Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 146,
31.07.2020.
OP numurs: 
2020/146.12
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
472
Pieņemts: 
28.07.2020.
Stājas spēkā: 
01.08.2020.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 472
Rīgā 2020. gada 28. jūlijā (prot. Nr. 46 21. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2010. 
gada 19. oktobra
noteikumos Nr. 983 "
Noteikumi par izlietotā 
iepakojuma
reģenerācijas procentuālo apjomu, reģistrēšanas un
ziņojumu sniegšanas kārtību un iepakojuma definīcijas
kritēriju 
piemērošanas piemēriem
"
Izdoti saskaņā ar 
Iepakojuma likuma
1.
1
 panta
 trešo daļu, 
7. pantu
, 
13. panta
 otro 
daļu,
15. panta
 otro, trešo un piekto daļu, 
20. panta
 pirmo daļu
un 
21. panta
 trešo daļu
1. Izdarīt Ministru kabineta 2010. gada 19. oktobra noteikumos 
Nr. 983 "
Noteikumi par izlietotā iepakojuma
reģenerācijas 
procentuālo apjomu, reģistrēšanas un ziņojumu sniegšanas kārtību 
un iepakojuma definīcijas kritēriju
piemērošanas piemēriem
" 
(Latvijas Vēstnesis, 2010, 167. nr.; 2013, 158. nr.; 2015, 218. 
nr.; 2016, 251. nr.) šādus
grozījumus:
1.1. izteikt norādi, uz kāda likuma pamata noteikumi izdoti, 
šādā redakcijā:
"Izdoti saskaņā ar 
Iepakojuma likuma
 
1.
1
 panta
 
trešo daļu, 
7. pantu
, 
13. panta
 otro daļu, 
15. panta
 otro, trešo 
un
piekto daļu, 
20. panta
 pirmo daļu un 
21. panta
 trešo 
daļu";
1.2. izteikt 1. punktu šādā redakcijā:
"1. Noteikumi nosaka:
1.1. visa izlietotā iepakojuma un dažādu iepakojuma veidu 
reģenerācijas (tai skaitā pārstrādes) mērķus un termiņus
to 
izpildei;
1.2. kalendāra gadā radītā izlietotā iepakojuma apjomu, kuru 
sasniedzot iepakotājam ir pienākums reģistrēties
Vides 
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotībā 
esošajā iestādē;
1.3. prasības, kas komercsabiedrībai jāizpilda, lai to 
reģistrētu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrijas padotībā esošajā iestādē iepakojuma apsaimniekotāja 
statusā;
1.4. kārtību, kādā iesniedzams ziņojums par izlietotā 
iepakojuma apjomu, materiālu veidiem un apsaimniekošanu,
kā arī 
ziņojuma veidlapu paraugus;
1.5. iepakojuma definīcijas kritēriju piemērošanas 
piemērus;
1.6. iepakojuma veidus un materiālus, kuriem var piemērot 
izņēmumus attiecībā uz smago metālu saturu;
1.7. izlietotā iepakojuma pārstrādes mērķu izpildes aprēķina 
nosacījumus;
1.8. prasības atkārtoti lietojamā iepakojuma apjoma 
aprēķināšanai;
1.9. Valsts vides dienesta sagatavotā ziņojuma paraugu par 
valstī izlietotā iepakojuma apjomu, materiālu veidiem
1
/
7
un 
apsaimniekošanu;
1.10. prasības Vides aizsardzības un reģionālās attīstības 
ministrijas sagatavotajam Īstenošanas plāna saturam un
termiņu, 
kādā plānu iesniedz Eiropas Komisijā.";
1.3. izteikt 2. punktu šādā redakcijā:
"2. Izlietotā iepakojuma un dažādu iepakojuma materiālu veidu 
reģenerācijas (tai skaitā pārstrādes) mērķi un to
izpildes 
termiņi ir norādīti šo noteikumu 1. pielikumā.";
1.4. izteikt 3. punktu šādā redakcijā:
"3. Izlietotā iepakojuma pārstrādes mērķu izpildi aprēķina, 
ņemot vērā šādus nosacījumus:
3.1. pārstrādātā izlietotā iepakojuma apjoms ir atkritumu 
apjoms, kas bez turpmākas apstrādes nonāk
aprēķinpunktā. 
Konkrētiem izlietotā iepakojuma materiāla veidiem un konkrētām 
pārstrādes operācijām piemērojamie
aprēķinpunkti ir norādīti šo 
noteikumu 1. pielikuma 2. punktā;
3.2. pārstrāde ietver to pašu vai citu produktu, materiālu vai 
vielu iegūšanu no izlietotā iepakojuma vai to materiāla
un 
organisko pārstrādi;
3.3. bioloģiski noārdāma izlietotā iepakojuma apjomu, kas 
nonāk aerobā vai anaerobā apstrādē, var uzskatīt par
pārstrādātu, 
ja minētā apstrāde atbilst normatīvajos aktos par atkritumu 
dalītu savākšanu, sagatavošanu atkārtotai
izmantošanai, pārstrādi 
un materiālu reģenerāciju noteiktajām prasībām bioloģiski 
noārdāmo atkritumu pārstrādei;
3.4. no kompozītmateriāliem gatavota iepakojuma un cita no 
vairākiem materiāliem sastāvoša iepakojuma apjomu
(īpatsvaru) 
aprēķina par katru iepakojumā ietverto materiāla veidu. No šīs 
prasības var atkāpties, ja konkrētā materiāla
apjoms iepakojuma 
vienībā nepārsniedz piecus procentus no iepakojuma vienības 
kopējās masas;
3.5. pārstrādātā izlietotā iepakojuma apjomā var ņemt vērā pēc 
atkritumu sadedzināšanas atdalīto metālu
daudzumu proporcionāli 
sadedzinātā izlietotā iepakojuma īpatsvaram ar nosacījumu, ka 
pārstrādātie metāli atbilst
normatīvajiem aktiem par atkritumu 
sadedzināšanu un atkritumu sadedzināšanas iekārtu darbību;
3.6. pārstrādātā izlietotā iepakojuma apjomā neieskaita 
izlietotā iepakojuma materiālus, kuri vairs nav atkritumi un
kurus paredzēts izmantot kā kurināmo vai citu enerģijas ražošanas 
līdzekli vai kurus paredzēts izmantot
sadedzināšanai, aizbēršanai 
vai apglabāšanai poligonā;
3.7. pārstrādātā izlietotā iepakojuma apjomā neieskaita citus 
kopā ar izlietoto iepakojumu savāktos materiālus, kas
nav 
iepakojums.";
1.5. papildināt noteikumus ar 3.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"3.
1
 Atkārtoti lietojamā iepakojuma apjomu, 
nosakot, vai ir sasniegts pārstrādes mērķrādītāju pielāgotais 
līmenis,
aprēķina šādi:
3.
1
 1. aprēķina atkārtoti lietojamā primārā 
iepakojuma (kas pirmoreiz laists tirgū) īpatsvaru vidēji 
iepriekšējos trijos
gados atbilstoši šo noteikumu 4. pielikuma 2. 
punktam;
3.
1
 2. no noteiktajiem pārstrādes mērķrādītājiem 
atskaita līdz pieciem procentpunktiem no apjoma, kas aprēķināts
atbilstoši šo noteikumu 3.
1
 1. apakšpunktam;
3.
1
 3. atkārtotai izmantošanai paredzētā salabotā 
koka iepakojuma apjomu ieskaita gan radītā izlietotā iepakojuma
apjomā, gan pārstrādātā izlietotā iepakojuma apjomā.";
1.6. izteikt 4. punktu šādā redakcijā:
"4. Iepakotājs, kura radītā izlietotā iepakojuma apjoms 
kalendāra gadā ir lielāks par 300 kilogramiem un kurš nav
noslēdzis līgumu par izlietotā iepakojuma apsaimniekošanu ar 
iepakojuma apsaimniekotāju, nodrošina katra konkrētā
izlietotā 
iepakojuma materiāla veida procentuālā apjoma reģenerāciju (tai 
skaitā pārstrādi) vai kopējā izlietotā
iepakojuma procentuālā 
apjoma reģenerāciju (tai skaitā pārstrādi). Ja kopējais šajos 
noteikumos noteiktais izlietotā
iepakojuma reģenerācijas (tai 
skaitā pārstrādes) procentuālais apjoms ir mazāks nekā konkrētā 
izlietotā iepakojuma
materiāla reģenerācijas (tai skaitā 
pārstrādes) procentuālais apjoms, iepakotājs nodrošina konkrētā 
izlietotā
iepakojuma materiāla reģenerācijas (tai skaitā 
pārstrādes) procentuālo apjomu atbilstoši šo noteikumu 1. 
pielikumā
norādītajiem mērķiem un termiņiem.";
1.7. izteikt 9. punktu šādā redakcijā:
"9. Lai reģistrētos, iepakotājs vai iepakojuma apsaimniekotājs 
atbilstoši normatīvajiem aktiem par dabas resursu
nodokli 
iesniedz Valsts vides dienestā finanšu nodrošinājumu un noslēdz 
ar šo iestādi līgumu par izlietotā iepakojuma
2
/
7
apsaimniekošanas 
sistēmas piemērošanu.";
1.8. svītrot 10. punktu;
1.9. izteikt 11. punkta pirmo teikumu šādā redakcijā:
"11. Valsts vides dienests divu nedēļu laikā pēc šo noteikumu 
9. punktā minētā līguma noslēgšanas izsniedz
iepakotājam vai 
iepakojuma apsaimniekotājam izziņu par reģistrāciju.";
1.10. papildināt noteikumus ar 20.
1
 un 
20.
2
 punktu šādā redakcijā:
"20.
1
 Ziņojuma paraugs par valstī izlietotā 
iepakojuma apjomu, materiālu veidiem un apsaimniekošanu, ko 
gatavo
Valsts vides dienests, ir norādīts šo noteikumu 4. 
pielikumā.
20.
2
 Vides aizsardzības un reģionālās attīstības 
ministrija sagatavo Īstenošanas plānu atbilstoši šo noteikumu 5.
pielikumam un vismaz 24 mēnešus pirms 2025. gada 31. decembra un 
2030. gada 31. decembra iesniedz to Eiropas
Komisijai.";
1.11. papildināt informatīvās atsauces uz Eiropas Savienības 
direktīvām 1. punktu ar 5. apakšpunktu šādā
redakcijā:
"5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
Direktīva (ES) 
2018/852
, ar ko groza Direktīvu 
94/62/EK
par 
iepakojumu un izlietoto iepakojumu.";
1.12. izteikt 1. pielikumu šādā redakcijā:
"1. pielikums
Ministru kabineta
2010. gada 19. oktobra
noteikumiem Nr. 983
1. Izlietotā 
iepakojuma un dažādu iepakojuma veidu reģenerācijas (tai skaitā 
pārstrādes) mērķi un to
izpildes
1
 termiņi
Nr.
p.k.
Izlietotā iepakojuma
materiāla veids
2
No 2020. gada 1. janvāra līdz 
2024. gada
31. decembrim (apjoms (īpatsvars) %)
No 2025. gada 1.
janvāra līdz 
2025.
gada 31. decembrim
pārstrādāts
(apjoms (īpatsvars)
%)
No 2030. gada 1.
janvāra līdz 
2030.
gada 31. decembrim
pārstrādāts
(apjoms (īpatsvars)
%)
reģenerēts (tai
skaitā 
pārstrādāts)
pārstrādāts
1.
Stikls
65
60
70
75
2.
Plastmasa
41
22,5
50
55
3.
Papīrs, kartons
83
60
75
85
4.
Metāls
50
50
-
-
4.1.
melnais metāls
-
-
70
80
4.2.
alumīnijs
-
-
50
60
5.
Koksne
29
15
25
30
 
Kopā visiem
materiāliem
3
60
55
65
70
Piezīmes.
1
 Iepakotājam un iepakojuma apsaimniekotājam par 
periodu, kurā attiecīgi iepakotājam vai iepakojuma
apsaimniekotāja līgumpartneriem bija piešķirts atbrīvojums no 
dabas resursu nodokļa samaksas par iepakojumu,
izlietotā 
iepakojuma un dažādu iepakojuma materiāla veidu pārstrādes un 
reģenerācijas apjomi ir noteikti normatīvajos
aktos par 
atbrīvojuma piemērošanu no dabas resursu nodokļa samaksas par 
iepakojumu un vienreiz lietojamiem galda
traukiem un 
piederumiem.
2
 Konkrētā iepakojuma materiāla veida 
reģenerācijas (pārstrādes) normu izpildi aprēķina, izmantojot 
šādu formulu:
konkrētā izlietotā iepakojuma 
materiāla veida reģenerētais (pārstrādātais) iepakojuma apjoms 
(%) = (konkrētā
izlietotā iepakojuma materiāla veida iepakotāja 
vai iepakojuma apsaimniekotāja reģenerētais (C) iepakojuma 
daudzums
(kg) : kopējais iepakotāja vai iepakojuma 
apsaimniekotāja līgumpartneru radītā izlietotā konkrētā 
iepakojuma materiāla
veida daudzums (kg)) x 100.
3
/
7
3
 Kopējo reģenerācijas (pārstrādes) normu izpildi 
aprēķina, izmantojot šādu formulu:
kopējais reģenerētais 
(pārstrādātais) izlietotā iepakojuma apjoms (%) = (kopējais 
iepakotāja vai iepakojuma
apsaimniekotāja reģenerētais 
izlietotā iepakojuma daudzums (kg) : kopējais iepakotāja vai 
iepakojuma
apsaimniekotāja līgumpartneru radītā izlietotā 
iepakojuma daudzums (kg)) x 100.
2. Izlietotā 
iepakojuma pārstrādes aprēķinpunkti
Nr.
p.k.
Iepakojuma materiāla
veids
Aprēķinpunkts
1.
Stikls
Šķirots stikls, kas netiek tālāk 
apstrādāts pirms nonākšanas kausēšanas krāsnī vai
pirms 
nonākšanas filtrēšanas materiālu, abrazīvo materiālu, stikla 
šķiedras izolācijas
materiālu vai būvmateriālu ražošanā
2.
Metāls
Šķirots metāls, kas netiek tālāk 
apstrādāts pirms nonākšanas kausētavā vai krāsnī
3.
Papīrs/kartons
Šķirots papīrs, kas netiek tālāk 
apstrādāts pirms nonākšanas pulpas ieguves
operācijās
4.
Plastmasas
Pēc polimēru sastāva šķirotas plastmasas, kas netiek tālāk 
apstrādātas pirms
nonākšanas granulēšanas, ekstrūzijas vai 
formēšanas operācijās.
Plastmasas pārslas, kas netiek tālāk apstrādātas pirms 
to izmantošanas
galaproduktā
5.
Koksne
Šķirots koks, kas netiek tālāk 
apstrādāts pirms izmantošanas koka skaidu plātņu vai
citu 
produktu ražošanā. Šķirots koks, kas nonāk kompostēšanā
6.
Kompozīta iepakojums
un no 
vairākiem
materiāliem sastāvošs
iepakojums
Plastmasa, stikls, metāls, koks, 
papīrs/kartons un citi materiāli, kas iegūti,
apstrādājot 
kompozīta iepakojumu vai no vairākiem materiāliem sastāvošu
iepakojumu, un netiek tālāk apstrādāti pirms konkrētajam 
materiālam noteikto
aprēķinpunktu sasniegšanas
7.
Tekstilmateriāli
Šķiroti tekstilmateriāli, kas 
netiek tālāk apstrādāti pirms izmantošanas tekstilšķiedru,
lupatu vai granulātu ražošanā"
1.13. papildināt noteikumus ar 4. un 5. pielikumu šādā 
redakcijā:
"4. pielikums
Ministru kabineta
2010. gada 19. oktobra
noteikumiem Nr. 983
Ziņojuma paraugs 
par valstī izlietotā iepakojuma apjomu, materiālu veidiem un 
apsaimniekošanu
1. Vieglās 
plastmasas iepirkumu maisiņu gada patēriņš
Vieglās plastmasas iepirkumu 
maisiņu masa (kg)
Viena plastmasas iepirkumu 
maisiņa svērtā vidējā masa
1
(kg)
tai skaitā maisiņi, kuru 
sieniņu biezums ir
ar sieniņu biezumu
<15 mikroni
15≤50 mikroni
<15 mikroni
15≤50 mikroni
 
 
 
 
Piezīme.
1. 
1
m - maisiņa svērtā masa (kg).
Maisiņa svērto vidējā masu (kg) aprēķina, izmantojot šādu 
formulu:
m
 =
m
1
x
1
 + 
m
2
x
2
 + ... + 
m
n
x
n
, kur
x
1
 + 
x
2
 + ... + 
x
n
m
1
, m
2
, m
n
 - vieglās 
plastmasas iepirkumu maisiņa ar noteikto sieniņu biezumu 
(piemēram, 14 mikroni, 30 mikroni
un 49 mikroni) masa (kg);
x
1
, x
2
, x
n
 - vieglās 
plastmasas iepirkumu maisiņu veidu skaits.
2. Atkārtoti 
lietojamais iepakojums
2.1. Atkārtoti 
lietojamā primārā iepakojuma daļa iepriekšējos trijos 
gados
2
4
/
7
Iepakojuma un vienreiz
lietojamo trauku
materiāla veids
Atkārtoti lietojamā
primārā 
iepakojuma
daļa (%) no visa
primārā iepakojuma
(n - 3 gadā)
Atkārtoti lietojamā
primārā 
iepakojuma
daļa (%) no visa
primārā iepakojuma
(n - 2 gadā)
Atkārtoti lietojamā
primārā 
iepakojuma
daļa (%) no visa
primārā iepakojuma
(n - 1 gadā)
Vidējais trijos gados
(%)
((2 + 3 + 4)/3)
1
2
3
4
5
Stikls
 
 
 
 
Plastmasa
 
 
 
 
Papīrs un kartons
 
 
 
 
Melnais metāls
 
 
 
 
Alumīnijs
 
 
 
 
Koksne
 
 
 
 
Kopā 
visiem
materiāliem
 
 
 
 
Piezīme.
2. 
2
Dati obligāti jāsniedz tikai par to 
iepakojuma materiāla veidu, uz kuru pamatojoties tiek 
aprēķināts pārstrādes
mērķrādītāju (pārstrādes apjomu) 
pielāgots līmenis.
2.2. Atkārtoti 
lietojamais iepakojums pārskata periodā
Iepakojuma
materiāla 
veids
Tirgū pirmo reizi kopā ar 
preci laistais
iepakojums
Tirgū pirmo reizi kopā
ar 
preci laistais
atkārtoti lietojamais
iepakojums
Rotācijas
5
viss 
iepakojums
3
primārais
iepakojums
4
viss
atkārtoti
lietojamais
iepakojums
(tonna)
atkārtoti
lietojamais
primārais
iepakojums
(tonna)
viss atkārtoti
lietojamais
iepakojums
atkārtoti
lietojamais
primārais
iepakojums
(tonna)
(vienības)
(tonna)
(vienības)
(tonna)
6
(skaits)
(tonna)
6
(skaits)
Stikls
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Plastmasa
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Papīrs un
kartons
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Melnais metāls
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Alumīnijs
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Koksne
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kopā 
visiem
materiāliem
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
3. Iekrāsoto lauku aizpildīšana nav obligāta.
4. 
3
Viss atkārtoti lietojamais un 
vienreizlietojamais iepakojums, t. i., primārais iepakojums, 
sekundārais
iepakojums un terciārais (transporta) 
iepakojums.
5. 
4
Atkārtoti lietojamais un vienreizlietojamais 
primārais iepakojums.
6. 
5
Atkārtoti lietojamā iepakojuma pilno rotāciju 
skaits attiecīgajā gadā.
7. 
6
Atkārtoti lietojamā iepakojuma pilno rotāciju 
skaits attiecīgajā gadā, kas pareizināts ar iepakojuma 
masu.
3. Informācija 
par iepakojumu un tā apsaimniekošanu
(tonnas)
Izlietotā
iepakojuma
materiāla veids
Latvijā
radītais
izlietotais
iepakojums
7
Pārstrāde
Koksnes
iepakojums,
kas 
salabots
Latvijā
8
Izlietotais
iepakojums,
kas
reģenerēts ar
enerģijas
Izlietotais
iepakojums,
kas
reģenerēts,
izmantojot
Latvijā
pārstrādātais
izlietotais
citās ES
dalībvalstīs
pārstrādātais
izlietotais
ārpus ES
pārstrādātais
izlietotais
5
/
7
iepakojums
7
izlietotais
iepakojums
izlietotais
iepakojums
izlietotais
iepakojums
Latvijā
8
enerģijas
atgūšanu
9
cita veida
reģenerāciju
10
KOPĀ
 
 
 
 
 
 
 
Plastmasa
 
 
 
 
 
 
 
Koksne
 
 
 
 
 
 
 
Metāls (visi)
 
 
 
 
 
 
 
Melnie metāli
 
 
 
 
 
 
 
Melnie metāli no
ISP
10
 
 
 
 
 
 
 
Alumīnijs
 
 
 
 
 
 
 
Alumīnijs no
ISP
11
 
 
 
 
 
 
 
Stikls
 
 
 
 
 
 
 
Papīrs un
kartons
 
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
8. Tumši pelēkos laukus neaizpilda.
9. Gaiši pelēkajos laukos dati obligāti jāsniedz tikai tad, 
ja šos daudzumus ietver pārstrādes rādītājā. Ja ziņo par
metāliem no sadedzināšanas smagajiem pelniem (ISP), aizpilda 
šīs tabulas laukus gan par pārstrādi Latvijā, gan ārpus
tās.
10. 
7
 Latvijā radītā izlietotā iepakojuma apjomu 
var uzskatīt par līdzvērtīgu iepakojuma apjomam, kāds Latvijā 
ir
laists tirgū tajā pašā gadā.
11. 
8
 Salabotais koksnes iepakojums uzskatāms par 
pirmoreiz tirgū laistu iepakojumu. Atkārtotai izmantošanai
paredzētā salabotā koksnes iepakojuma daudzumu ieskaita gan 
radītā izlietotā iepakojuma daudzumā, gan
pārstrādātā izlietotā 
iepakojuma daudzumā (neieskaitot uz citām darbībām 
(reģenerācija, apglabāšana) novirzīto
koksnes iepakojumu vai to 
komponentus). Tabulas 3. ailē šo daudzumu neieskaita, bet ņem 
vērā aprēķināto
pārstrādes rādītāju. Dati obligāti jāsniedz 
tikai par to iepakojuma materiāla veidu, uz kuru pamatojoties 
tiek aprēķināts
pārstrādes mērķrādītāju (pārstrādes apjomu) 
pielāgots līmenis.
12. 
9
 Ietver sadedzināšanu ar enerģijas atgūšanu 
un to atkritumu apstrādi, kas izmantojami par kurināmo vai 
citas
enerģijas ražošanas līdzekli.
13. 
10
 Neietver koksnes iepakojuma labošanu, 
pārstrādi un enerģijas atgūšanu, bet ietver aizbēršanu.
14. 
11
 Par melnajiem metāliem, ko pārstrādā pēc 
tam, kad tie atdalīti no sadedzināšanas smagajiem pelniem, ziņo
atsevišķi. Tos nenorāda rindā, kurā ziņo par melnajiem 
metāliem.
15. 
12
 Par alumīniju, ko pārstrādā pēc tam, kad 
tas atdalīts no sadedzināšanas smagajiem pelniem, ziņo 
atsevišķi.
To nenorāda rindā, kurā ziņo par alumīniju.
16. Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai mērķrādītāji ir 
sasniegti, var ņemt vērā pēc atkritumu sadedzināšanas
atdalīto 
metālu daudzumu proporcionāli sadedzinātā izlietotā iepakojuma 
īpatsvaram ar noteikumu, ka pārstrādātie
metāli atbilst 
normatīvajiem aktiem par atkritumu sadedzināšanu un atkritumu 
sadedzināšanas iekārtu darbību.
5. pielikums
Ministru kabineta
2010. gada 19. oktobra
noteikumiem Nr. 983
Īstenošanas 
plāns
Īstenošanas plānā, ko iesniedz Eiropas Komisijai saskaņā ar šo 
noteikumu 20.
2
 punktu, iekļauj:
1) novērtējumu par iepriekšējiem, pašreizējiem un plānotajiem 
sadzīves atkritumu pārstrādes, apglabāšanas
poligonos un citas 
apstrādes rādītājiem un plūsmām, no kurām šie atkritumi 
sastāv;
2) novērtējumu par to, kā tiek īstenots atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāns un atkritumu rašanās novēršanas
valsts programma;
3) apsvērumus, uz kuriem pamatojoties Latvija uzskata, ka tā, 
iespējams, nespēs noteiktajā termiņā sasniegt
6
/
7
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
attiecīgo izlietotā 
iepakojuma pārstrādes mērķrādītāju un novērtējumu attiecībā uz 
termiņa pagarinājumu, kas
vajadzīgs, lai sasniegtu minēto 
mērķi;
4) pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu izlietotā 
iepakojuma pārstrādes mērķrādītājus, kuri ir piemērojami
termiņa 
pagarinājuma laikā, tostarp atbilstīgus ekonomikas instrumentus 
un citus pasākumus, ievērojot 
Atkritumu
apsaimniekošanas likumā
 
noteikto atkritumu apsaimniekošanas veidu prioritāro secību;
5) grafiku, kādā tiek īstenoti pasākumi, kas minēti šā 
pielikuma
 4. punktā, kompetentās institūcijas, kas ir
atbildīgas 
par to īstenošanu, un novērtējumu par katras institūcijas 
individuālo ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kas
piemērojami, ja 
ir noteikts termiņa pagarinājums;
6) informāciju par atkritumu apsaimniekošanas finansēšanu, ko 
veic iepakotāji un iepakojuma apsaimniekotāji;
7) pasākumus datu kvalitātes uzlabošanai, kas nepieciešami, 
lai uzlabotu atkritumu apsaimniekošanas plānošanu
un uzraudzītu 
tās rezultātus."
2. Šo noteikumu 1.1., 1.2., 1.3., 1.5., 1.10., 1.11., 1.12. un 
1.13. apakšpunkts stājas spēkā 2020. gada 1.
augustā.
3. Šo noteikumu 1.7., 1.8. un 1.9. apakšpunkts stājas spēkā 
2022. gada 1. janvārī.
Ministru prezidenta vietā -
Ministru prezidenta biedrs,
aizsardzības ministrs 
A. Pabriks
Veselības ministre 
I. Viņķele
7
/
7