerģijas padevi.
42. Operators nekavējoties informē Valsts vides dienestu par šo noteikumu 
41.
 punktā minēto apstākļu iestāšanos
un iesniedz Valsts vides dienestā dokumentus, kas pierāda gāzveida kurināmā piegādes pārtraukšanu iepriekš
neparedzamu iemeslu dēļ. Valsts vides dienests 15 darbdienu laikā izvērtē operatora iesniegto informāciju un
dokumentus un paziņo operatoram, vai šo noteikumu 
41.
 punktā minētā atkāpe ir piemērota pamatoti.
4.2. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām noteiktie izņēmumi
43. Esošās lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2023. gada
31. decembrim Valsts vides dienests var atbrīvot no šo noteikumu 
2.
 pielikumā norādīto emisijas robežvērtību
piemērošanas, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
43.1. sadedzināšanas iekārtai iepriekš nav piešķirta atkāpe no emisijas robežvērtību piemērošanas, jo iekārtas
operators līdz 2004. gada 30. jūnijam iesniegumā atļaujas saņemšanai Valsts vides dienestam ir norādījis, ka
sadedzināšanas iekārta, kas nodota ekspluatācijā līdz 1987. gada 1. jūlijam, tiks darbināta ne vairāk kā
20 000 darba stundas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim;
43.2. sadedzināšanas iekārta laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim tiks darbināta
ne vairāk kā 17 500 darba stundas;
43.3. informāciju par sadedzināšanas iekārtas darbināšanas laiku iepriekšējā gadā operators katru gadu sniedz
pārskatā par gaisa aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem par vides aizsardzības oficiālās statistikas un
piesārņojošās darbības pārskata veidlapām;
43.4. līdz 2023. gada 31. decembrim sadedzināšanas iekārtai piemēro šo noteikumu 
8.
 pielikumā norādītās
SO
2
, NO
x
 un putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtības.
44. Ja esošajai lielas jaudas sadedzināšanas iekārtai ar kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 500 MW, kurai
pirmā atļauja izsniegta pēc 1987. gada 1. jūlija un kurā izmanto cieto kurināmo, tiek piešķirta šo noteikumu 
43.
 punktā
minētā atkāpe, tad laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim Valsts vides dienests tai
piemēro šo noteikumu 
8.
 pielikumā norādītās SO
2
 un putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtības un šo noteikumu
2.
 pielikumā norādītās NO
x
 emisijas robežvērtības.
45. Esošo lielas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kuras kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz
200 MW, līdz 2022. gada 31. decembrim Valsts vides dienests var atbrīvot no šo noteikumu 
2.
 pielikumā norādīto
emisijas robežvērtību piemērošanas, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
45.1. iekārta ir sākusi darbu pirms 2003. gada 27. novembra un ir saņēmusi pirmo atļauju vai par šo iekārtu
Valsts vides dienestā līdz 2002. gada 27. novembrim ir iesniegts iesniegums atļaujas saņemšanai;
45.2. līdz 2022. gada 31. decembrim sadedzināšanas iekārtai piemēro šo noteikumu 
8.
 pielikumā norādītās
SO
2
, NO
x
 un putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtības.
46. Šajos noteikumos norādītās emisijas robežvērtības pieļaujams pārsniegt iekārtas palaišanas un apturēšanas
periodā, kuru operators nosaka atbilstoši šo noteikumu 
5.
 nodaļā minētajām prasībām. Šādā gadījumā operators
10
/
38
iesniegumā atļaujas saņemšanai iekļauj šo noteikumu 
56.
 punktā minēto informāciju un pasākumus.
47. Šo noteikumu 
2.
, 
3. 
un 
8.
 pielikumā norādītās emisijas robežvērtības neattiecas uz gāzturbīnām un gāzes
dzinējiem, kas paredzēti darbināšanai ārkārtas situācijās un darbojas mazāk par 500 darba stundām gadā. Informāciju
par sadedzināšanas iekārtas darbināšanas laiku iepriekšējā gadā operators katru gadu sniedz pārskatā par gaisa
aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem par vides aizsardzības oficiālās statistikas un piesārņojošās darbības
pārskata veidlapām.
4.3. Vidējas un mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām noteiktie izņēmumi
48. Esošo vidējas un mazas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kura vidēji piecu gadu laikā darbojas ne vairāk kā
500 darba stundas gadā, Valsts vides dienests var atbrīvot no šo noteikumu 
4.
 pielikumā vai 
7.
 pielikuma IV nodaļā
norādīto emisijas robežvērtību piemērošanas. Piemērojot minēto atkāpi iekārtai, kurā dedzina cieto kurināmo, Valsts
vides dienests piemēro putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtību 200 mg/Nm
3
. Informāciju par sadedzināšanas iekārtas
darbināšanas laiku iepriekšējā gadā operators katru gadu sniedz pārskatā par gaisa aizsardzību atbilstoši
normatīvajiem aktiem par vides aizsardzības oficiālās statistikas un piesārņojošās darbības pārskata veidlapām.
49. Esošo vidējas un mazas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kura vidēji piecu gadu laikā darbojas ne vairāk kā
1000 darba stundas gadā un kuru izmanto siltuma ražošanai ārkārtīgi aukstā laikā (diennaktis, kad gaisa temperatūra
noslīd zem ilggadējās vidējās konkrētā mēneša gaisa temperatūras), Valsts vides dienests var atbrīvot no šo
noteikumu 
4.
 pielikumā vai 
7.
 pielikuma IV nodaļā norādīto emisijas robežvērtību piemērošanas. Piemērojot minēto
atkāpi iekārtai, kurā dedzina cieto kurināmo, Valsts vides dienests piemēro putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtību
200 mg/Nm
3
. Šo atkāpi var izmantot tikai iekārtas, kas atrodas zonās vai zonu teritorijās, kur nav novērojami
normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti noteiktā augšējā piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa pārsniegumi. Informāciju
par sadedzināšanas iekārtas darbināšanas laiku iepriekšējā gadā operators katru gadu sniedz pārskatā par gaisa
aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem par vides aizsardzības oficiālās statistikas un piesārņojošās darbības
pārskata veidlapām.
50. Jauno vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kura vidēji triju gadu laikā darbojas ne vairāk kā 500 darba
stundas gadā, Valsts vides dienests var atbrīvot no šo noteikumu 
6.
 pielikumā norādīto emisijas robežvērtību
piemērošanas. Piemērojot minēto atkāpi iekārtai, kurā dedzina cieto kurināmo, Valsts vides dienests piemēro putekļu
jeb daļiņu emisijas robežvērtību 100 mg/Nm
3
. Informāciju par sadedzināšanas iekārtas darbināšanas laiku iepriekšējā
gadā operators katru gadu sniedz pārskatā par gaisa aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem par vides
aizsardzības oficiālās statistikas un piesārņojošās darbības pārskata veidlapām.
51. Esošo vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kuras nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW un
kura vismaz 50 % no iekārtas saražotā derīgā siltuma vidēji piecu gadu laikā piegādās centralizētās siltumapgādes
tīklam tvaika vai karstā ūdens veidā, Valsts vides dienests līdz 2030. gada 1. janvārim var atbrīvot no šo noteikumu
4.
 pielikumā norādīto emisijas robežvērtību piemērošanas. Piemērojot minēto atkāpi, emisijas robežvērtības nedrīkst
pārsniegt 1100 mg/Nm
3
 attiecībā uz SO
2
 un 150 mg/Nm
3
 attiecībā uz putekļiem jeb daļiņām. Šo atkāpi var izmantot
tikai tās iekārtas, kas atrodas zonās vai zonu teritorijās, kur nav konstatēti normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti
noteiktā augšējā piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa pārsniegumi.
52. Esošo un jauno vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kurā galvenais kurināmais ir cietā biomasa un kura
atrodas zonā vai zonas teritorijā, kur saskaņā ar normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti paredzētajiem novērtējumiem ir
nodrošināta atbilstība šajos noteikumos norādītajiem augšējiem piesārņojuma novērtēšanas sliekšņiem, Valsts vides
dienests līdz 2030. gada 1. janvārim var atbrīvot no šo noteikumu 
4. 
un 
6.
 pielikumā norādītās putekļu jeb daļiņu
emisijas robežvērtības piemērošanas. Piemērojot minēto atkāpi, putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība nepārsniedz
150 mg/Nm
3
.
53. Esošo vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kuras nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW un
kuru izmanto, lai darbinātu gāzes kompresoru stacijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu valsts gāzes pārvades
sistēmas aizsardzību un drošumu, Valsts vides dienests līdz 2030. gada 1. janvārim var atbrīvot no prasības nodrošināt
atbilstību šo noteikumu 
4.
 pielikuma II nodaļā norādītajām NO
x
 emisijas robežvērtībām.
11
/
38
54. Informāciju par nepieciešamajām atkāpēm operators norāda iesniegumā atļaujas vai reģistrācijas saņemšanai
atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā piesakāmas A, B un C kategorijas piesārņojošas darbības un
izsniedzamas atļaujas A un B kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai.
55. Valsts vides dienests šo noteikumu 
48.
, 
49.
, 
50.
, 
51.
, 
52. 
un 
53.
 punktā minētās atkāpes A un B kategorijas
piesārņojošām darbībām nosaka atļaujas nosacījumos, bet attiecībā uz C kategorijas piesārņojošām darbībām pieņem
atsevišķu lēmumu par minēto atkāpju piemērošanu. Lemjot par atkāpju piemērošanu, Valsts vides dienests nodrošina,
ka netiek radīts ievērojams piesārņojums un kopumā tiek sasniegts augsts vides aizsardzības līmenis.
5. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtu palaišanas un apturēšanas perioda
noteikšanas kārtība
5.1. Vispārīgie noteikumi palaišanas un apturēšanas periodu noteikšanai
56. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas operatoram izsniegtās atļaujas nosacījumos Valsts vides dienests ietver
šādu informāciju un pasākumus, kas saistīti ar iekārtas darbības uzsākšanu (piemēram, iekārtas vai tās daļas
darbības ieregulēšana vai testēšana pirms nodošanas ekspluatācijā vai pēc rekonstrukcijas saskaņā ar iekārtas
tehniskajā dokumentācijā norādīto) un darbības apturēšanu:
56.1. sadedzināšanas iekārtas palaišanas perioda beigu punktu un apturēšanas perioda sākuma punktu. To
nosaka:
56.1.1. izmantojot slodzes robežvērtības atbilstoši šo noteikumu 
5.3
. un 
5.4
. apakšnodaļai;
56.1.2. pamatojoties uz iekārtas darbības parametru izmaiņām vai iekārtā veicamajiem diskrētajiem
procesiem, kas minēti šo noteikumu 
5.5
. apakšnodaļā un ir skaidri, viegli uzraugāmi un piemēroti
izmantotajai tehnoloģijai;
56.2. pasākumus, kas nodrošina, ka palaišanas un apturēšanas periodi tiek iespējami samazināti;
56.3. pasākumus, kas nodrošina, ka viss piesārņojuma mazināšanas aprīkojums sāk darboties, tiklīdz tas
tehniski iespējams.
57. Lai noteiktu palaišanas perioda beigas un apturēšanas perioda sākumu, operators piemēro šādus nosacījumus:
57.1. kritēriji vai parametri, ko izmanto palaišanas un apturēšanas periodu noteikšanai, ir pārredzami un ārēji
pārbaudāmi;
57.2. palaišanas un apturēšanas periodus nosaka apstākļos, kas nodrošina stabilu ražošanas procesu,
ievērojot drošības un cilvēka veselības aizsardzības prasības;
57.3. palaišanas un apturēšanas periodos neietver periodus, kuros sadedzināšanas iekārta pēc palaišanas
darbojas stabili un droši ar kurināmā padevi, bet nenodrošina siltuma, elektrības vai mehāniskās enerģijas
padevi vai piegādi.
5.2. Palaišanas un apturēšanas periodu noteikšana sadedzināšanas iekārtām,
kas sastāv no divām vai vairākām vienībām
58. Lai atbilstoši šo noteikumu 
9.
 nodaļai aprēķinātu derīgās vidējās emisijas vērtības sadedzināšanas iekārtām,
kas sastāv no divām vai vairākām vienībām, nosaka palaišanas un apturēšanas periodus. Šajā gadījumā, veicot derīgo
vidējo emisijas vērtību aprēķinu, neņem vērā vērtības, kas:
58.1. mērītas pirmās vienības palaišanas periodā un pēdējās vienības apturēšanas periodā;
12
/
38
58.2. noteiktas atsevišķām vienībām citu palaišanas un apturēšanas periodu laikā, ja tās tiek mērītas, vai –
gadījumā, ja mērījumus veikt ir tehniski vai ekonomiski neiespējami, – aprēķinātas atsevišķi katrai attiecīgajai
vienībai.
59. Nosakot darba stundu skaitu sadedzināšanas iekārtai, kas sastāv no divām vai vairākām vienībām, ievēro, ka
palaišanas un apturēšanas periods, kuru darba stundu aprēķinos neņem vērā, sastāv tikai no sadedzināšanas iekārtas
pirmās vienības palaišanas perioda un sadedzināšanas iekārtas pēdējās vienības apturēšanas perioda.
60. Ja atbilstoši šo noteikumu 
23.
 punktam emisijas robežvērtības piemēro daļai no esošās sadedzināšanas
iekārtas, kas izvada atgāzes pa vienu vai vairākiem atsevišķiem dūmvadiem kopējā dūmenī, palaišanas un apturēšanas
periodus var noteikt atsevišķi katrai šādai sadedzināšanas iekārtas daļai. Šādā gadījumā palaišanas un apturēšanas
periodi iekārtas daļai ietver sadedzināšanas pirmās iekārtas vienības palaišanas periodu, palaižot attiecīgo iekārtas
daļu, un apturēšanas periodu sadedzināšanas iekārtas pēdējā vienībā, apturot attiecīgo iekārtas daļu.
5.3. Palaišanas un apturēšanas periodu noteikšana, izmantojot slodzes
robežvērtības, sadedzināšanas iekārtām, kas ražo elektrību vai piegādā
enerģiju mehāniskajai piedziņai
61. Nosakot palaišanas perioda beigu punktu un apturēšanas perioda sākuma punktu saskaņā ar šo noteikumu
5.3
., 
5.4
. un 
5.5
. apakšnodaļu, ņem vērā:
61.1. faktu, ka stabilas ražošanas apturēšanas minimālā slodze var būt zemāka nekā stabilas ražošanas
palaišanas minimālā slodze, jo sadedzināšanas iekārta varētu stabili darboties ar zemāku slodzi, kad tā ir
sasniegusi pietiekamu temperatūru pēc darbības perioda;
61.2. sadedzināšanas iekārtu un to vienību tehniskos un darbības parametrus, kā arī uzstādītā piesārņojuma
samazināšanas aprīkojuma tehniskās prasības.
62. Sadedzināšanas iekārtām, kas ražo elektrību vai piegādā enerģiju mehāniskajai piedziņai, palaišanas periods
beidzas brīdī, kad iekārta sasniedz stabilas ražošanas palaišanas minimālo slodzi.
63. Apturēšanas periods sākas brīdī, kad sāk beigties kurināmā padeve pēc stabilas ražošanas apturēšanas
minimālās slodzes sasniegšanas, pie kuras saražotā elektroenerģija vairs netiek ievadīta tīklā vai radītā mehāniskā
enerģija nav vairs derīga mehāniskai slodzei.
64. Slodzes robežvērtības, kuras izmanto, lai noteiktu elektroenerģijas ražošanas sadedzināšanas iekārtu
palaišanas perioda beigas un apturēšanas perioda sākumu, un kuras saskaņā ar šo noteikumu 
56.
 punktu ietver
piesārņojošās darbības atļaujas nosacījumos, izsaka ar sadedzināšanas iekārtas elektroenerģijas ražošanas
nominālās jaudas fiksētu procentu.
65. Slodzes robežvērtības, kuras izmanto, lai noteiktu palaišanas perioda beigas un apturēšanas perioda sākumu
sadedzināšanas iekārtām, kas piegādā enerģiju mehāniskajai piedziņai un kuras saskaņā ar šo noteikumu 
56.
 punktu
ietver piesārņojošās darbības atļaujas nosacījumos, izsaka ar sadedzināšanas iekārtas mehāniskās enerģijas
ražošanas nominālās jaudas fiksētu procentu.
5.4. Palaišanas un apturēšanas periodu noteikšana, izmantojot slodzes
robežvērtības, sadedzināšanas iekārtām, kas ražo siltumu, un sadedzināšanas
iekārtām, kas ražo siltumu un elektroenerģiju
66. Sadedzināšanas iekārtām, kas ražo siltumu, palaišanas periods beidzas brīdī, kad iekārta sasniedz stabilas
ražošanas palaišanas minimālo slodzi un siltumu var droši un uzticami piegādāt siltumenerģijas apgādes sistēmā,
13
/
38
siltuma akumulatoram vai tieši piegādāt ražošanas procesiem.
67. Apturēšanas periods sākas brīdī, kad ir sasniegts stabilas ražošanas izslēgšanas minimālās slodzes punkts
un siltumu vairs nevar droši un uzticami piegādāt siltumenerģijas apgādes sistēmā vai tieši piegādāt ražošanas
procesiem.
68. Slodzes robežvērtības, kuras izmanto, lai noteiktu siltuma ražošanas sadedzināšanas iekārtu palaišanas
perioda beigas un apturēšanas perioda sākumu, un kuras saskaņā ar šo noteikumu 
56.
 punktu ietver piesārņojošās
darbības atļaujas nosacījumos, izsaka ar sadedzināšanas iekārtas siltuma ražošanas nominālās jaudas fiksētu
procentu.
69. Periodus, kuru laikā siltuma ražošanas iekārtas silda akumulatoru vai rezervuāru, neeksportējot siltumu,
uzskata par darba laiku, nevis par iekārtas palaišanas vai apturēšanas periodiem.
70. Sadedzināšanas iekārtām, kas ražo siltumu un elektroenerģiju, palaišanas un apturēšanas periodus nosaka
saskaņā ar šo noteikumu 
5.3
. un 
5.4
. apakšnodaļu, ņemot vērā gan saražoto elektroenerģijas, gan siltuma daudzumu.
5.5. Palaišanas un apturēšanas periodu noteikšana, izmantojot darbības
parametrus vai diskrētos procesus
71. Lai noteiktu stabilas ražošanas minimālo palaišanas slodzi un minimālo apturēšanas slodzi, nosaka vismaz trīs
dažādus kritērijus. Palaišanas perioda beigas un apturēšanas perioda sākums ir sasniegts, ja sasniegti vismaz divi no
šo noteikumu 
72.
 punktā minētajiem kritērijiem vai līdzvērtīgiem procesiem, kas atbilst iekārtas tehniskajiem
parametriem.
72. Stabilas ražošanas minimālās palaišanas slodzes un minimālās apturēšanas slodzes noteikšanai izmanto
šādus kritērijus:
72.1. diskrētie procesi, kas saistīti ar stabilas ražošanas palaišanas minimālo slodzi:
72.1.1. cietā kurināmā katliem – pilnīga pāreja no stabilas darbības palīgdegļu vai papildu degļu
izmantošanas uz darbību tikai ar pamatkurināmo;
72.1.2. šķidrā kurināmā katliem – galvenā kurināmā padeves sūkņa ieslēgšana un degļa degvieleļļas
spiediena stabilizēšanās, kuram kā rādītāju var izmantot kurināmā plūsmas ātrumu;
72.1.
3.
 gāzturbīnām – punkts, kur degšanas režīms pārslēdzas uz vienmērīgas sadegšanas režīmu,
izmantojot iepriekš sagatavotu kurināmā maisījumu jeb tukšgaitas režīmu;
72.2. darbības parametri:
72.2.1. skābekļa saturs dūmgāzēs;
72.2.2. dūmgāzu temperatūra;
72.2.3. tvaika spiediens;
72.2.4. siltuma ražošanas iekārtām – entalpija un siltuma pārneses šķidruma ātrums;
72.2.5. ar šķidro kurināmo un gāzi darbināmām iekārtām – kurināmā plūsmas ātrums, norādīts procentos no
kurināmā plūsmas nominālās ievadītās siltuma jaudas;
72.2.6. tvaika katlu iekārtām – tvaika temperatūra pie katla izejas.
14
/
38
6. Prasības par nepieciešamo dūmeņa augstumu visām sadedzināšanas
iekārtām
73. Lai nodrošinātu netraucētu emisijas plūsmu, operators sadedzināšanas iekārtai, kas savu darbību uzsāks pēc
2021. gada 1. jūnija, dūmeņa augšējo galu ierīko ne zemāk par 0,5 m virs jumta seguma (arī ēkām ar plakanu jumtu).
Dūmeņa augstumu virs jumta seguma nosaka, ņemot vērā šādus nosacījumus:
73.1. ja dūmenis atrodas tuvāk par 1,5 m no jumta kores, tam jābūt 0,5 m augstākam par kori;
73.2. ja dūmenis atrodas 1,5 m līdz 3 m no jumta kores, tas nedrīkst būt zemāks par kori;
73.3. ja dūmenis atrodas tālāk par 3 m no jumta kores, tā augšgals nedrīkst būt zemāks par taisni, kura vilkta
no kores 10° leņķī pret horizontu.
74. Operators sadedzināšanas iekārtai, kuras nominālā ievadītā siltuma jauda ir 5 MW vai lielāka, vēl pirms
iekārtas būvniecības nosaka minimālo nepieciešamo dūmeņa augstumu, veicot gaisa kvalitātes izkliedes modelēšanu
atbilstoši normatīvajiem aktiem par stacionāru piesārņojuma avotu emisijas limita projektu izstrādi.
75. Operators sadedzināšanas iekārtai, kuras nominālā ievadītā siltuma jauda ir mazāka par 5 MW un kura savu
darbību uzsāks pēc 2021. gada 1. jūnija, un kuras iedarbības zonā atrodas citas dzīvojamās vai publiskās ēkas
ventilācijas sistēmas vai dabiskās vēdināšanas āra gaisa ņemšanas ailas, logi vai durvis, nodrošina, ka iekārtas
dūmeņa minimālais augstums atbilst šo noteikumu 
9.
 pielikuma I nodaļā minētajām prasībām. Minētās prasības
neattiecas uz gāzes iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu līdz 400 kW, kurās par kurināmo izmanto gāzi no
centralizētā gāzes tīkla vai sašķidrināto gāzi.
76. Operators sadedzināšanas iekārtai, kuras nominālā ievadītā siltuma jauda ir mazāka par 5 MW, šo noteikumu
75.
 punktā minēto informāciju par nepieciešamo dūmeņa augstumu sagatavo atbilstoši šo noteikumu 
9.
 pielikuma
II nodaļā minētajam un iesniedz Valsts vides dienestā vienlaikus ar iesniegumu tehnisko noteikumu saņemšanai
atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā Valsts vides dienests izdod tehniskos noteikumus paredzētajai
darbībai. Minētās prasības par nepieciešamo dūmeņa augstumu Valsts vides dienests iekļauj tehniskajos noteikumos,
kā arī pārbauda to ievērošanu, veicot būvniecības ieceres dokumentācijas saskaņošanu.
77. Ja operators sadedzināšanas iekārtai, kuras nominālā ievadītā siltuma jauda ir mazāka par 5 MW, tehnisku
apsvērumu dēļ nevar izpildīt šo noteikumu 
75.
 punktā minētās prasības, tad operators var samazināt dūmeņa minimālo
augstumu, ja tiek veikta piesārņojošo vielu izkliedes modelēšana atbilstoši normatīvajiem aktiem par stacionāru
piesārņojuma avotu emisijas limita projektu izstrādi, kas apliecina atbilstību gaisa kvalitātes normatīviem, kā arī ja
operators ir iesniedzis Valsts vides dienestā atbilstošu pamatojumu. Iesniegtajiem aprēķiniem jāapliecina, ka iekārtas
darbības rezultātā netiks pārsniegti gaisa kvalitātes normatīvi gan 2 m augstumā, gan arī citos augstumos pie blakus
esošas dzīvojamās vai publiskās ēkas fasādes, kur izvietotas šo ēku ventilācijas sistēmas vai dabiskās vēdināšanas
āra gaisa ņemšanas ailas, logi vai durvis un kura ir visvairāk pakļauta gaisa piesārņojuma iedarbībai. Valsts vides
dienests izvērtē iesniegto informāciju un pieņem lēmumu, vai dūmeņa augstuma samazināšana ir pamatota.
78. Ja par esošas sadedzināšanas iekārtas radīto piesārņojumu regulāri tiek saņemtas pamatotas sūdzības
(sūdzība uzskatāma par pamatotu, ja to apstiprina Valsts vides dienesta veiktās pārbaudes rezultāti, kas fiksēti
protokolā), Valsts vides dienests, izvērtējot konkrēto situāciju, var pieņemt lēmumu pieprasīt operatoram izvērtēt
iekārtas dūmeņa augstumu, ņemot vērā šo noteikumu 
73.
, 
74. 
vai 
75.
 punktā minētās prasības. Ja tiek konstatēta
neatbilstība minētajām prasībām, operatora pienākums ir veikt emisiju samazināšanas pasākumus vai citus
pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu emisijas plūsmu un pietiekamu piesārņojošo vielu izkliedi.
7. Citas vides prasības, kas jāievēro, darbinot sadedzināšanas iekārtu
79. Operators pēc iespējas saīsina vidējas un mazas jaudas sadedzināšanas iekārtu darbības palaišanas un
apturēšanas periodus. Ja jau iepriekš darbībā esošas iekārtas izmantošana uz kādu laiku ir apstādināta, operators
iekārtas iekurināšanas laikā ierobežo zalvjveida emisijas.
15
/
38
80. Kurināmo un citus izejmateriālus operators uzglabā tā, lai nepieļautu gaisa, ūdens vai augsnes piesārņojumu.
81. Virszemes tvertnes, kurās uzglabā šķidro kurināmo, operators novieto ūdensnecaurlaidīgā apvaļņojumā, kura
ietilpība vismaz par 10 % pārsniedz lielākās tvertnes ietilpību.
82. Operators nodrošina, ka emisija no sadedzināšanas iekārtas nepārsniedz normatīvajos aktos par piesārņojošas
darbības izraisīto smaku noteikšanas metodēm un kārtību, kādā ierobežo šo smaku izplatīšanos, noteikto smakas
mērķlielumu.
83. Sadedzināšanas iekārtas kondensātu, katlu skalošanas notekūdeņus un ūdens mīkstināšanas filtru
reģenerēšanas notekūdeņus operators savāc un novada notekūdeņu savākšanas sistēmā. Minētos notekūdeņus ir
aizliegts novadīt vidē neattīrītus vai novadīt lietusūdens savākšanas sistēmā.
84. Notekūdeņus, kas radušies no sadedzināšanas iekārtas, operators novada atbilstoši normatīvajiem aktiem par
piesārņojošo vielu emisiju ūdenī.
85. Darbības radītais trokšņa līmenis nedrīkst pārsniegt normatīvajos aktos par trokšņa novērtēšanas un pārvaldības
kārtību noteiktos trokšņa normatīvus. Ja ārpus telpām izmantoto iekārtu skaņas jaudas līmenis (LWA) atbilstoši
CE sertifikātam pārsniedz normatīvajos aktos noteiktos trokšņa normatīvus attiecīgajā apbūves teritorijā, operators
aprēķina iekārtas ekspluatācijas rezultātā radīto trokšņa līmeni. Ja aprēķinātais trokšņa līmenis pārsniedz normatīvajos
aktos noteiktos trokšņa robežlielumus, operators vai iekārtas uzstādītājs veic pasākumus trokšņa līmeņa
samazināšanai līdz noteiktajiem trokšņa normatīviem.
86. Pelnus, izdedžus un citus cietos vai šķidros atkritumus aizliegts pastāvīgi uzglabāt teritorijā. Īslaicīgi (mazāk
par trim mēnešiem) atļauts uzglabāt pelnus, izdedžus un citus cietos vai šķidros atkritumus sadedzināšanas iekārtas
teritorijā tā, lai neradītu gaisa, ūdens vai augsnes piesārņojumu. Ja operators atkritumus neapsaimnieko pats, tos
nodod komersantam, kurš veic atkritumu apsaimniekošanu.
87. Lai novērstu kvēpu uzkrāšanos sadedzināšanas iekārtas dūmenī, operators nodrošina tā tīrīšanu un tehniskā
stāvokļa pārbaudi atbilstoši normatīvajiem aktiem par ugunsdrošību. Kvēpu izdedzināšana ar liesmu ir aizliegta.
88. Bīstamos atkritumus operators uzskaita atbilstoši normatīvajiem aktiem par atkritumu pārvadājumu uzskaiti.
89. Ja operators pats neapsaimnieko atkritumus un neattīra notekūdeņus, tas pēc vides valsts inspektora
pieprasījuma uzrāda šādus līgumus:
89.1. par atkritumu savākšanu;
89.2. par notekūdeņu attīrīšanu.
8. Sadedzināšanas iekārtu darbības kontrole un monitorings
8.1. Sadedzināšanas iekārtu darbības kontroles un monitoringa vispārīgie
noteikumi
90. Izplūdes gāzes, tai skaitā attīrītās, no sadedzināšanas iekārtas izvada caur dūmeni, kurš speciāli aprīkots
emisijas mērīšanai un kontrolei un kura projektētais augstums nodrošina, ka sadedzināšanas iekārta ekspluatācijas
laikā nepārsniedz šajos noteikumos norādītās emisijas robežvērtības, kā arī gaisa kvalitātes normatīvus, tai skaitā
augšējos piesārņojuma novērtēšanas sliekšņus piesārņojošām vielām, kurām tādi noteikti, atbilstoši normatīvajiem
aktiem par gaisa kvalitāti.
16
/
38
91. Gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumus veic testēšanas laboratorijas, kas akreditētas nacionālajā
akreditācijas institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu, akreditāciju
un uzraudzību, vai laboratorijas, kas akreditētas citās Eiropas Savienības dalībvalstīs vai Eiropas Ekonomikas zonas
valstīs.
92. Gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumiem izmanto tādas ierīces, kas nodrošina nepieciešamo
sadedzināšanas procesa parametru, apstākļu un koncentrāciju noteikšanu.
93. Operators nodrošina, ka piesārņojošo vielu paraugu ņemšanu un analīzi un procesa parametru mērījumus, kā
arī šo noteikumu 
108.
, 
115. 
un 
119.
 punktā minētās alternatīvās procedūras veic, izmantojot metodes, kas nodrošina,
ka iegūtie dati ir ticami, reprezentatīvi un salīdzināmi. Ja izmantotās metodes atbilst piemērojamo standartu vai to daļu
prasībām, tās uzskatāmas par atbilstošām šajos noteikumos minēto prasību izpildei.
94. Operators nodrošina, ka mērījumu veikšanas brīdī iekārta darbojas stabilos apstākļos ar reprezentatīvu
vienmērīgu slodzi. Mērījumos neņem vērā iekārtas palaišanas un apturēšanas periodus.
95. Gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumu rezultāts ir paraugošanas perioda vidējā vērtība – vidējā vērtība no
trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes. Secīgo mērījumu skaits un ilgums var būt mazāks, ja
noteiktais mērījumu skaits un ilgums ir rakstiski pamatots. Ja izmantotās metodes atbilst piemērojamo standartu vai
to daļu prasībām, tās uzskatāmas par atbilstošām šajos noteikumos minēto prasību izpildei.
96. Jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtām emisiju monitoringu veic laikā, kad dedzina kurināmo vai vairāku
kurināmo veidu kombināciju, kas varētu radīt vislielākās emisijas, un laikā, kad iekārta darbojas normālos
ekspluatācijas apstākļos.
97. Valsts vides dienests var pieprasīt operatoram periodiskos mērījumus veikt biežāk, nekā norādīts šo noteikumu
107.
, 
108.
, 
111.
, 
112. 
un 
116.
 punktā, ja:
97.1. konkrētā sadedzināšanas iekārta atrodas zonā vai zonas teritorijā, kur novērojami normatīvajos aktos par
gaisa kvalitāti noteiktā augšējā piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa pārsniegumi;
97.2. par konkrēto operatoru ir saņemtas pamatotas sūdzības (sūdzība par paaugstinātu piesārņojumu
uzskatāma par pamatotu, ja šajos noteikumos norādīto emisijas robežvērtību pārsniegumu esību apstiprina
Valsts vides dienesta veiktās pārbaudes rezultāti, kas fiksēti Valsts vides dienesta izstrādātajos pārbaudes
dokumentos);
97.3. operators ir pārkāpis šajos noteikumos minētās prasības.
98. Operators šo noteikumu 
97.
, 
106.
, 
107.
, 
110.
, 
111.
, 
112. 
un 
116.
 punktā minēto mērījumu rezultātus sniedz
pārskatā par gaisa aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem par vides aizsardzības oficiālās statistikas un
piesārņojošās darbības pārskata veidlapām. Mērījumu rezultātus un testēšanas pārskatus, kurus sagatavojusi šo
noteikumu 
91.
 punktā minētā akreditētā laboratorija, operators pievieno pārskata veidlapai "Nr. 2 – Gaiss. Pārskats par
gaisa aizsardzību" kā atsevišķu 
pielikumu
. Operators visus monitoringa rezultātus glabā un apstrādā tā, lai varētu
pārbaudīt atbilstību emisijas robežvērtībām saskaņā ar šo noteikumu 
9.
 nodaļu.
99. Sadedzināšanas iekārtas operators glabā šādu informāciju un datus:
99.1. vismaz sešus gadus:
99.1.1. gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumu rezultātus un testēšanas pārskatus, kurus sagatavojusi šo
noteikumu 
91.
 punktā minētā akreditētā laboratorija;
99.1.2. datus par iekārtā izmantotā kurināmā veidu un daudzumu;
99.1.3. ja sadedzināšanas iekārtu emisijas robežvērtību ievērošanas nodrošināšanai izmanto sekundāro
17
/
38
izplūdes gāzu attīrīšanas iekārtu, – datus vai informāciju, kas pierāda minētās iekārtas efektīvu pastāvīgu
darbību, un informāciju par visiem sekundāro izplūdes gāzu attīrīšanas iekārtu darbības traucējumu vai
bojājumu gadījumiem;
99.1.4. informāciju par gadījumiem, kad konstatēta neatbilstība šajos noteikumos un atļaujas nosacījumos
minētajām prasībām un veiktajiem pasākumiem neatbilstības novēršanai;
99.1.5. datus par darba stundām, ja operators piemēro šo noteikumu 
48.
, 
49. 
un 
50.
 punktā minēto atkāpi;
99.1.6. informāciju par ražošanas procesos radīto novadīto notekūdeņu daudzumu (m
3
), ja iekārta nav
pieslēgta pie centralizētās kanalizācijas sistēmas;
99.2. visu atļaujas un darbības reģistrācijas spēkā esības laiku – Valsts vides dienesta izsniegto atļauju vai
pierādījumus par C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrāciju un ar to saistīto informāciju.
100. Operators šo noteikumu 
99.
 punktā minētos datus un informāciju bez liekas kavēšanās pēc pieprasījuma dara
pieejamus Valsts vides dienestam. Valsts vides dienests var pieprasīt šos datus un informāciju, lai pārbaudītu
atbilstību šo noteikumu prasībām, kā arī pieprasa šādas informācijas sniegšanu, ja to vēlas saņemt kāds sabiedrības
loceklis.
101. Ja sadedzināšanas iekārtai nedarbojas izplūdes gāzu attīrīšanas iekārtas vai tās ir bojātas, operators
48 stundu laikā par to ziņo Valsts vides dienestam un veic nepieciešamos pasākumus, lai maksimāli ierobežotu
piesārņojošo vielu emisiju. Ja attīrīšanas iekārtas nedarbojas un 24 stundu laikā netiek nodrošināti normāli
ekspluatācijas apstākļi, Valsts vides dienests saskaņā ar likumu "
Par piesārņojumu
" pieprasa sadedzināšanas
iekārtas darbības pārtraukšanu vai darbības ierobežošanu, vai iekārtas darbināšanu, izmantojot kurināmo, kas
nodrošina atļaujā noteikto emisijas limitu un šajos noteikumos norādīto emisijas robežvērtību ievērošanu.
8.2. Monitoringa nosacījumi lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām
102. Šo noteikumu 
101.
 punktā minētajām lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kuras aprīkotas ar gāzu
attīrīšanas iekārtām, jebkurā 12 mēnešu ilgā laikposmā darbības kopējais ilgums bez gāzu attīrīšanas iekārtām
nedrīkst pārsniegt 120 stundas. Atļaujā var paredzēt iespēju sadedzināšanas iekārtai bez attīrīšanas iekārtas darboties
ilgāk par 120 stundām, ja ir spēkā viens no šādiem nosacījumiem:
102.1. sadedzināšanas iekārtai ir nepieciešams nodrošināt nepārtrauktu enerģijas padevi;
102.2. sadedzināšanas iekārtu, kurai nedarbojas gāzu attīrīšanas iekārtas, iespējams aizstāt vienīgi ar tādu
sadedzināšanas iekārtu, kuras darbība palielinātu emisiju.
103. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators nodrošina paraugu ņemšanas un emisijas mērīšanas vietas
ierīkošanu atbilstoši piemērojamos standartos noteiktajām metodēm vai atbilstoši citām metodēm ar līdzvērtīgu vai
labāku veiktspēju.
104. Ja lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā siltuma jauda ir 100 MW un vairāk, operators
nodrošina nepārtrauktu SO
2
, putekļu jeb daļiņu un NO
x
 koncentrācijas mērījumu veikšanu izplūdes gāzēs un skābekļa
un ūdens tvaiku koncentrācijas, temperatūras un spiediena noteikšanu tajās. Ja iekārtā tiek izmantots gāzveida
kurināmais, operators papildus veic oglekļa monoksīda (turpmāk – CO) koncentrācijas mērījumus.
105. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 100 MW operators vismaz reizi
gadā pārbauda un testē nepārtrauktās mērīšanas iekārtas, veicot papildu mērījumus ar piemērojamos standartos
noteiktajām bāzes (references) metodēm, un reizi gadā iesniedz Valsts vides dienestā informāciju par veiktajām
nepārtraukto mērījumu sistēmas pārbaudēm, kā arī veikto mērījumu rezultātus.
106. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kurās par kurināmo izmanto akmeņogles un brūnogles, kopējā
dzīvsudraba emisijas mērījumus veic vismaz reizi gadā.
18
/
38
107. Šo noteikumu 
104.
 punktā minēto nepārtraukto mērījumu vietā veic mērījumus ne retāk kā reizi sešos
mēnešos, ja:
107.1. lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā siltuma jauda ir no 50 MW līdz 100 MW;
107.2. lielas jaudas sadedzināšanas iekārtu paredzēts darbināt ne vairāk par 10 000 darba stundām;
107.3. nosakot ūdens tvaiku koncentrāciju, izplūdes gāzes paraugi pirms emisijas analīzes tiek izžāvēti;
107.4. tiek veikti SO
2
 un putekļu jeb daļiņu koncentrācijas mērījumi sadedzināšanas iekārtai, kurā par kurināmo
izmanto tikai dabasgāzi;
107.5. tiek veikti SO
2
 koncentrācijas mērījumi sadedzināšanas iekārtai, kurā par kurināmo izmanto šķidro
kurināmo (no naftas produktiem) ar atļaujā noteikto sēra saturu un kurā nav uzstādītas sēra atdalīšanas
iekārtas;
107.6. tiek veikti SO
2
 koncentrācijas mērījumi sadedzināšanas iekārtai, kurā dedzina cieto biomasu un kuras
radītā SO
2
 emisija nekādos apstākļos nevar pārsniegt atbilstošo emisijas robežvērtību.
108. Lai novērtētu SO
2
 un NO
x
 emisijas, kā alternatīvu šo noteikumu 
104.
 punktā minētajiem SO
2
 un NO
x
mērījumiem var izmantot citas procedūras, kuras ir pārbaudījis un apstiprinājis Valsts vides dienests.
8.3. Monitoringa nosacījumi vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām
109. Mērījumus veic tikai gaisu piesārņojošām vielām, kuru emisijas robežvērtības attiecīgajām iekārtām ir
norādītas šajos noteikumos. Attiecībā uz CO emisiju mērījumus veic visām iekārtām.
110. Ja vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā siltuma jauda ir 1 MW vai lielāka, bet mazāka vai
vienāda ar 20 MW, operators nodrošina, ka gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumus veic vismaz ik pēc trim gadiem.
111. Ja vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 20 MW, operators
nodrošina, ka gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumus veic ne retāk kā reizi gadā.
112. Vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, uz kurām attiecas šo noteikumu 
48.
, 
49. 
un 
50.
 punkts, periodiskus
mērījumus var veikt katru reizi pēc tam, kad pagājis šāds stundu skaits:
112.1. trīskāršots maksimālais vidējais gada darba stundu skaits, kas piemērojams, ievērojot šo noteikumu 
48.
,
49. 
un 
50.
 punktu, – vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, ja to nominālā ievadītā siltuma jauda ir 1 MW vai
lielāka, bet mazāka vai vienāda ar 20 MW;
112.2. maksimālais vidējais gada darba stundu skaits, kas piemērojams, ievērojot šo noteikumu 
48.
, 
49. 
un
50.
 punktu, – vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, ja to nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par
20 MW.
113. Veicot mērījumus saskaņā ar šo noteikumu 
112.
 punktu, periodisko mērījumu biežums jebkurā gadījumā nav
retāks par vienu reizi piecos gados.
114. Operators nodrošina pirmo mērījumu veikšanu četru mēnešu laikā pēc iekārtas atļaujas izsniegšanas vai
C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācijas, vai iekārtas darbības uzsākšanas datuma, izvēloties vēlāko no šiem
datumiem.
19
/
38
115. Attiecībā uz SO
2
 emisijas mērījumiem kā alternatīvu šo noteikumu 
110.
, 
111. 
un 
112.
 punktā minētajiem
mērījumiem var izmantot citas procedūras, ja to izmantošanu ir apstiprinājis Valsts vides dienests.
8.4. Monitoringa nosacījumi mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām
116. Mazas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators reizi piecos gados nodrošina emisiju mērījumus tām vielām,
kuru emisijas robežvērtības ir norādītas šo noteikumu 
7.
 pielikumā.
117. Jaunas mazas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators nodrošina pirmā mērījuma veikšanu četru mēnešu
laikā pēc C kategorijas piesārņojošas darbības reģistrācijas vai iekārtas darbības uzsākšanas datuma, izvēloties
vēlāko no šiem datumiem. Esošas mazas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators nodrošina pirmā mērījuma
veikšanu ne vēlāk kā gada laikā no šo noteikumu stāšanās spēkā.
118. Pirmo mērījumu iekārtai, kura vidēji gada laikā darbojas ne vairāk kā 500 darba stundas, operators var veikt
pēc tam, kad pagājušas 1500 darba stundas. Pēc tam veic mērījumus ik pēc 1500 nostrādātām darba stundām.
119. Attiecībā uz SO
2
 emisijas mērījumiem kā alternatīvu šo noteikumu 
116.
 punktā minētajiem mērījumiem
operators var izmantot citas procedūras, ja to izmantošanu ir apstiprinājis Valsts vides dienests.
9. Emisijas robežvērtību ievērošanas pārbaude
120. Emisiju mērījuma vērtības ir derīgas, ja atsevišķa mērījuma rezultāta 95 % ticamības intervāls nepārsniedz
emisijas robežvērtības daļu, kas atbilst šādai procentos izteiktai emisijas robežvērtības daļai:
120.1. SO
2
 – 20 %;
120.2. NO
x
 – 20 %;
120.3. putekļiem jeb daļiņām – 30 %;
120.4. CO – 10 %.
121. Derīgās stundas un diennakts vidējās vērtības nosaka, no izmērītajām derīgajām stundas vidējām vērtībām
atņemot šo noteikumu 
120.
 punktā minēto ticamības intervāla vērtību.
122. Nosakot mērījuma rezultātus, neņem vērā dienas, kurās vidējās vērtības vairāk nekā trīs stundas nav ticamas
nepārtrauktās mērīšanas iekārtu nepareizas darbības vai tehnisko apkopju, vai kārtējā remonta dēļ. Ja gada laikā
minēto iemeslu dēļ vairāk nekā 10 dienu mērījumu rezultāti nav atzīstami par ticamiem, operators veic atbilstošus
pasākumus nepārtraukto mērījumu sistēmas drošuma uzlabošanai. Par veiktajiem pasākumiem operators informē
Valsts vides dienestu.
123. Aprēķinot derīgās emisijas vidējās vērtības, neņem vērā vērtības, kas izmērītas šo noteikumu 
39.
, 
41.
, 
101. 
un
102.
 punktā minētajos laikposmos, kā arī iekārtas palaišanas un apturēšanas periodos.
124. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas, kurās saskaņā ar šo noteikumu 
103.
 punktu veic nepārtrauktus
piesārņojošo vielu mērījumus, atbilst atļaujā norādītajām emisijas robežvērtībām, ja mērījumu rezultāti apliecina, ka,
darbinot attiecīgās sadedzināšanas iekārtas, gada laikā, neņemot vērā šo noteikumu 
39.
, 
41.
, 
101. 
un 
102.
 punktā
minētos laikposmus, kā arī iekārtas palaišanas un apturēšanas periodus, tiek ievērotas visas šīs prasības:
124.1. neviena derīgā emisijas mēneša vidējā vērtība nepārsniedz atļaujā norādīto emisijas robežvērtību;
20
/
38
124.2. neviena derīgā emisijas diennakts vidējā vērtība nepārsniedz 110 % no atļaujā norādītās emisijas
robežvērtības;
124.3. sadedzināšanas iekārtai, kas sastāv no katliem, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda
nepārsniedz 50 MW un kuros par kurināmo izmanto ogles, neviena derīgā emisijas diennakts vidējā vērtība
nepārsniedz 150 % no atļaujā norādītās emisijas robežvērtības;
124.4. derīgās emisijas stundas vidējās vērtības 95 % gadījumu nepārsniedz 200 % no atļaujā norādītās
emisijas robežvērtības.
125. Sadedzināšanas iekārtas, kurās tiek veikti šo noteikumu 
97.
, 
107.
, 
110.
, 
111.
, 
112. 
un 
116.
 punktā minētie
periodiskie piesārņojošo vielu mērījumi vai mērījumu vietā izmantotas šo noteikumu 
108.
, 
115. 
un 
119.
 punktā minētās
procedūras, atbilst šo noteikumu prasībām, ja mērījumos vai novērtējumā iegūtie rezultāti apliecina, ka, darbinot
attiecīgās sadedzināšanas iekārtas, emisijas vērtības nepārsniedz atļaujā norādītās emisijas robežvērtības.
10. Informācijas nodrošināšana
126. Attiecībā uz visām jaunajām vidējas un mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām Valsts vides dienests savā
tīmekļvietnē sabiedrībai dara pieejamu šādu informāciju:
126.1. operatora nosaukums;
126.2. iekārtas atrašanās vieta;
126.3. emisijas avoti un to veidi (dīzeļdzinējs, gāzturbīna, divu kurināmo dzinējs, cits dzinējs vai cita
sadedzināšanas iekārta);
126.4. izmantotā kurināmā veids un daudzums katrā sadedzināšanas iekārtā;
126.5. datums, kurā sākta iekārtas darbība;
126.6. katras sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā siltuma jauda un katras sadedzināšanas iekārtas
daļas nominālā ievadītā siltuma jauda (MW), ja divas vai vairākas sadedzināšanas iekārtas apvienotas un
izplūdes gāzes aizvada caur vienu kopīgu dūmeni;
126.7. maksimālais pieļaujamais sadedzināšanas iekārtas darbības ilgums gadā (darba stundas/gadā) un vidējā
slodze darbības laikā;
126.8. sadedzināšanas iekārtai piemērojamās emisijas robežvērtības un emisiju limiti, ja operatoram
nepieciešams izstrādāt emisiju limita projektu atbilstoši normatīvajiem aktiem par stacionāru piesārņojuma
avotu emisijas limita projektu izstrādi;
126.9. lēmumi par iekārtai piemērotajām atkāpēm un pamatojums atkāpju piešķiršanai;
126.10. prasības mērījumu veikšanai.
127. Attiecībā uz esošajām vidējas un mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām Valsts vides dienests publicē tā
rīcībā esošo informāciju, kuru laikposmā līdz 2025. gada 1. janvārim papildina atbilstoši šo noteikumu 
126.
 punktā
minētajām prasībām.
128. Valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs":
128.1. sniedz Eiropas Komisijai informāciju par šo noteikumu izpildi attiecībā uz lielas jaudas sadedzināšanas
iekārtām atbilstoši Eiropas Komisijas noteiktajiem pārskata periodiem un pārskata sniegšanas veidlapu
paraugiem;
128.2. ievieto šo noteikumu 128.1. apakšpunktā minētos pārskatus savā tīmekļvietnē mēneša laikā pēc to 
21
/
38
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvas 
2010/75/ES
 par rūpnieciskajām emisijām
(piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole);
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Direktīvas (ES) 
2015/2193
 par ierobežojumiem attiecībā
uz dažu piesārņojošu vielu emisiju gaisā no vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvas 
2009/31/EK
 par oglekļa dioksīda ģeoloģisko
uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 
85/337/EEK
, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās
2000/60/EK
, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006.
Ministru prezidents 
A. K. Kariņš
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
128.2. ievieto šo noteikumu 128.1. apakšpunktā minētos pārskatus savā tīmekļvietnē mēneša laikā pēc to
nosūtīšanas Eiropas Komisijai;
128.3. sadarbībā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju un Valsts vides dienestu līdz
2026. gada 1. oktobrim un 2031. gada 1. oktobrim iesniedz Eiropas Komisijai informāciju par pasākumiem, kas
veikti, lai pārbaudītu vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu atbilstību šajos noteikumos minētajām prasībām, un
informāciju par vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu radītajām SO
2
, NO
x
 un putekļu jeb daļiņu emisijām
atbilstoši Eiropas Komisijas noteiktajiem pārskata periodiem un pārskata sniegšanas veidlapu paraugiem;
128.4. sadarbībā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju un Valsts vides dienestu līdz
2021. gada 1. janvārim iesniedz Eiropas Komisijai ziņojumu ar aplēsēm par gada kopējām CO emisijām un
jebkādu pieejamo informāciju par vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu radīto CO emisiju koncentrāciju, kas
sagrupētas pa kurināmā veidiem un jaudas kategorijām.
129. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija nekavējoties informē Eiropas Komisiju, ja lielas jaudas
sadedzināšanas iekārtai tiek piemērota atkāpe atbilstoši šo noteikumu 
39. 
un 
41.
 punktam, un viena mēneša laikā – ja
minētā atkāpe tiek piemērota vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtai.
130. Valsts vides dienests kontrolē šajos noteikumos operatoram noteikto pienākumu izpildi un izveido efektīvu
kontroles plānu, par pamatu ņemot vides inspekcijas vai citus pasākumus.
11. Noslēguma jautājums
131. Atzīt par spēku zaudējušiem:
131.1. Ministru kabineta 2004. gada 14. decembra noteikumus Nr. 1015 "
Vides prasības mazo katlumāju
apsaimniekošanai
" (Latvijas Vēstnesis, 2004, 201. nr.; 2015, 218. nr.; 2018, 8. nr.);
131.2. Ministru kabineta 2017. gada 12. decembra noteikumus Nr. 736 "
Kārtība, kādā novērš, ierobežo un
kontrolē gaisu piesārņojošo vielu emisiju no sadedzināšanas iekārtām
" (Latvijas Vēstnesis, 2017, 249. nr.).
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
1. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
Emisijas daudzuma aprēķins C kategorijas piesārņojošām darbībām
22
/
38
Emitētā piesārņojuma daudzumu aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:
E
t/a
 = EF x B x 10
-9
, kur
E
t/a
 – emitētā piesārņojuma daudzums (t/gadā);
B – kurināmā patēriņš (MJ);
EF – emisijas faktors (mg/MJ, noteikts šā pielikuma 1. un 2. tabulā atkarībā no iekārtas nominālās ievadītās
siltuma jaudas).
1. tabula
Emisijas faktori mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Emisijas faktors (mg/MJ)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1. 
Piemēro esošajām iekārtām līdz 2026. gada 31. decembrim
1.1.
dabasgāze
–
98
42
–
1.2.
gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
1
56
98
42
–
1.3.
cietā biomasa:
1.3.1.
koksnes granulas, briketes un cits zema
mitruma biomasas kurināmais
897
215
718
359
1.3.2.
šķelda, malka un cits augsta mitruma
biomasas kurināmais
1016
244
813
406
1.4.
akmeņogles, brūnogles, kūdra un cits cietais
kurināmais (izņemot biomasu)
897
215
718
359
1.5.
dīzeļdegviela (gāzeļļa)
–
114
114
14
1.6.
šķidrais kurināmais (izņemot dīzeļdegvielu)
2
492
116
116
15
2. 
Piemēro esošajām iekārtām, sākot ar 2027. gada 1. janvāri
2.1.
dabasgāze
–
70
42
–
2.2.
gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
1
56
70
42
–
2.3.
cietā biomasa:
2.3.1.
koksnes granulas, briketes un cits zema
mitruma biomasas kurināmais
72
233
359
54
2.3.2.
šķelda, malka un cits augsta mitruma
biomasas kurināmais
81
264
406
61
2.4.
akmeņogles, brūnogles, kūdra un cits cietais
kurināmais (izņemot biomasu)
395
233
359
54
2.5.
dīzeļdegviela (gāzeļļa)
–
57
114
–
2.6.
šķidrais kurināmais (izņemot dīzeļdegvielu)
2
101
188
116
15
3. 
Piemēro jaunajām iekārtām
3.1.
dabasgāze
–
28
42
–
3.2.
gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
1
10
56
42
–
3.3.
cietā biomasa:
3.3.1.
koksnes granulas, briketes un cits zema
mitruma biomasas kurināmais
72
179
359
54
3.3.2.
šķelda, malka un cits augsta mitruma
biomasas kurināmais
81
203
406
61
3.4.
akmeņogles, brūnogles, kūdra un cits cietais
kurināmais (izņemot biomasu)
144
179
359
54
3.5.
dīzeļdegviela (gāzeļļa)
–
57
114
–
3.6.
šķidrais kurināmais (izņemot dīzeļdegvielu)
2
101
87
116
15
2. tabula
Emisijas faktori vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām
23
/
38
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Emisijas faktors (mg/MJ)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1. 
Piemēro esošajām iekārtām līdz 2029. gada 31. decembrim
1.1.
dabasgāze
–
98
42
–
1.2.
gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
1
56
98
42
–
1.3.
cietā biomasa:
1.3.1.
koksnes granulas, briketes un cits zema
mitruma biomasas kurināmais
897
215
718
359
1.3.2.
šķelda, malka un cits augsta mitruma biomasas
kurināmais
1016
244
813
406
1.4.
akmeņogles, brūnogles, kūdra un cits cietais
kurināmais (izņemot biomasu)
897
215
718
359
2.
Piemēro esošajām iekārtām, sākot ar 2030. gada 1. janvāri
2.1.
dabasgāze
–
70
28
–
2.2.
gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
1
56
70
–
–
2.3.
cietā biomasa:
2.3.1.
koksnes granulas, briketes un cits zema
mitruma biomasas kurināmais
72
233
359
18
2.3.2.
šķelda, malka un cits augsta mitruma biomasas
kurināmais
81
264
406
20
2.4.
kūdra
395
233
359
18
3.
Piemēro jaunajām iekārtām
3.1.
dabasgāze
–
28
28
–
3.2.
gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
1
10
56
28
–
3.3.
cietā biomasa:
3.3.1.
koksnes granulas, briketes un cits zema
mitruma biomasas kurināmais
72
179
359
18
3.3.2.
šķelda, malka un cits augsta mitruma biomasas
kurināmais
81
203
406
20
3.4.
kūdra
144
179
359
18
Piezīmes.
1
 Attiecas arī uz tādu gāzveida kurināmo kā biogāze.
2
 Attiecas arī uz bioloģisko šķidro kurināmo.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
I. Emisijas robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām, izņemot gāzturbīnas un gāzes dzinējus
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda (MW)
Emisijas robežvērtības (mg/m
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Akmeņogles, brūnogles un
cits cietais kurināmais
(izņemot cieto biomasu un
50–100
100–300
virs 300
400
250
200
300
1
200
200
1000
30
25
20
2. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
Emisijas robežvērtības esošajām lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām
24
/
38
kūdru)
virs 300
200
200
20
2.
Cietā biomasa
50–100
100–300
virs 300
200
200
200
300
250
200
1000
30
20
20
3.
Kūdra
50–100
100–300
virs 300
300
300
200
300
250
200
1000
30
20
20
4.
Šķidrais kurināmais
50–100
100–300
virs 300
350
250
200
450
200
2
150
2
300
30
3
25
3
20
3
5.
Dabasgāze
virs 50
35
100
100
5
6.
Gāzveida kurināmais
(izņemot dabasgāzi)
virs 50
35
4, 5
200
6, 7
–
5
8
Piezīmes.
1
 NO
x
 emisijas robežvērtība brūnogļu pulvera sadedzināšanai ir 450 mg/m
3
.
2
 Iekārtai ar nominālo ievadīto siltuma jaudu, mazāku par 500 MW, kurā pašu patēriņam vienlaikus ar citu kurināmo
vai atsevišķi izmanto arī destilācijas vai konversijas atlikumus no jēlnaftas pārstrādes vai kurā pašu patēriņam izmanto
šķidrus ražošanas atlikumus, un kurai atļauja izsniegta vai par kuru iesniegums atļaujas saņemšanai iesniegts pirms
2002. gada 27. novembra, un kura darbu sākusi pirms 2003. gada 27. novembra, piemēro NO
x
 emisijas robežvērtību
450 mg/m
3
.
3
 Iekārtai, kurā pašu patēriņam izmanto destilācijas vai konversijas atlikumus no jēlnaftas pārstrādes un kurai
atļauja izsniegta vai par kuru iesniegums atļaujas saņemšanai iesniegts pirms 2002. gada 27. novembra, un kura darbu
sākusi pirms 2003. gada 27. novembra, piemēro putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtību 50 mg/m
3
.
4
 SO
2
 emisijas robežvērtība iekārtai, kurā par kurināmo izmanto:
1) sašķidrinātu gāzi, ir 5 mg/m
3
;
2) zemas kaloritātes koksa krāšņu gāzi, ir 400 mg/m
3
;
3) zemas kaloritātes domnu gāzi, ir 200 mg/m
3
.
5
 Iekārtai, kurai atļauja izsniegta vai par kuru iesniegums atļaujas saņemšanai iesniegts pirms 2002. gada
27. novembra un kura darbu sākusi pirms 2003. gada 27. novembra, un kurā par kurināmo izmanto gāzi ar zemu
kaloritāti, kuru iegūst, gazificējot pārstrādes rūpnīcu pārpalikumus, piemēro SO
2
 emisijas robežvērtību 800 mg/m
3
.
6
 Iekārtai ar nominālo ievadīto siltuma jaudu, mazāku par 500 MW, kurai atļauja izsniegta vai par kuru iesniegums
atļaujas saņemšanai iesniegts pirms 2002. gada 27. novembra un kura darbu sākusi pirms 2003. gada 27. novembra,
piemēro NO
x
 emisijas robežvērtību 300 mg/m
3
.
7
 NO
x
 emisijas robežvērtība iekārtai, kurā par kurināmo izmanto koksa krāšņu gāzi, domnu gāzi un zemas
kaloritātes gāzi, ko iegūst, gazificējot pārstrādes rūpnīcu atlikumus, ir 200 mg/m
3
.
8
 Putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība iekārtai, kurā par kurināmo izmanto:
1) domnu gāzi, ir 10 mg/m
3
;
2) citur izmantojamo tēraudrūpniecības gāzi, ir 30 mg/m
3
.
II. Emisijas robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām, kas ir gāzturbīnas (tostarp kombinētā cikla
gāzturbīnas) un gāzes dzinēji
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
NO
x
 emisijas
robežvērtība (mg/m
3
)
CO emisijas
robežvērtība
(mg/m
3
)
1.
Emisijas robežvērtības gāzturbīnām (arī kombinētā cikla gāzturbīnām)
1
1.1.
šķidrais kurināmais – vieglie un vidējie destilāti
90
100
25
/
38
1.2.
dabasgāze
2
50
3, 4
100
1.3.
gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
120
–
2.
Emisijas robežvērtības gāzes dzinējiem
2.1.
gāzveida kurināmais
100
100
Piezīmes.
1
 Emisijas robežvērtības piemēro katrai atsevišķai gāzturbīnai ar slodzi virs 70 %.
2
 Dabiskas izcelsmes metāns, kurā inerto gāzu un citu sastāvdaļu nav vairāk par 20 % no tilpuma.
3
 Emisijas robežvērtība 75 mg/m
3
 ir šādos gadījumos (gāzturbīnas lietderības koeficients ir noteikts piemērojamos
standartos norādītajos bāzes slodzes apstākļos):
1) gāzturbīnām, ko izmanto kombinētajās siltuma un elektroenerģijas ražošanas sistēmās ar kopējo lietderības
koeficientu virs 75 %;
2) gāzturbīnām, ko izmanto kombinētā cikla iekārtās ar vidējo gada elektroenerģijas ražošanas lietderības
koeficientu virs 55 %;
3) gāzturbīnām, ko izmanto mehāniskajai piedziņai.
4
 Tādu gāzturbīnu ciklam, kuras neatbilst nevienai no šīs nodaļas 3. piezīmē minētajām kategorijām, bet kuru
lietderības koeficients ir lielāks par 35 %, kas noteikts piemērojamos standartos norādītajos bāzes slodzes apstākļos,
emisijas robežvērtība ir:
50 x η/35, kur
η – procentuāli izteikts gāzturbīnas lietderības koeficients, kas noteikts piemērojamos standartos norādītajos
bāzes slodzes apstākļos.
III. Emisijas robežvērtības esošajām lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kurām atļauja izsniegta
 
vai
par kurām iesniegums atļaujas saņemšanai iesniegts pirms 2002. gada 27. novembra un kuras darbu
sākušas pirms 2003. gada 27. novembra, ja tās gada laikā ekspluatē ne ilgāk par 1500 darba stundām (piecu
gadu perioda vidējais rādītājs)
1. Emisijas robežvērtības esošajām lielas jaudas iekārtām, izņemot gāzturbīnas un gāzes dzinējus:
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Nominālā ievadītā siltuma
jauda (MW)
SO
2
 emisijas
robežvērtība (mg/m
3
)
NO
x
 emisijas
robežvērtība (mg/m
3
)
1.
Cietais kurināmais
50–500
virs 500
800
800
450
450
1
2.
Šķidrais kurināmais
50–300
300–500
virs 500
850
400
400
450
450
400
Piezīme. 
1 
Noteikto robežvērtību piemēro iekārtām, kurām atļauja izsniegta pirms 1987. gada 1. jūlija un kuras
ekspluatē ne ilgāk par 1500 darba stundām gadā (piecu gadu perioda vidējais rādītājs).
2. NO
x
 emisijas robežvērtības esošajām lielas jaudas iekārtām, kas ir gāzturbīnas (arī kombinētā cikla
gāzturbīnas) ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 50 MW:
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
NO
x
 emisijas
robežvērtība
(mg/m
3
)
1.
Dabasgāze
150
2.
Šķidrais kurināmais un gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
200
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
3. pielikums
Ministru kabineta
26
/
38
I. Emisijas robežvērtības jaunajām sadedzināšanas iekārtām, izņemot gāzturbīnas un gāzes dzinējus
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda
(MW)
Emisijas robežvērtības (mg/m
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Akmeņogles, brūnogles un
cits cietais kurināmais
(izņemot cieto biomasu un
kūdru)
50–100
100–300
virs 300
400
200
150
1
300
2
200
150
2
1000
1000
1000
20
20
10
2.
Cietā biomasa
50–100
100–300
virs 300
200
200
150
250
200
150
1000
1000
1000
20
20
20
3.
Kūdra
50–100
100–300
virs 300
300
300
3
150
3
250
200
150
1000
1000
1000
20
20
20
4.
Šķidrais kurināmais
50–100
100–300
virs 300
350
200
150
300
150
100
300
300
300
20
20
10
5.
Gāzveida kurināmais
virs 50
35
4
100
100
5
5
Piezīmes.
1
 Ja kurināmais tiek dedzināts cirkulējošā vai spiedienam pakļautā verdošā slānī, emisijas robežvērtība ir 200
mg/m
3
.
2
 Ja tiek dedzināts brūnogļu pulveris, iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 100–300 MW emisijas
robežvērtība ir 400 mg/m
3
, bet iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 300 MW – 200 mg/m
3
.
3
 Ja kurināmais tiek dedzināts verdošā slānī, iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 100–300 MW emisijas
robežvērtība ir 250 mg/m
3
, bet iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 300 MW – 150 mg/m
3
.
4
 SO
2
 emisijas robežvērtība iekārtai, kurā par kurināmo izmanto:
1) sašķidrināto gāzi, ir 5 mg/m
3
;
2) koksa krāšņu gāzi ar zemu kaloritāti, ir 400 mg/m
3
;
3) zemas kaloritātes domnu gāzi, ir 200 mg/m
3
.
5
 Putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība iekārtai, kurā par kurināmo izmanto:
1) zemas kaloritātes domnu gāzi, ir 10 mg/m
3
;
2) citur izmantojamās tēraudrūpniecības gāzes, ir 30 mg/m
3
.
II. Emisijas robežvērtības jaunajām sadedzināšanas iekārtām, kas ir gāzturbīnas (arī kombinētā cikla
gāzturbīnas) un gāzes dzinēji
1. Emisijas robežvērtības piemēro katrai atsevišķai gāzturbīnai ar slodzi virs 70 %.
2. Gāzturbīnām (arī kombinētā cikla gāzturbīnām) un gāzes dzinējiem ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs
50 MW ir šādas emisijas robežvērtības:
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
NO
x
 emisijas
robežvērtība (mg/m
3
)
CO emisijas
robežvērtība
(mg/m
3
)
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
Emisijas robežvērtības jaunajām lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām
27
/
38
1.
Emisijas robežvērtības gāzturbīnām (tostarp kombinētā cikla gāzturbīnām)
1.1.
šķidrais kurināmais – vieglie un vidējie destilāti
50
100
1.2.
gāzveida kurināmais
50
1
100
2.
Emisijas robežvērtības gāzes dzinējiem
2.1.
gāzveida kurināmais
75
100
Piezīme. 
1
 Tādu viencikla gāzturbīnu ciklam, kuru lietderības koeficients ir lielāks par 35 %, kas noteikts
piemērojamos standartos norādītajos bāzes slodzes apstākļos, emisijas robežvērtība ir:
50 x η/35, kur
η – procentuāli izteikts gāzturbīnas lietderības koeficients, kas noteikts piemērojamos standartos norādītajos
bāzes slodzes apstākļos.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
I. Emisijas robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām ar jaudu no 5 MW līdz 50 MW (izņemot
gāzturbīnas un dzinējus), ko piemēro, sākot ar 2025. gada 1. janvāri
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Cietā biomasa
200
1, 2
650
1000
30
7
2.
Akmeņogles, brūnogles, kūdra un cits cietais
kurināmais (izņemot cieto biomasu)
400
3
650
1000
30
7
3.
Dīzeļdegviela (gāzeļļa)
–
200
400
–
4.
Šķidrais kurināmais (izņemot dīzeļdegvielu)
350
4
650
400
30
5.
Dabasgāze
–
200
100
–
6.
Gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
35
5, 6
250
–
–
Piezīmes.
1
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina tikai cieto koksnes biomasu.
2
 Attiecībā uz iekārtām, kurās dedzina salmus, – 300 mg/Nm
3
.
3
 Attiecībā uz iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW, bet mazāka vai vienāda ar 20
MW, – 1100 mg/Nm
3
.
4
 Līdz 2030. gada 1. janvārim attiecībā uz iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW, bet
mazāka vai vienāda ar 20 MW un kurās dedzina degvieleļļu (mazutu), – 850 mg/Nm
3
.
5
 Dzelzs un tērauda rūpniecībā attiecībā uz koksa krāšņu gāzēm ar zemu siltumietilpību – 400 mg/Nm
3
 un
attiecībā uz domnu gāzēm ar zemu siltumietilpību – 200 mg/Nm
3
.
6
 Attiecībā uz biogāzi – 170 mg/Nm
3
.
7
 Attiecībā uz iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW, bet mazāka vai vienāda ar 20
MW, – 50 mg/Nm
3
.
4. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
Emisijas robežvērtības esošajām vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām
28
/
38
II. Emisijas
 
robežvērtības esošajām gāzturbīnām un dzinējiem, ko iekārtām ar jaudu no 5 MW līdz 50 MW
piemēro, sākot ar 2025. gada 1. janvāri, bet iekārtām ar jaudu no 1 MW līdz 5 MW
 – 
sākot ar 2030. gada
1. janvāri
Nr.
p. k.
Piesārņojošā
viela
Iekārtas tips
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
dīzeļdegviela
(gāzeļļa)
šķidrais
kurināmais
(izņemot
dīzeļdegvielu)
dabasgāze
gāzveida
kurināmais
(izņemot
dabasgāzi)
1.
SO
2
Dzinēji un gāzturbīnas
–
120
–
15
1, 2
2.
NO
x
Dzinēji
190
3, 4
190
3, 5
190
6
190
6
Gāzturbīnas
7
200
200
150
200
3.
Putekļi jeb
daļiņas
Dzinēji un gāzturbīnas
–
10
8
–
–
4.
CO
Dzinēji un gāzturbīnas
2000
400
400
400
Piezīmes.
1
 Attiecībā uz biogāzi – 60 mg/Nm
3
.
2
 Dzelzs un tērauda rūpniecībā attiecībā uz koksa krāšņu gāzēm ar zemu siltumietilpību – 130 mg/Nm
3
 un
attiecībā uz domnu gāzēm ar zemu siltumietilpību – 65 mg/Nm
3
.
3
 Dīzeļdzinējiem, kuru ražošana tika sākta līdz 2006. gada 18. maijam, un divu kurināmo dzinējiem šķidrā kurināmā
režīmā – 1850 mg/Nm
3
.
4
 Attiecībā uz dzinējiem, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir 1 MW vai lielāka, bet mazāka vai vienāda ar
5 MW, – 250 mg/Nm
3
.
5
 Attiecībā uz dzinējiem, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir:
1) 1 MW vai lielāka, bet mazāka vai vienāda ar 5 MW, – 250 mg/Nm
3
;
2) lielāka par 5 MW, bet mazāka vai vienāda ar 20 MW, – 225 mg/Nm
3
.
6
 Attiecībā uz divu kurināmo dzinējiem gāzveida kurināmā režīmā – 380 mg/Nm
3
.
7
 Emisijas robežvērtības ir piemērojamas tikai tad, ja slodze pārsniedz 70 %.
8
 Attiecībā uz iekārtām, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir 1 MW vai lielāka, bet mazāka vai vienāda ar
20 MW, – 20 mg/Nm
3
.
III. Emisijas robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām ar jaudu no 1 MW līdz 5 MW (izņemot
gāzturbīnas un dzinējus), ko piemēro, sākot ar 2030. gada 1. janvāri
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Cietā biomasa
200
1, 2
650
1000
50
2.
Akmeņogles, brūnogles, kūdra un cits cietais
kurināmais (izņemot cieto biomasu)
1100
650
1000
50
3.
Dīzeļdegviela (gāzeļļa)
–
200
400
–
4.
Šķidrais kurināmais (izņemot dīzeļdegvielu)
350
650
400
50
5.
Dabasgāze
–
250
100
–
6.
Gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
200
3
250
–
–
Piezīmes.
1
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina tikai cieto koksnes biomasu.
29
/
38
2
 Attiecībā uz iekārtām, kurās dedzina salmus, – 300 mg/Nm
3
.
3
 Dzelzs un tērauda rūpniecībā attiecībā uz koksa krāšņu gāzēm ar zemu siltumietilpību – 400 mg/Nm
3
.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda (MW)
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Gāzveida kurināmais
1–50
200
1
350
150
–
2.
Šķidrais kurināmais
1–50
1700
1
400
400
50
1, 2
3.
Cietais kurināmais
1–10
10–50
2500
3
2300
3
600
600
2000
2000
1000
500
Piezīmes.
1
 SO
2
 emisijas robežvērtību nepiemēro, ja par kurināmo tiek izmantota dabasgāze vai dīzeļdegviela (gāzeļļa). SO
2
emisijas robežvērtība attiecībā uz koksa krāšņu gāzēm ar zemu siltumietilpību ir 400 mg/Nm
3
.
2
 Ja kurināmā darba masas pelnu saturs ir lielāks par 0,06 %, emisijas robežvērtība putekļiem jeb daļiņām ir
100 mg/m
3
.
3
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina tikai cieto koksnes biomasu.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
I. Emisijas robežvērtības jaunajām sadedzināšanas iekārtām, izņemot dzinējus un gāzturbīnas
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda (MW)
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Cietā biomasa
1–5 MW
5–20 MW
20–50 MW
200
1
200
1
200
1
500
300
300
1000
1000
1000
50
30
20
2.
Akmeņogles, brūnogles, kūdra
un cits cietais kurināmais
1–5 MW
5–20 MW
400
400
500
300
1000
1000
50
30
5. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
Emisijas robežvērtības esošajām vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām
(izņemot dzinējus un gāzturbīnas)
6. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
Emisijas robežvērtības jaunajām vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, ko
piemēro, sākot ar 2018. gada 20. decembri
30
/
38
(izņemot cieto biomasu)
20–50 MW
400
300
1000
20
3.
Dīzeļdegviela (gāzeļļa)
1–50 MW
–
200
400
–
4.
Šķidrais kurināmais (izņemot
dīzeļdegvielu)
1–5 MW
5–50 MW
350
350
300
2
300
2
400
400
50
20
5.
Dabasgāze
1–50 MW
–
100
100
–
6.
Gāzveida kurināmais (izņemot
dabasgāzi)
1–50 MW
35
3, 4
200
100
–
Piezīmes.
1
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina tikai cieto koksnes biomasu.
2
 Līdz 2025. gada 1. janvārim, ja dedzina mazutu, kas satur no 0,2 % līdz 0,3 % N, – 450 mg/Nm
3
.
3
 Dzelzs un tērauda rūpniecībā attiecībā uz zemas kaloritātes koksa krāšņu gāzēm – 400 mg/Nm
3
 un attiecībā uz
zemas kaloritātes domnu gāzēm – 200 mg/Nm
3
.
4
 Attiecībā uz biogāzi – 100 mg/Nm
3
.
II. Emisijas robežvērtības jaunajām sadedzināšanas iekārtām, kas ir dzinēji un gāzturbīnas
Nr.
p. k.
Piesārņojošā viela
Iekārtas tips
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
dīzeļdegviela
(gāzeļļa)
šķidrais
kurināmais
(izņemot
dīzeļdegvielu)
dabasgāze
gāzveida
kurināmais
(izņemot
dabasgāzi)
1.
SO
2
Dzinēji un
gāzturbīnas
–
120
–
15
1
2.
NO
x
Dzinēji
2
190
3
190
3, 4
95
5
190
Gāzturbīnas
6
75
75
50
75
3.
Putekļi jeb
daļiņas
Dzinēji un
gāzturbīnas
–
10
7
–
–
4.
CO
Dzinēji un
gāzturbīnas
400
400
150
150
Piezīmes.
1
 Attiecībā uz biogāzi – 40 mg/Nm
3
.
2
 Dzinējus, kurus darbina no 500 līdz 1500 stundām gadā, var atbrīvot no prasības nodrošināt atbilstību minētajām
emisijas robežvērtībām, ja tiek veikti primārie pasākumi, lai ierobežotu NO
x
 emisijas un ievērotu šādas robežvērtības:
1) attiecībā uz divu kurināmo dzinējiem – 1850 mg/Nm
3
 šķidrā kurināmā režīmā un 380 mg/Nm
3
 gāzveida kurināmā
režīmā;
2) attiecībā uz dīzeļdzinējiem ar ≤ 1200 apgriezieniem minūtē, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir
20 MW vai mazāka, – 1300 mg/Nm
3
 un dīzeļdzinējiem, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par
20 MW, – 1850 mg/Nm
3
;
3) attiecībā uz dīzeļdzinējiem ar > 1200 apgriezieniem minūtē – 750 mg/Nm
3
.
3
 Attiecībā uz divu kurināmo dzinējiem šķidrā kurināmā režīmā – 225 mg/Nm
3
.
4
 Attiecībā uz dīzeļdzinējiem ar ≤ 1200 apgriezieniem minūtē, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir 20
MW vai mazāka, – 225 mg/Nm
3
.
5
 Attiecībā uz divu kurināmo dzinējiem gāzveida kurināmā režīmā – 190 mg/Nm
3
.
6
 Šīs emisijas robežvērtības ir piemērojamas tikai tad, ja iekārtas slodze pārsniedz 70 %.
7
 Attiecībā uz iekārtām, kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir 1 MW vai lielāka, bet mazāka vai vienāda ar
31
/
38
5 MW, – 20 mg/Nm
3
.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
I. Emisijas robežvērtības jaunajām sadedzināšanas iekārtām (izņemot dzinējus un gāzturbīnas)
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Cietā biomasa
200
1
500
1000
150
2.
Akmeņogles, brūnogles, kūdra un cits cietais
kurināmais (izņemot cieto biomasu)
400
500
1000
150
3.
Dīzeļdegviela (gāzeļļa)
–
200
400
–
4.
Šķidrais kurināmais (izņemot dīzeļdegvielu)
350
300
2
400
50
5.
Dabasgāze
–
100
150
–
6.
Gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
35
3
200
150
–
Piezīmes.
1
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina tikai cieto koksnes biomasu.
2
 Līdz 2025. gada 1. janvārim, ja dedzina mazutu, kas satur no 0,2 % līdz 0,3 % N, – 450 mg/Nm
3
.
3
 Dzelzs un tērauda rūpniecībā attiecībā uz zemas kaloritātes koksa krāšņu gāzēm – 400 mg/Nm
3
 un attiecībā uz
zemas kaloritātes domnu gāzēm – 200 mg/Nm
3
. Attiecībā uz biogāzi – 100 mg/Nm
3
.
II. Emisijas robežvērtības jaunajām sadedzināšanas iekārtām, kas ir dzinēji un gāzturbīnas
Nr.
p. k.
Piesārņojošā viela
Iekārtas tips
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
dīzeļdegviela
(gāzeļļa)
šķidrais
kurināmais
(izņemot
dīzeļdegvielu)
dabasgāze
gāzveida
kurināmais
(izņemot
dabasgāzi)
1.
SO
2
Dzinēji un
gāzturbīnas
–
120
–
15
1
2.
NO
x
Dzinēji
2
225
225
95
3
190
Gāzturbīnas
4
75
75
50
75
3.
Putekļi jeb
daļiņas
Dzinēji un
gāzturbīnas
–
20
–
–
4.
CO
Dzinēji un
gāzturbīnas
400
400
200
200
Piezīmes.
1
 Attiecībā uz biogāzi – 40 mg/Nm
3
.
2
 Dzinējus, kurus darbina no 500 līdz 1500 stundām gadā, var atbrīvot no prasības nodrošināt atbilstību minētajām
emisijas robežvērtībām, ja tiek veikti primārie pasākumi, lai ierobežotu NO
x
 emisijas un ievērotu šādas robežvērtības:
1) attiecībā uz divu kurināmo dzinējiem – 1850 mg/Nm
3
 šķidrā kurināmā režīmā un 380 mg/Nm
3
 – gāzveida
7. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
Emisijas robežvērtības mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām
32
/
38
kurināmā režīmā;
2) attiecībā uz dīzeļdzinējiem ar ≤ 1200 apgriezieniem minūtē – 1850 mg/Nm
3
;
3) attiecībā uz dīzeļdzinējiem ar > 1200 apgriezieniem minūtē – 750 mg/Nm
3
.
3
 Attiecībā uz divu kurināmo dzinējiem gāzveida kurināmā režīmā – 190 mg/Nm
3
.
4
 Šīs emisijas robežvērtības ir piemērojamas tikai tad, ja iekārtas slodze pārsniedz 70 %.
III. Emisijas robežvērtības, kuras esošajām mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām piemēro līdz 2026.
gada 31. decembrim (izņemot dzinējus un gāzturbīnas)
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Gāzveida kurināmais
200
1
350
150
–
2.
Šķidrais kurināmais
1700
1
400
400
50
1, 2
3.
Cietais kurināmais
2500
3
2300
3
600
600
2000
2000
1000
500
Piezīmes.
1
 SO
2
 emisijas robežvērtību nepiemēro, ja par kurināmo tiek izmantota dabasgāze vai dīzeļdegviela (gāzeļļa). SO
2
emisijas robežvērtība attiecībā uz koksa krāšņu gāzēm ar zemu siltumietilpību ir 400 mg/Nm
3
.
2
 Ja kurināmā darba masas pelnu saturs ir lielāks par 0,06 %, emisijas robežvērtība putekļiem jeb daļiņām ir
100 mg/m
3
.
3
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina tikai cieto koksnes biomasu.
IV. Emisijas robežvērtības, kuras esošajām mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām piemēro,
 
sākot ar
2027. gada 1. janvāri (izņemot dzinējus un gāzturbīnas)
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Cietā biomasa
200
1
650
1000
150
2.
Akmeņogles, brūnogles, kūdra un cits
cietais kurināmais (izņemot cieto biomasu)
1100
650
1000
150
3.
Dīzeļdegviela (gāzeļļa)
–
200
400
–
4.
Šķidrais kurināmais (izņemot dīzeļdegvielu)
350
650
400
50
5.
Dabasgāze
–
250
150
–
6.
Gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
200
2
250
150
–
Piezīmes.
1
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina tikai cieto koksnes biomasu.
2
 Dzelzs un tērauda rūpniecībā attiecībā uz zemas kaloritātes koksa krāšņu gāzēm – 400 mg/Nm
3
 un attiecībā uz
zemas kaloritātes domnu gāzēm – 200 mg/Nm
3
. Attiecībā uz biogāzi – 100 mg/Nm
3
.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
8. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
33
/
38
I. Emisijas robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām, izņemot gāzturbīnas un gāzes dzinējus
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda (MW)
Emisijas robežvērtības (mg/m
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Iekārtas, kuras nodotas ekspluatācijā līdz 2003. gada 27. novembrim, kā arī iekārtas, par kurām Valsts vides
dienestā līdz 2002. gada 27. novembrim iesniegts iesniegums atļaujas saņemšanai, lai tās sāktu ekspluatēt
līdz 2003. gada 27. novembrim
1.1.
gāzveida kurināmais
50–300
300–500
virs 500
35
1
35
1
35
1
300
300
200
100
100
100
5
2
5
2
5
2
1.2.
šķidrais kurināmais
50–300
300–500
virs 500
1700
1700–400
3
400
450
450
400
300
300
300
50
4
50
4
50
1.3.
cietais kurināmais
50–100
100–500
virs 500
2000
2000–400
3, 5
400
5
600
6
600
6
500
6, 7
1000
1000
1000
100
100
50
8
2.
Iekārtas, kurām atļaujas izsniegtas pēc 2002. gada 27. novembra, un iekārtas, par kurām iesniegums
atļaujas saņemšanai Valsts vides dienestā iesniegts līdz 2002. gada 27. novembrim, bet to ekspluatācija
sākta pēc 2003. gada 27. novembra
2.1.
gāzveida kurināmais
virs 50
35
9
200
10
100
5
11
2.2.
šķidrais kurināmais
50–100
100–300
virs 300
850
400–200
3
200
400
200
200
300
300
300
50
30
30
2.3.
cietais kurināmais
50–100
100–300
virs 300
850
12, 13
200
12, 13
200
12, 14
400
200
200
1000
1000
1000
50
30
30
Piezīmes.
1
 Sašķidrinātai gāzei SO
2
 emisijas robežvērtība ir 5 mg/m
3
. Gāzēm ar zemu kaloritāti, kuras iegūst no naftas
produktu pārstrādes pārpalikumu gazifikācijas un koksa iegūšanas, un domnas krāšņu gāzēm SO
2
 emisijas
robežvērtība ir 800 mg/m
3
.
2
 Iekārtām, kurās par kurināmo izmanto domnu gāzi, putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība ir 10 mg/m
3
, bet
iekārtām, kurās par kurināmo izmanto citur izmantojamo tēraudrūpniecības gāzi, – 50 mg/m
3
.
3
 Atbilstoši jaudai lineāri dilstošā secībā.
4
 Ja kurināmā darba masas pelnu saturs ir lielāks par 0,06 %, emisijas robežvērtība putekļiem jeb daļiņām ir 100
mg/m
3
.
5
 Iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir 400 MW vai lielāka, ja tās gada laikā darbina (piecu gadu
perioda vidējais rādītājs) mazāk par 2000 darba stundām, SO
2
 emisijas robežvērtība ir 800 mg/m
3
.
6
 Cietajam kurināmajam, kura darba masas saturā ir mazāk par 10 % gaistošo vielu, NO
x
 robežvērtība ir 1200
mg/m
3
.
7
 Iekārtām, kuras, sākot ar 2008. gadu, tiek darbinātas mazāk par 2000 darba stundām gadā (piecu gadu perioda
vidējais rādītājs), un iekārtām, kuras nodotas ekspluatācijā līdz 1987. gada 1. jūlijam, NO
x
 robežvērtība ir 600 mg/m
3
.
Emisijas robežvērtības esošajām lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām,
kurām piemēro Ministru kabineta 2021. gada 7. janvāra noteikumu Nr. 17
"Noteikumi par gaisa piesārņojuma ierobežošanu no sadedzināšanas
iekārtām" 43. un 45. punktā minēto atkāpi
34
/
38
vidējais rādītājs), un iekārtām, kuras nodotas ekspluatācijā līdz 1987. gada 1. jūlijam, NO
x
 robežvērtība ir 600 mg/m
.
8
 Robežvērtību 100 mg/m
3
 var piemērot iekārtām, kuras nodotas ekspluatācijā līdz 1987. gada 1. jūlijam un kurās
sadedzina cieto kurināmo ar sadegšanas siltumu (darba masas kaloritāti), mazāku par 5800 kJ/kg, mitruma saturu,
lielāku par 45 % no svara, kopējo mitruma un pelnu saturu, lielāku par 60 % no svara, un kalcija oksīda saturu, lielāku
par 10 %.
9
 Sašķidrinātai gāzei SO
2
 emisijas robežvērtība ir 5 mg/m
3
, gāzēm ar zemu kaloritāti, kuras iegūst no koksa, –
400 mg/m
3
, zemas kaloritātes domnas krāšņu gāzēm – 200 mg/m
3
.
10
 Dabasgāzei (dabiskas izcelsmes metānam, kurā inerto gāzu un citu sastāvdaļu nav vairāk par 20 % no tilpuma)
NO
x
 emisijas robežvērtība iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu no 50 līdz 300 MW ir 150 mg/m
3
, bet iekārtām
ar nominālo ievadīto siltuma jaudu, lielāku par 300 MW, – 100 mg/m
3
.
11
 Putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība iekārtām, kurās par kurināmo izmanto domnu gāzi, ir 10 mg/m
3
, bet
iekārtām, kurās par kurināmo izmanto citur izmantojamo tēraudrūpniecības gāzi, – 30 mg/m
3
.
12
 Cietajai biomasai SO
2
 emisijas robežvērtība ir 200 mg/m
3
.
13
 Ja emisijas robežvērtību nav iespējams nodrošināt kurināmā sēra satura dēļ, operators nodrošina, ka
SO
2
 emisijas robežvērtība nepārsniedz 300 mg/m
3
.
14
 Ja emisijas robežvērtību nav iespējams nodrošināt kurināmā sēra satura dēļ, operators nodrošina, ka
SO
2
 emisijas robežvērtība nepārsniedz 400 mg/m
3
.
II. Emisijas robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām, kas ir gāzturbīnas (tai skaitā kombinētā
cikla gāzturbīnas)
Nr.
p. k.
Kurināmā veids
NO
x
 emisijas robežvērtība (mg/m
3
)
1
1.
Šķidrais kurināmais – vieglie un vidējie destilāti
120
2.
Dabasgāze
2
50
3, 4
3.
Gāzveida kurināmais (izņemot dabasgāzi)
120
Piezīmes.
1
 Emisijas robežvērtības piemēro katrai atsevišķai gāzturbīnai ar slodzi virs 70 %.
2
 Dabiskas izcelsmes metāns, kurā inerto gāzu un citu sastāvdaļu nav vairāk par 20 % no tilpuma.
3
 Emisijas robežvērtība 75 mg/m
3
 ir attiecināma uz šādām gāzturbīnām (gāzturbīnas lietderības koeficients
noteikts piemērojamos standartos norādītajos bāzes slodzes apstākļos):
1) gāzturbīnām, ko izmanto kombinētajās siltuma un elektroenerģijas ražošanas sistēmās ar kopējo lietderības
koeficientu virs 75 %;
2) gāzturbīnām, ko izmanto kombinētā cikla iekārtās ar vidējo gada elektroenerģijas ražošanas lietderības
koeficientu virs 55 %;
3) gāzturbīnām, ko izmanto mehāniskajai piedziņai.
4
 Tādu gāzturbīnu ciklam, kuras neatbilst nevienai no minētajām kategorijām, bet kuru lietderības koeficients ir
lielāks par 35 %, kas noteikts piemērojamos standartos norādītajos bāzes slodzes apstākļos, emisijas robežvērtība ir:
50 x η/35, kur
η – procentuāli izteikts gāzturbīnas lietderības koeficients, kas noteikts piemērojamos standartos norādītajos
bāzes slodzes apstākļos.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
9. pielikums
Ministru kabineta 
35
/
38
I. Dūmeņa augstuma aprēķins sadedzināšanas iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 5 MW vai
mazāku
1. Dūmeņa minimālo augstumu atbilstoši šim pielikumam nosaka, ja sadedzināšanas iekārtas iedarbības zonā vai
pie zonas robežas ir izvietota dzīvojamā vai publiskā ēka un vēdināšanu šīs ēkas telpās, kur uzturas cilvēki, nodrošina
minētajā zonā izvietotas ventilācijas sistēmas vai dabiskās vēdināšanas āra gaisa ņemšanas punkti (tai skaitā atveres,
ailas, logi vai durvis).
2. Dūmeņa minimālo augstumu (H
D
) virs ēkas jumta seguma (H
Ēka
) aprēķina, izmantojot šādu formulu:
H
D
 = (H
A
 – H
Ēka
) + H
J
, kur
R – iedarbības zonas rādiuss, m;
H
D
 – dūmeņa minimālais augstums virs ēkas jumta seguma (H
Ēka
), m. Iegūtajam rezultātam var būt gan pozitīva,
gan negatīva vērtība;
H
A
 – atskaites līmenis, m;
H
Ēka
 – jumta seguma augstums dūmeņa izvietošanas vietā vai jumta kores augstums, ja dūmenis tiek izvietots
tālāk par 3 m no jumta kores vai līdzās ēkai, m;
H
J
 – minimālais nepieciešamais dūmeņa augstums virs atskaites līmeņa (H
A
), m.
1. attēls
3. Sadedzināšanas iekārtas iedarbības zona (R) ir apļveida zona, kuras viduspunkts ir dūmenis (1. attēls).
Iedarbības zonas rādiuss ir atkarīgs no kurināmā veida, kuru izmanto sadedzināšanas iekārtā, un no iekārtas
nominālās ievadītās siltuma jaudas.
4. Atskaites līmenis (H
A
) ir augstums no zemes virsmas līdz tādam ventilācijas sistēmas vai dabiskās vēdināšanas
āra gaisa ņemšanas punktam (tai skaitā atverei, ailai, logam vai durvīm), kas ir augstākais starp visām ēkām, kuras
atrodas sadedzināšanas iekārtas iedarbības zonā (1. attēls). Atskaites līmenis var būt arī zemāks par ēkas jumta
seguma augstumu.
5. Cietā kurināmā sadedzināšanas iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu no 0,2 MW līdz 0,25 MW iedarbības
zonas rādiuss ir 23 m. Iedarbības zonas rādiuss uz katriem nākamajiem 50 kW palielinās par 2 m, līdz sasniedz
maksimālo iedarbības zonas rādiusu 54 m. Iedarbības zonas rādiusi, ņemot vērā sadedzināšanas iekārtas nominālo
ievadīto siltuma jaudu, un minimālais nepieciešamais dūmeņa augstums (H
J
) virs atskaites līmeņa (H
A
) ir šādi:
Cietā kurināmā sadedzināšanas
iekārtas nominālā ievadītā siltuma jauda,
MW
Iedarbības zonas rādiuss, m
Minimālais nepieciešamais dūmeņa
augstums (H
J
) virs atskaites līmeņa
(H
A
), m
No 0,2 līdz 0,25
23
4
No 0,26 līdz 0,30
25
2021. gada 7. janvāra
noteikumiem Nr. 17
Dūmeņa augstuma aprēķins un informācija par dūmeņa augstumu
36
/
38
No 0,31 līdz 0,35
27
4
No 0,36 līdz 0,40
29
No 0,41 līdz 0,45
31
5
No 0,46 līdz 0,50
33
No 0,51 līdz 0,55
35
No 0,56 līdz 0,60
37
No 0,61 līdz 0,65
39
No 0,66 līdz 0,70
41
No 0,71 līdz 0,75
43
No 0,76 līdz 0,80
45
No 0,81 līdz 0,85
47
No 0,86 līdz 0,90
49
No 0,91 līdz 1
50
No 1,01 līdz 2
51
6
No 2,01 līdz 3
52
No 3,01 līdz 4
53
No 4,01 līdz 5
54
6. Gāzveida un šķidrā kurināmā sadedzināšanas iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu no 0,2 MW līdz
0,25 MW iedarbības zonas rādiuss ir 12 m. Iedarbības zonas rādiuss uz katriem nākamajiem 50 kW palielinās par
1 metru, līdz sasniedz maksimālo iedarbības zonas rādiusu 31 metrs. Iedarbības zonas rādiusi, ņemot vērā
sadedzināšanas iekārtas nominālo ievadīto siltuma jaudu, un minimālais nepieciešamais dūmeņa augstums (H
J
) virs
atskaites līmeņa (H
A
) ir šādi:
Gāzveida un šķidrā kurināmā
sadedzināšanas iekārtas nominālā
ievadītā siltuma jauda, MW
Iedarbības zonas rādiuss, m
Minimālais nepieciešamais dūmeņa
augstums (H
J
) virs atskaites līmeņa
(H
A
), m
No 0,2 līdz 0,25
12
1
No 0,26 līdz 0,30
13
No 0,31 līdz 0,35
14
No 0,36 līdz 0,40
15
No 0,41 līdz 0,45
16
No 0,46 līdz 0,50
17
2
No 0,51 līdz 0,55
18
No 0,56 līdz 0,60
19
3
No 0,61 līdz 0,65
20
No 0,66 līdz 0,70
21
No 0,71 līdz 0,75
22
No 0,76 līdz 0,80
23
4
No 0,81 līdz 0,85
24
No 0,86 līdz 0,90
25
No 0,91 līdz 0,95
26
No 0,96 līdz 1
27
No 1,01 līdz 2
28
No 2,01 līdz 3
29
5
No 3,01 līdz 4
30
No 4,01 līdz 5
31
7. Citām mazas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kuras nav minētas šā pielikuma 5. un 6. punktā, minimālais
nepieciešamais dūmeņa augstums (H
J
) virs atskaites līmeņa (H
A
) ir 5 metri.
8. Augstums no zemes virsmas līdz dūmeņa augšējam galam nedrīkst pārsniegt divus tās ēkas augstumus, virs
kuras atrodas dūmenis.
II. Informācija par nepieciešamo dūmeņa augstumu
9. Operators sagatavo un iesniedz Valsts vides dienestā šādu informāciju, kas pamato iekārtas dūmeņa minimālā
augstuma noteikšanu atbilstoši Ministru kabineta 2021. gada 7. janvāra noteikumu Nr. 17 "Noteikumi par gaisa
37
/
38
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
piesārņojuma ierobežošanu no sadedzināšanas iekārtām" prasībām:
9.1. iekārtas adrese;
9.2. ja iekārtas tuvumā atrodas dzīvojamās un publiskās ēkas, – informācija par katru no emisijas avota tuvumā
esošajām ēkām (ja šo ēku augstums ir tuvs iekārtas dūmeņa augstumam, raksturo vienu ēku, uz kuru iespējama
vislielākā ietekme):
9.2.1. ēkas adrese (norādot arī to ēku, kuras fasāde ir visvairāk pakļauta konkrētā emisijas avota radītajam gaisa
piesārņojumam);
9.2.2. ēkas centra x un y koordinātas attiecībā pret emisijas avotu;
9.2.3. ēkas augstums;
9.2.4. ēkas garums;
9.2.5. ēkas platums;
9.3. informācija par katram emisijas avotam noteikto minimālo nepieciešamo dūmeņa augstumu:
Nr.
p. k.
Emisijas avota kods
1
Emisijas avota augstums
virs zemes virsmas (m)
Iedarbības zona (m)
Dūmeņa minimālais
augstums (m)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Piezīme. 
1
 Katru dūmeni identificē ar iekšēju kodu A1, A2, A3 utt. Minētais kods pēc tam jāizmanto, arī iesniedzot
iesniegumu atļaujas vai reģistrācijas saņemšanai atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā piesakāmas A, B
un C kategorijas piesārņojošas darbības un izsniedzamas atļaujas A un B kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
38
/
38