Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 202 (4805),
27.12.2012.
OP numurs: 
2012/202.4
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
867
Pieņemts: 
11.12.2012.
Stājas spēkā: 
28.12.2012.
Attēlotā redakcija:
 13.05.2017. - ...
Grozījumi:
MK 08.10.2013. noteikumi 
Nr.1062 / LV, 198 (5004), 10.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
MK 22.04.2014. noteikumi 
Nr.207 / LV, 86 (5146), 07.05.2014. / Stājas spēkā 08.05.2014.
MK 24.02.2015. noteikumi 
Nr.102 / LV, 41 (5359), 27.02.2015. / Stājas spēkā 28.02.2015.
MK 03.05.2017. noteikumi 
Nr.246 / LV, 92 (5919), 12.05.2017. / Stājas spēkā 13.05.2017.
Ministru kabineta noteikumi Nr.867
 
Rīgā 2012.gada 11.decembrī (prot. Nr.70 61.§)
Kārtība, kādā nosakāms maksimāli pieļaujamais valsts budžeta
izdevumu kopapjoms un maksimāli pieļaujamais valsts budžeta
izdevumu kopējais apjoms katrai ministrijai un citām centrālajām
1
/
27
valsts iestādēm vidējam termiņam
Izdoti saskaņā ar 
Likuma par budžetu 
un finanšu vadību
 16.
2
 panta ceturto daļu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka kārtību, kādā aprēķina maksimāli pieļaujamo valsts budžeta izdevumu kopapjomu un maksimāli
pieļaujamo valsts budžeta izdevumu kopējo apjomu katrai ministrijai un citām centrālajām valsts iestādēm (turpmāk – ministrija)
vidējam termiņam.
2. Šo noteikumu izpratnē n gads ir kārtējais saimnieciskais gads, kurā plāno vidēja termiņa budžeta ietvara likumu
nākamajiem trim gadiem – n+1, n+2 un n+3 gadam.
3. Maksimāli pieļaujamais valsts budžeta izdevumu kopapjoms vidējam termiņam (turpmāk – maksimāli pieļaujamais
izdevumu kopapjoms) šo noteikumu izpratnē ir maksimāli pieļaujamais valsts budžeta izdevumu kopapjoms sadalījumā pa n+1,
n+2 un n+3 gadu, un to veido valsts pamatbudžeta un valsts speciālā budžeta kopējie izdevumi saimnieciskajā gadā, no kuriem
tiek izslēgti savstarpējie pārskaitījumi starp šiem budžetiem.
4. Maksimāli pieļaujamais valsts budžeta izdevumu kopējais apjoms katrai ministrijai vidējam termiņam (turpmāk – maksimāli
pieļaujamais izdevumu apjoms ministrijai) šo noteikumu izpratnē ir maksimāli pieļaujamais valsts pamatbudžeta izdevumu
kopējais apjoms sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu un maksimāli pieļaujamais valsts speciālā budžeta izdevumu kopējais
apjoms sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu katrai ministrijai. Finanšu ministrija maksimāli pieļaujamo izdevumu kopapjomu un
maksimāli pieļaujamo izdevumu apjomu ministrijām saskaņā ar šajos noteikumos minētajām prasībām aprēķina katru gadu
2
/
27
vidēja termiņa budžeta ietvara likuma projekta un gadskārtējā valsts budžeta likuma projekta izstrādes un iesniegšanas grafikā
noteiktajā termiņā.
(Grozīts ar MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
5. Maksimāli pieļaujamo izdevumu kopapjomu Finanšu ministrija aprēķina, pamatojoties uz vidēja termiņa budžeta ietvara
likumu, prognozēm par makroekonomisko attīstību, kā arī ievērojot valstī noteiktos fiskālos nosacījumus, ja tādi tiek pieņemti
normatīvajos aktos vidēja termiņa budžeta plānošanas vai fiskālās disciplīnas jomā.
6. Finanšu ministrija, sagatavojot maksimāli pieļaujamo izdevumu apjomu ministrijai:
6.1. n+1 un n+2 gadam, aprēķinos ievēro pārmantojamības principu – piemēro vidēja termiņa budžeta ietvara likumā
apstiprināto maksimāli pieļaujamo izdevumu apjomu ministrijai attiecīgajam gadam, ko precizē atbilstoši šajos
noteikumos paredzētajai kārtībai;
6.2. n+3 gadam, veic šajos noteikumos paredzētās korekcijas, aprēķinos pamatojoties uz vidēja termiņa budžeta ietvara
likumā iepriekšējam gadam ministrijai apstiprināto maksimāli pieļaujamo izdevumu apjomu.
(Grozīts ar MK 
22.04.2014.
 noteikumiem Nr.207)
7. Maksimāli pieļaujamo izdevumu apjomu Saeimai sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu norāda Saeimas noteiktajā apjomā.
II. Maksimāli pieļaujamā izdevumu kopapjoma noteikšana
8. Maksimāli pieļaujamais izdevumu kopapjoms valsts pamatbudžeta un valsts speciālā budžeta daļām valsts pamatfunkciju
īstenošanai un Eiropas Savienības politikas instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto un finansēto projektu
un pasākumu īstenošanai ietver:
3
/
27
8.1. valsts pamatbudžeta un valsts speciālā budžeta bāzes izdevumus, kas nodrošina valsts funkciju izpildi nemainīgā
līmenī;
8.2. valsts pamatbudžeta un valsts speciālā budžeta attīstības izdevumus, ja Ministru kabinetā ir pieņemts lēmums par
prioritārajiem pasākumiem.
(Grozīts ar MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
9. 
(Svītrots ar MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
III. Valsts pamatbudžeta un valsts speciālā budžeta bāzes noteikšana
10. Finanšu ministrija aprēķina valsts pamatbudžeta bāzi (izdevumus un resursus izdevumu segšanai) ministrijai n + 1, n + 2
un n + 3 gadam, ievērojot Ministru kabineta pieņemtos lēmumus par valsts pamatbudžeta bāzi un šo noteikumu 
6. punktā
minētos nosacījumus un ņemot vērā izmaiņas:
10.1. valsts budžeta ilgtermiņa saistībās normatīvajos aktos budžeta un finanšu vadības jomā noteiktajos gadījumos, tai
skaitā valsts budžeta ilgtermiņa saistībās procentu izdevumiem, kārtējiem maksājumiem Eiropas Savienības budžetā un
starptautiskai sadarbībai, Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļu finansēto
vai līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai atbilstoši precizētajiem darba grafikiem un naudas plūsmām;
10.2. ieņēmumos no maksas pakalpojumiem un citiem pašu ieņēmumiem un tiem atbilstošajos izdevumos;
10.3. šādās prognozēs:
10.3.1. valsts sociālo pabalstu saņēmēju skaits;
4
/
27
10.3.2. izdienas pensiju un piemaksu pie vecuma un invaliditātes pensijām vidējais apmērs un saņēmēju skaits;
10.3.3. bēgļu un personu, kurām piešķirts alternatīvais statuss, pabalstu saņēmēju skaits;
10.3.4. personas ar invaliditāti (skaits), kuras saņem asistenta pakalpojumu;
10.3.5. to personu skaits, kas saņem uzturlīdzekļus no Uzturlīdzekļu garantiju fonda;
10.3.6. to cietušo skaits, kas saņem kompensācijas saskaņā ar likumu "
Par valsts kompensāciju cietušajiem
";
10.3.7. brīvpusdienu saņēmēju skaits;
10.3.8. transferta pārskaitījumi no valsts pamatbudžeta uz valsts speciālo budžetu saistībā ar atsevišķās dzīves
situācijās noteiktam personu lokam valsts sniegtā atbalsta vidējo apmēru un saņēmēju skaitu;
10.4. uzturēšanas izdevumos, kas rodas no veiktajiem kapitālajiem ieguldījumiem pabeigtos projektos, kas ir nodoti
ekspluatācijā un par kuriem tiks veikts galīgā norēķina maksājums (tai skaitā no Eiropas Savienības politiku instrumentu
un pārējo ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļu ietvaros veiktajām investīcijām), un kas turpmāk jāfinansē no valsts budžeta
līdzekļiem atbilstoši noslēgtajiem līgumiem, citiem pamatojuma dokumentiem vai aprēķiniem (par valsts informācijas
sistēmām nepieciešamajiem uzturēšanas izdevumiem atbilstoši noslēgtajiem līgumiem, citiem pamatojuma dokumentiem
un aprēķiniem jāpievieno Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas atzinums);
10.5. n+3 gadam – izdevumu samazinājumā, kuri n+2 gadā paredzēti vienreizējo pasākumu veikšanai, par kuru
īstenošanu vidējā termiņā vai ilgtermiņā nav pieņemts Ministru kabineta lēmums;
10.6. n+3 gadam – izdevumu palielinājumā, kuriem n+2 gadā paredzēts finansējums nepilnam gadam, bet kuri turpmāk
jāfinansē pilnā apjomā visu gadu;
10.7. n+3 gadam – izdevumu palielinājumā, lai nodrošinātu 
Latvijas Republikas Satversmes
 
6. 
un 
101. pantā
, 
Saeimas
vēlēšanu likumā
, Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likumā, 
Eiropas Parlamenta vēlēšanu likumā
 un
5
/
27
Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likuma
 
71. panta
 pirmās daļas 11. punktā paredzēto pasākumu finansēšanu, ievērojot
šo noteikumu 8.1. apakšpunktu.
(MK 
22.04.2014.
 noteikumu Nr. 207 redakcijā, kas grozīta ar MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
11. Finanšu ministrija pamatbudžeta bāzes aprēķinus sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu ministrijai nosūta saskaņošanai
līdz n gada 31.janvārim.
(Grozīts ar MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
12. Ministrija, kura ir budžeta resora "62. Mērķdotācijas pašvaldībām" attiecīgās programmas (apakšprogrammas) un (vai)
budžeta resora "64. Dotācija pašvaldībām" attiecīgās programmas (apakšprogrammas) izpildītāja, līdz n gada 31.janvārim
iesniedz Finanšu ministrijā attiecīgo pamatbudžeta bāzes projektu (sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu) programmu
(apakšprogrammu) līmenī sadalījumā pa izdevumu kodiem atbilstoši ekonomiskajām kategorijām.
13. Ja ministrija nesaskaņo Finanšu ministrijas veiktos pamatbudžeta bāzes aprēķinus, tā 10 darbdienu laikā var iesniegt
pamatotus iebildumus un priekšlikumus, tai skaitā priekšlikumus izmaiņām starp izdevumu kodiem atbilstoši ekonomiskajām
kategorijām, ievērojot šādus nosacījumus:
13.1. nav pieļaujama pārdale no izdevumiem Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu
palīdzības projektu un pasākumu īstenošanai, procentu izdevumiem, kārtējiem maksājumiem Eiropas Savienības budžetā
un starptautiskajai sadarbībai, izdevumiem klimata pārmaiņu finanšu instrumentam un emisijas kvotu izsolīšanas
instrumentam, valsts budžeta uzturēšanas izdevumu transfertiem no valsts pamatbudžeta uz valsts speciālo budžetu un
no valsts pamatbudžeta izdevumiem valsts sociālajiem pabalstiem uz citiem izdevumiem (izņemot gadījumus, ja mainās
izdevumu kods atbilstoši ekonomiskajām kategorijām, bet saglabājas darījuma būtība);
13.2. nav pieļaujama pārdale uz izdevumiem atlīdzībai valsts pamatbudžeta daļā valsts pamatfunkciju īstenošanai,
izņemot gadījumus, ja pirms valsts pamatbudžeta bāzes aprēķinu veikšanas ir ticis pieņemts atsevišķs Ministru kabineta
lēmums.
(Grozīts ar MK 
22.04.2014.
 noteikumiem Nr. 207; MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
6
/
27
14. Finanšu ministrija izvērtē ministrijas iesniegtos iebildumus un priekšlikumus, ja nepieciešams, precizē valsts
pamatbudžeta bāzes aprēķinus ministrijai programmu (apakšprogrammu) līmenī sadalījumā pa ieņēmumu un izdevumu kodiem
atbilstoši ekonomiskajām kategorijām gadskārtējā valsts budžeta likumā noteiktajā detalizācijas līmenī un atbilstoši vidēja
termiņa budžeta ietvara likuma projekta un gadskārtējā valsts budžeta likuma projekta izstrādes un iesniegšanas grafikam
iesniedz Ministru kabinetā apstiprināšanai valsts pamatbudžeta bāzes projektu, pievienojot nesaskaņoto bāzes izdevumos
neiekļauto pasākumu sarakstu.
(Grozīts ar MK 
24.02.2015.
 noteikumiem Nr. 102; MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
15. Finanšu ministrija nosūta Labklājības ministrijai veidlapas valsts speciālā budžeta bāzes projekta sagatavošanai n+1, n+2
un n+3 gadam, kā arī prognozes n+1, n+2 un n+3 gadam par:
15.1. valsts sociālās apdrošināšanas iemaksām sadalījumā pa mēnešiem;
15.2. tautsaimniecībā nodarbināto mēneša vidējo bruto darba samaksu 
euro
, tās pieaugumu faktiskajās un
salīdzināmajās cenās procentos salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu;
15.3. darba tirgus rādītājiem (nodarbinātību, darba meklētāju īpatsvaru procentos no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem,
reģistrēto bezdarba līmeni procentos no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem);
15.4. patēriņa cenu indeksu pa mēnešiem, norādot patēriņa cenu indeksu salīdzinājumā ar iepriekšējo mēnesi, patēriņa
cenu indeksu salīdzinājumā ar iepriekšējā gada attiecīgo mēnesi un patēriņa cenu indeksu par gadu salīdzinājumā ar
iepriekšējo gadu.
(Grozīts ar MK 
08.10.2013.
 noteikumiem Nr.1062; MK 
22.04.2014.
 noteikumiem Nr. 207)
16. Labklājības ministrija, sagatavojot priekšlikumus par valsts speciālā budžeta bāzi (izdevumi un ieņēmumi to segšanai)
n + 1, n + 2 un n + 3 gadam, ievēro Ministru kabineta pieņemtos lēmumus par valsts speciālā budžeta bāzi un šo noteikumu 
6.
punktā
 minētos nosacījumus un ņem vērā:
7
/
27
16.1. šo noteikumu 
15.punktā
 minētās prognozes;
16.2. aizņēmumus no valsts pamatbudžeta un to atmaksu;
16.3. speciālā budžeta naudas līdzekļu atlikumu (uz n+1, n+2 un n+3 gada 1.janvāri);
16.4. izmaiņas valsts budžeta ilgtermiņa saistībās normatīvajos aktos budžeta un finanšu vadības jomā noteiktajos
gadījumos, tai skaitā valsts budžeta ilgtermiņa saistībās procentu izdevumiem, kārtējiem maksājumiem Eiropas
Savienības budžetā un starptautiskai sadarbībai, Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu
palīdzības līdzekļu finansēto vai līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai atbilstoši precizētajiem darba grafikiem
un naudas plūsmām;
16.5. izmaiņas ieņēmumos no sniegtajiem maksas pakalpojumiem un citiem pašu ieņēmumiem un tiem atbilstošajos
izdevumos;
16.6. izmaiņas nenodokļu ieņēmumos un valsts speciālā budžeta saņemtajos transfertos no valsts pamatbudžeta un tiem
atbilstošajos izdevumos;
16.7. izmaiņas izdevumos saistībā ar sociālās apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēju skaita un vidējā apmēra
prognozēm;
16.8. izdevumu palielinājumu uzturēšanas izdevumiem, kas rodas no veiktajiem kapitālajiem ieguldījumiem (tai skaitā no
Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējo ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļu ietvaros veiktajām investīcijām) un
kas turpmāk jāfinansē no valsts budžeta līdzekļiem atbilstoši noslēgtajiem līgumiem, citiem pamatojuma dokumentiem vai
aprēķiniem;
16.9. izmaiņas starp izdevumu kodiem atbilstoši ekonomiskajām kategorijām, ievērojot šādus nosacījumus:
16.9.1. nav pieļaujama pārdale no procentu izdevumiem, izdevumiem starptautiskajai sadarbībai un izdevumiem
sociālajiem pabalstiem uz citiem izdevumiem;
8
/
27
16.9.2. nav pieļaujama pārdale uz izdevumiem atlīdzībai valsts speciālā budžeta daļā valsts pamatfunkciju īstenošanai,
izņemot gadījumus, ja pirms valsts speciālā budžeta bāzes aprēķinu veikšanas ir ticis pieņemts atsevišķs Ministru
kabineta lēmums;
16.10. n+3 gadam – to izdevumu samazinājumu, kuri n+2 gadā paredzēti vienreizējo pasākumu veikšanai, par kuru
īstenošanu vidējā termiņā vai ilgtermiņā nav pieņemts Ministru kabineta lēmums;
16.11. n+3 gadam – izdevumu palielinājumu pasākumiem, kuriem n+2 gadā paredzēts finansējums nepilnam gadam, bet
kuri turpmāk jāfinansē pilnā apjomā visu gadu.
(Grozīts ar MK 
22.04.2014.
 noteikumiem Nr. 207; MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
17. Labklājības ministrija Finanšu ministrijas noteiktajā termiņā, kas nav īsāks par trijām nedēļām no šo noteikumu 
15.
punktā
 minēto veidlapu un prognožu saņemšanas, iesniedz Finanšu ministrijā:
17.1. priekšlikumus valsts speciālā budžeta bāzes projektam sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu katrai budžeta
apakšprogrammai;
17.2. priekšlikumus valsts speciālā budžeta bāzes projekta izmaiņām ministrijai kopā un sadalījumā pa budžeta
programmām un apakšprogrammām;
17.3. valsts pensiju un sociālās apdrošināšanas pabalstu izdevumu aprēķinu n+1, n+2 un n+3 gadam;
17.4. informāciju par plānotajiem izdevumiem pensiju indeksācijām sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu.
(Grozīts ar MK 
22.04.2014.
 noteikumiem Nr.207)
18. Finanšu ministrija divu nedēļu laikā pēc priekšlikumu valsts speciālā budžeta bāzes projektam saņemšanas no
Labklājības ministrijas izvērtē atbilstoši šo noteikumu 
17.punktam
 iesniegtos priekšlikumus un aprēķinus valsts speciālā
budžeta bāzes projektam, sagatavo valsts speciālā budžeta bāzes projektu sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu un iesniedz to
9
/
27
saskaņošanai Labklājības ministrijā. Ja Labklājības ministrija nesaskaņo ar Finanšu ministriju valsts speciālā budžeta bāzes
projektu, tā piecu darbdienu laikā var iesniegt pamatotus iebildumus. Finanšu ministrija izvērtē Labklājības ministrijas iesniegtos
iebildumus, ja nepieciešams, precizē valsts speciālā budžeta bāzes aprēķinus un atbilstoši vidēja termiņa budžeta ietvara likuma
projekta un gadskārtējā valsts budžeta likuma projekta izstrādes un iesniegšanas grafikam iesniedz Ministru kabinetā
apstiprināšanai valsts speciālā budžeta bāzes projektu, pievienojot nesaskaņoto bāzes izdevumos neiekļauto pasākumu
sarakstu.
(Grozīts ar MK 
24.02.2015.
 noteikumiem Nr.102)
19. Ministru kabinets, izskatot budžeta bāzes projektu, uzklausa Valsts prezidenta kancelejas, Augstākās tiesas,
Satversmes tiesas, Tieslietu padomes, Valsts kontroles, Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes, Tiesībsarga
biroja, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas un Ģenerālprokuratūras viedokli.
19.
1
 Pēc valsts budžeta bāzes izdevumu apstiprināšanas Ministru kabinetā Finanšu ministrija sadarbībā ar ministrijām līdz
budžeta pieprasījumu iesniegšanai precizē valsts budžeta bāzes izdevumus atbilstoši Ministru kabineta pieņemtajiem
lēmumiem.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
IV. Valsts pamatbudžeta un valsts speciālā budžeta bāzes pārskatīšana
20. Ja atbilstoši šo noteikumu
 III nodaļai
 aprēķinātā un Ministru kabinetā apstiprinātā valsts pamatbudžeta un valsts speciālā
budžeta bāze nenodrošina valstī noteiktos fiskālos nosacījumus, Ministru kabinets lemj par valsts pamatbudžeta un speciālā
budžeta bāzes optimizācijas pasākumiem.
21. Ministrija atbilstoši šo noteikumu 
20.punktā
 minētajam lēmumam iesniedz Finanšu ministrijā precizēto valsts
pamatbudžeta un valsts speciālā budžeta bāzi sadalījumā pa n+1, n+2 un n+3 gadu.
10
/
27
V. Valsts pamatbudžeta un valsts speciālā budžeta attīstības daļas noteikšana
(Nodaļa MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
22. Ministru kabinets, izskatot Latvijas Stabilitātes programmas projektu, definē prioritāro pasākumu iesniegšanas
nosacījumus.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā; sk. 
50. punktu
)
23. Finanšu ministrija savā tīmekļvietnē publicē šo noteikumu 
1. 
un 
2.
 pielikumā norādītās veidlapas. Ministrijas, sagatavojot
līdzekļu pieprasījumu prioritārajiem pasākumiem, izmanto Finanšu ministrijas tīmekļvietnē publicētās veidlapas 
MS Excel
formātā, neveicot izmaiņas veidlapas struktūrā.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
24. Ministrija iesniedz Finanšu ministrijā un Pārresoru koordinācijas centrā pieteikumus prioritārajiem pasākumiem (
1.
pielikums
) un prioritāro pasākumu sarakstu nozīmīguma secībā (
2. pielikums
), nosūtot tos attiecīgi uz Finanšu ministrijas un
Pārresoru koordinācijas centra oficiālo elektroniskā pasta adresi.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
25. Ministrija, kura plāno prioritāro pasākumu, kas saistīts ar operatīvo darbību, iesniedzot prioritārā pasākuma pieteikumu,
vienlaikus sevišķajā lietvedībā iesniedz prioritārā pasākuma pieteikumu, kurā papildus ietverta slepenā informācija.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
26. Aizpildot pieteikumus prioritārajiem pasākumiem, ministrija katram prioritārajam pasākumam piešķir kodu xx_xx_x_x,
kas sastāv no četrām daļām, un to veido, ievērojot šādus principus:
11
/
27
26.1. koda pirmā daļa (koda pirmā un otrā zīme) ir attiecīgā budžeta resora numurs atbilstoši gadskārtējam valsts
budžeta likumam;
26.2. koda otrā daļa (koda trešā un ceturtā zīme) ir prioritārā pasākuma vieta ministrijas iesniegtajā prioritāro pasākumu
sarakstā (pirmajiem deviņiem prioritārajiem pasākumiem koda trešā zīme ir 0);
26.3. koda trešā daļa (koda piektā zīme) norāda prioritārā pasākuma veidu (koda piektā zīme "P" – vienas ministrijas
ietvaros īstenotais prioritārais pasākums; koda piektā zīme "H" – starpnozaru prioritārais pasākums;
26.4. koda ceturto daļu (koda sestā zīme "N") piemēro tikai Valsts prezidenta kancelejas, Augstākās tiesas, Satversmes
tiesas, zemesgrāmatu nodaļu, rajonu (pilsētu) tiesu, apgabaltiesu, Valsts kontroles, Nacionālās elektronisko plašsaziņas
līdzekļu padomes, Tiesībsarga biroja, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas un Ģenerālprokuratūras
iesniedzamajiem prioritārajiem pasākumiem;
26.5. visas koda daļas savstarpēji atdala ar apakšsvītru "_".
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
27. Prioritāro pasākumu pieteikumos (
MS Excel
 formātā) lapu (
sheet
) nosaukumos ministrija norāda tikai atbilstošo
prioritārajam pasākumam piešķirto kodu.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
28. Tieslietu ministrija nodrošina, ka zemesgrāmatu nodaļu, rajonu (pilsētu) tiesu, apgabaltiesu prioritāro pasākumu sarakstu
un Satversmes aizsardzības biroja prioritāro pasākumu sarakstu nodala no pārējo Tieslietu ministrijas prioritāro pasākumu
saraksta un iesniedz atsevišķā failā
 MS Excel
 formātā.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
29. Veidlapā "Prioritārā pasākuma pieteikums vidējam termiņam" (
1.
 pielikums) ministrija norāda:
12
/
27
29.1. prioritārā pasākuma nosaukumu un kodu;
29.2. prioritārā pasākuma mērķi (ne vairāk kā 250 zīmju) un aprakstu (ne vairāk kā 250 vārdu). Ja ministrija prioritārā
pasākuma pieteikumu sagatavo, lai nodrošinātu likuma prasību izpildi, atbilstošo likumu norāda prioritārā pasākuma
aprakstā;
29.3. Valdības rīcības plāna punktu, kura izpildi nodrošinās attiecīgais prioritārais pasākums;
29.4. atbilstību vidēja termiņa budžeta ietvara likumā noteiktajiem budžeta mērķiem un prioritārajiem attīstības virzieniem;
29.5. informāciju par:
29.5.1. prioritārā pasākuma ietekmi uz tautsaimniecību, tai skaitā nacionālo drošību, un ekonomiskās izaugsmes
veicināšanu. Norāda, vai ietekme ir tieša, pastarpināta vai nav attiecināms, un sniedz skaidrojošo aprakstu (ne vairāk
kā 200 vārdu). Ja ietekme ir tieša vai pastarpināta, skaidrojošajā aprakstā ietver oficiālajā valsts statistikā vai
starptautiskajā statistikā uzskaitītus makroekonomiskos vai tautsaimniecības sektoru attīstību raksturojošos
rādītājus, uz kuru ietekmēšanu prioritārais pasākums ir vērsts. Minētos rādītājus neiekļauj, ja tie ir ietverti šo
noteikumu 29.6. apakšpunktā minētajā informācijā;
29.5.2. prioritārā pasākuma ietvaros īstenojamām strukturālajām reformām. Sniedz minēto reformu īstenošanas
aprakstu un informāciju par sagaidāmajiem sabiedrības ieguvumiem pēc reformas īstenošanas (ne vairāk kā 200
vārdu);
29.6. būtiskākos politikas rezultatīvos rādītājus, uz kuru sasniegšanu ir vērsts prioritārais pasākums, un attīstības
plānošanas dokumentus vai normatīvos aktus, kuros ir minēti attiecīgie politikas rezultatīvie rādītāji. Ja politikas
rezultatīvie rādītāji ir minēti Nacionālajā attīstības plānā, tos norāda obligāti. Prioritārā pasākuma pieteikumā norāda kopā
ne vairāk kā trīs politikas rezultatīvos rādītājus;
29.7. prognozēto kopējo ieņēmumu izmaiņas, ja prioritārā pasākuma īstenošana ir attiecināma uz jauna veida nodokļu vai
nenodokļu ieņēmumu veidu radīšanu vai ieņēmumu no esoša ieņēmumu veida apmēra izmaiņām. Pārējās ieņēmumu
izmaiņas no prioritārā pasākuma īstenošanas nenosaka;
13
/
27
29.8. prioritārā pasākuma īstenošanas kopējos izdevumus (tai skaitā plānotos izdevumus atlīdzībai), kā arī no ministrijas
budžeta novirzāmo finansējumu un papildus nepieciešamo valsts budžeta finansējumu. Terminētiem prioritārajiem
pasākumiem norāda to pabeigšanas gadu;
29.9. ar prioritārā pasākuma ieviešanu saistītās plānotās amata vietu skaita izmaiņas (+/–) pret n gadu;
29.10. pēc prioritārā pasākuma īstenošanas sagaidāmos raksturojošākos darbības rezultātus un to rezultatīvos rādītājus
(ne vairāk kā sešus);
29.11. objektu (ēka, būve, zeme, inženiertehniskās un tehnoloģiskās iekārtas, specializētās iekārtas un operatīvais
transports), veicamo darbību (iegāde, būvniecība vai atjaunošana) un minētā objekta atrašanās vietu (vietējās pašvaldības
nosaukums), ja kapitālie izdevumi ir saistīti ar ēkas, būves, zemes, inženiertehniskās un tehnoloģiskās iekārtas,
specializētās iekārtas un operatīvā transporta iegādi, būvniecību vai to atjaunošanu. Sniedz informāciju, vai pēdējo triju
gadu laikā ir bijis piešķirts finansējums šādam mērķim;
29.12. citu būtisku informāciju atbilstoši ministrijas ieskatiem;
29.13. informāciju par pieteikuma sagatavotāju.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
30. Ja ministrija veidlapas "Prioritārā pasākuma pieteikums vidējam termiņam" (
1. pielikums
) kādā sadaļā nevar sniegt
atbilstoša satura informāciju, liek zīmi "–".
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
31. Veidlapā "Prioritāro pasākumu (tai skaitā starpnozaru) saraksts nozīmīguma secībā" (
2.
 pielikums) ministrija apkopo
visus iesniedzamos prioritāros pasākumus to nozīmīguma secībā un norāda:
31.1. prioritārā pasākuma kārtas numuru sarakstā, norādot to secībā atbilstoši nozīmīgumam ministrijas nozarē;
14
/
27
31.2. prioritārā pasākuma kodu un nosaukumu;
31.3. tās budžeta programmas (apakšprogrammas) nosaukumu, kuras ietvaros prioritārais pasākums tiks īstenots.
Starpnozaru prioritārajiem pasākumiem norāda arī budžeta resora numuru;
31.4. prioritārā pasākuma īstenošanai papildus nepieciešamo valsts budžeta finansējumu;
31.5. prioritārā pasākuma pabeigšanas gadu;
31.6. kopējo prioritārajiem pasākumiem papildus nepieciešamo valsts budžeta finansējumu.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
32. Atsevišķs prioritārais pasākums nevar ietvert apakšpasākumus, kas nav saturiski vienoti.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
33. Ministrija vienu un to pašu līdzekļu pieprasījumu nedrīkst ietvert vienlaikus gan savas nozares pieteikumā par prioritāro
pasākumu, gan starpnozaru pieteikumā par prioritāro pasākumu.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
34. Ministrija pirms priekšlikuma virzīšanas par prioritāro pasākumu izvērtē, vai tās sagatavotais prioritārais pasākums
attiecas uz funkciju vai pasākumu kopumu, kura īstenošana ir arī citu ministriju kompetencē. Ja ministrija konstatē šādu
attiecināmību, attiecīgais prioritārais pasākums ir virzāms kā starpnozaru prioritārais pasākums un tajā ir ietverama savstarpēji
saskaņota informācija arī par pārējām ministrijām.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
15
/
27
35. Ja Ministru kabinets ir pieņēmis lēmumu par starpnozaru prioritāro pasākumu, kas skar vairāku ministriju kompetenci,
kopējo līdzekļu pieprasījumu (
1. pielikums
) sagatavo un iesniedz Finanšu ministrijā tā ministrija, kas ir noteikta par atbildīgo
Ministru kabineta lēmumā, bet pārējās iesaistītās ministrijas līdzekļu pieprasījumu iesniedz ministrijai, kas atbildīga par prioritārā
pasākuma sagatavošanu. Ja Ministru kabinets lēmumā nav noteicis atbildīgo ministriju starpnozaru prioritārā pasākuma
sagatavošanai un starp ministrijām nav panākta cita savstarpēja vienošanās, par papildu finansējuma pieprasīšanu starpnozaru
pasākumam (atbilstoši plānošanas dokumentā, normatīvā akta projekta anotācijā norādītajam) ir atbildīga tā institūcija, kas ir
izstrādājusi un virzījusi apstiprināšanai attiecīgo plānošanas dokumentu vai normatīvā akta projektu.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
36. Finanšu ministrijai un Pārresoru koordinācijas centram prioritāro pasākumu izvērtēšanas un apkopošanas procesā ir
tiesības ministrijām pieprasīt:
36.1. papildu un precizējošu informāciju, tai skaitā detalizētus aprēķinus un aprēķinu pieņēmumus par jebkuru šo
noteikumu 
1. 
un 
2. pielikumā
 ietverto informāciju;
36.2. precizēt prioritāro pasākumu pieteikumus šajos noteikumos minētajos gadījumos.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
37. Finanšu ministrija divu nedēļu laikā pēc prioritāro pasākumu iesniegšanas datuma, kas noteikts vidēja termiņa budžeta
ietvara likuma projekta un gadskārtējā valsts budžeta likuma projekta izstrādes un iesniegšanas grafikā, izvērtē, vai ministrija
prioritārā pasākuma pieteikumu ir sagatavojusi, ievērojot šajos noteikumos minētos nosacījumus.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
38. Pārresoru koordinācijas centrs divu nedēļu laikā pēc prioritāro pasākumu iesniegšanas datuma, kas noteikts vidēja
termiņa budžeta ietvara likuma projekta un gadskārtējā valsts budžeta likuma projekta izstrādes un iesniegšanas grafikā, izvērtē
ministriju prioritāro pasākumu atbilstību Nacionālajam attīstības plānam, citiem politikas plānošanas dokumentiem un Valdības
rīcības plānam un iesniedz savu vērtējumu Ministru prezidentam un Finanšu ministrijai.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
16
/
27
39. Finanšu ministrija, ja nepieciešams, nosūta ministrijai Finanšu ministrijas un Pārresoru koordinācijas centra savstarpēji
saskaņotu viedokli par konstatētajām neatbilstībām un norādījumus informācijas precizēšanai. Ministrija pēc minētā viedokļa
saņemšanas Finanšu ministrijas noteiktajā termiņā atkārtoti iesniedz precizēto un papildu informāciju atbilstoši saņemtajiem
norādījumiem. Ja ministrijai un Pārresoru koordinācijas centram ir atšķirīgs viedoklis par prioritāro pasākumu sasaisti ar politikas
rezultatīvajiem rādītājiem un attiecīgajiem attīstības plānošanas dokumentiem, ministrija izvērtē Pārresoru koordinācijas centra
viedokli un, ja nepieciešams, to precizē.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
40. Finanšu ministrija sagatavo kopsavilkuma informāciju par ministriju iesniegtajiem prioritāro pasākumu pieteikumiem un
iesniedz to finanšu ministram. Finanšu ministrs, ņemot vērā valsts budžeta finansiālās iespējas, nodrošina prioritāro pasākumu
izvērtēšanu (izņemot šo noteikumu 26.4. apakšpunktā minēto institūciju prioritāros pasākumus) un sagatavo priekšlikumus
Ministru kabinetam par atbalstāmajiem prioritārajiem pasākumiem.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
41. Prioritāro pasākumu izvērtēšanā ņem vērā īstenojamās strukturālās reformas, prioritāro pasākumu ietekmi uz
tautsaimniecību, tai skaitā nacionālo drošību, un ekonomisko izaugsmi, atbilstību vidēja termiņa budžeta ietvara likumā
noteiktajiem budžeta mērķiem un prioritārajiem attīstības virzieniem, kā arī no ministriju budžetiem novirzāmo finansējumu
prioritāro pasākumu īstenošanai.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
42. Lai nodrošinātu šo noteikumu 
40. 
un 
41. punktā
 minēto izvērtēšanu, Finanšu ministrija:
42.1. atbilstoši finanšu ministra pieprasījumam sagatavo analītiskus novērtējumus par ministriju iesniegtajiem
prioritārajiem pasākumiem;
42.2. veic sekretariāta funkciju.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
17
/
27
43. Ja finanšu ministra organizētajā izvērtēšanas procesā konstatē, ka ministriju iesniegtos prioritāro pasākumu pieteikumus
ir nepieciešams precizēt vai ir nepieciešama papildu informācija, ministrija finanšu ministra noteiktajā termiņā iesniedz Finanšu
ministrijā atbilstoši precizētus un papildinātus prioritāro pasākumu pieteikumus (
1. pielikums
) un aktualizēto prioritāro pasākumu
sarakstu nozīmīguma secībā (
2. pielikums
). Ja saistībā ar prioritāro pasākumu detalizēti aprēķini ir pieejami tiesību akta
sākotnējās ietekmes novērtējuma ziņojumā (anotācijā), attīstības plānošanas dokumentā vai tā anotācijā un tie atbilst prioritārā
pasākuma pieteikumam, ministrija norāda atbilstošu atsauci pie citas būtiskas informācijas un detalizētus aprēķinus nepievieno.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
44. Finanšu ministrs saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvara likuma projekta un gadskārtējā valsts budžeta likuma projekta
izstrādes un iesniegšanas grafikā noteikto termiņu iesniedz Ministru kabinetā ministriju iesniegtos prioritāros pasākumus, tai
skaitā priekšlikumus par atbalstāmajiem prioritārajiem pasākumiem, kā arī citu informāciju, kas attiecas uz prioritāro pasākumu
izvērtēšanas procesu. Šo noteikumu 26.4. apakšpunktā minēto institūciju prioritāros pasākumus Finanšu ministrs iesniedz
Ministru kabinetā bez izvērtēšanas.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
45. Ministru kabinets izskata šo noteikumu 
44.
 punktā minēto informāciju, ņemot vērā apstiprinātos valsts budžeta bāzes
izdevumus, prognozes par makroekonomisko attīstību un noteiktos fiskālos nosacījumus.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
46. Ministru kabinets, izskatot šo noteikumu 
44. punktā
 minēto informāciju, uzklausa Valsts prezidenta kancelejas,
Augstākās tiesas, Satversmes tiesas, Tieslietu padomes, Valsts kontroles, Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu
padomes, Tiesībsarga biroja, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas un Ģenerālprokuratūras viedokli.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
47. Pēc šo noteikumu 
44. punktā
 minētās informācijas izskatīšanas Ministru kabinetā ministrija pēc Finanšu ministrijas
18
/
27
pieprasījuma iesniedz Finanšu ministrijā aktualizētu un papildinātu informāciju (tajā skaitā detalizētus izdevumu un citus
aprēķinus un aprēķinu pieņēmumus) par atbalstītajiem prioritārajiem pasākumiem atbilstoši šo noteikumu 
1. pielikumam
.
Aktualizējot informāciju, nedrīkst mainīt Ministru kabineta atbalstītā prioritārā pasākuma mērķi, savukārt pārējās sadaļas
ministrija precizē atbilstoši piešķirtajam finansējuma apjomam. Minēto informāciju iesniedz līdz budžeta pieprasījumu
iesniegšanai.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
48. Finanšu ministrija atbilstoši Ministru kabinetā atbalstītajiem prioritārajiem pasākumiem un šajos noteikumos noteiktajā
kārtībā precizētajiem budžeta bāzes izdevumiem nosaka maksimāli pieļaujamo izdevumu apjomu ministrijām. Finanšu ministrijai
ir tiesības pieprasīt papildu informāciju (tajā skaitā izdevumu sadalījumu pa kodiem atbilstoši ekonomiskajām kategorijām
gadskārtējā valsts budžeta likumā noteiktajā detalizācijas līmenī), kas nepieciešama maksimāli pieļaujamo izdevumu apjoma
noteikšanai ministrijām.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
49. Ministrija līdz precizēto budžeta paskaidrojumu iesniegšanai Finanšu ministrijā iesniedz aktualizētu informāciju atbilstoši
šo noteikumu 
1.
 pielikumam par tiem šo noteikumu 
45. punktā
 minētajiem Ministru kabineta atbalstītajiem prioritārajiem
pasākumiem, kuros tika veiktas izmaiņas, kā arī par Saeimas atbalstītajiem prioritārajiem pasākumiem, kurus Ministru kabinets
virzījis kā priekšlikumus valsts budžeta likumprojekta izskatīšanai Saeimā 2. lasījumā.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
VI. Noslēguma jautājums
(Nodaļa MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
50. Šo noteikumu 
22.
 punktu piemēro, sākot ar 2018. gadu.
(MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
19
/
27
Ministru prezidents V.Dombrovskis 
Finanšu ministra vietā – zemkopības ministre L.Straujuma
 
Ministrija vai cita centrālā valsts
iestāde:
(nosaukums)
 
Prioritārā pasākuma nosaukums:
(nosaukums)
 
Kods:
xx_xx_x_x
 
 
Nr.
p.k.
Prioritārā pasākuma rādītāji un pamatojums
1.
Prioritārā
pasākuma mērķis
(ne vairāk kā 250 zīmju)
2.
Prioritārā
pasākuma
apraksts
(ne vairāk kā 250 vārdu)
3.
Valdības rīcības
plāns
(norāda Valdības rīcības plāna punktu, kura izpildi nodrošinās attiecīgais prioritārais pasākums)
1. pielikums
Ministru kabineta
2012.gada 11.decembra
noteikumiem Nr.867
(Pielikums MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
Prioritārā pasākuma pieteikums vidējam termiņam
20
/
27
4.
Atbilstība vidēja termiņa budžeta ietvara
likumā noteiktajiem budžeta mērķiem un
prioritārajiem attīstības virzieniem
(citē atbilstošo vidēja termiņa budžeta ietvara likuma pantu, punktu)
5.
5.1. Ietekme uz
tautsaimniecību,
tai skaitā
nacionālo
drošību, un
ekonomiskās
izaugsmes
veicināšanu
Ietekme ir
tieša/pastarpināta/
nav attiecināms
(apraksts, ne vairāk kā 200 vārdu)
5.2. Strukturālo
reformu
īstenošana
Reformas tiek
īstenotas/netiek īstenotas
(apraksts, ne vairāk kā 200 vārdu)
6.
Prioritārā pasākuma būtiskākie politikas rezultatīvie
rādītāji
Attīstības plānošanas dokumenti un normatīvie akti
(norāda politikas rezultatīvos rādītājus (tai skaitā to
mērvienību), uz kuru sasniegšanu ir vērsts prioritārais
pasākums)
(norāda attīstības plānošanas dokumentus vai normatīvos
aktus, kuros ir minēti attiecīgie politikas rezultatīvie rādītāji)
 
 
 
 
7.
Finanšu rādītāji, informācija par amata vietām
 
n + 1 gads
n + 2
gads
n + 3
gads
Turpmākā
laikposmā
līdz
pasākuma
pabeigšanai
(ja tas ir
terminēts)
Turpmāk
katru
gadu (ja
pasākums
nav
terminēts)
Pasākuma
pabeigšanas gads (ja
tas ir terminēts)
Ieņēmumi kopā, 
euro
1
 
 
 
 
 
 
Izdevumi kopā, 
euro
 
 
 
 
 
 
21
/
27
tai skaitā atlīdzība
 
 
 
 
 
 
izdevumi kopā sadalījumā pa finansēšanas avotiem:
finansējums tiks rasts
ministrijas budžeta ietvaros
 
 
 
 
 
 
papildus nepieciešamais
valsts budžeta finansējums
 
 
 
 
 
 
Ar prioritārā pasākuma
ieviešanu saistītās amata
vietu skaita izmaiņas (+/-)
pret n gadu
 
 
 
 
 
 
8.
Prioritārā pasākuma raksturojošākie darbības rezultāti un to rezultatīvie rādītāji
Darbības rezultāts
Darbības rezultatīvais rādītājs
n + 1 gads
n + 2
gads
n + 3 gads
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
9.
Ja kapitālie izdevumi ir saistīti ar ēkas, būves, zemes, inženiertehniskās un tehnoloģiskās iekārtas,
specializētās iekārtas vai operatīvā transporta iegādi, būvniecību vai atjaunošanu, norāda
objekta veidu
 
veicamo darbību
(iegāde/būvniecība/atjaunošana)
ieguldījuma teritoriju
(vietējā pašvaldība)
 
Vai pēdējo 3 gadu laikā ir bijis piešķirts finansējums šādam mērķim?
Jā/Nē
Ministru kabineta vai Saeimas lēmums, gads, pasākuma kods
10.
Cita būtiska informācija
 (piemēram, papildu skaidrojums par ministrijas iespējām līdzfinansēt pasākumu no ministrijas
budžeta (pārskatot citas aktivitātes); ES prasību nodrošināšana; tiesvedības riski; iespējas līdzfinansēt no ES fondiem;
informācija par apstiprinātiem normatīvajiem aktiem, kas jāfinansē no valsts budžeta, kā arī atbilstība Ministru kabineta
rīkojumiem un protokollēmumiem attiecībā uz pieprasīto finansējumu; detalizēti aprēķini, tai skaitā par izdevumiem, vai
atsauce uz atbilstošo pamatojošo dokumentu, kurā pieejami attiecīgie aprēķini; skaidrojums par amata vietu skaita
izmaiņām)
22
/
27
Sagatavoja
 
 
 
 
(amats)
 
 
 
 
 
(vārds, uzvārds)
 
(paraksts
2
)
 
 
 
 
(datums
2
)
 
 
 
 
 
(tālrunis, elektroniskā pasta adrese)
 
 
Piezīmes.
1
 Norāda tā prioritārā pasākuma kopējo ieņēmumu izmaiņas, kura īstenošana ir vērsta uz jauna veida nodokļu vai nenodokļu
ieņēmumu veidu radīšanu vai ieņēmumu no esoša ieņēmumu veida apmēra izmaiņām. Pārējās ieņēmumu izmaiņas saistībā ar
prioritārā pasākuma īstenošanu nenosaka.
2
 Dokumenta rekvizītus "paraksts" un "datums" neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem
aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
2. pielikums
Ministru kabineta
2012.gada 11.decembra
noteikumiem Nr.867
(Pielikums MK 
03.05.2017.
 noteikumu Nr. 246 redakcijā)
Prioritāro pasākumu (tai skaitā starpnozaru) saraksts nozīmīguma secībā
23
/
27
 
 
 
 
 
(ministrija vai cita centrālā valsts iestāde)
 
 
 
I. Prioritārie pasākumi (izņemot starpnozaru prioritāros pasākumus)
Nr.
p.
k.
Prioritārā
pasākuma
kods
Prioritārā
pasākuma
nosaukums
Budžeta programmas
(apakšprogrammas)
kods un nosaukums
Papildus nepieciešamais valsts budžeta
finansējums, 
euro
Pasākuma
pabeigšanas
gads
(ja tas ir
terminēts)
n + 1
gadam
n + 2
gadam
n + 3
gadam
turpmākā
laikposmā
līdz
pasākuma
pabeigšanai
(ja tas ir
terminēts)
turpmāk
katru
gadu
(ja
pasākums
nav
terminēts)
1.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Tai skaitā sadalījumā pa
budžeta programmām/
apakšprogrammām
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Tai skaitā sadalījumā pa
budžeta programmām/
apakšprogrammām
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
utt.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Tai skaitā sadalījumā pa
budžeta programmām/
apakšprogrammām
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
24
/
27
Kopā, 
euro
 
 
 
x 
x 
x 
II. Starpnozaru prioritārie pasākumi
 
 
 
 
 
 
 
Nr.
p.
k.
Prioritārā
pasākuma
kods
Prioritārā
pasākuma
nosaukums
Budžeta
resora
numurs
Budžeta
programmas
(apakšprogrammas)
kods un nosaukums
Papildus nepieciešamais valsts budžeta
finansējums, 
euro
Pasākuma
pabeigšanas
gads
(ja tas ir
terminēts)
n + 1
gadam
n + 2
gadam
n + 3
gadam
turpmākā
laikposmā
līdz
pasākuma
pabeigšanai
(ja tas ir
terminēts)
turpmāk
katru
gadu
(ja
pasākums
nav
terminēts)
1.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Tai skaitā sadalījumā pa
budžeta programmām/
apakšprogrammām
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Tai skaitā sadalījumā pa
budžeta programmām/
apakšprogrammām
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
utt.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Tai skaitā sadalījumā pa
budžeta programmām/
apakšprogrammām
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā, 
euro
 
 
 
x 
x 
 x
Sagatavoja
 
 
25
/
27
 
 
(amats)
 
 
 
 
 
(vārds, uzvārds)
 
(paraksts
2
)
 
 
 
 
(datums
2
)
 
 
 
 
 
(tālrunis, elektroniskā pasta adrese)
 
 
Piezīmes.
1
 Rindu aizpilda, ja finansējums konkrētam prioritārajam pasākumam tiek paredzēts vairākās budžeta
programmās/apakšprogrammās.
2
 Dokumenta rekvizītus "paraksts" un "datums" neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem
aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
3. pielikums
Ministru kabineta
2012.gada 11.decembra
noteikumiem Nr.867
Jauno politikas iniciatīvu saraksts prioritārā secībā
(Pielikums svītrots ar MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
26
/
27
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
4. pielikums
Ministru kabineta
2012.gada 11.decembra
noteikumiem Nr.867
Vērtēšanas kritēriji jaunajām politikas iniciatīvām, kurām tiek vērtēta atbilstība
attīstības plānošanas dokumentiem, un atbilstošais punktu skaits
(Pielikums svītrots ar MK 
03.05.2017.
 noteikumiem Nr. 246)
27
/
27