Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 179 (462),
17.11.1995., "Ziņotājs", 1,
11.01.1996.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
02.11.1995.
Stājas spēkā: 
01.12.1995.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2017. - 31.05.2017. 
Spēkā esošā
Grozījumi:
27.12.1996. likums / LV, 9/11 (724/726), 10.01.1997. / Stājas spēkā 24.01.1997.
23.11.2000. likums / LV, 448/449 (2359/2360), 12.12.2000. / Stājas spēkā 26.12.2000.
Satversmes tiesas 20.05.2003. spriedums / LV, 75 (2840), 21.05.2003. / Stājas spēkā 20.05.2003.
03.06.2004. likums / LV, 93 (3041), 10.06.2004. / Stājas spēkā 11.06.2004.
02.03.2006. likums / LV, 48 (3416), 23.03.2006. / Stājas spēkā 06.04.2006.
15.02.2007. likums / LV, 33 (3609), 23.02.2007. / Stājas spēkā 24.02.2007.
19.04.2007. likums / LV, 72 (3648), 05.05.2007. / Stājas spēkā 06.05.2007.
03.07.2008. likums / LV, 107 (3891), 15.07.2008. / Stājas spēkā 16.07.2008.
12.12.2008. likums / LV, 200 (3984), 23.12.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
12.06.2009. likums / LV, 97 (4083), 26.06.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
01.12.2009. likums / LV, 194 (4180), 10.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
18.02.2010. likums / LV, 38 (4230), 09.03.2010. / Stājas spēkā 23.03.2010.
23.12.2010. likums / LV, 206 (4398), 30.12.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
14.07.2011. likums / LV, 117 (4515), 28.07.2011. / Stājas spēkā 01.08.2011.
15.12.2011. likums / LV, 202 (4600), 23.12.2011. / Stājas spēkā 01.01.2012.
15.11.2012. likums / LV, 190 (4793), 04.12.2012. / Stājas spēkā 01.01.2013.
21.02.2013. likums / LV, 40 (4846), 26.02.2013. / Stājas spēkā 28.02.2013.
09.05.2013. likums / LV, 92 (4898), 15.05.2013. / Stājas spēkā 16.05.2013.
12.09.2013. likums / LV, 188 (4994), 26.09.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
16.10.2014. likums / LV, 214 (5274), 29.10.2014. / Stājas spēkā 12.11.2014.
17.12.2014. likums / LV, 257 (5317), 30.12.2014. / Stājas spēkā 01.07.2015.
19.05.2016. likums / LV, 108 (5680), 06.06.2016. / Stājas spēkā 20.06.2016.
16.06.2016. likums / LV, 125 (5697), 01.07.2016. / Stājas spēkā 15.07.2016.
23.11.2016. likums / LV, 241 (5813), 10.12.2016. / Stājas spēkā 01.01.2017.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Augstskolu likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
akadēmiskā stunda
 — studiju darba laika vienība, kuras ilgums ir 45 minūtes;
1
1
) 
akreditēta studiju programma
 — studiju programma, kura atbilst konkrētam likumā noteiktā kārtībā
akreditētam augstskolas vai koledžas studiju virzienam. Akreditētas studiju programmas akreditācijas termiņš
nepārsniedz termiņu, uz kādu akreditēts atbilstošais studiju virziens augstskolā vai koledžā;
2) 
augstākā izglītība
 — izglītības pakāpe, kurā pēc vidējās izglītības iegūšanas notiek zinātnē vai mākslā, vai
arī zinātnē un mākslā pamatota personības attīstība izraudzītajā akadēmisko vai profesionālo, vai akadēmisko
1
/
50
un profesionālo studiju novirzienā, kā arī sagatavošanās zinātniskai vai profesionālai darbībai;
3) 
augstskolas vai koledžas akreditācija
 — augstskolas vai koledžas darba organizācijas un resursu
kvalitātes pārbaude, kuras rezultātā tai piešķir valsts atzītas augstskolas vai koledžas statusu;
4) 
augstskolas vai koledžas filiāle
 — akreditētas augstskolas vai koledžas izveidota struktūrvienība, kurai ir
zināma organizatoriska patstāvība, kura ir teritoriāli atdalīta no augstskolas vai koledžas atrašanās vietas
(atrodas citā valstī vai citā apdzīvotā vietā) un kuras pamatuzdevums ir īstenot attiecīgās augstskolas vai
koledžas akreditētas studiju programmas;
5) 
augstskolas pārstāvniecība
 — augstskolas izveidota struktūrvienība, kura ir teritoriāli atdalīta no
augstskolas atrašanās vietas (atrodas citā valstī vai citā apdzīvotā vietā) un kuras uzdevums ir sniegt informāciju
par augstskolu, pārstāvēt augstskolas intereses un veikt citas tās nolikumā paredzētas organizatoriskas
darbības. Augstskolas pārstāvniecība neveic saimniecisko darbību un neīsteno studiju programmas;
6) 
imatrikulācija
 — personas ierakstīšana augstskolā studējošo sarakstā (matrikulā);
7) 
kontaktstunda
 — akadēmiskā personāla un studējošo tieša saskarsme, kura tiek īstenota studiju
programmas mērķu un uzdevumu sasniegšanai atbilstoši studiju programmas plānam un kuras ilgums ir viena
akadēmiskā stunda;
8) 
kredītpunkts
 — studiju uzskaites vienība, kas atbilst studējošā 40 akadēmisko stundu darba apjomam
(vienai studiju nedēļai);
9) 
nepilna laika studijas
 — studiju veids, kuram atbilst mazāk nekā 40 kredītpunkti akadēmiskajā gadā un
mazāk nekā 40 akadēmiskās stundas nedēļā;
10) 
pilna laika studijas
 — studiju veids, kuram atbilst 40 kredītpunkti akadēmiskajā gadā un ne mazāk kā 40
akadēmiskās stundas nedēļā;
11) 
promocija
 — doktora grāda piešķiršana;
11
1
) 
studiju kurss
 — noteiktā līmenī un apjomā organizēts studiju programmai atbilstošu zināšanu, prasmju un
kompetences sistēmas izklāsts, kam ir definēti studiju rezultāti, par kuru sasniegšanu tiek piešķirti
kredītpunkti;
12) 
studiju programmas licencēšana
 — tiesību piešķiršana augstskolai, koledžai vai to filiālēm īstenot
noteiktu studiju programmu;
13) 
studiju modulis
 — studiju programmas sastāvdaļa, ko izveido, apvienojot studiju kursus vai to daļas,
kuriem ir kopīgs mērķis un sasniedzami studiju rezultāti;
14) 
studiju posms
 — jebkura studiju programmas sastāvdaļa, kas ir novērtēta un dokumentēta un ietver
zināšanu, prasmju un kompetences apguvi, bet nav pilna studiju programma;
15) 
studiju rezultāti
 — studiju programmas, studiju moduļa vai studiju kursa noslēgumā iegūstamais zināšanu,
prasmju un kompetences kopums;
16) 
studiju virziena akreditācija
 — pārbaude nolūkā noteikt augstskolas vai koledžas resursu kvalitāti un
spēju atbilstoši normatīvo aktu prasībām īstenot noteiktam studiju virzienam atbilstošu studiju programmu.
Augstskolas vai koledžas studiju virziena akreditācija dod tiesības augstskolai vai koledžai izsniegt valsts atzītu
augstākās izglītības diplomu par attiecīgajam studiju virzienam atbilstošas studiju programmas sekmīgu apguvi.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 
31.punktu
)
2.pants. Likuma piemērošana
(1) Šis likums attiecas uz visām Latvijas Republikā esošajām augstskolām un koledžām neatkarīgi no to
dibināšanas un finansēšanas kārtības un specializācijas. Tas regulē augstskolu un koledžu darbības tiesisko pamatu,
nosaka un aizsargā augstskolu autonomiju.
2
/
50
(2) Likums reglamentē augstskolu un valsts institūciju sadarbību, lai saskaņotu augstskolu autonomiju ar
sabiedrības un valsts interesēm.
(3) Izglītības un zinātnes ministrija pārrauga šā likuma izpildi augstskolās un koledžās, kā arī atbild par valsts
politiku augstākās izglītības jomā. Augstskolu un koledžu intereses Saeimā un Ministru kabinetā pārstāv izglītības un
zinātnes ministrs.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
3.pants. Augstskolas
(1) Augstskolas ir augstākās izglītības un zinātnes institūcijas, kas īsteno akadēmiskas un profesionālas studiju
programmas, kā arī nodarbojas ar zinātni, pētniecību un māksliniecisko jaunradi. Augstskolās vismaz četrdesmit
procentiem no akadēmiskajos amatos ievēlētajām personām jābūt doktora zinātniskajam grādam. Akadēmijās vismaz
piecdesmit procentiem no akadēmiskajos amatos ievēlētajām personām jābūt doktora zinātniskajam grādam. Ministru
kabinets nosaka citu kārtību akadēmiskā personāla kvalifikācijai, ja to prasa augstskolas specifiskās darbības jomas
— māksla, arhitektūra, teoloģija, drošība, jūrniecība vai valsts aizsardzība. Augstskolu īstenotās studiju programmas
iedalāmas šādās tematiskajās grupās:
1) izglītība;
2) humanitārās zinātnes un māksla;
3) sociālās zinātnes, komerczinības un tiesības;
4) dabaszinātnes, matemātika un informācijas tehnoloģijas;
5) inženierzinātnes, ražošana un būvniecība;
6) lauksaimniecība;
7) veselības aprūpe un sociālā labklājība;
8) pakalpojumi.
(2) Pēc akadēmiskās studiju programmas apgūšanas tiek piešķirts akadēmiskais grāds, pēc doktorantūras studiju
programmas apgūšanas — doktora zinātniskais grāds. Pēc profesionālās studiju programmas apgūšanas tiek iegūta
profesionālā kvalifikācija un attiecīga līmeņa profesionālais grāds.
(3) Universitāte ir augstskola, kas atbilst šādiem kritērijiem:
1) īsteno bakalaura, maģistra un doktora studiju programmas. Doktora studiju programmās promocijas darbu
aizstāvēšana notiek katru gadu;
2) vismaz 65 procentiem no akadēmiskajos amatos ievēlētajām personām ir doktora zinātniskais grāds;
3) izdod zinātniskus periodiskus izdevumus augstskolā īstenotajās studiju programmās;
4) galvenajās zinātņu nozarēs, kurās īsteno studiju programmas, ir izveidotas augstskolas struktūrvienības vai
zinātniskās institūcijas un tajās tiek veikta zinātniskā darbība.
(4) 
(Izslēgta ar 
02.03.2006
. likumu)
(5) Vārdus "universitāte", "augstskola", "akadēmija" vai "koledža" ir tiesības ietvert tikai to izglītības iestāžu
nosaukumos, kuras īsteno studiju programmas, vai to dibināto institūciju nosaukumos. Vārdu "universitāte" savā
nosaukumā ir tiesības ietvert augstskolai, kura atbilst šā panta trešajā daļā minētajiem kritērijiem. Augstskolas
nosaukumā nedrīkst ietvert vārdu "institūts".
(6) Latvijas izglītības klasifikāciju, kurā ietver arī Latvijas Republikā iegūto grādu un profesionālo kvalifikāciju
salīdzinājumu ar Eiropas kvalifikācijas ietvarstruktūru un Eiropas kvalifikācijas ietvarstruktūras līmenim atbilstošo
zināšanu, prasmju un kompetences aprakstus katra līmeņa studiju programmu beidzējiem, nosaka Ministru kabinets.
3
/
50
(7) Augstskolā vismaz pieci procenti, rēķinot no akadēmiskā personāla skaita, ir ārvalstu viesprofesori, asociētie
viesprofesori, viesdocenti un vieslektori, kas iepriekšējo piecu gadu laikā bija nodarbināti akadēmiskā amatā kādā no
akreditētām Eiropas Savienības valstu, izņemot Latviju, augstskolām.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2011.
 Septītā daļa stājas spēkā 
01.09.2014.
 Sk. Pārejas noteikumu 
30. punktu
)
4.pants. Augstskolu autonomija
(1) Augstskolas ir autonomas izglītības un zinātnes institūcijas ar pašpārvaldes tiesībām. Augstskolu autonomiju
raksturo varas un atbildības sadale starp valsts institūcijām un augstskolu vadību, kā arī starp vadību un akadēmisko
personālu.
(2) Augstskolas autonomija izpaužas tiesībās brīvi izvēlēties augstskolas dibinātāju izvirzīto un šim likumam
atbilstošo uzdevumu īstenošanas veidus un formas, kā arī atbildībā par augstskolā iegūtās izglītības kvalitāti,
mērķtiecīgu un racionālu finanšu un materiālo resursu izmantošanu, demokrātisma principu un augstskolu darbību
reglamentējošu likumu un citu normatīvo aktu ievērošanu.
(3) Augstskolai ir tiesības:
1) izstrādāt un pieņemt augstskolas satversmi;
2) veidot augstskolas personālsastāvu;
3) patstāvīgi noteikt:
a) studiju programmu saturu un formas,
b) studējošo uzņemšanas papildu noteikumus,
c) zinātniskās pētniecības darba pamatvirzienus,
d) augstskolas organizatorisko un pārvaldes struktūru,
e) mēnešalgas likmes, kas nav mazākas par Ministru kabineta noteiktajām likmēm;
4) veikt citas darbības, kas nav pretrunā ar tās dibinātāju un šajā likumā noteiktajiem augstskolas darbības
principiem un uzdevumiem.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
 un 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2010.
)
5.pants. Augstskolu uzdevumi
(1) Augstskolu dibinātāji nosaka augstskolai īstenojamos uzdevumus. Augstskolas to autonomijas ietvaros
nodrošina studiju un pētniecības darba nedalāmību, iespēju iegūt zināšanas, akadēmisko izglītību un profesionālo
prasmi, akadēmiskos grādus un profesionālo kvalifikāciju sabiedriskās dzīves, tautsaimniecības, kultūras, veselības
aprūpes, valsts pārvaldes un citās profesionālās darbības jomās. Tās savā darbībā izkopj un attīsta zinātni un mākslu.
Augstskolas nodrošina studējošajiem iespējas nodarboties ar sportu.
(2) Augstskolas izstrādā studiju programmas, izraugās akadēmisko personālu, iekārto laboratorijas, darbnīcas,
bibliotēkas un citas struktūras tā, lai studējošajiem dotu iespēju iegūt zināšanas, akadēmisko izglītību un profesionālo
prasmi atbilstoši zinātnes attīstības līmenim un Latvijas kultūras tradīcijām, turklāt iespējami koncentrētā un didaktiski
pilnvērtīgā veidā. Tās nodrošina tādas pārbaudījumu un eksāmenu prasības un tādu procedūru, lai piešķirtos grādus un
nosaukumus, iegūtos diplomus un profesionālo kvalifikāciju, kā arī studiju programmu daļu apgūšanu savstarpēji atzītu
Latvijas un ārvalstu augstskolās.
(2
1
) Augstskolas īsteno savas iekšējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, kuru ietvaros:
1) iedibina politiku un procedūras augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanai;
2) izstrādā mehānismus savu studiju programmu veidošanai, iekšējai apstiprināšanai, to darbības uzraudzīšanai
4
/
50
un periodiskai pārbaudei;
3) izveido un publisko tādus studējošo sekmju vērtēšanas kritērijus, nosacījumus un procedūras, kas ļauj
pārliecināties par paredzēto studiju rezultātu sasniegšanu;
4) izveido iekšējo kārtību un mehānismus akadēmiskā personāla kvalifikācijas un darba kvalitātes
nodrošināšanai;
5) nodrošina, ka tiek vākta un analizēta informācija par studējošo sekmēm, absolventu nodarbinātību, studējošo
apmierinātību ar studiju programmu, par akadēmiskā personāla darba efektivitāti, pieejamiem studiju līdzekļiem
un to izmaksām, augstskolas darbības būtiskiem rādītājiem.
(3) Augstskolas veicina tālākizglītojošas studijas un piedalās tālākas izglītības pasākumos. Tās sadarbojas savā
starpā, kā arī ar zinātniskās pētniecības iestādēm un citām izglītības iestādēm. Augstskolas sadarbojas ar citu valstu
augstskolām, veicina šo sadarbību, kā arī studējošo un akadēmiskā personāla apmaiņu starp Latvijas un ārvalstu
augstskolām.
(4) Augstskolas organizē savu darbu sabiedrības interesēs, kā arī informē sabiedrību par savu darbību, par studiju
un zinātnisko pētījumu virzieniem un iespējām, veicinot studiju un pētniecības darba izvēli atbilstoši indivīda interesēm
un spējām. Tās piedāvā sabiedrībai iegūtās zinātniskās, mākslinieciskās un profesionālās atziņas, metodes un
pētījumu rezultātus.
(5) Augstskolas rūpējas par jauno zinātnieku sagatavošanu un nodrošina viņiem iespēju iekļauties pasaules
akadēmiskajos procesos.
(6) Augstskolas garantē akadēmiskā personāla un studējošo akadēmisko brīvību, nosakot to savās satversmēs.
(7) 
(Izslēgta ar 
23.11.2000
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
6.pants. Akadēmiskā brīvība
(1) Augstskolās tiek nodrošināta studiju, pētniecības darba un mākslinieciskās jaunrades brīvība, ja šī brīvība nav
pretrunā ar citu personu tiesībām, augstskolas satversmi un normatīvajiem aktiem.
(2) Studiju brīvība izpaužas studējošo tiesībās:
1) izvēlēties augstskolu, fakultāti (nodaļu);
2) studiju laikā mainīt studiju programmu, izvēloties to citā augstskolā, fakultātē (nodaļā, institūtā);
3) klausīties lekcijas citās augstskolās, fakultātēs (nodaļās, institūtos);
4) sastādīt un apgūt individuālu studiju brīvās izvēles daļu;
5) nodarboties ar zinātniskās pētniecības darbu un māksliniecisko jaunradi.
(3) Pētniecības darba brīvība izpaužas akadēmiskā personāla tiesībās izvēlēties zinātniskās darbības tematiku un
virzienu.
(4) Akadēmiskais personāls ir tiesīgs izvēlēties mācību metodes.
(5) Augstskolu administrācijai ir pienākums garantēt un respektēt šajā pantā paredzētās studējošo un akadēmiskā
personāla tiesības, ja tās nav pretrunā ar šā panta pirmās daļas nosacījumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
7.pants. Augstskolu un koledžu juridiskais statuss un atribūtika
(1) Valsts dibinātās augstskolas (izņemot Latvijas Nacionālo aizsardzības akadēmiju) ir atvasinātas publiskas
personas.
5
/
50
II nodaļa 
Augstskolu dibināšana, reorganizācija un to tiesiskais pamats
(2) Latvijas Nacionālā aizsardzības akadēmija un valsts dibinātās koledžas ir valsts iestādes. Dibinot koledžas,
Ministru kabinets nodod tās Izglītības un zinātnes ministrijas pārraudzībā, bet Iekšlietu ministrijas sistēmā esošās
koledžas — attiecīgi Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu padotībā. Ministru kabinets var nodot koledžu Kultūras
ministrijas vai Labklājības ministrijas padotībā.
(2
1
) Latvijas Nacionālā aizsardzības akadēmija ir Nacionālo bruņoto spēku sastāvdaļa. Jautājumos, kuri neskar
Nacionālo bruņoto spēku komandiera kompetenci, Latvijas Nacionālā aizsardzības akadēmija ir aizsardzības ministra
pārraudzībā. Attiecībā uz šo augstskolu Ministru kabinets:
1) nosaka Latvijas Nacionālās aizsardzības akadēmijas un tās pārstāvības un vadības institūciju un
lēmējinstitūciju — satversmes sapulces, senāta, rektora un akadēmiskās šķīrējtiesas — kompetenci, ciktāl tā
atšķiras no šajā likumā noteiktās, šīs augstskolas rektora iecelšanas, apstiprināšanas un atbrīvošanas kārtību,
akadēmiskā personāla, kas nav profesionālā dienesta karavīri, atalgojuma noteikšanas kārtību, administratīvo
aktu un faktiskās rīcības apstrīdēšanas kārtību, kā arī šīs augstskolas finansēšanas kārtību;
2) ir tiesīgs, ja to prasa šīs augstskolas militārā vai profesionālā specifika, paredzēt citu kārtību studējošo
skaita noteikšanai, studējošo un akadēmiskā personāla komplektēšanai, studiju līgumu slēgšanai, studiju
programmu ekspertīzei pirms apstiprināšanas un studējošo pašpārvaldes finansēšanai, kā arī atšķirīgas
prasības rektora kvalifikācijai un ierobežojumus šajā likumā noteiktajām studējošo un studējošo pašpārvaldes
tiesībām.
(2
2
) Ministru kabinets nosaka Iekšlietu ministrijas sistēmā esošo koledžu un tajās studējošo pašpārvaldes
finansēšanas un akadēmiskā personāla (izņemot amatpersonas ar speciālajām dienesta pakāpēm) atlīdzības
noteikšanas kārtību.
(3) Privātpersonu dibinātās augstskolas un koledžas ir komercsabiedrības vai nodibinājumi, kas darbojas saskaņā
ar Komerclikumu vai Biedrību un nodibinājumu likumu, ciktāl tas nav pretrunā ar šo likumu.
(4) Valstiski atzītā diplomā izmanto valsts ģerboņa attēlu, un šāda diploma paraugu nosaka Ministru kabinets.
(5) Augstskolai ir zīmogs ar augstskolas pilnu nosaukumu. Augstskolai ir tiesības zīmogā izmantot arī augstskolas
vēsturiski izveidojušos simboliku.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2007.
,
18.02.2010.
, 
16.10.2014.
 un 
19.05.2016
.
likumu, kas stājas spēkā 
20.06.2016.
)
7.
1
 pants. Augstākās izglītības un zinātnes administrācija
(Izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
8.pants. 
Augstskolas dibināšana un augstskolas filiāles atvēršana
(1) Augstskolas var dibināt valsts, citas juridiskās, kā arī fiziskās personas, tajā skaitā ārvalstu juridiskās un
fiziskās personas, ievērojot šā likuma un citu normatīvo aktu noteikumus.
(2) Valsts augstskolas uz izglītības un zinātnes ministra ierosinājuma pamata dibina Latvijas valsts Ministru
kabineta personā.
(3) 
(Izslēgta ar 
02.03.2006
. likumu.)
(4) Akreditēta augstskola (arī ārvalstī akreditēta augstskola) var atvērt augstskolas filiāles (turpmāk arī — filiāle) un
augstskolas pārstāvniecības (turpmāk šajā pantā — pārstāvniecība), ievērojot šā likuma un citu normatīvo aktu
noteikumus.
(5) Filiāles un pārstāvniecības darbojas, pamatojoties uz nolikumu, kuru apstiprina augstskolas koleģiāla
pārstāvības institūcija. Filiāles vai pārstāvniecības vadītājs rīkojas uz attiecīgās augstskolas izdotas pilnvaras pamata.
6
/
50
(6) Augstskolu dibinot, jāievēro šādi noteikumi:
1) augstskola īstenos vismaz piecas studiju programmas, un to īstenošanā iesaistīsies vismaz 30 (teoloģijas
nozares augstskolā — vismaz 10) personas ar zinātņu doktora grādu, no kurām vismaz piecas ir zinātņu doktori
tieši tajā zinātņu nozarē, kurā tiks īstenota studiju programma;
2) augstskolas dibinātāja īpašumā vai lietošanā ir telpas studiju programmu īstenošanai uz vismaz astoņiem
gadiem, un to apliecina izraksts no zemesgrāmatas, kā arī īpašumā vai lietošanā esošo telpu plāns vai
inventarizācijas lieta, kurā norādīta nepieciešamā platība;
3) augstskolas plānojumam ir jāno
drošina studiju programmas īstenošanā vienlaikus notiekoša mācību procesa
laikā telpu platība ne mazāka par 7 kvadrātmetriem uz vienu studējošo, ieskaitot akadēmiskā personāla
individuālajam darbam paredzētās telpas;
4) augstskola spēj nodrošināt saistības pret tās studiju programmās studējošajiem vismaz 711 435 
euro
apmērā, un to apliecina bankas vai apdrošināšanas sabiedrības izsniegta garantija;
5) augstskolai nošķirtās kustamās un nekustamās mantas vērtība ir ne mazāka par 2 845 743 
euro
, šī manta
nav ieķīlāta vai citādi apgrūtināta ar lietu tiesībām, tai nav uzlikts aizliegums, un to pamato attiecīgi dokumenti,
tajā skaitā attiecīgās zemesgrāmatu nodaļas un Uzņēmumu reģistra izsniegtas izziņas;
6) nevienam no augstskolas dibinātājiem nav nodokļu vai valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu
parādu, un to apliecina attiecīgu kompetentu iestāžu izsniegtas izziņas; neviens no augstskolas dibinātājiem
nav pasludināts par maksātnespējīgu, neatrodas likvidācijas procesā, neviena dibinātāja saimnieciskā darbība
nav apturēta vai pārtraukta, nedz arī ir uzsākta tiesvedība par kāda dibinātāja darbības izbeigšanu,
maksātnespēju vai bankrotu, un to apliecina attiecīgas kompetentas iestādes izsniegta izziņa;
7) augstskolas telpas, kurās tiek īstenotas studiju programmas, ir apdrošinātas, un to apliecina apdrošināšanas
līgums, kas noslēgts uz laiku, ne mazāku par gadu; augstskolas materiāltehniskais nodrošinājums atbilst
studiju programmas īstenošanas nosacījumiem un sanitāri higiēniskajām prasībām, un to apliecina attiecīgas
kompetentas iestādes izsniegta izziņa; augstskolai ir datoraprīkojums, kas nodrošina studējošo vajadzības;
augstskolā ir bibliotēka, un tajā ir nodrošināta pieeja Latvijas un starptautiskajiem elektroniskajiem literatūras un
periodikas krājumiem.
(7) Augstskolas filiāli atverot, jāievēro šādi noteikumi:
1) vienas studiju programmas īstenošanā tiks iesaistītas ne mazāk kā sešas personas ar zinātņu doktora
grādu;
2) augstskolas dibinātāja īpašumā vai lietošanā ir telpas filiāles studiju programmas īstenošanai uz vismaz
astoņiem gadiem, un to apliecina izraksts no zemesgrāmatas, kā arī īpašumā vai lietošanā esošo telpu plāns
vai inventarizācijas lieta, kurā norādīta nepieciešamā platība;
3) filiāles telpu kopējā platība un plānojums nodrošina iespēju studiju programmas īstenošanā piedalīties vismaz
100 augstskolas filiālē studējošiem. Telpu platība vienlaikus notiekoša mācību procesa laikā ir ne mazāka par 7
kvadrātmetriem uz vienu studējošo, ieskaitot akadēmiskā personāla individuālajam darbam paredzētās telpas;
4) augstskola spēj nodrošināt saistības pret tās filiāles studiju programmā studējošajiem vismaz 177 858 
euro
apmērā, un to apliecina bankas vai apdrošināšanas sabiedrības izsniegta garantija;
5) nevienam no dibinātājiem nav nodokļu vai valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, un to
apliecina attiecīgu kompetentu iestāžu izsniegtas izziņas; neviens no dibinātājiem nav pasludināts par
maksātnespējīgu, neatrodas likvidācijas procesā, neviena dibinātāja saimnieciskā darbība nav apturēta vai
pārtraukta, nedz arī uzsākta tiesvedība par kāda dibinātāja darbības izbeigšanu, maksātnespēju vai bankrotu,
un to apliecina attiecīgas kompetentas iestādes izsniegta izziņa;
6) filiāles telpas, kurās tiek īstenota studiju programma, ir apdrošinātas, un to apliecina apdrošināšanas līgums,
kas noslēgts uz laiku, ne mazāku par gadu; filiāles materiāltehniskais nodrošinājums atbilst studiju
programmas īstenošanas nosacījumiem un sanitāri higiēniskajām prasībām, un to apliecina attiecīgas
kompetentas iestādes izsniegta izziņa; filiālei ir datoraprīkojums, kas nodrošina studējošo vajadzības; filiālē ir
bibliotēka, un tajā ir nodrošināta pieeja Latvijas un starptautiskajiem elektroniskajiem literatūras un periodikas
krājumiem.
7
/
50
(8) Augstskola, kā arī filiāle uzsāk savu darbību ar dienu, kad tā reģistrēta Augstskolu reģistrā.
(
03.06.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
, 
14.07.2011.
 un 
12.09.2013
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2014.
)
8.
1
 pants. Augstskolu reģistrs un reģistra atklātums
(1) Augstskolu reģistrs (turpmāk arī — reģistrs) ir Izglītības iestāžu reģistra daļa, kurā ieraksta ziņas par
augstskolām un augstskolu filiālēm. Augstskolu reģistru ved tam pilnvarota Ministru kabineta noteiktas institūcijas
amatpersona (turpmāk — reģistra amatpersona).
(2) Ikvienam ir tiesības iepazīties ar reģistra ierakstiem un reģistram iesniegtajiem dokumentiem.
(3) Ikvienam pēc attiecīga rakstveida pieprasījuma iesniegšanas ir tiesības saņemt izziņu no reģistra ierakstiem, kā
arī reģistra lietā esoša dokumenta izrakstu vai kopiju. Pēc saņēmēja pieprasījuma izraksta vai kopijas pareizība
apliecināma ar reģistra amatpersonas parakstu un zīmogu, norādot tās izsniegšanas datumu.
(4) Pēc saņēmēja pieprasījuma reģistra amatpersona izsniedz izziņu par to, ka noteikts reģistra ieraksts nav
grozīts, vai arī par to, ka reģistrā nav izdarīts noteikts ieraksts.
(
03.06.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
8.
2
 pants. Reģistrā ierakstāmās ziņas
(1) Reģistrā ieraksta šādas ziņas:
1) augstskolas vai filiāles nosaukumu;
2) augstskolas vai filiāles juridisko adresi;
3) augstskolas vai filiāles dibinātājus un augstskolas rektoru vai filiāles vadītāju;
4) datumu, kad pieņemts lēmums par augstskolas dibināšanu vai filiāles atvēršanu;
5) augstskolas juridisko statusu;
6) augstskolas satversmes vai filiāles nolikuma apstiprināšanas datumu;
7) augstskolas vai filiāles īstenoto studiju programmu nosaukumus un atbildīgo par attiecīgās programmas
īstenošanu (studiju programmas direktoru);
8) ziņas par augstskolā vai filiālē akreditētajiem studiju virzieniem un tiem atbilstošajām studiju programmām;
9) ziņas par augstskolas vai filiāles akreditāciju;
10) ziņas par augstskolas vai filiāles telpu nodrošinājumu, telpu tiesisko statusu;
11) augstskolas vai filiāles finansējuma avotus un finansēšanas kārtību;
12) ziņas par augstskolas satversmes apturēšanu, ziņas par augstskolas vai filiāles darbības izbeigšanu,
augstskolas maksātnespēju, likvidāciju un reorganizāciju;
13) ziņas par likvidatora vai administratora iecelšanu, norādot viņa vārdu, uzvārdu, tālruni;
14) augstskolas vai filiāles tālruņa vai faksa numuru, elektroniskā pasta adresi;
15) citas ziņas, ja to tieši paredz likums.
(2) Ierakstot reģistrā augstskolu vai filiāli, tai piešķir reģistrācijas numuru.
8
/
50
(3) Katram ierakstam tiek pievienots tā izdarīšanas datums.
(
03.06.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
Sk. Pārejas noteikumu 
31.punktu
)
8.
3
 pants. Reģistram iesniedzamie dokumenti un to glabāšana
(1) Reģistram iesniedzami dokumenti, kas pamato ierakstu izdarīšanu reģistrā vai to grozījumus, kā arī citi likumā
noteiktie dokumenti. Reģistram iesniedz attiecīgā dokumenta oriģinālu vai tā attiecīgi apliecinātu kopiju. Ārvalstīs
izdotus publiskus dokumentus legalizē starptautiskajos līgumos noteiktajā kārtībā, un tiem pievieno notariāli
apliecinātu tulkojumu latviešu valodā.
(2) Augstskolas dibinātāja pilnvarota persona divu mēnešu laikā no augstskolas dibināšanas dienas iesniedz
reģistram iesniegumu par augstskolas reģistrāciju. Iesniegumam par augstskolas reģistrāciju pievieno augstskolas
satversmes projektu. Iesniegumu par augstskolas ierakstīšanu reģistrā paraksta visi dibinātāji.
(3) Filiāles reģistrāciju reģistrā nodrošina augstskola, kura to atvērusi. Augstskolas pilnvarota persona divu mēnešu
laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par filiāles atvēršanu, iesniedz reģistram iesniegumu par augstskolas filiāles
reģistrāciju. Iesniegumam par filiāles reģistrāciju pievieno augstskolas satversmē noteiktās institūcijas apstiprinātu
filiāles nolikumu.
(4) Dokumenti, uz kuru pamata izdarāmi jauni ieraksti vai grozījumi reģistrā, iesniedzami reģistram 10 dienu laikā
no attiecīgā lēmuma pieņemšanas dienas, ja šajā likumā nav noteikts citādi.
(5) Reģistram iesniedzamie dokumenti, uz kuru pamata izdarīti ieraksti reģistrā vai to grozījumi, ir derīgi, ja tie
izsniegti ne agrāk kā mēnesi pirms to iesniegšanas reģistram. Šis noteikums neattiecas uz tiesas nolēmumiem.
(6) Izglītības kvalitātes valsts dienestam ir tiesības pārbaudīt reģistram sniegto ziņu atbilstību īstenībai.
(7) Reģistram iesniegtie dokumenti glabājas attiecīgās augstskolas vai filiāles reģistrācijas lietā, ja uz to pamata
izdarīts ieraksts reģistrā.
(
03.06.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
8.
4
 pants. Ieraksta izdarīšana reģistrā
(1) Ieraksts reģistrā tiek izdarīts uz iesnieguma vai tiesas nolēmuma pamata. Iesniegumu veidlapu paraugus
apstiprina Ministru kabinets.
(2) Lēmumu par ieraksta izdarīšanu reģistrā vai atteikumu izdarīt ierakstu reģistra amatpersona pieņem divu
mēnešu laikā no iesnieguma saņemšanas dienas. Lēmumu par ieraksta izdarīšanas atlikšanu reģistra amatpersona
pieņem septiņu dienu laikā no iesnieguma saņemšanas dienas. Tādā pašā termiņā reģistra amatpersona izdara
ierakstu reģistrā uz tiesas nolēmuma pamata.
(3) Lēmumu par ieraksta izdarīšanas atlikšanu reģistra amatpersona pieņem, ja:
1) izvēloties augstskolas vai filiāles nosaukumu vai apstiprinot filiāles nolikumu, nav ievērotas normatīvo aktu
prasības;
2) augstskolas satversmes projekts vai filiāles nolikums, vai citi iesniegtie dokumenti neatbilst normatīvo aktu
prasībām;
3) nav iesniegti visi likumā noteiktie dokumenti.
(4) Lēmumu par atteikumu izdarīt ierakstu reģistra amatpersona pieņem, ja:
1) augstskolas satversmē vai filiāles nolikumā noteiktais augstskolas vai filiāles darbības mērķis ir pretrunā ar
likumu;
2) nav ievēroti normatīvajos aktos noteiktie augstskolas dibināšanas vai filiāles atvēršanas noteikumi;
3) pēc tam, kad pieņemts lēmums par ieraksta izdarīšanas atlikšanu, lēmumā noteiktajā termiņā nav novērsti
9
/
50
iepriekš norādītie trūkumi;
4) iesniegums un tam pievienotie dokumenti iesniegti vēlāk nekā divus mēnešus pēc augstskolas dibināšanas
vai lēmuma pieņemšanas par filiāles atvēršanu;
5) pastāv šā likuma 
8.6 panta
 trešajā daļā norādītie iemesli, kuru dēļ augstskolu vai filiāli reģistrēt nav atļauts;
6) Izglītības kvalitātes valsts dienestam likti šķēršļi reģistram sniegto ziņu pārbaudei;
7) iesniedzējs sniedzis nepatiesas ziņas.
(5) Lēmumam par atteikumu izdarīt ierakstu reģistrā vai ieraksta izdarīšanas atlikšanu jābūt motivētam, tajā
jānorāda, kur un kādā termiņā to var apstrīdēt. Lēmumā par ieraksta izdarīšanas atlikšanu norāda termiņu trūkumu
novēršanai.
(6) Reģistra amatpersona šā panta otrajā daļā minēto lēmumu nosūta iesnieguma iesniedzējam triju dienu laikā no
lēmuma pieņemšanas dienas. Augstskolu reģistra datus publicē internetā Ministru kabineta noteiktas institūcijas
mājas lapā; grozījumus reģistrā, kā arī reģistra amatpersonas pieņemtos lēmumus tajā publicē triju dienu laikā.
(7) 
(Izslēgta ar 
12.06.2009
. likumu.)
(8) Atkārtoti iesniegumu par augstskolas vai filiāles reģistrāciju var iesniegt ne agrāk kā gadu pēc dienas, kad
stājies spēkā lēmums par atteikumu reģistrēt augstskolu vai filiāli.
(9) Ieraksts reģistrā izdarāms tajā pašā dienā, kad pieņemts lēmums par ieraksta izdarīšanu.
(
03.06.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
8.
5
 pants. Reģistrācijas apliecība
(1) Pēc augstskolas vai filiāles ierakstīšanas reģistrā tai izsniedz reģistrācijas apliecību, ko paraksta un ar zīmogu
apliecina reģistra amatpersona.
(2) Reģistrācijas apliecībā norāda augstskolas vai filiāles:
1) nosaukumu;
2) reģistrācijas numuru;
3) reģistrācijas datumu.
(
03.06.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2004.
)
8.
6
 pants. Augstskolas un filiāles izslēgšana no reģistra
(1) Augstskolu vai filiāli izslēdz no reģistra:
1) ja dibinātājs ir iesniedzis iesniegumu par augstskolas likvidēšanu vai filiāles slēgšanu;
2) ja augstskola, kura atvērusi filiāli, tiek izslēgta no reģistra;
3) ja gada laikā pēc augstskolas vai filiāles reģistrēšanas nav saņemta licence studiju programmas īstenošanai;
4) ja gada laikā pēc licences saņemšanas nav uzsākta paredzēto studiju programmu īstenošana;
5) ja visām augstskolai vai filiālei izsniegtajām studiju programmu licencēm ir beidzies derīguma termiņš, tās ir
atņemtas vai anulētas;
6) pamatojoties uz tiesas nolēmumu.
10
/
50
(2) Augstskolu vai filiāli var izslēgt no reģistra, pamatojoties uz tiesas nolēmumu, ja:
1) nesaņemot licenci studiju programmas īstenošanai, izziņota studējošo uzņemšana, uzņemti studējošie,
uzsākta studiju programmu īstenošana vai veikta cita veida izglītojoša darbība;
2) augstskolas vai filiāles reģistrācijas procesā ir sniegtas nepatiesas ziņas, kas bijušas par pamatu
augstskolas vai filiāles reģistrācijai;
3) augstskolā vai filiālē ir konstatēta valsts atzītu diplomu izsniegšana, kaut gan atbilstoši šā likuma
noteikumiem tai nebija tiesību tādus izsniegt (persona nav pilnībā apguvusi studiju programmu, studiju
programma nav akreditēta u.tml.);
4) Izglītības kvalitātes valsts dienests, Izglītības un zinātnes ministrija, Augstākās izglītības padome vai cita
institūcija atbilstoši savai kompetencei atkārtoti konstatējusi normatīvo aktu pārkāpumus augstskolas vai filiāles
darbībā.
(3) Personai, kuras dibinātā augstskola izslēgta no reģistra, nav atļauts piedalīties citas augstskolas dibināšanā un
iesniegt tās reģistrācijas iesniegumu gada laikā no dienas, kad augstskola izslēgta no reģistra, izņemot gadījumu, kad
augstskola izslēgta no reģistra, pamatojoties uz šā likuma 
8.6 panta
 pirmās daļas 1.punktu.
(
03.06.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
9.pants. Augstskolu un koledžu akreditācija
(1) Akreditācija notiek saskaņā ar Ministru kabineta apstiprinātiem akreditācijas noteikumiem, to organizē
Akadēmiskās informācijas centrs. Lēmumu par augstskolu un koledžu akreditāciju pieņem sešu mēnešu laikā.
(1
1
) Akadēmiskās informācijas centrs organizē augstskolu un koledžu akreditācijas procesu par maksu saskaņā ar
Ministru kabineta apstiprinātu maksas pakalpojumu cenrādi.
(2) 
Augstskola vai koledža ir tiesīga izsniegt valstiski atzītus diplomus par attiecīgas studiju programmas apguvi, ja
izpildīti šādi nosacījumi:
1) attiecīgā augstskola vai koledža ir akreditēta;
2) attiecīgā studiju programma ir akreditēta;
3) augstskolas satversme vai koledžas nolikums apstiprināts Saeimā vai attiecīgi Ministru kabinetā.
(3) Pēc tam, kad saņemts Augstākās izglītības padomes atzinums par akreditāciju, Akadēmiskās informācijas
centrs izsniedz izglītības un zinātnes ministra parakstītu attiecīgu akreditācijas dokumentu. Ja augstskola vai koledža
nenodrošina akreditācijā norādīto studiju bāzi, informatīvo bāzi, studiju kvalitāti atbilstoši šā likuma 
55.panta
 pirmajā
daļā minētajām prasībām vai augstskolas vai koledžas darbībā ir konstatēti būtiski normatīvo aktu pārkāpumi, izglītības
un zinātnes ministram ir tiesības izdot rīkojumu par augstskolas vai koledžas ārkārtas akreditāciju, akreditācijas laiku,
akreditācijas atcelšanu vai anulēšanu. Pirms rīkojuma izdošanas Augstākās izglītības padome sniedz argumentētu
atzinumu.
(4) Izglītības un zinātnes ministrija katra mācību gada beigās laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" publicē to augstskolu
un koledžu sarakstu, kurām ir tiesības izsniegt valstiski atzītus diplomus par augstākās izglītības iegūšanu, kā arī
šajās augstskolās un koledžās akreditēto studiju programmu nosaukumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
02.03.2006.
 un 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2015.
)
10.pants. Augstskolu darbības tiesiskais pamats
(1) Augstskolas darbojas, pamatojoties uz 
Latvijas Republikas Satversmi
, Izglītības likumu, 
Zinātniskās darbības
likumu
, šo likumu, citiem normatīvajiem aktiem un attiecīgās augstskolas satversmi.
(2) Katra augstskola izstrādā savu satversmi, kurā jāietver:
1) augstskolas nosaukums, tās juridiskā adrese, juridiskais statuss, augstskolas dibinātājs un tā juridiskā
adrese;
11
/
50
2) darbības pamatvirzieni un uzdevumi;
3) satversmes un tās grozījumu pieņemšanas kārtība;
4) augstskolas pārstāvības un vadības institūciju un lēmējinstitūciju tiesības, pienākumi un uzdevumi, citu
koleģiālās vadības institūciju tiesības, pienākumi un uzdevumi, šo institūciju izveidošanas, ievēlēšanas vai
iecelšanas kārtība un sastāvs, pilnvaru termiņi un atsaukšanas vai iecelšanas kārtība;
5) augstskolas struktūrvienību, filiāļu, iestāžu, komercsabiedrību izveidošanas, reorganizācijas un likvidācijas,
kā arī to darbības pamatnoteikumi;
6) augstskolas iekšējo kārtību reglamentējošo dokumentu pieņemšanas kārtība;
7) augstskolas reorganizācijas un likvidācijas kārtība;
8) citi būtiski noteikumi, kas nav pretrunā ar likumiem un citiem normatīvajiem aktiem.
(3) Valsts dibināto augstskolu (izņemot Latvijas Nacionālo aizsardzības akadēmiju) satversmes un grozījumus tajās
pieņem attiecīgās augstskolas satversmes sapulce un pēc izglītības un zinātnes ministra ieteikuma ar likumu
apstiprina Saeima. Latvijas Nacionālās aizsardzības akadēmijas satversmi, kā arī citu personu dibināto augstskolu
satversmes un grozījumus tajās apstiprina Ministru kabinets. Ja augstskolas satversmē izdarīti grozījumi, Saeimai vai
attiecīgi Ministru kabinetam iesniedzams grozījumu teksts, kā arī pilns satversmes teksts jaunajā redakcijā.
(4) Ja izglītības un zinātnes ministrs konstatē augstskolas satversmes neatbilstību likumiem un citiem
normatīvajiem aktiem vai citas nepilnības, viņš var ierosināt Ministru kabinetam vai attiecīgi Saeimai apturēt satversmes
(bet ne augstskolas) darbību līdz attiecīgu grozījumu izdarīšanai vai nepilnību novēršanai viņa norādītajā termiņā.
(5) Personas, kuras nav augstskolas personāla sastāvā, augstskolas izdotos administratīvos aktus vai faktisko
rīcību var apstrīdēt, iesniedzot iesniegumu augstskolas rektoram. Rektora pieņemto lēmumu var pārsūdzēt tiesā
Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā. Ja apstrīdamo administratīvo aktu izdevis vai faktisko rīcību veicis
augstskolas rektors, personas, kuras nav augstskolas personāla sastāvā, attiecīgo administratīvo aktu vai faktisko
rīcību var apstrīdēt Izglītības un zinātnes ministrijā. Ministrijas pieņemto lēmumu var pārsūdzēt tiesā Administratīvā
procesa likumā noteiktajā kārtībā.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
, 
18.02.2010.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.08.2011.
)
10.
1
 pants. Koledža
(1) Koledžu vada direktors. Valsts dibinātas koledžas direktoru konkursa kārtībā pieņem darbā un atbrīvo no darba
Izglītības un zinātnes ministrija vai attiecīgās nozares ministrija. Koledžas direktora pilnvaras sākas ar ierakstu
Izglītības iestāžu reģistrā. Šo ierakstu izdara uz koledžas iesnieguma un dibinātāja iesniegtu direktora iecelšanu
apliecinošu dokumentu pamata. Koledža darbojas uz tās nolikuma pamata. Koledžas nolikumu izstrādā koledžas
padome. Koledžas nolikumu kā Ministru kabineta noteikumus izdod Ministru kabinets pēc izglītības un zinātnes
ministra ieteikuma. Koledžas nolikumu izstrādā saskaņā ar šo likumu un 
Profesionālās izglītības likumu
. Koledžas
nolikumā ietverama šāda informācija:
1) koledžas nosaukums, tās juridiskā adrese, juridiskais statuss, koledžas dibinātājs un tā juridiskā adrese;
2) koledžas darbības pamatvirzieni un uzdevumi;
3) koledžas nolikuma un tā grozījumu ierosināšanas un izstrādes kārtība;
4) koledžas pārstāvības, tās vadības institūciju un lēmējinstitūciju izveidošanas, ievēlēšanas vai iecelšanas
kārtība un sastāvs, kā arī to tiesības, pienākumi un uzdevumi, pilnvaru termiņi un atsaukšanas kārtība;
5) koledžas akadēmiskā personāla ievēlēšanas kārtība;
6) koledžas studiju programmu izstrādes un apstiprināšanas kārtība;
7) koledžas struktūrvienību un koledžu filiāļu izveidošanas, reorganizācijas, likvidācijas un darbības
12
/
50
III nodaļa 
Augstskolu pašpārvalde un struktūrvienības
pamatnoteikumi;
8) koledžas iekšējo kārtību reglamentējošo dokumentu pieņemšanas kārtība;
9) koledžas reorganizācijas un likvidācijas kārtība;
10) citi būtiski noteikumi, kas nav pretrunā ar šo likumu un citiem normatīvajiem aktiem.
(2) Koledža ir izglītības iestāde, kas īsteno pirmā līmeņa profesionālās augstākās izglītības programmas un dod
iespēju iegūt ceturtā līmeņa profesionālo kvalifikāciju. Pirmā līmeņa profesionālās augstākās izglītības programma tiek
īstenota pēc vidējās izglītības ieguves. Tās īstenošanas laiks ir divi līdz trīs gadi.
(3) Pirmā līmeņa profesionālās augstākās izglītības programmas izstrādā un apstiprina saskaņā ar šo likumu un
Profesionālās izglītības likumu
.
(4) Studējošajiem pēc akreditētas pirmā līmeņa profesionālās augstākās izglītības programmas apguves izsniedz
valsts atzītu diplomu par pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību. Šis diploms vienlaikus apliecina arī noteikta
profesionālās kvalifikācijas līmeņa ieguvi atbilstoši 
Profesionālās izglītības likumam
. Šāda diploma izsniegšanas
kritērijus un kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2007.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2011.
)
11.pants. Augstskolas un koledžas reorganizācija vai likvidācija
(1) Lēmumu par augstskolas vai koledžas reorganizāciju vai likvidāciju pieņem tās dibinātājs.
(2) Lēmumu par valsts augstskolas un valsts koledžas reorganizāciju vai likvidāciju pieņem Ministru kabinets pēc
izglītības un zinātnes ministra vai attiecīgās nozares ministra ierosinājuma. Ministru kabineta rīkojuma projektam par
augstskolas vai koledžas reorganizāciju vai likvidāciju pievienojams Augstākās izglītības padomes atzinums. Ja
Ministru kabineta rīkojuma projektu iesniedz attiecīgās nozares ministrs, šis projekts ir jāsaskaņo arī ar izglītības un
zinātnes ministru.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
12.pants. Augstskolas pārstāvības un vadības institūcijas un lēmējinstitūcijas
(1) Augstskolas galvenās lēmējinstitūcijas ir satversmes sapulce, senāts, rektors un akadēmiskā šķīrējtiesa.
(2) Augstskolā augstākā vadības institūcija un lēmējinstitūcija stratēģiskajos, finanšu un saimnieciskajos
jautājumos ir tās dibinātājs, bet augstākā pārstāvības un vadības institūcija un lēmējinstitūcija akadēmiskajos un
zinātniskajos jautājumos — augstskolas satversmes sapulce.
(3) Augstskolas pārstāvības un vadības institūciju un lēmējinstitūciju ievēlēšanas kārtību, tiesības un pienākumus,
kā arī to pieņemto lēmumu pārsūdzēšanas kārtību nosaka augstskolas satversme.
(4) Valsts dibinātas augstskolas kā atvasinātas publiskas personas orgāni ir satversmes sapulce, senāts, rektors
un akadēmiskā šķīrējtiesa.
(5) Augstskolas koleģiālās institūcijas ir senāts, fakultātes dome, augstskolas zinātniskā institūta zinātniskā
padome vai institūta dome, kā arī katedras un nodaļas sapulce.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2011.
)
13.pants. Satversmes sapulce
(1) Satversmes sapulci ievēlē, aizklāti balsojot, no:
13
/
50
1) akadēmiskā personāla;
2) studējošajiem;
3) vispārējā augstskolas personāla.
(2) Pārstāvju ievēlēšanas kārtību, skaitu un pilnvaru laiku nosaka augstskolas satversme.
(3) Akadēmiskā personāla pārstāvju īpatsvars satversmes sapulcē nedrīkst būt mazāks par 60 procentiem un
studējošo īpatsvars — ne mazāks par 20 procentiem.
(4) Saskaņā ar augstskolas tradīcijām satversmes sapulces nosaukuma vietā var lietot tādus nosaukumus kā
konvents, akadēmiskā sapulce u.c.
(5) Satversmes sapulce ievēlē priekšsēdētāju, vietnieku (vietniekus) un sekretāru.
(6) Sasaukt satversmes sapulci var rektors vai senāts. Jaundibinātā augstskolā satversmes sapulci sasauc rektora
vietas izpildītājs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
03.06.2004.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011
)
14.pants. Satversmes sapulces kompetence
(1) Satversmes sapulce:
1) pieņem un groza augstskolas satversmi;
2) ievēlē un atceļ rektoru;
3) noklausās rektora pārskatu;
4) ievēlē senātu vai apstiprina tā ievēlēšanas atbilstību augstskolas satversmei;
5) ievēlē akadēmisko šķīrējtiesu;
6) apstiprina senāta un akadēmiskās šķīrējtiesas nolikumus.
(2) Pārējos satversmes sapulces uzdevumus nosaka augstskolas satversme.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
15.pants. Senāts
(1) Senāts ir augstskolas personāla koleģiāla vadības institūcija un lēmējinstitūcija, kas apstiprina kārtību un
noteikumus, kuri regulē visas augstskolas darbības sfēras (izskata un apstiprina studiju programmas, dibina un likvidē
struktūrvienības u.c.).
(2) Senatorus augstskolas satversmē noteiktajā kārtībā ievēlē uz termiņu, kas nepārsniedz trīs gadus.
(3) Augstskolas senāta sastāvā 75 procentiem jābūt akadēmiskā personāla pārstāvju. Augstskolas senātā
studējošo īpatsvaram ir jābūt ne mazākam par 20 procentiem. Studējošo pārstāvjus senātā ievēlē studējošo
pašpārvalde.
(4) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(5) Senāta darbību un kompetenci reglamentē satversmes sapulces apstiprināts nolikums.
(6) Atsevišķu jautājumu koordinācijai un risināšanai augstskolas senāts var izveidot padomes un komisijas.
Padomju un komisiju darbības kārtību nosaka senāta apstiprināti nolikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
03.06.2004.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2011.
)
14
/
50
16.pants. Augstskolas padomnieku konvents
(1) Augstskolā tiek izveidots padomnieku konvents. Padomnieku konvents konsultē senātu un rektoru augstskolas
attīstības stratēģijas jautājumos. Padomnieku konventam ir tiesības ierosināt jautājumu izskatīšanu senātā un
satversmes sapulcē.
(2) Padomnieku konventu dibina pēc augstskolas senāta iniciatīvas vai izglītības un zinātnes ministra pieprasījuma.
Tā nolikumu apstiprina un locekļus ievēlē augstskolas senāts.
(3) Padomnieku konventu sasauc pēc tā priekšsēdētāja vai ne mazāk kā trešās daļas konventa locekļu
ierosinājuma.
(4) Izglītības un zinātnes ministrs var pieprasīt izveidot padomnieku konventu pēc rektora un senāta pārstāvju
viedokļu noklausīšanās. Ja padomnieku konventa izveidi pieprasa ministrs, viņam ir tiesības iecelt konventa
priekšsēdētāju un līdz 50 procentiem konventa locekļu.
17.pants. Rektors
(1) Rektors ir augstskolas augstākā amatpersona, kas īsteno augstskolas vispārējo administratīvo vadību un bez
īpaša pilnvarojuma pārstāv augstskolu.
(2) Augstskolas satversmes sapulce rektoru ievēlē uz termiņu, kas nepārsniedz piecus gadus, ne vairāk kā divas
reizes pēc kārtas. Universitātē par rektoru ievēlē profesoru, citās augstskolās — profesoru vai personu, kurai ir doktora
zinātniskais grāds. Nedēļas laikā pēc rektora vēlēšanām augstskola informē Izglītības un zinātnes ministriju par
vēlēšanu rezultātiem.
(3) Dibinot augstskolu, Ministru kabinets ieceļ augstskolas dibinātāja izvirzītu rektora vietas izpildītāju, kas pilda
rektora pienākumus līdz augstskolas satversmes sapulcē ievēlēta rektora apstiprināšanai.
(4) Kārtējās rektora vēlēšanas augstskola rīko vismaz vienu mēnesi pirms rektora pilnvaru izbeigšanās. Līdz
jaunievēlētā rektora apstiprināšanai Ministru kabinetā rektora pienākumus pilda iepriekšējais rektors.
(5) Augstskolas ievēlēto rektoru apstiprina Ministru kabinets pēc augstskolas dibinātāja ierosinājuma. Rektors
amata pienākumus sāk pildīt pēc apstiprināšanas Ministru kabinetā. Ministru kabinets var neapstiprināt rektoru amatā,
ja viņš ievēlēts, pārkāpjot šā likuma un augstskolas satversmes noteikumus. Ja rektors netiek apstiprināts, augstskola
divu mēnešu laikā atkārtoti organizē rektora vēlēšanas. Līdz atkārtotajās vēlēšanās ievēlēta rektora apstiprināšanai
Ministru kabinets ieceļ augstskolas dibinātāja izvirzītu rektora vietas izpildītāju. Ministru kabinetā neapstiprinātais
rektora amata kandidāts atkārtotajās rektora vēlēšanās nepiedalās.
(6) Rektoru atceļ no amata Ministru kabinets pēc augstskolas senāta vai attiecīgās ministrijas ierosinājuma, ja
rektora darbībā konstatēti likuma vai citu normatīvo aktu pārkāpumi.
(7) Ja rektors pēc paša vēlēšanās beidz pildīt amatu pirms termiņa beigām, kā arī tad, ja rektors tiek atcelts no
amata, Ministru kabinets ieceļ augstskolas dibinātāja izvirzītu rektora vietas izpildītāju, kas pilda rektora pienākumus
līdz jaunievēlētā rektora apstiprināšanai.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
17.
1
 pants. Rektora kompetence
Rektors:
1) atbild par augstskolas darbības atbilstību šim likumam un citiem normatīvajiem aktiem, kā arī augstskolas
satversmei;
2) atbild par augstskolā iegūstamās izglītības, veikto zinātnisko pētījumu un īstenotās mākslinieciskās
jaunrades kvalitāti;
3) nodrošina augstskolai piešķirto valsts budžeta līdzekļu, kā arī augstskolas mantas likumīgu, ekonomisku un
15
/
50
mērķtiecīgu izmantojumu; personiski atbild par augstskolas finansiālo darbību;
4) veicina un atbild par augstskolas personāla attīstību un nodrošina akadēmiskā personāla un studējošo
akadēmisko brīvību;
5) atbild par augstskolas stratēģijas īstenošanu un sagatavo augstskolas budžetu;
6) veic citus normatīvajos aktos un augstskolas satversmē noteiktos rektora pienākumus.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
18.pants. Augstskolas revīzija
(1) Revīzijas veikšanai zvērinātam revidentam ir tiesības iepazīties ar visiem augstskolas dokumentiem, kas
attiecas uz finansiālo un saimniecisko darbību, kā arī pieprasīt un saņemt informāciju no tās amatpersonām.
(2) Augstskola ir tiesīga veidot revīzijas komisiju, kura darbojas augstskolas satversmē noteiktajā kārtībā.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
19.pants. Akadēmiskā šķīrējtiesa
(1) Akadēmiskā šķīrējtiesa izskata:
1) studējošo un akadēmiskā personāla iesniegumus par augstskolas satversmē noteikto akadēmisko brīvību un
tiesību ierobežojumiem vai pārkāpumiem;
2) strīdus starp augstskolas amatpersonām, kā arī struktūrvienību pārvaldes institūcijām, kas atrodas
pakļautības attiecībās;
3) šajā likumā noteiktajos gadījumos - iesniegumus par administratīva akta vai faktiskās rīcības apstrīdēšanu un
pieņem attiecīgus lēmumus par tiem, kā arī pilda citus augstskolas satversmē paredzētus uzdevumus.
(2) Akadēmiskās šķīrējtiesas lēmumus izpilda administrācija.
(3) Akadēmisko šķīrējtiesu aizklātā balsošanā ievēlē satversmes sapulce no akadēmiskā personāla vidus, un tās
sastāvā nedrīkst būt augstskolas administratīvā personāla pārstāvji. Studējošo īpatsvaram akadēmiskās šķīrējtiesas
sastāvā jābūt ne mazāk par 20 procentiem no šīs šķīrējtiesas sastāva. Studējošo pārstāvjus akadēmiskajā šķīrējtiesā
ievēlē studējošo pašpārvalde.
(4) Akadēmiskās šķīrējtiesas locekļi par savu darbību atbild satversmes sapulcei; pēc darba devēja iniciatīvas viņus
no darba var atbrīvot tikai ar satversmes sapulces piekrišanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2004.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
20.pants. Augstskolas struktūrvienības
(1) Augstskolas struktūru nosaka un struktūrvienības veido, reorganizē un likvidē saskaņā ar augstskolas
satversmi.
(2) Augstskolas struktūrvienības uzdevumus, funkcijas un tiesības nosaka struktūrvienības nolikums, kuru
apstiprina augstskolas senāts. Augstskolas struktūrvienībām ir tiesības atvērt apakškontus. Apakškontu atvēršanu un
šo kontu līdzekļu izlietošanu regulē citi likumi un normatīvie akti, kā arī augstskolas senāta apstiprināti noteikumi.
Struktūrvienību apakškonti tiek veidoti, lai struktūrvienības varētu patstāvīgi izmantot finanšu līdzekļus un
mērķfinansējumu. Struktūrvienību finanšu līdzekļus nedrīkst izmantot citiem mērķiem augstskolā bez struktūrvienības
vadītāja piekrišanas.
(3) Izglītības un zinātniskā darba veikšanai augstskolas var veidot struktūrvienības — katedras, profesoru grupas,
fakultātes (nodaļas), zinātniskās un mācību laboratorijas, institūtus u.c. Organizatoriskā, saimnieciskā un apkalpojošā
darba veikšanai augstskolai ir tiesības veidot arī citas struktūrvienības. Augstskolas struktūrvienībām nav juridiskās
personas statusa.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
16
/
50
IV nodaļa 
21.pants. Augstskolas dibinātās iestādes, komercsabiedrības, biedrības un nodibinājumi
(1) Augstskolas var dibināt komercsabiedrības un būt par to dalībnieku, kā arī dibināt biedrības un nodibinājumus
un būt par to biedru vai dibinātāju.
(2) Valsts dibinātās augstskolas ar senāta lēmumu satversmē noteikto mērķu īstenošanai var dibināt arī iestādes,
to skaitā — publiskās aģentūras.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
22.pants. Zinātniskais institūts
(1) Lēmumu par zinātniskā institūta dibināšanu pieņem augstskolas senāts.
(2) Valsts vai pašvaldības dibināta augstskola zinātniskos institūtus (piemēram, centrus, klīnikas, izmēģinājumu
stacijas) var dibināt kā publiskās aģentūras, ievērojot 
Zinātniskās darbības likumā
 noteikto kārtību. Zinātniskā institūta
— publiskās aģentūras — tiesisko pamatu, pārvaldi, finansēšanas un uzraudzības kārtību nosaka 
Zinātniskās darbības
likums
.
(3) Zinātnisko institūtu augstskolas var izveidot arī kā augstskolas struktūrvienību. Šāda zinātniskā institūta
darbību, finansēšanas un uzraudzības, kā arī reorganizācijas un likvidācijas kārtību nosaka augstskolas satversmē.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
23.pants. Institūts
(1) Institūtu izveido, apvienojoties vienas zinātnes apakšnozares vai vairāku apakšnozaru struktūrvienībām
(katedrām, profesoru grupām, zinātniskajām laboratorijām) ar nolūku savu zinātnisko potenciālu izmantot kopīgu
pētniecisku mērķu racionālai sasniegšanai, kā arī mainot jau esošo Latvijas zinātnisko institūtu pakļautību.
(2) Institūtu kādā zinātnes apakšnozarē var dibināt tad, ja tajā ietilpstošo struktūrvienību sastāvā ir zinātniskais
potenciāls, kas atbilst promocijas padomes prasībām attiecīgajā zinātnes apakšnozarē.
(3) Atbilstoši institūta kvalifikācijai senāts nosaka, kuru akadēmisko personālu var ievēlēt institūta dome.
(4) 
(Izslēgta ar 
02.03.2006
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
24.pants. Fakultāte
(1) Fakultāti izveido, apvienojot struktūrvienības viena zinātnes, mākslas vai profesijas virziena vai vairāku virzienu
studiju un zinātniskās darbības organizēšanai. Fakultāti vada dekāns. To ievēlē fakultātes dome uz termiņu, kas
nepārsniedz piecus gadus, bet ne vairāk kā divas reizes pēc kārtas. Studējošo īpatsvaram fakultātes domes sastāvā
jābūt ne mazākam par 20 procentiem no šīs domes sastāva. Studējošo pārstāvjus fakultātes domē deleģē fakultātes
studējošo pašpārvalde.
(2) Fakultāti var veidot, ja, apvienojot tās sastāvā esošo zinātnisko potenciālu, tas atbilst vismaz promocijas
padomes prasībām attiecīgajā zinātnes nozarē vai apakšnozarē.
(3) Ja jaunajā augstākās izglītības virzienā nav iespējams izpildīt prasības attiecībā uz zinātnisko potenciālu,
fakultātei atbilstošo struktūrvienību sauc par nodaļu. Nodaļai nav tiesību ievēlēt docētājus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
25.pants. Koledža
(Izslēgts ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
17
/
50
Augstskolas personāls
26.pants. Augstskolas personāls, tā tiesības un pienākumi
(1) Augstskolas personālu veido:
1) akadēmiskais personāls — attiecīgās augstskolas akadēmiskajos amatos ievēlētie darbinieki;
2) vispārējais augstskolas personāls;
3) studējošie, to skaitā maģistranti, doktorandi un rezidenti.
(2) Augstskolas personāla tiesības un pienākums ir sekmēt mācību, studiju un pētniecības darba brīvību, veicināt
atklātumu augstskolas pārvaldē un tās lietu kārtošanā. Augstskolas personālam darba pienākumi jāpilda tā, lai
augstskola spētu īstenot savus uzdevumus, lai netiktu pārkāptas nevienas citas personas tiesības un netiktu traucēta
amata vai darba pienākumu izpilde.
(3) Personālam ir tiesības saskaņā ar augstskolas satversmi noteiktā kārtībā piedalīties augstskolas vadības un
pašpārvaldes lēmumu un augstskolas iekšējo normatīvo aktu izstrādāšanā, kā arī tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar
personāla intereses, piedalīties augstskolas koleģiālo vadības institūciju sēdēs, kā arī tikt uzklausītam.
(4) Augstskolas personālam ir tiesības piedalīties augstskolas pašpārvaldes institūciju vēlēšanās un tikt ievēlētam
tajās.
(5) Augstskolas vadības pienākums ir rūpēties par personāla darba apstākļiem, nodrošināt iespēju celt kvalifikāciju
un pārkvalificēties.
(6) Augstskolas personāls ir atbildīgs par savu pienākumu pildīšanu. Kārtību, kādā kvalificējami pārkāpumi un
uzliekami sodi par pienākumu nepildīšanu, nosaka senāts, pamatojoties uz spēkā esošajiem likumdošanas aktiem.
(7) Personu var ievēlēt tikai vienā — profesora, asociētā profesora, docenta, lektora vai asistenta — akadēmiskajā
amatā un tikai vienā augstskolā vai koledžā. Šādā akadēmiskajā amatā ievēlēta persona akadēmisko darbu citā
augstskolā vai koledžā var veikt, būdama viesprofesora, viesdocenta vai vieslektora amatā. Šādā akadēmiskajā amatā
ievēlētu personu vienlaikus var ievēlēt arī vadošā pētnieka vai pētnieka amatā. Nosakot akadēmiskā personāla vai to
personu skaitu vai īpatsvaru augstskolā, struktūrvienībā vai studiju programmas īstenošanā, kurām ir doktora
zinātniskais grāds, ņem vērā tikai akadēmiskajos amatos ievēlētās personas.
(8) Augstskolas izdotos administratīvos aktus vai faktisko rīcību augstskolas personāls var apstrīdēt augstskolas
akadēmiskajā šķīrējtiesā. Augstskolas akadēmiskās šķīrējtiesas lēmumu var pārsūdzēt tiesā Administratīvā procesa
likumā noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
27.pants. Akadēmiskais personāls
(1) Augstskolas akadēmisko personālu veido:
1) profesori, asociētie profesori;
2) docenti, vadošie pētnieki;
3) lektori, pētnieki;
4) asistenti.
(2) Augstskolas akadēmiskais personāls veic zinātniskos pētījumus un piedalās studējošo izglītošanā. Uzdevumu
apjomu katrā no abiem pamatdarbības veidiem nosaka augstskola.
(3) 
(Izslēgta ar 
01.12.2009
. likumu)
(4) Ar pensionēto akadēmisko personālu rektors saskaņā ar valsts vai citu avotu piešķirto finansējumu var slēgt
18
/
50
individuālus līgumus, arī līgumus par zinātnisko pētījumu veikšanu, paredzot konkrētu samaksu par noteiktu darba
apjomu atbilstoši darbinieka kvalifikācijai. Par īpašu ieguldījumu augstākajā izglītībā, profesoriem un asociētajiem
profesoriem sasniedzot pensijas vecumu, augstskola var piešķirt goda nosaukumu — emeritus profesors.
(5) Akadēmiskajos amatos ievēlētajām personām nav piemērojams Darba likuma 
45.panta
 pirmajā daļā noteiktais
darba līguma termiņa ierobežojums. Darba līgumu ar akadēmiskajā amatā ievēlēto personu (profesoru, asociēto
profesoru, docentu, lektoru, asistentu) slēdz rektors uz ievēlēšanas laiku — sešiem gadiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar Satversmes tiesas 
20.05.2003.
 spriedumu, 
02.03.2006.
 un 
01.12.2009
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2010.
)
28.pants. Profesori
(1) Profesors ir savā nozarē starptautiski atzīts speciālists, kas veic mūsdienu līmenim atbilstošu zinātniskās
pētniecības vai mākslinieciskās jaunrades darbu un nodrošina augstas kvalitātes studijas attiecīgajā zinātnes vai
mākslas apakšnozarē. Profesora amatā var ievēlēt personu, kurai ir doktora grāds un ne mazāk kā triju gadu darba
pieredze asociētā profesora vai profesora amatā. Mākslas specialitātēs profesora amatā var ievēlēt arī personas, kuru
mākslinieciskās jaunrades darba rezultāti atbilst attiecīgās augstskolas senātā pieņemtajam nolikumam par
akadēmiskajiem amatiem.
(2) Profesoru saskaņā ar šā likuma 
33.panta
 nosacījumiem atklātā konkursā ievēlē uz sešiem gadiem, un rektors
slēdz ar viņu darba līgumu uz visu ievēlēšanas periodu.
(3) Līdz ar ievēlēšanu amatā profesors atbilstoši profesora amata nosaukumam iegūst tiesības vadīt zinātniskos
pētījumus vai mākslinieciskās jaunrades procesu un veikt izglītojošo darbu.
(4) Profesoru galvenie uzdevumi ir:
1) augsti kvalificētu lekciju lasīšana, studiju, nodarbību un pārbaudījumu pārraudzība savā studiju kursā;
2) pētniecības darba vadīšana zinātnes apakšnozarē vai mākslinieciskās jaunrades vadīšana nozarē, kas atbilst
profesora štata vietas nosaukumam;
3) doktora līmeņa studiju un pētniecības darba vadīšana zinātnes apakšnozarē vai mākslinieciskās jaunrades
vadīšana nozarē, kas atbilst profesora štata vietas nosaukumam;
4) piedalīšanās studiju programmu, augstskolu un to struktūrvienību darba un kvalitātes vērtēšanā;
5) jaunās zinātnieku, mākslinieku un docētāju paaudzes gatavošana.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu un Satversmes tiesas 
20.05.2003.
 spriedumu, kas stājas
spēkā 
20.05.2003.
)
29.pants. Profesoru amati valsts un pašvaldību augstskolās
(Izslēgts ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
30.pants. Asociētie profesori
(1) Asociētā profesora amatā var ievēlēt personu, kurai ir doktora grāds.
(2) Mākslas specialitātēs asociētā profesora amatā var ievēlēt arī personas, kuru mākslinieciskās jaunrades darba
rezultāti vai profesionālā darbība atbilst attiecīgās augstskolas senāta pieņemtajam nolikumam par akadēmiskajiem
amatiem.
(3) Profesionālo studiju programmu īstenošanai augstskolās asociētā profesora amatu var ieņemt arī personas,
kurām ir atbilstoša augstākā izglītība un vismaz 10 gadu praktiskā darba pieredze attiecīgajā nozarē.
(4) Asociēto profesoru saskaņā ar šā likuma 
33.panta
 noteikumiem atklātā konkursā uz sešiem gadiem ievēlē
attiecīgās nozares profesoru padome. Pamatojoties uz nozares profesoru padomes lēmumu, rektors noslēdz darba
līgumu ar asociēto profesoru.
19
/
50
(5) Asociētā profesora galvenie uzdevumi ir:
1) pētniecības darba veikšana zinātnes apakšnozarē vai mākslinieciskās jaunrades nozarē, kas atbilst asociētā
profesora amata nosaukumam;
2) pētniecības darba vadīšana doktora un maģistra grāda iegūšanai;
3) studiju darba nodrošināšana un vadīšana.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
31.pants. Asociēto profesoru amati
(1) Asociēto profesoru amatu skaitu atbilstoši nepieciešamībai un finansējuma iespējām nosaka pati augstskola.
(2) Ja augstskolā ir brīvs asociētā profesora amats, augstskolas senāts pieņem lēmumu par to, vai, kad un kādā
zinātnes vai mākslas apakšnozarē tiks izsludināts atklāts konkurss uz brīvo asociētā profesora amatu un kādai
atalgojuma kategorijai, ievērojot funkcijas un uzdevumus, atbilst attiecīgais amats.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
32.pants. Docenti
(1) Docentu amatu skaitu nosaka pati augstskola.
(2) Docenta amatā var ievēlēt personu, kurai ir doktora grāds. Mākslas specialitātēs docenta amatā var ievēlēt
personas, kuru mākslinieciskās jaunrades darba rezultāti atbilst attiecīgās augstskolas senāta pieņemtajam
nolikumam par akadēmiskajiem amatiem.
(3) Docentu ievēlē uz sešiem gadiem fakultātes dome vai institūta padome, ja šo institūciju locekļu kvalifikācija
atbilst promocijas padomes prasībām. Pretējā gadījumā docentu ievēlēšanas kārtību nosaka augstskolas satversme.
(4) Līdz ar ievēlēšanu amatā docents iegūst tiesības vadīt zinātniskos pētījumus vai mākslinieciskās jaunrades
procesu un veikt izglītošanas darbu atbilstoši docenta amata nosaukumam.
(5) Docentu galvenie uzdevumi ir:
1) pētniecības darbs zinātnes apakšnozarē vai mākslinieciskā jaunrade, kas atbilst docenta amata
nosaukumam;
2) lekciju lasīšana, studiju nodarbību vadīšana, eksāmenu un pārbaudījumu organizēšana savā studiju
programmā (kursā, nozarē), īpaši tās pamatkursos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
33.pants. Profesoru un asociēto profesoru ievēlēšanas procedūra
(1) Uz vakantajām profesoru un asociēto profesoru amata vietām tiek izsludināts atklāts konkurss.
(2) Pretendentus uz profesoru un asociēto profesoru amatiem ievēlē attiecīgās nozares profesoru padome. Pēc
iepazīšanās ar dokumentiem un pēc pārrunām ar visiem attiecīgā amata pretendentiem padome balsojot pieņem
lēmumu. Profesoru padomes pieņemto lēmumu personas, kuras nav augstskolas personāla sastāvā, var apstrīdēt šā
likuma 
10.panta
 piektajā daļā, bet augstskolas personāls - šā likuma 
26.panta
 astotajā daļā noteiktajā kārtībā.
(3) Katram pretendentam, kas kandidē uz profesora amata vietu, ir jāsaņem neatkarīgs starptautisks vērtējums,
kuru organizē attiecīgās nozares profesoru padome.
(4) Padomes galīgais lēmums par profesora vai asociētā profesora ievēlēšanu jāiesniedz augstskolas rektoram.
Kopā ar lēmumu iesniedzams šīs padomes debašu protokols un pilnīgs pretendentu saraksts, kurā ietverts padomes
vērtējums un pretendentu raksturojums. Ja balsošana notikusi par mazāk nekā trim pretendentiem, tas īpaši jāpamato.
(5) Mākslas specialitātēs profesora un asociētā profesora amatā var ievēlēt arī personas, kuru mākslinieciskās
20
/
50
jaunrades darba rezultāti atbilst attiecīgās augstskolas senāta pieņemtajam nolikumam par akadēmiskajiem amatiem.
(6) 
(Izslēgta ar 
02.03.2006
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
34.pants. Zinātniskās un pedagoģiskās kvalifikācijas novērtēšana
(1) Profesora vai asociētā profesora amata pretendenta zinātnisko un pedagoģisko kvalifikāciju novērtē nozares
profesoru padome Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(2) Docenta, lektora vai asistenta amata pretendenta zinātnisko un pedagoģisko kvalifikāciju novērtē fakultātes
dome vai institūta padome.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
35.pants. Nozares profesoru padome
(1) Rīkojot atklātu konkursu uz profesora vai asociētā profesora amatu, augstskolā attiecīgajā nozarē vai
apakšnozarē tiek izveidota nozares profesoru padome, kuras sastāvā ir ne mazāk kā pieci atbilstoši šā likuma
33.panta
 noteikumiem ievēlēti augstskolas attiecīgās nozares vai apakšnozares profesori. Augstskolas nozares
profesoru padomi paplašina tiktāl, lai tajā vismaz viena trešdaļa locekļu būtu attiecīgās nozares profesori vai
profesionālo apvienību pārstāvji, kuru darbības virziens atbilst attiecīgā amata ievirzei, bet kuri nestrādā šajā
augstskolā.
(2) Nozares profesoru padomes sastāvu pēc tās priekšsēdētāja priekšlikuma apstiprina augstskolas senāts.
(3) Ja augstskolā attiecīgajā zinātnes nozarē nav piecu profesoru un izveidot nozares profesoru padomi nav
iespējams, vairākas augstskolas kopīgi izveido šādu profesoru padomi, kuru apstiprina attiecīgo augstskolu senāti. Ja
vismaz trīs profesori ir pieaicināti no citām augstskolām, padomes sastāvu apstiprina Augstākās izglītības padome.
(4) Ārvalstu profesori, kuri ir nozares profesoru padomē, tās darbā var piedalīties neklātienē, iepazīstoties ar
dokumentiem un rakstveidā paziņojot savu viedokli par visiem pretendentiem, kā arī to, par kuru pretendentu viņi balso.
(5) To nozaru sarakstu, kurās izveidojamas nozaru profesoru padomes, apstiprina Augstākās izglītības padome.
(6) Nozares profesoru padomes darbību pārrauga Augstākās izglītības padome.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
36.pants. Lektori
(1) Lektora amatā var ievēlēt personas ar doktora vai maģistra grādu. Mākslas specialitātēs un profesionālajās
studiju programmās lektoru ievēlēšanas noteikumus reglamentē augstskolas senāta apstiprināts nolikums. Lektorus
ievēlē fakultātes dome vai institūta padome uz sešiem gadiem.
(2) Lektoru uzdevumus nosaka augstskolas satversme.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
37.pants. Asistenti
(1) Asistenta amatā var ievēlēt personas ar doktora vai maģistra grādu. Asistentus ievēlē fakultātes dome vai
institūta padome uz sešiem gadiem un, ja viņiem nav doktora grāda, ne vairāk kā divas reizes pēc kārtas.
(2) Asistentu uzdevumus nosaka augstskolas satversme.
38.pants. Vadošie pētnieki un pētnieki
(1) Vadošos pētniekus un pētniekus var ievēlēt amatā fakultātes dome vai zinātniskā institūta padome, bet, ja
fakultātes vai zinātniskais institūts augstskolā nav izveidoti, - augstskolas senāts 
Zinātniskās darbības likuma
21
/
50
26.pantā
 noteiktajā kārtībā, ciktāl tā nav pretrunā ar šajā pantā noteikto.
(2) Vadošos viespētniekus un viespētniekus var pieņemt darbā bez ievēlēšanas. Šajā gadījumā darba līgums
noslēdzams uz laiku, kas nepārsniedz divus gadus.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
39.pants. Profesionālo studiju programmu akadēmiskais personāls
Ievērojot nepieciešamību apgūt praktiskas iemaņas un zināšanas, profesionālo studiju programmu profila
priekšmetos docenta, lektora un asistenta amatu var ieņemt persona ar augstāko izglītību bez zinātniskā grāda, ja tai
ir pasniedzamajam priekšmetam atbilstošs pietiekams praktiskā darba stāžs. Lai ievēlētu docenta amatā personu,
kurai nav zinātniskā grāda, šai personai ir nepieciešams vismaz septiņu gadu praktiskā darba stāžs. Prasības, kas
izvirzāmas šāda docenta amata pretendentiem, augstskolā un koledžā apstiprina attiecīgi senāts vai padome.
Lektoriem un asistentiem, kuriem nav zinātniskā un akadēmiskā grāda, ir nepieciešams pasniedzamajam
priekšmetam atbilstošs piecu gadu praktiskā darba stāžs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
 un 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
40.pants. Viesprofesori, viesdocenti un vieslektori
(1) Ja augstskolā vai koledžā ir brīvs vai uz laiku brīvs akadēmiskais amats, senāts pēc fakultātes domes
ierosinājuma vai koledžas padome var nolemt neizsludināt konkursu, bet uz laiku līdz diviem gadiem pieņemt darbā
viesprofesoru, asociēto viesprofesoru, viesdocentu, vieslektoru vai viesasistentu.
(2) Viesprofesoriem, asociētajiem viesprofesoriem, viesdocentiem, vieslektoriem un viesasistentiem ir tādas pašas
tiesības, pienākumi un atalgojums kā profesoriem, asociētajiem profesoriem, docentiem, lektoriem un asistentiem, bet
viņi nevar piedalīties vēlēto vadības institūciju darbā.
(3) Augstskolas uzaicinātie ārvalstu mācībspēki Latvijā maksā nodokļus, ir atbrīvoti no valsts nodevām par vīzām,
kā arī saņem atļauju dzīvot un strādāt Latvijā darba līgumā paredzētajā laikā saskaņā ar spēkā esošajiem
likumdošanas aktiem un Saeimas apstiprinātajiem starptautiskajiem līgumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
41.pants. Akadēmiskā personāla aizstāšana pagaidu prombūtnes laikā
Pagaidu prombūtnes laikā, ja tas nepārsniedz divus gadus, profesora amatā var iecelt asociēto profesoru, asociētā
profesora amatā — docentu, docenta amatā — lektoru vai asistentu ar doktora grādu. Aizstāšanu noformē ar rektora
pavēli.
42.pants. Akadēmiskā personāla atvaļinājumi
(1) Augstskolas akadēmiskajam personālam katru gadu pienākas apmaksāts astoņu nedēļu atvaļinājums, bet ik
pēc sešiem gadiem — apmaksāts sešu kalendāro mēnešu akadēmiskais atvaļinājums zinātniskiem pētījumiem vai
zinātniskā darba veikšanai ārpus savas darbavietas.
(2) Akadēmiskajam personālam ir tiesības vienu reizi saņemt apmaksātu triju mēnešu studiju atvaļinājumu doktora
disertācijas sagatavošanai.
(3) Profesoriem, asociētajiem profesoriem un docentiem vienā ievēlēšanas reizē ir tiesības pieprasīt neapmaksātu
atvaļinājumu uz laiku līdz 24 mēnešiem, lai strādātu par viesprofesoriem vai vieslektoriem akadēmiskajos amatos citās
augstskolās.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
43.pants. Vispārējais augstskolas personāls
(1) Vispārējais augstskolas personāls ir administratīvais personāls, mācību palīgpersonāls, tehniskais,
saimnieciskais un cits personāls, izņemot akadēmisko personālu.
(2) Augstskolas administratīvais personāls ir rektors, prorektors, direktors (izpilddirektors), dekāns un citas
22
/
50
V nodaļa 
Augstskolās un koledžās studējošie
(Nodaļas nosaukums 
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
amatpersonas, kuru pamatfunkcijas ir administratīvais darbs.
(3) Kārtību, kādā tiek pieņemts darbā un atbrīvots no darba vispārējais augstskolas personāls, nosaka augstskola,
ievērojot šā likuma un citu normatīvo aktu noteikumus.
(4) Atlīdzību vispārējam augstskolas vai koledžas personālam, kas nav pedagogi atbilstoši pedagogu amatu
sarakstam, valsts dibinātajās augstskolās un koledžās nosaka saskaņā ar 
Valsts un pašvaldību institūciju
amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumu
.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
44.pants. Augstskolās un koledžās studējošie
(1) Augstskolās studējošie ir:
1) bakalaura studiju programmu studenti;
2) profesionālo studiju programmu studenti;
3) maģistra studiju programmu studenti (maģistranti);
4) rezidenti medicīnā;
5) doktoranti.
(2) Koledžās studējošie ir profesionālo studiju programmu studenti.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
45.pants. Tiesības studēt augstskolā un koledžā
(1) Tiesības studēt augstskolā vai koledžā ir katram Latvijas pilsonim un Latvijas nepilsonim, kā arī ārzemniekam.
Lai studētu augstskolā vai koledžā, nepieciešama dokumentāri apliecināta un Latvijā atzīta studiju programmas
prasībām atbilstoša iepriekšējā izglītība.
(2) Tiesības studēt augstskolā vai koledžā ir vienādas Latvijas pilsonim, Latvijas nepilsonim, Eiropas Savienības
pilsonim, Eiropas Ekonomikas zonas pilsonim vai Šveices Konfederācijas pilsonim un Eiropas Kopienas pastāvīgajam
iedzīvotājam, kuram ir derīga uzturēšanās atļauja.
(3) To ārzemnieku tiesības studēt augstskolās un koledžās, uz kuriem neattiecas šā panta otrās daļas nosacījumi,
regulē šā likuma 
83.pants
.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
46.pants. Uzņemšana un ierakstīšana studējošo sarakstā (imatrikulācija)
(1) Augstskola un koledža ir tiesīga uzņemt studējošos noteiktā studiju programmā tikai pēc tam, kad saņemta
licence attiecīgās studiju programmas īstenošanai.
(2) Uzņemšanu studiju programmā regulē uzņemšanas noteikumi. Uzņemšanas noteikumus augstskolas un
koledžas studiju programmās izstrādā attiecīgā augstskola un koledža, ievērojot Ministru kabineta noteikumus par
prasībām, kritērijiem un kārtību uzņemšanai studiju programmās. Studējošais ar augstskolu vai koledžu rakstveidā
slēdz studiju līgumu. Studiju līgumā obligāti ietveramos noteikumus nosaka Ministru kabinets.
(3) Pilna un nepilna laika bakalaura un profesionālajās studiju programmās, kurās uzņemšanas prasība ir iepriekš
iegūtā vidējā izglītība, studenti tiek uzņemti atklātā un vienlīdzīgā konkursā, pamatojoties uz centralizēto eksāmenu
rezultātiem, izņemot personas, kuras ieguvušas vidējo izglītību līdz 2004.gadam, kā arī personas, kuras ieguvušas
23
/
50
vidējo izglītību ārvalstīs vai personas ar īpašām vajadzībām. Centralizēto eksāmenu saturu un norises kārtību,
saskaņojot ar Augstākās izglītības padomi, izstrādā Izglītības un zinātnes ministrija un apstiprina Ministru kabinets.
Augstskola, saskaņojot ar Augstākās izglītības padomi, var noteikt kārtību, kādā šajās studiju programmās tiek
uzņemtas personas, kuras nav kārtojušas centralizētos eksāmenus.
(3
1
) Papildus šā panta trešajā daļā minētajām personām tiesības tikt uzņemtām studiju programmā pirmajā gadā
pēc vidējās izglītības iegūšanas ir arī personām, kurām šādas tiesības pēc atsevišķa Ministru kabineta locekļa
ierosinājuma noteicis Ministru kabinets sakarā ar attiecīgo personu īpašiem nopelniem Latvijas valsts labā, ja vien šīs
personas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā bijušas atbrīvotas no vidējās izglītības valsts pārbaudījumiem.
(4) Augstskola un koledža, saskaņojot ar Augstākās izglītības padomi, var noteikt papildu prasības attiecībā uz
speciālu iepriekšējo izglītību, īpašu piemērotību un sagatavotību vai citu nosacījumu izpildi.
(5) Augstskolas un koledžas līdz kārtējā gada 1.novembrim paziņo Valsts izglītības satura centram un publisko (arī
mājaslapā internetā) uzņemšanas prasības studiju programmās nākamajam akadēmiskajam gadam.
(6) Ministru kabinets katru gadu nosaka sākuma termiņu reflektantu reģistrācijai un uzņemšanai pirmajā gadā pēc
vidējās izglītības iegūšanas. Pirms uzņemšanas sākuma termiņa augstskolai nav tiesību slēgt ar studijām saistītus
līgumus ar iespējamiem reflektantiem.
(7) Augstskola un koledža katram studējošajam noformē personas lietu. Personas lietā iekļauj vismaz šādus
dokumentus:
1) vidējo izglītību apliecinoša dokumenta kopiju;
2) iepriekš iegūtu augstāko izglītību apliecinošu dokumentu kopijas;
3) pases vai personas apliecības kopiju;
4) studiju līgumu ar augstskolu vai koledžu par studijām izraudzītajā studiju programmā;
5) dokumentus, kas apliecina studējošā studiju gaitu un rezultātus citās augstskolās vai koledžās, kā arī
studiju programmas vai tās daļas apguvi, ja uz šo dokumentu pamata studiju programmā ieskaitīti citā
augstskolā iegūti kredītpunkti;
6) studējošā dokumentus par studiju gaitu (studiju karte);
7) augstskolas vai koledžas izsniegto izglītības dokumentu kopijas vai norakstus un izsniegto akadēmisko
izziņu kopijas;
8) uzturēšanās atļaujas Latvijas Republikā kopiju, ja studējošajam šāda atļauja nepieciešama.
(8) Studējošā personas lietas noformēšanas un aktualizēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2004.
, 
02.03.2006.
, 
03.07.2008.
 un 
12.06.2009
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
46.
1
 pants. Studējošo un absolventu reģistrs
(1) Studējošo un absolventu reģistrs ir Valsts izglītības informācijas sistēmas sastāvdaļa. Studējošo un absolventu
reģistrā ieraksta ziņas par studiju programmās studējošajiem un personām, kuras ieguvušas doktora zinātnisko grādu.
Reģistrā iekļauj arī nepersonificētus statistikas datus par absolventu nodarbinātību un ienākumiem.
(2) Datus studējošo un absolventu reģistram par studējošajiem un personām, kuras ieguvušas doktora zinātnisko
grādu, sniedz augstskolas un koledžas. Augstskolas rektors vai koledžas direktors ir atbildīgs par studējošo un
absolventu reģistram sniegto datu precizitāti un atbilstību īstenībai.
(3) Nepersonificētus statistikas datus par absolventu nodarbinātību un ienākumiem studējošo un absolventu
reģistram sniedz Valsts ieņēmumu dienests. Nepersonificētus statistikas datus par absolventiem, kuriem piešķirts
bezdarbnieka vai darba meklētāja statuss, studējošo un absolventu reģistram sniedz Nodarbinātības valsts aģentūra.
(4) Studējošo un absolventu reģistram iesniedzamās informācijas apjomu un informācijas iesniegšanas kārtību, kā
24
/
50
arī publiski pieejamās informācijas apjomu un publiskošanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
47.pants. Studiju uzsākšana vēlākos studiju posmos
(1) Studiju uzsākšana vēlākos studiju posmos ir iespējama, ja nokārtoti attiecīgās studiju programmas iepriekšējo
posmu nepieciešamie pārbaudījumi citā augstskolā vai koledžā vai tos attiecīgajā augstskolā vai koledžā nokārto
papildus. Ja šie nosacījumi ir izpildīti un augstskolai vai koledžai ir attiecīgas iespējas, tā nedrīkst atteikt pretendentu
uzņemšanu vēlākos studiju posmos.
(2) Tiesības studēt par valsts budžeta līdzekļiem noteikta akadēmiskā grāda (bakalaurs, maģistrs), zinātniskā
grāda (doktors) vai augstākās izglītības profesionālās kvalifikācijas iegūšanai fiziskā persona var izmantot vairākas
reizes. Par valsts budžeta līdzekļiem vienlaikus var studēt tikai vienā studiju programmā.
(3) Kārtību, kādā uzsākamas studijas vēlākos studiju posmos, nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2004.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
48.pants. Studējošo attiecības ar obligāto valsts dienestu
(Zaudējis spēku ar 
01.01.2007.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
49.pants. 
Izslēgšana no studējošo saraksta (eksmatrikulācija)
(1) Personu var izslēgt no studējošo saraksta, ja:
1) tā pati to vēlas;
2) noskaidrojas, ka tās uzņemšanu ir ietekmējusi maldināšana, kukuļdošana vai cita rīcība, ar kuru pārkāpts
pretendentu vienlīdzības princips;
3) tā augstskolas noteiktajos termiņos nav nokārtojusi nepieciešamos pārbaudījumus vai nav veikusi citus
studiju uzdevumus;
4) tā ir pārkāpusi augstskolas iekšējās kārtības noteikumus.
(2) Augstskolā personas izslēgšanu no studējošo saraksta veic augstskolas rektors vai dekāns, koledžā —
koledžas direktors. Lēmumu par personas izslēgšanu no studējošo saraksta var apstrīdēt šā likuma 
26.panta
 astotajā
daļā noteiktajā kārtībā.
(3) 
(Zaudējusi spēku ar 
01.01.2007.
 Skat. Pārejas noteikumus)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2004.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
50.pants. Studējošo tiesības
(1) Studējošajiem ir tiesības:
1) iegūt augstāko akadēmisko vai profesionālo, vai arī akadēmisko un profesionālo izglītību;
2) noteiktā kārtībā izmantot augstskolas telpas, bibliotēkas, iekārtas, aparatūru, kultūras, sporta un medicīnas
objektus u.c.;
3) noteiktā kārtībā pārtraukt un atsākt studijas;
4) saskaņā ar šā likuma 
6. pantu
 realizēt tiesības, kas attiecas uz studiju, pētniecības darba, mākslinieciskās
jaunrades brīvību;
5) saņemt informāciju visos jautājumos, kas tieši saistīti ar viņu studijām un iespējamo karjeru;
6) augstskolā brīvi paust un aizstāvēt savas domas un uzskatus; 
25
/
50
6) augstskolā brīvi paust un aizstāvēt savas domas un uzskatus;
7) vēlēt un tikt ievēlētiem studējošo pašpārvaldē, līdzdarboties augstskolas visu līmeņu pašpārvaldes
institūcijās;
8) noteiktā kārtībā kā klausītājiem apmeklēt citas augstskolas mācību pasākumus un kārtot nepieciešamos
pārbaudījumus;
9) dibināt biedrības, pulciņus un klubus.
(1
1
) Augstskolu un koledžu studentiem, kuri bija labprātīgi pieteikušies obligātajam militārajam dienestam un tam
bija piekritusi Aizsardzības ministrija, pēc atvaļināšanas no obligātā militārā dienesta, bet ne vēlāk kā līdz 2008.gada
31.decembrim ir tiesības atsākt studijas pirms dienesta uzsāktajā studiju programmā.
(2) Augstskolas studējošo intereses attiecībās ar valsts institūcijām pārstāv studējošo pašpārvalde.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
02.03.2006.
 un 
19.04.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
06.05.2007.
)
51.pants. Studiju vietu skaita noteikšana
No valsts budžeta līdzekļiem finansējamo studiju vietu skaitu augstskolā nosaka izglītības un zinātnes ministrs pēc
Augstākās izglītības padomes priekšlikuma. Studiju vietu skaitu citu juridisko un fizisko personu dibinātajās
augstskolās nosaka šo augstskolu dibinātāji.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
52.pants. 
Studiju maksa un stipendijas
(1) Valsts nosaka studiju vietu skaitu augstskolās un koledžās, kas tiek finansētas no valsts budžeta līdzekļiem.
Kārtību, kādā augstskolas un koledžas tiek finansētas no valsts budžeta līdzekļiem, nosaka Ministru kabinets.
Uzņemšana valsts finansētajās studiju vietās notiek konkursa kārtībā.
(1
1
) Akreditētajās augstskolās un koledžās vismaz viena astotā daļa no valsts budžeta finansētajām vietām
rezervējama personām, kuras ir atvaļinātas no obligātā militārā dienesta un ne vēlāk kā divus gadus pēc atvaļināšanas
uzņemtas kādā no valsts budžeta finansētajām studiju programmām.
(2) Studiju maksu studiju vietās, kas netiek finansētas no valsts budžeta līdzekļiem, sedz studējošie, juridiskās vai
fiziskās personas, noslēdzot par to attiecīgu vienošanos ar augstskolu un koledžu. Finanšu līdzekļi no studiju maksas
ieskaitāmi valsts augstskolas un koledžas speciālā budžeta kontā un izmantojami tikai:
1) augstskolas un koledžas attīstībai;
2) mācību līdzekļu un zinātniskās aparatūras iegādei;
3) aprīkojuma iegādei;
4) akadēmiskā un vispārējā augstskolas un koledžas personāla un studējošo materiālajai stimulēšanai, kā arī
personāla darba samaksai.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētajiem studējošajiem tiek piešķirtas stipendijas Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
, 
19.04.2007.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.08.2011.
)
53.pants. Studējošo pašpārvalde
(1) Augstskolas vai koledžas studējošajiem ir sava pašpārvalde — vēlēta, neatkarīga studējošo tiesību un interešu
pārstāvības institūcija augstskolā vai koledžā. Tā darbojas saskaņā ar nolikumu, ko izstrādā studējošie un apstiprina
augstskolas senāts vai koledžas padome. Senāts vai koledžas padome var atteikt apstiprināšanu tikai tiesisku
apsvērumu dēļ.
(2) 
(Izslēgta ar 
02.03.2006
. likumu.)
26
/
50
VI nodaļa 
Studijas augstskolā
(3) Studējošo pašpārvalde:
1) aizstāv un pārstāv studējošo intereses akadēmiskās, materiālās un kultūras dzīves jautājumos augstskolā un
citās valsts institūcijās;
2) reprezentē augstskolas studējošos Latvijā un ārvalstīs;
3) nosaka kārtību, kādā studējošie tiek ievēlēti augstskolas koleģiālajās institūcijās.
(4) Augstskolas un koledžas vadības institūciju pienākums ir atbalstīt un sekmēt studējošo pašpārvaldes darbību.
Studējošo pašpārvaldi no augstskolas vai koledžas budžeta finansē apmērā, kas nav mazāks par vienu divsimto daļu
no augstskolas vai koledžas gada budžeta. Šos līdzekļus studējošo pašpārvalde izmanto šā panta trešajā daļā minēto
funkciju veikšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2004.
 un 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
54.pants. Studējošo pašpārvaldes tiesības
(1) Studējošo pašpārvaldei ir tiesības pieprasīt un saņemt informāciju un paskaidrojumus no augstskolas jebkuras
struktūrvienības pilnvarotajiem pārstāvjiem visos jautājumos, kas skar studējošo intereses.
(2) Studējošo pašpārvaldes pārstāvjiem augstskolas senātā, fakultātes domē un satversmes sapulcē ir veto
tiesības jautājumos, kas skar studējošo intereses. Pēc veto piemērošanas jautājumu izskata saskaņošanas komisija,
kuru izveido attiecīgā vadības institūcija pēc paritātes principa. Saskaņošanas komisijas lēmumu apstiprina attiecīgā
vadības institūcija ar klātesošo divu trešdaļu balsu vairākumu.
(3) Studējošo pašpārvaldes pārstāvjiem ir tiesības līdzdarboties augstskolas lēmējinstitūcijās, kā arī tiesības
piedalīties kā novērotājiem ieskaitēs un eksāmenos, ja to paredz augstskolas studiju kārtību reglamentējošie
dokumenti.
(4) Studējošo pašpārvaldes lēmumi pēc to apstiprināšanas augstskolas senātā ir obligāti visiem studējošajiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
55.pants. Studiju programmas
(1) Studiju programma ietver visas viena akadēmiskā grāda vai profesionālās kvalifikācijas iegūšanai nepieciešamās
prasības. Studiju programmu reglamentē speciāls dokuments — studiju satura un realizācijas apraksts, kas:
1) nosaka prasības attiecībā uz iepriekšējo izglītību;
1
1
) nosaka, kuram studiju virzienam attiecīgā studiju programma atbilst;
2) atbilstoši izglītības pakāpei un veidam nosaka:
a) konkrētās studiju programmas īstenošanas mērķi un studiju programmas noslēgumā plānotos studiju
rezultātus, to skaitā paredzētos studiju kursus, studiju moduļus un tiem plānotos studiju rezultātus,
b) piedāvājamās izglītības saturu,
c) studiju programmu obligātās, ierobežotās izvēles un izvēles daļas apjomus un kredītpunktu sadalījumu
starp tām,
d) izglītības kritērijus studiju rezultātu sasniegšanai un novērtēšanai, pārbaudes formas un kārtību;
3) ietver programmas īstenošanā iesaistītā akadēmiskā personāla uzskaitījumu, tā kvalifikāciju un paredzētos
pienākumus. Akadēmisko studiju programmu obligātās daļas un ierobežotās izvēles daļas īstenošanā piedalās
ne mazāk kā pieci profesori un asociētie profesori kopā, kuri ir ievēlēti akadēmiskajos amatos attiecīgajā 
27
/
50
ne mazāk kā pieci profesori un asociētie profesori kopā, kuri ir ievēlēti akadēmiskajos amatos attiecīgajā
augstskolā, izņemot šā panta otrajā daļā paredzētos gadījumus. Doktora studiju programmas īstenošanā
piedalās ne mazāk kā pieci doktori, no kuriem vismaz trīs ir Latvijas Zinātnes padomes apstiprināti eksperti
attiecīgajā nozarē;
4) ietver programmas īstenošanā iesaistīto struktūrvienību (katedru, profesoru grupu, laboratoriju, institūtu u.c.)
uzskaitījumu, norādot to uzdevumus konkrētās programmas īstenošanā;
5) ietver nepieciešamā palīgpersonāla raksturojumu, norādot tā uzdevumus;
6) ietver programmas īstenošanai nepieciešamās materiālās bāzes raksturojumu;
7) novērtē programmas izmaksas;
8) ietver pamatojumu tam, ka studiju programma atbilst augstskolas vai koledžas attīstības stratēģijai un
pieejamiem resursiem.
(2) Akadēmiskās studiju programmas (bakalaura, maģistra un doktora studiju programmas) paredzamas ne mazāk
kā 250 pilna laika studējošajiem. Akadēmiskās studiju programmas (bakalaura, maģistra un doktora studiju
programmas), kuras paredzētas mazāk nekā 250 pilna laika studējošajiem, var tikt īstenotas un šo programmu
obligātās un ierobežotās izvēles daļas īstenošanā var piedalīties mazāk nekā pieci augstskolas profesori un asociētie
profesori, ja saņemts attiecīgs Augstākās izglītības padomes atzinums.
(3) Studiju programmu var izstrādāt un iesniegt apstiprināšanai atbilstoši attiecīgās augstskolas senāta vai
koledžas padomes noteiktajai kārtībai.
(4) Studiju programmas apstiprina augstskolas senāts vai koledžas padome. Pirms apstiprināšanas organizējama
neatkarīga programmu ekspertīze, kurā ietver studiju programmas īstenošanas lietderības pamatojumu, norādot arī
studiju programmas būtiskās atšķirības no līdzīgām tajā pašā augstskolā vai koledžā īstenotām tā paša līmeņa un tā
paša studiju virziena studiju programmām.
(5) Ar senāta vai koledžas padomes lēmumu par jaunas studiju programmas ieviešanu tiek apstiprināts atbildīgais
par attiecīgās programmas īstenošanu (studiju programmas direktors), kā arī noteikts šīs programmas finanšu un
tehniskais nodrošinājums.
(6) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(6
1
) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(7) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(8) Studiju programmas slēgšanas gadījumā augstskola finansiāli nodrošina studējošajiem iespēju turpināt
izglītības ieguvi citā attiecīgās augstskolas vai citas augstskolas studiju programmā.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2004.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.08.2011.
 Grozījumi pirmās daļas 
3.punktā
 stājas spēkā 
01.09.2013.
 Sk. Pārejas noteikumu
29.punktu
)
55.
1
 pants. Kopīgā studiju programma
(1) Augstskola ir tiesīga kopā ar partnerinstitūciju, kas var būt cita akreditēta augstskola Latvijā vai attiecīgas valsts
atzīta augstskola ārvalstī (turpmāk - partnerinstitūcija), izstrādāt studiju programmu un piedalīties tās īstenošanā
(turpmāk - kopīgā studiju programma), noslēdzot par to attiecīgu rakstveida vienošanos.
(2) Kopīgā studiju programma atbilst šādiem nosacījumiem:
1) to veido augstskolas un partnerinstitūciju vienāda augstākās izglītības līmeņa studiju programmu daļas;
2) tās īstenošanā iesaistītā augstskola un partnerinstitūcijas īsteno katra vismaz vienu desmito daļu no visas
attiecīgās studiju programmas;
3) ir vienotas prasības attiecībā uz kopīgās studiju programmas īstenošanu, noslēguma pārbaudījumiem,
studijās iegūstamo grādu un profesionālās kvalifikācijas piešķiršanu; kopīgās studiju programmas daļas kopā 
28
/
50
veido saturiski vienotu un secīgu kopīgu studiju programmu;
4) augstskola un partnerinstitūcijas ir kopīgi izveidojušas kopīgās studiju programmas kvalitātes nodrošināšanas
sistēmu;
5) ir nodrošināta studējošo mobilitāte, kas ļauj apgūt kopīgās studiju programmas samērīgu un būtisku daļu arī
vienā vai vairākās partnerinstitūcijās;
6) ir nodrošināta akadēmiskā personāla mobilitāte, lai tas varētu mācīt arī vismaz vienā partnerinstitūcijā;
7) ir noteikts kopīgās studiju programmas apguves rezultātā piešķiramais grāds vai profesionālā kvalifikācija,
kas atbilst Latvijas normatīvajos aktos noteiktajai studijās iegūstamo grādu vai profesionālās kvalifikācijas
sistēmai;
8) ir noteikts augstskolas un partnerinstitūciju kopīgi izsniedzamā diploma, kā arī diplomam pievienotā
pielikuma saturs.
(3) Lai uzsāktu kopīgās studiju programmas īstenošanu, jāsaņem licence. Licences izsniegšanas noteikumus un
kārtību nosaka Ministru kabinets. Kopīgajām studiju programmām, to saturam, īstenošanai un licencēšanai
piemērojami tie paši nosacījumi, kas tiek piemēroti citām tāda paša līmeņa studiju programmām Latvijā, izņemot šā
likuma 
55.panta
 pirmās daļas 3.punkta un otrās daļas nosacījumus attiecībā uz akadēmisko personālu akadēmiskajās
studiju programmās. Ja Latvijas augstskolas partnerinstitūcija ir ārvalsts augstskola, tad, iesniedzot Akadēmiskās
informācijas centram iesniegumu par kopīgās studiju programmas licencēšanu, augstskola iesniegumam pievieno arī
dokumentu, kas apliecina to, ka partnerinstitūcija ir atzīta attiecīgajā valstī. Licencēšanas ietvaros tiek vērtēta arī
studiju programmas atbilstība šā panta otrās daļas nosacījumiem.
(4) Augstskolas īstenoto kopīgās studiju programmas daļu izvērtē novērtēšanas komisija atbilstošā augstskolas
studiju virziena akreditācijas ietvaros šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā. Ja partnerinstitūcija ir
ārvalsts augstskola, tās īstenotā kopīgās studiju programmas daļa atzīstama attiecīgajā ārvalstī noteiktajā kārtībā.
(5) Akreditējot augstskolā studiju virzienu, kuram atbilst kopīgā studiju programma, augstskola vienlaikus ar
normatīvajos aktos noteiktajiem akreditācijai nepieciešamajiem dokumentiem iesniedz Akadēmiskās informācijas
centram arī dokumentus, kas apliecina, ka partnerinstitūcijas īstenotā kopīgā studiju programma ir atzīta attiecīgajā
ārvalstī noteiktajā kārtībā.
(6) Pieņemot lēmumu par tāda studiju virziena akreditāciju, kuram atbilst kopīgā studiju programma, lēmuma
pieņēmējs ir tiesīgs sadarboties ar iesaistīto partnerinstitūciju valstu attiecīgajām izglītības kvalitātes nodrošināšanas
institūcijām, pieprasīt informāciju par to, vai partnerinstitūciju īstenotās kopīgās studiju programmas vai to daļas
attiecīgajā valstī ir atzītas un vai programmas saturs atbilst attiecīgās izglītības kvalifikācijas iegūšanai izvirzītajām
prasībām.
(7) Kopīgās studiju programmas apguves rezultātā saskaņā ar šā panta pirmajā daļā minēto vienošanos augstskola
ir tiesīga izsniegt:
1) augstskolas un tās partnerinstitūciju kopīgu diplomu par iegūto augstāko izglītību. Kopīga diploma par iegūto
augstāko izglītību un tā pielikuma saturu un formu nosaka Ministru kabinets;
2) augstskolas diplomu par iegūto augstāko izglītību.
(8) Šajā pantā augstskolai noteiktās tiesības un pienākumi attiecas arī uz koledžu.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2015.
)
55.
2
 pants. Studiju programmas licencēšana
(1) Ikvienas studiju programmas īstenošanai jāsaņem licence. Viena mēneša laikā pēc licences saņemšanas
studiju programma ierakstāma izglītības programmu reģistrā. Gada laikā pēc studiju programmas licencēšanas
augstskola vai koledža sāk īstenot attiecīgo studiju programmu.
(1
1
) Studiju programmu licencēšanu organizē Akadēmiskās informācijas centrs. Akadēmiskās informācijas centrs
organizē studiju programmu licencēšanas procesu par maksu saskaņā ar Ministru kabineta apstiprinātu maksas
pakalpojumu cenrādi.
29
/
50
(2) Ja studiju programma atbilst augstskolas vai koledžas studiju virzienam un citām normatīvo aktu prasībām, tiek
pieņemts lēmums par tās licencēšanu un Akadēmiskās informācijas centrs izsniedz augstskolai vai koledžai izglītības
un zinātnes ministra parakstītu licenci.
(3) Pirms augstskola vai koledža iesniedz Akadēmiskās informācijas centram iesniegumu par studiju programmas
licencēšanu jaunā augstskolas vai koledžas studiju virzienā, augstskola vai koledža iesniedz iesniegumu Izglītības un
zinātnes ministrijai par jauna studiju virziena atvēršanu. Lēmumu par jauna studiju virziena atvēršanu attiecīgajā
augstskolā vai koledžā pieņem Ministru kabinets, izvērtējis augstskolai vai koledžai pieejamos resursus un atbilstību
valsts attīstības prioritātēm. Ja Ministru kabinets pieņem lēmumu atvērt studiju virzienu augstskolā vai koledžā,
augstskola vai koledža iesniedz Akadēmiskās informācijas centram iesniegumu par attiecīgajam studiju virzienam
atbilstošās studiju programmas licencēšanu.
(4) Lēmumu par atteikumu licencēt studiju programmu pieņem, ja:
1) iesniegtie dokumenti neatbilst normatīvo aktu prasībām;
2) akadēmiskā personāla kvalifikācija neatbilst studiju programmu īstenošanas nosacījumiem vai normatīvo aktu
prasībām;
3) studiju, informatīvā bāze (tai skaitā bibliotēka), finansiālā un materiāltehniskā bāze neatbilst studiju
programmas īstenošanas nosacījumiem;
4) nav izstrādāts licencējamās studiju programmas saturs un īstenošanas mehānisms;
5) sniegtas faktiskajiem apstākļiem neatbilstošas ziņas;
6) augstskolas vai koledžas darbībā iepriekšējā gada laikā pirms lēmuma pieņemšanas dienas kompetentās
iestādes konstatējušas normatīvo aktu pārkāpumus un tie šo iestāžu noteiktajā termiņā nav novērsti;
7) studiju programma neatbilst augstskolas vai koledžas studiju virzienam.
(5) Ja tiek pieņemts lēmums par atteikumu licencēt studiju programmu, augstskola vai koledža ir tiesīga iesniegt
iesniegumu par attiecīgajam studiju virzienam atbilstošas studiju programmas licencēšanu ne agrāk kā pēc sešiem
mēnešiem.
(6) Par licences anulēšanu studiju programmai lemj, ja:
1) sniegtas faktiskajiem apstākļiem neatbilstošas ziņas;
2) augstskola vai koledža gada laikā pēc licences saņemšanas nav sākusi īstenot licencēto studiju programmu;
3) augstskolas vai koledžas darbībā konstatēti ar licencēto studiju programmu saistīti normatīvo aktu
pārkāpumi;
4) divu gadu laikā no studiju programmas īstenošanas uzsākšanas dienas nav uzsākta studiju programmai
atbilstošā studiju virziena akreditācija atbilstoši šā likuma 
55.
3
 panta
 prasībām;
5) augstskola vai koledža 30 darbdienu laikā nesniedz Izglītības un zinātnes ministrijai pēc tās pieprasījuma
pilnīgu informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar studiju procesa nodrošināšanu, kā arī par augstskolas vai
koledžas studiju, informatīvo bāzi (tai skaitā bibliotēku), institucionālo, materiāltehnisko vai finansiālo bāzi;
6) akadēmiskajam personālam nav atbilstošas kvalifikācijas vai augstskola vai koledža nenodrošina atbilstošu
studiju, informatīvo bāzi (tai skaitā bibliotēku), materiāltehnisko vai finansiālo bāzi;
7) augstskolā vai koledžā pārtraukta studiju programmas īstenošana;
8) ir pieņemts lēmums par atteikumu akreditēt attiecīgo studiju virzienu augstskolā vai koledžā;
9) studiju virziena akreditācijas laikā konstatē augstskolas vai koledžas resursu un spēju neatbilstību normatīvo
aktu prasībām.
30
/
50
(7) Studiju programmu licencēšanas kārtību, kritērijus, pēc kuriem licencēšanas procesā vērtē studiju programmas,
kārtību, kādā izveidojama institūcija, kas pieņem lēmumu par studiju programmu licencēšanu, par atteikumu licencēt
studiju programmu vai par licences anulēšanu, šīs institūcijas tiesības un pienākumus, kā arī licences paraugu nosaka
Ministru kabinets.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2015.
)
55.
3
 pants. Studiju virziena akreditācija
(1) Augstskolas vai koledžas studiju virziens akreditējams divu gadu laikā pēc tam, kad uzsākta pirmās šim studiju
virzienam atbilstošas studiju programmas īstenošana.
(1
1
) Studiju virzienu akreditāciju organizē Akadēmiskās informācijas centrs. Akadēmiskās informācijas centrs
studiju virzienu akreditācijas procesu organizē par maksu saskaņā ar Ministru kabineta apstiprinātu maksas
pakalpojumu cenrādi.
(2) Lēmumu par studiju virziena akreditāciju pieņem sešu mēnešu laikā no dienas, kad saņemts augstskolas vai
koledžas iesniegums par attiecīgā studiju virziena akreditāciju. Studiju virzienu attiecīgajā augstskolā vai koledžā
akreditē uz sešiem gadiem.
(3) Ja studiju virziena akreditācijas procesā konstatēta augstskolas vai koledžas resursu un spēju neatbilstība
normatīvo aktu prasībām, bet tā novēršama studiju virziena akreditācijas termiņa ietvaros, attiecīgais studiju virziens
augstskolā vai koledžā tiek akreditēts uz diviem gadiem. Šajā periodā augstskolai vai koledžai jānovērš konstatētie
trūkumi, kā arī jāsniedz ziņojums par minēto trūkumu novēršanu. Augstskolai vai koledžai var arī ierosināt slēgt
atsevišķu šim studiju virzienam atbilstošu studiju programmu. Atsevišķai šim studiju virzienam atbilstošai attiecīgās
augstskolas vai koledžas studiju programmai var anulēt licenci.
(4) Mēneša laikā pēc tam, kad studiju virziens ir akreditēts, izglītības programmu reģistrā izdarāma atzīme par
attiecīgā studiju virziena akreditāciju attiecīgajā augstskolā vai koledžā, kā arī par šim studiju virzienam atbilstošajām
akreditētajām augstskolas vai koledžas studiju programmām.
(5) Lēmumu par atteikumu akreditēt studiju virzienu augstskolā vai koledžā var pieņemt, ja:
1) novērtēšanas komisijas ekspertu motivēts kopējais ziņojums vai eksperta individuālais ziņojums (ja ekspertīzi
veic viens eksperts) ir negatīvs;
2) studiju virzienam atbilstošā augstskolas vai koledžas studiju programma vai studiju programmas neatbilst šā
likuma un citu normatīvo aktu prasībām;
3) studiju, informatīvā bāze (tai skaitā bibliotēka), materiāltehniskā, finansiālā bāze un akadēmiskā personāla
kvalifikācija neatbilst attiecīgajam studiju virzienam atbilstošas studiju programmas vai studiju programmu
īstenošanas nosacījumiem;
4) studiju programmas maģistra vai doktora grāda iegūšanai nav balstītas uz attiecīgās zinātņu nozares
sasniegumiem un atziņām;
5) augstskola vai koledža nav novērsusi studiju virziena iepriekšējās akreditācijas laikā konstatētos trūkumus
atbilstoši šā panta trešās daļas prasībām.
(6) Ja tiek pieņemts lēmums par studiju virziena akreditāciju augstskolā vai koledžā, tai tiek izsniegta izglītības un
zinātnes ministra parakstīta studiju virziena akreditācijas lapa.
(7) Ja augstskola vai koledža nenodrošina studiju virziena akreditācijas procesā norādīto studiju, informatīvo bāzi
(tai skaitā bibliotēku), materiāltehnisko vai finansiālo bāzi vai akadēmiskā personāla kvalifikāciju, izglītības un zinātnes
ministrs pēc Augstākās izglītības padomes vai studiju akreditācijas komisijas priekšlikuma ir tiesīgs lemt par attiecīgā
studiju virziena ārpuskārtas akreditācijas noteikšanu.
(8) Studiju virziena ārpuskārtas akreditācijas ietvaros var pieņemt lēmumu par attiecīgā augstskolas vai koledžas
studiju virziena akreditācijas turpināšanu vai lēmumu par atteikumu akreditēt studiju virzienu augstskolā vai koledžā.
(9) Ministru kabinets nosaka studiju virzienus augstākajā izglītībā, studiju virzienu akreditācijas un ārpuskārtas
akreditācijas kārtību, akreditācijas lapu paraugus, kritērijus, pēc kuriem akreditācijas procesā vērtē studiju virzienus,
31
/
50
kā arī studiju akreditācijas komisijas izveidošanas nosacījumus, tiesības un pienākumus.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2015.
)
56.pants. Studiju reglamentācija
(1) Studijas augstskolā un koledžā notiek saskaņā ar šajā likumā noteiktajā kārtībā izstrādātām, apstiprinātām un
licencētām studiju programmām. Studiju programmas tiek īstenotas pilna laika un nepilna laika studijās.
(2) Šis likums neregulē studiju saturu un pārbaudījumos izvirzāmās prasības, kas saistītas ar medicīnu, sportu,
mākslu, policiju, robežsardzi, ugunsdzēsību un glābšanu, probāciju, penitenciāro darbu, valsts aizsardzību un citām
attiecīgās augstskolas vai koledžas specifiskajām darbības jomām. Šīs prasības nosaka konkrētās augstskolas
satversme vai koledžas nolikums.
(3) Valsts dibinātās augstskolās studiju programmas īsteno valsts valodā. Svešvalodu lietošana studiju programmu
īstenošanā iespējama tikai šādos gadījumos:
1) Eiropas Savienības oficiālajās valodās var īstenot studiju programmas, kuras ārvalstu studējošie apgūst
Latvijā, un studiju programmas, kuras īsteno Eiropas Savienības programmu un starpvalstu līgumos paredzētās
sadarbības ietvaros. Ārvalstu studējošajiem studiju kursu obligātajā apjomā iekļaujama valsts valodas apguve, ja
studijas Latvijā ir paredzamas ilgāk par sešiem mēnešiem vai pārsniedz 20 kredītpunktus;
2) ne vairāk par vienu piekto daļu no studiju programmas kredītpunktu apjoma var īstenot Eiropas Savienības
oficiālajās valodās, ievērojot, ka šajā daļā nevar ietilpt gala un valsts pārbaudījumi, kā arī kvalifikācijas,
bakalaura un maģistra darba izstrāde;
3) studiju programmas, kuru īstenošana svešvalodā ir nepieciešama studiju programmas mērķu sasniegšanai,
atbilstoši Latvijas Republikas izglītības klasifikācijai šādās izglītības programmu grupās: valodu un kultūras
studijas, valodu programmas. Par studiju programmas atbilstību izglītības programmu grupām lemj
licencēšanas komisija;
4) Eiropas Savienības oficiālajās valodās drīkst īstenot kopīgās studiju programmas.
(4) Augstskola vai koledža ir tiesīga īstenot sagatavošanas kursus, lai sagatavotu ārzemniekus studijām
augstskolas vai koledžas studiju programmās.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
56.
1
 pants. Studiju kurss
(1) Augstskolas un koledžas nosaka kārtību, kādā izstrādājami un iekļaujami studiju programmās studiju kursi, lai
nodrošinātu studiju programmas kopējo studiju rezultātu sasniegšanu. Studiju kursa aprakstu sagatavo un apstiprina
augstskolas un koledžas noteiktajā kārtībā.
(2) Studiju kursa apraksts:
1) definē prasības studiju kursa apguves uzsākšanai;
2) nosaka studiju kursa īstenošanas mērķi un plānotos studiju rezultātus;
3) izklāsta studiju rezultātu sasniegšanai nepieciešamo studiju kursa saturu, ietver studiju kursa kalendāru,
obligāto literatūru un papildliteratūru, norāda citus informācijas avotus;
4) raksturo studējošo patstāvīgā darba organizāciju un uzdevumus;
5) nosaka studiju rezultātu vērtēšanas kritērijus.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
56.
2
 pants. Studiju modulis
(1) Studiju moduli var izveidot studiju programmu strukturēšanai, pārskatāmībai, elastīgu studiju ceļu izveidei un 
32
/
50
studējošo profesionālajai orientācijai, nodrošinot tā plānojumu arī mūžizglītībai piemērotā veidā.
(2) Studiju moduļa apraksts nosaka:
1) studiju moduļa apguves rezultātā sasniedzamos studiju rezultātus;
2) studiju darba laika plānojumu;
3) studiju kursus, kas iekļauti studiju modulī.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
57.pants. Studiju ilgums
(1) Augstskolās tiek īstenotas akadēmiskās studiju programmas bakalaura vai maģistra grāda iegūšanai.
Bakalaura un maģistra studiju programmas tiek veidotas saskaņā ar valsts akadēmiskās izglītības standartu.
Bakalaura studiju programmas pilna laika studiju ilgums ir trīs līdz četri gadi, maģistra programmas pilna laika studiju
ilgums ir viens vai divi gadi ar noteikumu, ka kopējais bakalaura un maģistra studiju ilgums nav mazāks par pieciem
gadiem.
(2) Piektā līmeņa profesionālās kvalifikācijas ieguvei kopējais pilna laika studiju ilgums nav īsāks par četriem
gadiem, izņemot tās profesionālās studiju programmas, kuras tiek īstenotas pēc koledžas programmas apguves.
Profesionālās augstākās izglītības bakalaura grādu piešķir, ja programmas pilna laika studiju ilgums ir vismaz četri
gadi. Profesionālās augstākās izglītības maģistra grādu piešķir, ja kopējais pilna laika studiju ilgums ir vismaz pieci
gadi.
(3) Personas, kas ieguvušas bakalaura grādu, ir tiesīgas turpināt studijas maģistra grāda iegūšanai.
(4) Personas, kas ieguvušas maģistra grādu, ir tiesīgas turpināt studijas doktorantūrā doktora grāda iegūšanai.
Studiju programmas ilgums doktorantūrā ir trīs līdz četri gadi.
(5) Studiju programmas saturs un satura apjoms, kā arī sasniegumu vērtēšana pilna laika un nepilna laika studijās
ir vienāda.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2004.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.08.2011.
)
58.pants. Studiju gala pārbaudījumi un valsts pārbaudījumi
(1) Akadēmiskajām bakalaura un maģistra studiju programmām jānoslēdzas ar gala pārbaudījumiem, kuru
sastāvdaļa ir bakalaura vai maģistra darba izstrādāšana un aizstāvēšana.
(2) Augstākās profesionālās izglītības studijas beidzas ar valsts pārbaudījumu, kura sastāvdaļa var būt diplomdarba
(diplomprojekta) un bakalaura (maģistra) darba izstrādāšana un aizstāvēšana vai arī diplomdarba (diplomprojekta) vai
bakalaura (maģistra) darba izstrādāšana un aizstāvēšana.
(3) Pārbaudījumi noris kompleksi, galvenokārt rakstveidā. Augstskolas uzglabā šos materiālus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
59.pants. Studijās iegūstamie grādi un profesionālā kvalifikācija
(1) Atbilstoši valsts akreditētajai studiju programmai augstskolās iegūst:
1) akadēmisko izglītību un šādus grādus:
a) bakalaurs ( akadēmiskais grāds),
b) maģistrs (akadēmiskais grāds),
c) doktors (zinātniskais grāds);
33
/
50
2) ceturtā un piektā līmeņa profesionālo kvalifikāciju un šādus profesionālos grādus:
a) bakalaurs,
b) maģistrs.
(2) Profesionālo kvalifikāciju, kuru var iegūt, pabeidzot vismaz četrgadīgu augstākās izglītības valsts akreditēto
studiju programmu, nosaka Ministru kabineta noteikumi.
(3) Zinātniskās kvalifikācijas iegūšana augstskolās notiek saskaņā ar 
Zinātniskās darbības likumu
.
(4) Kārtību, kādā pēc personas iesnieguma grādi un profesionālās kvalifikācijas, kas Latvijā iegūtas pirms šobrīd
spēkā esošā grādu un profesionālo kvalifikāciju piešķiršanas regulējuma spēkā stāšanās, pielīdzināmas šajā likumā
noteiktajiem grādiem un profesionālajām kvalifikācijām, un šīs pielīdzināšanas nosacījumus reglamentē Ministru
kabinets. Grādu un profesionālo kvalifikāciju, kas iegūta Latvijā pirms spēkā esošā grādu un profesionālo kvalifikāciju
piešķiršanas regulējuma spēkā stāšanās, šajā likumā noteiktajiem grādiem un profesionālajām kvalifikācijām pielīdzina
Akadēmiskās informācijas centrs. Minētā grādu un profesionālo kvalifikāciju pielīdzināšana ir maksas pakalpojums
saskaņā ar Ministru kabineta apstiprinātu maksas pakalpojumu cenrādi. Galvenie nosacījumi grādu un profesionālo
kvalifikāciju pielīdzināšanai ir studiju ilgums pilna laika studijās un tiesību apjoms, ko grādi vai profesionālās
kvalifikācijas deva laikā, kad to spēkā esamību paredzēja augstāko izglītību reglamentējoši normatīvie akti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
14.07.2011.
 un 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2015.
)
59.
1
 pants. Diplomu reģistrs
(1) Diplomu reģistrā ieraksta ziņas par visiem augstākās izglītības diplomiem, ko izsniedz Augstskolu reģistrā un
Izglītības iestāžu reģistra koledžu daļā reģistrētās augstskolas, koledžas un ārvalstu augstskolu filiāles. Diplomu
reģistru kārto tam pilnvarota augstskolas vai koledžas amatpersona. Diplomu reģistru kārto elektroniski.
(2) Diplomu reģistrā par diplomu ierakstāmas šādas ziņas:
1) diploma nosaukums;
2) diploma numurs;
3) tās personas vārds un uzvārds, kurai diploms izsniegts;
4) diplomu izsniegušās augstskolas, koledžas vai ārvalstu augstskolu filiāles nosaukums;
5) diploma izsniegšanas datums.
(3) Šā panta otrajā daļā minētās ziņas augstskola, koledža vai ārvalstu augstskolu filiāle elektroniski iesniedz
Diplomu reģistram divas reizes gadā (martā un septembrī) par iepriekšējā pusgadā izsniegtajiem augstākās izglītības
diplomiem.
(4) Diplomu reģistra dati ir pieejami tikai normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
59.
2
 pants. Studijas ārpus studiju programmām
(1) Personai ir tiesības reģistrēties augstskolā vai koledžā atsevišķu studiju moduļu vai studiju kursu apguvei.
Reģistrēšanās kārtību nosaka attiecīgā augstskola vai koledža.
(2) Persona, kura reģistrējusies augstskolā vai koledžā atsevišķa studiju moduļa un studiju kursa apguvei, ir
attiecīgās augstskolas vai koledžas klausītājs.
(3) Par augstskolā vai koledžā apgūtu studiju moduli vai studiju kursu klausītājam izsniedz apliecību, kurā iekļauj
ziņas par tās saņēmēju, norāda koledžas vai augstskolas nosaukumu, studiju kursa vai studiju moduļa nosaukumu un
apjomu kredītpunktos, studiju kursa vai studiju moduļa docētāja vārdu, uzvārdu un kvalifikāciju, izpildītā darba apjomu,
studiju rezultātu vērtējumu. Augstskola vai koledža ved izsniegto apliecību reģistru.
34
/
50
VII nodaļa 
Zinātniskā pētniecība
(4) Klausītājam ir tiesības uzkrāt ar apliecībām apstiprinātu studiju darba apjomu un, ja viņam ir atbilstoša
iepriekšējā izglītība, pieprasīt, lai augstskola vai koledža izvērtē darba apjoma atbilstību studiju programmām vai to
posmiem, piešķirot par to attiecīgus kredītpunktus.
(5) Augstskola vai koledža izvērtē personas iepriekšējā izglītībā vai profesionālajā pieredzē sasniegtus studiju
rezultātus un, ja tie atbilst attiecīgas studiju programmas prasībām, atzīst tos, kā arī piešķir attiecīgus kredītpunktus.
Profesionālajā pieredzē sasniegtus studiju rezultātus drīkst atzīt profesionālās vai akadēmiskās studiju programmās,
turklāt tikai 30 procentus no profesionālās vai akadēmiskās studiju programmas kredītpunktiem drīkst piešķirt, atzīstot
profesionālajā pieredzē sasniegtos studiju rezultātus. Iepriekšējā izglītībā vai profesionālajā pieredzē sasniegtu studiju
rezultātu atzīšanas kārtību un kritērijus nosaka Ministru kabinets. Par studiju rezultātu atzīšanu vai atteikumu tos atzīt
tiek pieņemts individuāls lēmums. Lēmumu un to pamatojošus dokumentus pievieno attiecīgajai personas lietai.
Augstskolas vai koledžas pieņemto lēmumu var apstrīdēt tās rektoram vai direktoram.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
60.pants. Zinātniskās pētniecības mērķis un priekšmets
(1) Zinātniskā pētniecība ir ikvienas augstskolas darba neatņemama sastāvdaļa, un tajā saskaņā ar šā likuma
26.pantu
 piedalās viss augstskolas akadēmiskais personāls. Tās mērķis ir zinātnisku atziņu iegūšana, mācību un
studiju zinātniska pamatošana un tālāka attīstīšana, praktiski svarīgu uzdevumu risināšana ar pētnieciskām metodēm.
(2) Zinātniskās pētniecības darbs augstskolā notiek saskaņā ar 
Zinātniskās darbības likumu
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
61.pants. Zinātniskās pētniecības darba koordinācija
(1) Augstskolas finansējuma ietvaros atbilstoši zinātniskās pētniecības darbam iedalītajiem līdzekļiem zinātniskā
darba vadītāji patstāvīgi nosaka savu pētījumu tēmas. Pētījumu kopējos plānus un svarīgākos aspektus koordinē
augstskola.
(2) Augstskolas, sadarbojoties gan savā starpā, gan ar attiecīgajām zinātniskajām iestādēm, Latvijas Zinātnes
padomi un citām ieinteresētajām institūcijām, saskaņo pētījumu virzienus, izvērtē pētījumu nozīmību un zinātnisko
līmeni un lemj par to finansējumu.
(3) Augstskola un valsts institūcijas ietekmē pētījumu virzienus, piešķirot finansējumu noteiktiem pētījumiem, kuros
ir ieinteresēta valsts un sabiedrība. Pētījumus var veikt arī par citu personu līdzekļiem.
62.pants. Pētījumu rezultātu publicēšana
(1) Augstskolas akadēmiskā personāla pienākums ir publicēt savu pētījumu rezultātus.
(2) Augstskola regulāri publicē apkopojošus informatīvos materiālus par veiktajiem pētījumiem, norādot konkrētās
struktūrvienības un pētījumu autorus. Šos materiālus regulāri publicē augstskolas mājaslapā internetā valsts valodā un
var publicēt citās Eiropas Savienības oficiālajās valodās.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
63. pants. 
Doktora grāda piešķiršana
(1) Doktora grādu pēc akreditētas doktorantūras programmas apguves un promocijas darba aizstāvēšanas piešķir
augstskolu vai valsts zinātnisko centru promocijas padome.
(2) Doktora grāda piešķiršanas kārtību, kā arī visus pārējos ar zinātnisko darbību saistītos jautājumus, kurus
nereglamentē šis likums, regulē 
Zinātniskās darbības likums
.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
35
/
50
VIII nodaļa 
Augstskolu sadarbība ar valsts un sabiedriskajām institūcijām
64.pants. Rektoru padome
(1) Sadarbības koordinēšanai un nepieciešamo kopējo pasākumu organizēšanai augstskolas izveido augstskolu
koleģiālu konsultatīvu padomi — Rektoru padomi, kurā ietilpst visu valsts akreditēto augstskolu rektori.
(2) Rektoru padome:
1) izstrādā priekšlikumus izglītības un zinātnes ministram par augstākās izglītības attīstību;
2) apspriež jautājumus par kopēju studiju programmu izveidošanu, akadēmiskā personāla un materiālās bāzes
izmantošanu;
3) sagatavo priekšlikumus un atzinumus par likumprojektiem un citiem normatīvajiem aktiem augstākās
izglītības jomā;
4) iesaka ekspertus augstskolu un konkrētu studiju virzienu akreditācijai;
5) uz ekspertīzes rezultātu pamata izstrādā priekšlikumus par augstskolu akreditāciju;
6) sagatavo priekšlikumus par valsts budžeta līdzekļu sadali augstskolām;
7) reprezentē Latvijas Republikas augstskolas ārvalstīs;
8) savas kompetences ietvaros risina citus ar augstskolu darbību saistītus jautājumus.
(3) Rektoru padomes darbības kārtību un kompetenci nosaka Rektoru padomes nolikums. Rektoru padomes
nolikumu apstiprina Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
 Sk. Pārejas
noteikumu 
31.punktu
)
64.
1
 pants. Latvijas Koledžu asociācija
(1) Latvijas Koledžu asociācija apvieno koledžas, kas īsteno licencētas pirmā līmeņa profesionālās augstākās
izglītības programmas. Koledžas asociācijā pārstāv direktori.
(2) Latvijas Koledžu asociācija:
1) rūpējas par profesionālās augstākās izglītības programmu pilnveidošanu koledžās;
2) izstrādā priekšlikumus koledžu attīstības stratēģijai;
3) veicina sadarbību starp Latvijas un citu valstu augstākās izglītības institūcijām;
4) pārstāv koledžu intereses attiecībās ar valsts, pašvaldību un ārvalstu institūcijām;
5) informē sabiedrību par koledžām un studiju iespējām tajās.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
64.
2
 pants. Latvijas Studentu apvienība
(1) Studējošo pārstāvībai un viedokļa paušanai augstskolu studējošo pašpārvaldes izveido Latvijas Studentu
apvienību. Latvijas Studentu apvienība ir studējošo pašpārvalžu koleģiāla apvienība, kurā ietilpst visu akreditēto
augstskolu studējošo pašpārvalžu pārstāvji.
(2) Latvijas Studentu apvienība:
36
/
50
IX nodaļa 
Augstākās izglītības padome
1) sniedz atzinumus par studējošo intereses skarošo normatīvo aktu projektiem;
2) izvirza studējošo pārstāvjus Augstākās izglītības padomē un citās institūcijās normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā;
3) nodrošina Latvijas studējošo pašpārvalžu pārstāvību ārvalstīs;
4) savas kompetences ietvaros risina citus ar studējošo interešu pārstāvību saistītus jautājumus.
(3) Latvijas Studentu apvienībai ir tiesības saņemt informāciju no valsts un pašvaldību institūcijām un piedalīties
darbā, kas skar studijas, studējošo tiesības vai intereses.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
65.pants. Augstākās izglītības padomes statuss
(1) 
(Izslēgta ar 
23.11.2000
. likumu.)
(2) Augstākās izglītības padome ir juridiskā persona. Tai ir patstāvīga bilance un konts bankā. Augstākās izglītības
padomei ir zīmogs ar tās nosaukumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
66.pants. Augstākās izglītības padomes izveidošanas kārtība
(1) Augstākās izglītības padomi 12 locekļu sastāvā pēc izglītības un zinātnes ministra ierosinājuma apstiprina
Saeima. Augstākās izglītības padomes sastāvā ir pa vienam deleģētam pārstāvim no Latvijas Zinātņu akadēmijas,
Mākslas augstskolu asociācijas, Latvijas Izglītības vadītāju asociācijas, Tirdzniecības un rūpniecības kameras, Latvijas
Koledžu asociācijas, Rektoru padomes, Latvijas Augstskolu profesoru asociācijas, Darba devēju konfederācijas,
Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības, Latvijas Studentu apvienības pārstāvis, kā arī pašvaldību un
citu juridisko un fizisko personu dibināto augstskolu deleģēts pārstāvis. Izglītības un zinātnes ministrs saskaņā ar
ieņemamo amatu (
ex officio
) kā Augstākās izglītības padomes loceklis pārstāv padomi valdības sēdēs. Latvijas Juristu
biedrības, Latvijas Ārstu biedrības un citu profesionālo organizāciju pārstāvji Augstākās izglītības padomes darbā var
piedalīties ar padomdevēja tiesībām to jautājumu izskatīšanā, kuri skar šo organizāciju kompetencē esošos
jautājumus.
(2) Augstākās izglītības padomes locekļu kandidatūras Saeima var noraidīt, iesniedzot deputātu (frakciju) motivētus
iebildumus.
(3) Atsaukt Augstākās izglītības padomes locekli var šā panta pirmajā daļā minētās institūcijas, iesniedzot Saeimai
motivētu atsaukuma rakstu.
(4) Augstākās izglītības padomes priekšsēdētāju un viņa vietnieku aizklāti ievēlē padome 14 dienu laikā pēc
iepriekšējā priekšsēdētāja un viņa vietnieka pilnvaru laika izbeigšanās.
(5) Kā pastāvīgs padomdevējs Augstākās izglītības padomes sēdēs piedalās Izglītības un zinātnes ministrijas
Augstākās izglītības un zinātnes departamenta pārstāvis.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
 un 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
67.pants. Augstākās izglītības padomes locekļi
(1) Augstākās izglītības padomes locekļi saņem atalgojumu uz darba līguma pamata.
(2) Uz Augstākās izglītības padomes locekļiem attiecas ierobežojumi un aizliegumi, kas paredzēti valsts
amatpersonām 
Korupcijas novēršanas likumā
.
(3) Par Augstākās izglītības padomes locekli nevar būt persona, kas sodīta par tīšu noziegumu, ja tā nav reabilitēta
37
/
50
vai sodāmība nav dzēsta vai noņemta.
68.pants. Augstākās izglītības padomes locekļu pilnvaru laiks
Augstākās izglītības padomes locekļu pilnvaru laiks ir četri gadi. Studējošo pārstāvja pilnvaru laiks ir divi gadi. Ne
vēlāk kā vienu mēnesi pirms Augstākās izglītības padomes locekļu pilnvaru beigām izglītības un zinātnes ministrs
iesniedz Saeimai apstiprināšanai Augstākās izglītības padomes locekļu kandidatūras.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
69.pants. Augstākās izglītības padomes lēmumi
(1) Visi Augstākās izglītības padomes pieņemtie lēmumi ir pieejami jebkurai ieinteresētajai personai.
(2) Augstākās izglītības padomei ir tiesības pieņemt lēmumus, kas attiecas uz augstāko izglītību, tikai šajā likumā
paredzētajos gadījumos. Saskaņā ar šo likumu pieņemtie Augstākās izglītības padomes lēmumi ir saistoši
augstskolām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
70.pants. Augstākās izglītības padomes pamatuzdevumi, kompetence un funkcijas
Augstākās izglītības padome:
1) izstrādā augstākās izglītības un augstskolu attīstības nacionālo koncepciju, paredzot gan valsts, gan citu
juridisko un fizisko personu dibināto augstskolu attīstību, un veicina visu veidu augstskolu un augstākās
akadēmiskās un augstākās profesionālās izglītības līdztiesīgu un līdzsvarotu attīstību;
2) izstrādā ilgtermiņa plānus un priekšlikumus izglītības un zinātnes attīstībai augstākās izglītības sistēmā;
3) izstrādā priekšlikumus par augstskolu zinātniskā darba, personāla kvalifikācijas un studiju programmu
kvalitātes celšanu;
4) prognozē valsts attīstībai nepieciešamo studentu skaitu valstī kopumā un izstrādā priekšlikumus par valsts
budžeta finansēto studentu skaitu katrā nozarē;
5) izstrādā priekšlikumus par augstskolu struktūras maiņu valstī;
6) izstrādā priekšlikumus par profesoru skaitu augstskolās un rekomendācijas citos augstākās izglītības
jautājumos;
7) izstrādā priekšlikumus par augstākās izglītības pilnveidošanu un studiju apmaksu;
8) sniedz izglītības un zinātnes ministram un Ministru kabinetam atzinumu par sagatavoto valsts budžeta
projektu augstskolu finansēšanai;
9) pieņem lēmumu par augstskolu akreditāciju kopumā un iesniedz to Izglītības un zinātnes ministrijai
apstiprināšanai;
10) 
(izslēgts ar 
23.11.2000
. likumu)
;
11) uztur sakarus ar citu valstu institūcijām, kas risina augstākās izglītības jautājumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
 un 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
71.pants. Augstākās izglītības padomes tiesības
Augstākās izglītības padomei ir tiesības:
1) iepazīties ar jebkuras augstskolas studiju virziena novērtējuma un akreditācijas materiāliem;
38
/
50
2) pieprasīt ārpuskārtas akreditāciju jebkurai augstskolai vai tās studiju virzienam;
3) pieprasīt no augstskolām un valsts institūcijām savas darbības veikšanai nepieciešamo informāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu
31.punktu
)
72.pants. Augstākās izglītības padomes darba organizācija
(1) Augstākās izglītības padomes darbību reglamentē nolikums.
(2) Augstākās izglītības padomes sēdes notiek pēc vajadzības. Ārkārtas sēdes, ja to pieprasa vismaz trīs
Augstākās izglītības padomes locekļi, jāsasauc triju dienu laikā.
(3) Par Augstākās izglītības padomes sēdes darba kārtību un tajā pieņemtajiem lēmumiem sekretariāts sniedz
informāciju laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" un sabiedrības saziņas līdzekļos. Lēmumu norakstus nosūta augstskolām
un citām institūcijām, uz kurām šie lēmumi attiecas.
73.pants. Augstākās izglītības padomes finansēšana
(1) Augstākās izglītības padomi finansē no valsts budžeta.
(2) Pārskatu par savu finansiālo darbību Augstākās izglītības padome reizi gadā publicē laikrakstā "Latvijas
Vēstnesis".
(3) Augstākās izglītības padomes darbības nodrošināšanai izveido algotu sekretariātu.
74.pants. Augstākās izglītības padomes priekšsēdētājs
(1) Augstākās izglītības padomes priekšsēdētāja darbs Augstākās izglītības padomē ir viņa pamatdarbs.
Augstākās izglītības padomes priekšsēdētājs vienlaikus nedrīkst ieņemt citu vadošu amatu.
(2) Augstākās izglītības padomes priekšsēdētājs ir atbildīgs par Augstākās izglītības padomes darbu un tās
funkciju izpildi.
(3) Augstākās izglītības padomes priekšsēdētājs:
1) pārstāv Augstākās izglītības padomi valsts institūcijās, kā arī attiecībās ar fiziskajām un juridiskajām
personām Latvijā un ārvalstīs, piedalās Ministru kabineta sēdēs ar padomdevēja tiesībām padomes kompetencē
esošo jautājumu izskatīšanā;
2) ir Augstākās izglītības padomes finanšu rīkotājs;
3) pieņem darbā un atbrīvo no darba Augstākās izglītības padomes sekretariāta darbiniekus;
4) slēdz līgumus ar fiziskajām un juridiskajām personām Augstākās izglītības padomes darba nodrošināšanai.
(4) Augstākās izglītības padomes priekšsēdētāja atlīdzību nosaka saskaņā ar 
Valsts un pašvaldību institūciju
amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumu
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
 un 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
75.pants. Pārskats par augstskolas un koledžas darbību
(1) Augstskolu un koledžu, valsts un pašvaldību institūciju un sabiedrības sadarbības veicināšanai augstskola un
koledža ik gadu sagatavo pārskatu par savu darbību pārskata gadā (gadagrāmatu), kas kā atsevišķs izdevums
publicējams tās mājaslapā internetā.
(2) Augstskola un koledža Ministru kabineta noteiktajā kārtībā un termiņā iesniedz Izglītības un zinātnes ministrijai
informāciju par savu darbību, ietverot tajā datus par:
39
/
50
X nodaļa 
Augstskolu īpašums, budžets un saimnieciskā darbība
1) augstskolas un koledžas struktūru;
2) studējošo un pārējā augstskolas un koledžas personāla skaitu un sastāvu;
3) studiju iespējām un uzņemto studentu skaitu un sastāvu;
4) studiju kursu, studiju moduļu, studiju programmu piedāvājumu, kā arī informāciju par studiju virzieniem;
5) valsts budžeta līdzekļu sadalījumu un izlietojumu;
6) saimniecisko darbību, pašu ieņēmumiem un to izlietojumu;
7) starptautiskajiem sakariem;
8) 
(izslēgts ar 
23.11.2016
. likumu)
.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006.
, 
14.07.2011.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2017.
)
76.pants. Valsts augstskolu īpašums
(1) Valsts augstskolas, kas ir atvasināta publiska persona, īpašums var būt kustamais, nekustamais un
intelektuālais īpašums, kā arī naudas līdzekļi Latvijā un ārvalstīs atbilstoši normatīvajiem aktiem.
(2) Valsts augstskolas, kas ir atvasināta publiska persona, īpašumu veido:
1) kustama un nekustama manta, kas tai dāvināta, ko tā mantojusi vai ko iegādājusies par pašas līdzekļiem;
2) par valsts budžeta līdzekļiem iegādātā manta. Nekustamais īpašums ierakstāms zemesgrāmatā kā
augstskolas īpašums;
3) tās intelektuālais īpašums;
4) nekustamais īpašums, ko tai bez atlīdzības nodevusi cita atvasināta publiska persona vai valsts;
5) kustama manta, ko tai bez atlīdzības nodevusi cita atvasināta publiska persona vai valsts.
(3) Valsts augstskolai, kas ir atvasināta publiska persona, ir tiesības rīkoties ar savu īpašumu tās satversmē
norādīto mērķu sasniegšanai. Šis īpašums tiek pārvaldīts nošķirti no tai valdījumā nodotā valsts vai citas atvasinātas
publiskas personas īpašuma.
(4) Valsts augstskolas, kas ir atvasināta publiska persona, satversmē noteiktajai lēmējinstitūcijai ir tiesības
ierosināt nekustamā īpašuma, ko tai bez atlīdzības nodevusi valsts, atsavināšanu Publiskas personas mantas
atsavināšanas likumā noteiktajā kārtībā saskaņā ar valsts augstskolas nekustamā īpašuma attīstības plānu.
(
16.06.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.07.2016.
)
76.
1
 pants. Valsts augstskolas nekustamā īpašuma attīstības plāns
(1) Valsts augstskola, kas ir atvasināta publiska persona, izstrādā valsts augstskolas nekustamā īpašuma
attīstības plānu (turpmāk — nekustamā īpašuma attīstības plāns), kurā atbilstoši augstskolas attīstības stratēģijai
nosaka valsts augstskolas nekustamā īpašuma, kā arī tās valdījumā vai lietošanā esošā nekustamā īpašuma
izmantošanu un attīstību atbilstoši tās satversmē noteiktajām augstskolas pamatdarbības nodrošināšanai
nepieciešamajām funkcijām.
(2) Nekustamā īpašuma attīstības plāna darbības termiņš ir pieci gadi.
40
/
50
(3) Nekustamā īpašuma attīstības plānu pieņem augstskolas satversmē noteiktā lēmējinstitūcija. Ja nekustamā
īpašuma attīstības plāns paredz nekustamā īpašuma, ko augstskolai bez atlīdzības nodevusi valsts, atsavināšanu,
nekustamā īpašuma attīstības plānu iesniedz izskatīšanai Ministru kabinetam. Ministru kabinets apstiprina nekustamā
īpašuma attīstības plānā noteikto rīcību ar nekustamo īpašumu, ko augstskolai bez atlīdzības nodevusi valsts.
(4) Ja augstskola plāno ierosināt nekustamā īpašuma, ko tai bez atlīdzības nodevusi valsts, atsavināšanu,
publiskas personas vai tās iestāžu vajadzību pēc attiecīgā nekustamā īpašuma noskaidro nekustamā īpašuma
attīstības plāna izstrādes ietvaros.
(5) Ministru kabinets nosaka nekustamā īpašuma attīstības plāna saturu, tā izstrādāšanas, aktualizācijas un spēka
zaudēšanas kārtību, kā arī kārtību, kādā nekustamā īpašuma attīstības plāna ietvaros noskaidro publiskas personas
vai tās iestāžu vajadzību pēc nekustamā īpašuma attīstības plānā iekļautā atsavināšanai paredzētā nekustamā
īpašuma, ko augstskolai bez atlīdzības nodevusi valsts.
(
16.06.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.07.2016.
)
77.pants. Augstskolu finanšu resursi
(1) Augstskolas finansē to dibinātāji. Augstskolas dibinātājs nodrošina augstskolas nepārtrauktai darbībai, arī
dibinātāja noteikto uzdevumu veikšanai, nepieciešamos finanšu līdzekļus un to izlietošanas kontroli. Valsts augstskolu
finanšu resursus veido valsts pamatbudžeta līdzekļi, kā arī citi ienākumi, ko augstskolas gūst, veicot darbību savās
satversmēs noteikto mērķu realizācijai. Ar šiem ienākumiem augstskolas rīkojas, ievērojot noteikumus, kas attiecas
uz bezpeļņas organizācijām. Augstskolai ir tiesības saņemt un izmantot banku, citu kredītiestāžu, kā arī organizāciju
un fizisko personu ziedojumus un dāvinājumus. Augstskolai ir tiesības saņemt un izmantot banku un citu kredītiestāžu
kredītus. Augstskolas finanšu resursu struktūru nosaka augstskolas senāts. Par budžeta izpildi rektors sniedz
ikgadēju pārskatu senātam, izglītības un zinātnes ministram un attiecīgās nozares ministram vai augstskolas
dibinātājam.
(2) Finanšu resursus, ko fiziskās un juridiskās personas piešķir atsevišķu mērķprogrammu un pasākumu
finansēšanai, augstskola nodod tieši tai struktūrvienībai, fiziskajai vai juridiskajai personai, kas īsteno šo programmu
vai pasākumu.
(3) Augstskolas atsevišķu struktūrvienību finanšu resursi kā patstāvīga daļa ietilpst augstskolas budžetā.
(4) Augstskola atver speciālā budžeta kontu, ja tā ir saņēmusi ziedojumu vai dāvinājumu ar norādītu mērķi vai bez
tā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.12.1996.
, 
23.11.2000.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2011.
)
78.pants. Valsts finansējums
(1) Valsts dibinātās augstskolas saņem šādu finansējumu:
1) no valsts pamatbudžeta izglītībai — optimālajam studiju programmu sarakstam un studējošo skaitam
atbilstošu bāzes finansējumu, kas ietver līdzekļus komunālajiem maksājumiem, nodokļiem, infrastruktūras
uzturēšanai, inventāra un iekārtu iegādei, zinātniskās pētniecības vai mākslinieciskās jaunrades darbam un
personāla algām;
2) no maksas par studijām, kuru sedz valsts vai kura tiek saņemta atmaksājamu vai neatmaksājamu kredītu
veidā saskaņā ar Ministru kabineta noteikumiem par studiju kreditēšanu;
3) no līdzekļiem, kas paredzēti noteiktu mērķu realizācijai.
(2) Valsts finansiāli un materiāli nodrošina augstskolas tādā apjomā, kas garantē augstākās izglītības un zinātnes
potenciāla atražošanu tajās un veicina kultūras un izglītības līmeņa celšanos Latvijā.
(2
1
) Valsts dibināto augstskolu un koledžu datu sniegšanu studējošo un absolventu reģistram saskaņā ar šā
likuma 
46.
1
 panta
 otro daļu finansē no valsts budžeta Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(3) Valsts dibinātās augstskolas var saņemt papildu finansējumu no citiem zinātnes finansēšanas avotiem.
41
/
50
XI nodaļa 
Augstskolu starptautiskā sadarbība
(4) Izglītības un zinātnes ministrija, citas ministrijas un valsts institūcijas var slēgt līgumus ar valsts akreditētām
citu juridisko un fizisko personu dibinātajām augstskolām par noteiktu speciālistu sagatavošanu vai pētījumu veikšanu,
piešķirot attiecīgu valsts finansējumu. Jebkura valsts institūcija un privātstruktūra var patstāvīgi slēgt līgumus ar
augstskolām par noteiktu speciālistu sagatavošanu vai pētījumu veikšanu, maksājot no to rīcībā esošajiem līdzekļiem,
ja tas nav pretrunā ar spēkā esošajiem likumdošanas aktiem.
(5) Kā nodokļu maksātājas augstskolas un koledžas ir pielīdzināmas nodibinājumiem, un tām ir tiesības saņemt
nodokļu atvieglojumus saskaņā ar spēkā esošajiem likumdošanas aktiem.
(6) Augstskolas ir atbrīvotas no muitas nodokļa un nodevām, kā arī no nodokļiem par rekonstrukcijas materiālu un
aprīkojuma importu.
(7) Ministru kabinets, iesniedzot Saeimai gadskārtējo valsts budžeta projektu, tajā paredz ikgadēju finansējuma
pieaugumu studijām valsts dibinātās augstskolās ne mazāku par 0,25 procentiem no iekšzemes kopprodukta, līdz
valsts piešķirtais finansējums studijām valsts dibinātās augstskolās sasniedz vismaz divus procentus no iekšzemes
kopprodukta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.12.1996.
, 
23.11.2000.
, 
02.03.2006.
, 
14.07.2011.
 un 
23.11.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2017.
)
79.pants. Studējošo un studiju kreditēšana
(1) Akreditētās studiju programmās studējošajiem ir tiesības pretendēt uz:
1) studiju kredītu — aizdevumu no valsts budžeta vai kredītiestāžu līdzekļiem ar valsts galvojumu studējošajiem,
lai segtu maksu par studijām;
2) studējošo kredītu — aizdevumu no valsts budžeta vai kredītiestāžu līdzekļiem ar valsts galvojumu studējošo
sociālo vajadzību nodrošināšanai.
(2) Kārtību, kādā tiek piešķirts un atmaksāts studiju kredīts un studējošo kredīts no valsts budžeta līdzekļiem, kā
arī studiju un studējošo kredīti no kredītiestāžu līdzekļiem ar valsts galvojumu, nosaka Ministru kabinets.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
80.pants. Augstskolu saimnieciskā darbība
(1) Pildot savus uzdevumus, augstskolai ir tiesības Latvijā un ārvalstīs veikt šādas darbības:
1) atvērt nodaļas, filiāles un pārstāvniecības;
2) slēgt līgumus ar fiziskajām un juridiskajām personām, kā arī veikt citas juridiskās darbības saskaņā ar šo
likumu un citiem likumiem;
3) izsludināt konkursus, pirkt un pārdot kustamo un nekustamo īpašumu, dažādu mantu un vērtspapīrus
saskaņā ar spēkā esošajiem likumdošanas aktiem un atbilstoši augstskolas darbības mērķim;
4) veikt augstskolas profilam atbilstošu saimniecisko darbību, kuras ienākumi ir ieskaitāmi augstskolas budžetā
tās attīstībai, kā arī ieguldīt iegūtos līdzekļus citos uzņēmumos atbilstoši augstskolas mērķim.
(2) Augstskolas finansiālās un saimnieciskās darbības atbilstību normatīvajiem aktiem katru gadu pārbauda
neatkarīgs zvērināts revidents. Zvērināta revidenta sagatavoto rakstveida atzinumu par valsts dibinātās augstskolas
finansiālo un saimniecisko darbību vai zvērināta revidenta ziņojumu par valsts budžeta līdzekļu izlietojumu augstskolā,
kura saņēmusi valsts budžeta līdzekļus, iesniedz Izglītības un zinātnes ministrijai un tai ministrijai, kuras padotībā ir
attiecīgā augstskola.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2000.
, 
02.03.2006.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
81.pants. Starptautiskā sadarbība
42
/
50
(1) Latvijas Republikas valdība un pašas augstskolas veicina augstskolu starptautisko sadarbību, studējošo un
akadēmiskā personāla starpvalstu un starpaugstskolu apmaiņas programmas un starptautiskās augstskolu sadarbības
programmas pētniecībā.
(2) Nosakot augstskolu finansējuma apjomu valsts budžetā, tiek ņemta vērā katras augstskolas piedalīšanās
Eiropas starptautiskās sadarbības programmās. Ja daļa no augstskolas mācību vai zinātniskās pētniecības darba
uzdevumiem tiek finansēta no starptautiskās augstskolu sadarbības programmām, augstskolas finansējums no valsts
budžeta netiek samazināts.
(3) Valdības vienošanās jautājumos, kas attiecas uz kādu no augstskolām, ir šai augstskolai saistoša. Sagatavojot
šādas vienošanās projektu, vienošanās izpildes noteikumi saskaņojami ar augstskolu.
82.pants. Studijas ārvalstīs
(1) Latvijas pilsoņi un personas, kurām ir tiesības uz Latvijas Republikas izdotu nepilsoņa pasi, kā arī personas,
kurām ir izsniegta pastāvīgās uzturēšanās atļauja, var iestāties un studēt augstskolās ārpus Latvijas Ministru kabineta
noteiktajā kārtībā. Ārvalstīs studējošajiem var piešķirt kredītus un stipendijas, kuras nosaka Ministru kabinets.
(2) 
(Izslēgta ar 
19.04.2007
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2004.
 un 
19.04.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
06.05.2007.
)
83.pants. Ārzemnieku studijas Latvijā
(1) Ārzemniekus, kuri nav minēti šā likuma 
45.panta
 otrajā daļā, var uzņemt Latvijas augstskolās un koledžās par
pilnā laika studējošajiem saskaņā ar Izglītības likumu un šo likumu uz vispārējo noteikumu pamata. Ja starptautiskie
līgumi neparedz citu kārtību, ārzemniekus var uzņemt Latvijas augstskolās un koledžās, ievērojot šādus noteikumus:
1) ārzemnieku vidējās izglītības dokumentiem jāatbilst Latvijas standartiem. Ārzemnieku vidējās izglītības
dokumenti tiek pārbaudīti šā likuma 
85.pantā
 noteiktajā kārtībā;
2) ārzemnieku zināšanām jāatbilst attiecīgās augstskolas vai koledžas uzņemšanas noteikumu prasībām;
3) ārzemniekiem pietiekami labi jāprot valodas, kurās notiek mācības;
4) mācību maksu ārzemnieki maksā augstskolai vai koledžai atbilstoši līgumam, ko augstskola vai koledža
noslēgusi ar viņiem, taču tā nedrīkst būt zemāka par mācību izdevumiem;
5) 
(izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu)
.
(2) Ārzemnieki, kuriem nav izsniegta pastāvīgās uzturēšanās atļauja, var apgūt daļu studiju programmas Latvijas
augstskolās un koledžās saskaņā ar starptautiskajiem (starpaugstskolu) apmaiņas līgumiem vai starptautiskās
augstskolu un koledžu sadarbības programmu ietvaros atbilstoši uzņemšanas noteikumiem. Ja ārzemnieku studijas
Latvijā notiek starpvalstu apmaiņas ietvaros un ekvivalents studējošo skaits no Latvijas augstskolām un koledžām
studē ārvalstīs, ārzemnieku studijas Latvijā finansē no augstskolai vai koledžai piešķirtajiem Latvijas Republikas valsts
budžeta līdzekļiem.
(3) Personas, kuras vidējo izglītību ir ieguvušas ārvalstīs, var uzņemt Latvijas augstskolās un koledžās, ievērojot šā
panta pirmās daļas 1. un 2.punktu.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
83.
1
 pants. Stipendijas ārzemniekiem
Atbilstoši noslēgtajiem starptautiskajiem līgumiem un piešķirtajiem valsts budžeta līdzekļiem normatīvajos aktos
noteiktā institūcija augstskolai vai koledžai no valsts budžeta var piešķirt līdzekļus stipendijas nodrošināšanai
ārzemnieka studijām. Stipendijā ietverama arī citu ar ārzemnieka uzturēšanos saistīto izdevumu segšana. Stipendijas
piešķiršanas nosacījumus un administrēšanas kārtību, kā arī kritērijus, pēc kuriem ārzemnieks var pretendēt uz
stipendiju, reglamentē Ministru kabinets.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
43
/
50
84.pants. Ārvalstīs apgūtās augstākās izglītības daļas atzīšana
Ārvalstīs apgūtās augstākās izglītības daļas atzīšanu veic tā augstskola, kurā studējošais turpina savu izglītību.
Augstskola nosaka:
1) kurai studiju programmai atbilst ārvalstīs apgūtā augstākās izglītības daļa;
2) kādā veidā studējošais var turpināt studijas attiecīgajā studiju programmā;
3) ja nepieciešams, — kādas papildu prasības ir jāizpilda, lai varētu turpināt studijas attiecīgajā studiju
programmā Latvijā.
85.pants. Ārvalstīs iegūto akadēmisko grādu un izglītības dokumentu akadēmiskā atzīšana Latvijā
(1) Ārvalstīs iegūto akadēmisko grādu un izglītības dokumentu, kā arī vidējo izglītību apliecinošu dokumentu
ekspertīzi veic Akadēmiskais informācijas centrs.
(2) Iesniegto dokumentu ekspertīzes rezultātā tiek noteikts:
1) vai ārvalstīs iegūtais izglītības dokuments atbilst kādam Latvijā piešķirtajam augstākās izglītības
dokumentam (turpmāk šajā pantā — diploms);
2) kādam Latvijā piešķirtam akadēmiskajam grādam vai diplomam to var pielīdzināt;
3) kādi papildu nosacījumi jāizpilda, lai ārvalstīs iegūto izglītības dokumentu varētu pielīdzināt kādam no Latvijā
piešķirtajiem akadēmiskajiem grādiem vai diplomiem, ja ārvalstīs iegūtais akadēmiskais grāds vai izglītības
dokuments neapmierina neviena Latvijā piešķirta akadēmiskā grāda vai diploma prasības.
(3) Izglītības dokumenta ekspertīzes rezultātā tā īpašniekam tiek izsniegta izziņa par to, kādam Latvijā piešķirtam
akadēmiskajam grādam vai diplomam atbilst ārvalstīs iegūtais izglītības dokuments.
(4) Izdevumus, kas saistīti ar ārvalstīs iegūtā akadēmiskā grāda vai izglītības dokumenta ekspertīzi, sedz izglītības
dokumenta īpašnieks.
(5) Ja izglītība tiek turpināta Latvijā, attiecīgā augstskola uz Akadēmiskās informācijas centra izziņas pamata
pieņem lēmumu par ārvalstīs iegūtā akadēmiskā grāda vai izglītības dokumenta atzīšanu studiju turpināšanai.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
86.pants. 
Ārvalstu augstskolu darbība Latvijā
(1) Ārvalstu augstskolas Latvijā var atvērt filiāles un pārstāvniecības, ja attiecīgā augstskola savā valstī ir akreditēta
(valstiski atzīta).
(2) Ārvalstu augstskolu filiāles Latvijā darbojas, ievērojot šā likuma un citu normatīvo aktu noteikumus. Studijas
ārvalstu augstskolas filiālē notiek saskaņā ar šajā likumā noteiktajā kārtībā akreditētām studiju programmām.
(3) Ārvalsts augstskolas filiāles izsniegtie diplomi Latvijā tiek atzīti, ievērojot šā likuma 
85.panta
 noteikumus un
saskaņā ar Lisabonas konvenciju un Eiropas Padomes, Eiropas Savienības un UNESCO dokumentiem
transnacionālās izglītības jomā.
(4) Ārvalsts augstskolas pārstāvniecības atvēršanai un darbībai Ministru kabineta noteiktajā kārtībā jāsaņem atļauja
no Izglītības un zinātnes ministrijas.
(5) Ārvalsts augstskolas pārstāvniecība Latvijā var veikt tikai šādas darbības:
1) ārvalsts augstskolas reklamēšanu;
2) informācijas un mācību līdzekļu izplatīšanu;
44
/
50
XII nodaļa 
Augstskolu un zinātnisko iestāžu integrācija
(Izslēgta ar 
23.11.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
Pārejas noteikumi
3) dokumentācijas pārsūtīšanu uz attiecīgo ārvalsts augstskolu un saņemšanu no tās.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
87.pants. Akadēmiskā personāla reģistrs
(1) Akadēmiskā personāla reģistrā ieraksta ziņas par personām, kuras ieņem akadēmiskos amatus augstskolās un
koledžās. Akadēmiskā personāla reģistrs ir Valsts izglītības informācijas sistēmas sastāvdaļa, un to ved tam pilnvarota
Ministru kabineta noteiktas institūcijas amatpersona (turpmāk - akadēmiskā personāla reģistra atbildīgā amatpersona).
(2) Akadēmiskā personāla reģistrā par personu ierakstāmas šādas ziņas:
1) personas vārds un uzvārds;
2) personas kods;
3) tā akadēmiskā amata nosaukums, kurā persona ievēlēta;
4) tās augstskolas vai koledžas nosaukums, kurā šī persona ieņem akadēmisko amatu (norādot, ja amatu
ieņem filiālē);
5) struktūrvienības nosaukums, ja tāds ir;
6) akadēmiskā amata pildīšanas sākuma termiņš attiecīgajā augstskolā un koledžā;
7) akadēmiskajam amatam atbilstošās zinātnes nozares, apakšnozares un izglītības programmu grupas
nosaukums.
(3) Ziņas akadēmiskā personāla reģistram par savu akadēmisko personālu iesniedz augstskolas un koledžas.
Augstskolas rektors vai koledžas direktors atbild par reģistram iesniegto ziņu precizitāti un atbilstību īstenībai.
(4) Atjaunotu informāciju par izmaiņām šā panta otrajā daļā pieprasītajās ziņās augstskola vai koledža iesniedz
akadēmiskā personāla reģistram ne vēlāk kā nedēļu pēc izmaiņām, ievadot to akadēmiskā personāla reģistrā
elektroniski.
(5) Šā panta otrās daļas 1., 3., 4., 5., 6. un 7.punktā minētās ziņas akadēmiskā personāla reģistra atbildīgā
amatpersona publicē internetā ne vēlāk kā divu nedēļu laikā no šo izmaiņu saņemšanas.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
Ceturtās daļas jaunā redakcija stājas spēkā 
01.09.2012.
 Sk. Pārejas noteikumu 
36.punktu
)
1. Augstskolas saskaņo savas satversmes ar Augstskolu likuma prasībām un iesniedz tās Izglītības un zinātnes
ministrijai līdz 2001.gada 1.oktobrim. Šā noteikuma neizpildes gadījumā tiek piemērotas Augstskolu likuma 
10.panta
ceturtās daļas vai 
11.panta
 normas.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
2. Augstskolas triju mēnešu laikā no augstskolas satversmes apstiprināšanas Saeimā vai Ministru kabinetā
saskaņo visus savus normatīvos aktus (nolikumus, noteikumus, reglamentus u.c.) ar savām satversmēm un šo likumu.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
3. Visu vēlēto amatu un institūciju pilnvaru laiks netiek mainīts, ja tas nepārsniedz sešus gadus no ievēlēšanas
dienas.
45
/
50
4. Augstskolas, kuru satversmes ir apstiprinātas līdz 1995.gada 2.decembrim, līdz akreditācijai, bet ne vēlāk kā
līdz 2001.gada 17.novembrim, ir pielīdzināmas akreditētām augstskolām, un tās ir tiesīgas izsniegt izglītības
dokumentu atbilstoši šā likuma 
7.panta
 trešās daļas noteikumiem, kā arī piedalīties Rektoru padomes darbā.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
5. Augstākās izglītības padome gada laikā pēc šā likuma spēkā stāšanās dienas sadarbībā ar Latvijas Zinātnes
padomi un Zinātņu akadēmiju izstrādā priekšlikumus izglītības un zinātnes ministram par profesoru štata vietu
sarakstu augstskolās un konkursa izsludināšanas grafiku.
6. Ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc tam, kad stājušies spēkā grozījumi likuma 
66.panta
 pirmajā daļā (par
Augstākās izglītības padomes 12 locekļu sastāva ierosināšanu apstiprināšanai Saeimā), izglītības un zinātnes ministrs
iesniedz Saeimai Augstākās izglītības padomes personālsastāva kandidatūras.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
7. Augstākās izglītības padome triju mēnešu laikā izstrādā un iesniedz Ministru kabinetam apstiprināšanai
universitāšu reformu programmu, paredzot tajā secīgu augstākās izglītības un zinātnes integrāciju (zinātniskās
pētniecības institūtu izveidi vai esošo institūtu iekļaušanos galvenajos studiju un pētījumu virzienos), akadēmiskā
personāla kvalifikācijas celšanu, jaunās zinātnieku paaudzes piesaistīšanu, jaunu finansēšanas un darba samaksas
kārtību.
8. Ministru kabinets paredz ikgadējus papildu finanšu līdzekļus universitāšu reformas īstenošanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.03.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
9. Ministru kabinets divu mēnešu laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas pieņem šā likuma prasībām
atbilstošus augstskolu licencēšanas un akreditācijas noteikumus.
10. Licencētām augstskolām jāatjauno licence sešu mēnešu laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas.
11. Ministru kabinets līdz 2014.gada 1.decembrim izdod šā likuma 
7.panta
 2.
1 
daļas 1.punktā minētos noteikumus
un līdz 2015.gada 1.jūnijam apstiprina Latvijas Nacionālās aizsardzības akadēmijas Satversmi. Latvijas Nacionālā
aizsardzības akadēmija Satversmi saskaņošanai izglītības un zinātnes ministram iesniedz līdz 2015.gada 1.aprīlim.
(
16.10.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.11.2014.
)
11.
1
 Attiecībā uz Iekšlietu ministrijas sistēmā esošajām koledžām Ministru kabinets ir tiesīgs noteikt citu kārtību
šo koledžu pārstāvības (
10.
1
 pants
), studējošo komplektēšanas (
45.pants
) un studiju programmu apstiprināšanas
(
55.pants
) jautājumos, ja to prasa šīs izglītības iestādes profesionālā specifika.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
12. Uzņemšanu studiju programmās, pamatojoties uz centralizēto eksāmenu rezultātiem (
46.panta
 trešā daļa),
uzsāk 2004.gadā.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
13. Līdz 2001.gada 1.aprīlim augstskolas paziņo uzņemšanas noteikumus tajās studiju programmās, kuras šīs
normas spēkā stāšanās dienā jau tiek īstenotas un kurās uzņemšana paredzēta arī laikā līdz 2004.gadam.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
14. Likuma 
55.panta
 otrā daļa par pilna laika studējošo skaitu akadēmiskās izglītības studiju programmās
neattiecas uz tām studiju programmām, kuras šīs normas spēkā stāšanās dienā jau tiek īstenotas, — līdz brīdim, kad
attiecīgā studiju programma akreditējama atbilstoši šā likuma prasībām.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
46
/
50
15. Likuma 
55.panta
 sestā daļa par ikvienas studiju programmas licencēšanu neattiecas uz tām studiju
programmām, kuras šīs normas spēkā stāšanās dienā jau tiek īstenotas. Šīs studiju programmas pielīdzināmas
licencētām studiju programmām.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
16. Habilitētiem doktoriem ir attiecīgās nozares doktora tiesības.
(
23.11.2000
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.12.2000.
)
17. Ministru kabinets līdz 2004.gada 1.novembrim nosaka studiju līgumā ietveramos obligātos noteikumus
(
46.panta
 otrā daļa), studējošā personas lietas noformēšanas un aktualizēšanas kārtību (
46.panta
 astotā daļa),
kārtību, kādā uzsākamas studijas vēlākos studiju posmos (
47.panta
 trešā daļa) un ārpus Latvijas studējošo personu
uzskaites kārtību (
82.panta
 otrā daļa).
(
03.06.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2004.
)
18. Augstskolas saskaņo savas satversmes ar šā likuma 
13.panta
 trešās daļas un 
15.panta
 ceturtās daļas
prasībām par studējošo īpatsvara izmaiņām augstskolas satversmes sapulcē un senātā un iesniedz tās
apstiprināšanai Izglītības un zinātnes ministrijai līdz 2005.gada 10.jūnijam. Augstskolu satversmes sapulces un senāti,
kas ievēlēti līdz 2004.gada 10.jūnijam, līdz attiecīgās satversmes sapulces vai senāta pilnvaru termiņa beigām turpina
darboties, saglabājot augstskolas satversmē noteikto studējošo īpatsvaru.
(
03.06.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.06.2004.
)
19. Augstskola nodrošina satversmes atbilstību Augstskolu likumā noteiktajām prasībām un līdz 2006.gada
1.septembrim iesniedz satversmi Izglītības un zinātnes ministrijai. Valsts dibinātā augstskola kļūst par atvasinātu
publisku personu pēc satversmes apstiprināšanas Saeimā. Līdz satversmes apstiprināšanai Saeimā augstskola
turpina darboties līdzšinējā — valsts budžeta iestādes — statusā. Valsts dibinātās universitātes un augstskolas, kuru
satversmes ir apstiprinātas Saeimā, uzskatāmas par atvasinātām publiskām personām. Koledža nodrošina nolikuma
atbilstību Augstskolu likumā noteiktajām prasībām un līdz 2007.gada 1.maijam iesniedz nolikumu Izglītības un
zinātnes ministrijai. Ministru kabinets līdz 2007.gada 1.septembrim izdod noteikumus par attiecīgās koledžas
nolikumu. Līdz šo Ministru kabineta noteikumu izdošanai, bet ne ilgāk kā līdz 2007.gada 1.septembrim uz attiecīgo
koledžu neattiecas šā likuma 
9.panta
 otrās daļas 3.punkta noteikumi.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.02.2007.
 un 
19.04.2007
. likumu, kas stājas spēkā
06.05.2007.
)
20. Augstskolu rektori pēc vienošanās ar akadēmiskā personāla pārstāvjiem līdz 2006.gada 1.februārim iesniedz
Izglītības un zinātnes ministrijai attiecīgajā augstskolā ievēlētā akadēmiskā personāla sarakstu.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
21. Šā likuma 
3.panta
 trešajā daļā noteiktie kritēriji stājas spēkā 2007.gada 1.septembrī. Līdz 2007.gada
31.augustam Latvijā ir šādas universitātes: Daugavpils Universitāte, Latvijas Universitāte, Latvijas Lauksaimniecības
universitāte, Rīgas Stradiņa universitāte un Rīgas Tehniskā universitāte.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
22. Darba līgumi, kas noslēgti ar augstskolu akadēmisko personālu līdz 2005.gada 31.augustam, ir spēkā līdz
attiecīgajā darba līgumā noteiktā termiņa beigām.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
23. Šā likuma 
48.pants
 un 
49.panta
 trešā daļa zaudē spēku pēc obligātā militārā dienesta atcelšanas.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
24. 
(Izslēgts ar 
19.04.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
06.05.2007.
)
25. Augstskolu likuma 
3.panta
 pirmās daļas noteikums par personu ar doktora zinātnisko grādu īpatsvaru
augstskolās stājas spēkā 2010.gada 1.jūlijā.
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
) 
47
/
50
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
26. Šā likuma 
3.panta
 piektās daļas trešajā teikumā ietvertais noteikums neattiecas uz augstskolām, kuras līdz šā
likuma spēkā stāšanās brīdim reģistrētas Augstskolu reģistrā un kuru nosaukumos (kā arī to izveidoto institūciju
nosaukumos) ietverts vārds "institūts".
(
02.03.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.04.2006.
)
27. Saskaņā ar šo likumu valsts un pašvaldību institūcijās noteikto atlīdzību (mēnešalgu, prēmijas, naudas balvas,
pabalstus u.c.) 2009.gadā nosaka atbilstoši likumam “Par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku
atlīdzību 2009.gadā”.
(
12.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
28. 2011.gadā valsts dibināto augstskolu un koledžu akadēmiskajam personālam nemaksā prēmijas, bet viņu
materiālo stimulēšanu veic un pabalstus izmaksā saskaņā ar 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un
darbinieku atlīdzības likumu
.
(
23.12.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
29. Grozījumi šā likuma 
3.panta
 pirmajā daļā un trešās daļas 2.punktā, kas paredz, ka augstskolās vismaz 40
procentiem, akadēmijās vismaz 50 procentiem, bet universitātēs vismaz 65 procentiem no akadēmiskajos amatos
ievēlētajām personām ir doktora zinātniskais grāds, kā arī grozījumi šā likuma 
55.panta
 pirmās daļas 3.punktā, kas
nosaka, ka doktora studiju programmas īstenošanā piedalās ne mazāk kā pieci doktori, no kuriem vismaz trīs ir
Latvijas Zinātnes padomes apstiprināti eksperti attiecīgajā nozarē, stājas spēkā 2013.gada 1.septembrī.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
30. Šā likuma 
3.panta
 septītās daļas noteikums stājas spēkā 2014.gada 1.septembrī. No 2013.gada 1.septembra
augstskolas nodrošina, ka iepriekšējo piecu gadu laikā akadēmiskā amatā kādā no akreditētām Eiropas Savienības
valstu, izņemot Latviju, augstskolām nodarbināto ārvalstu viesprofesoru, asociēto viesprofesoru, viesdocentu,
vieslektoru un viesasistentu skaits augstskolā ir vismaz trīs procenti, rēķinot no akadēmiskā personāla skaita.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
31. Grozījumi par studiju programmu licencēšanu un studiju virzienu akreditāciju stājas spēkā:
1) attiecībā uz studiju virzieniem, kuriem atbilstošās augstskolas vai koledžas studiju programmas ietilpst šā
likuma 
3.panta
 pirmās daļas 1., 2. un 3.punktā noteiktajās tematiskajās grupās, - 2012.gada 1.septembrī;
2) attiecībā uz studiju virzieniem, kuriem atbilstošās augstskolas vai koledžas studiju programmas ietilpst šā
likuma 
3.panta
 pirmās daļas 4., 5. un 6.punktā noteiktajās tematiskajās grupās, - 2012.gada 15.novembrī;
3) attiecībā uz studiju virzieniem, kuriem atbilstošās augstskolas vai koledžas studiju programmas ietilpst šā
likuma 
3.panta
 pirmās daļas 7. un 8.punktā noteiktajās tematiskajās grupās, - 2012.gada 31.decembrī.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
32. Līdz 2013.gada 30.jūnijam Ministru kabineta noteikta institūcija pieņem lēmumu par augstskolas vai koledžas
studiju virziena akreditāciju vai lēmumu par atteikumu akreditēt attiecīgu augstskolas vai koledžas studiju virzienu. Ja
tiek pieņemts lēmums par atteikumu akreditēt kādu augstskolas vai koledžas studiju virzienu, šim virzienam
atbilstošās studiju programmas, kuras akreditētas atbilstoši spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem un kuru
akreditācijas termiņš līdz lēmuma pieņemšanas dienai nav notecējis, uzskatāmas par akreditētām līdz attiecīgās
studiju programmas akreditācijas lapā noteiktā termiņa beigām. Lēmums par studiju virziena akreditāciju vai lēmums
par atteikumu akreditēt attiecīgo studiju virzienu stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.02.2013.
 un 
09.05.2013
. likumu, kas stājas spēkā
16.05.2013.
)
33. Studiju programmām, kuras līdz 2011.gada 1.augustam ir akreditētas, akreditācijas termiņš tiek pagarināts līdz
brīdim, kad tiek pieņemts lēmums par augstskolas vai koledžas studiju virziena akreditāciju vai lēmums par atteikumu
akreditēt attiecīgu augstskolas vai koledžas studiju virzienu, ja minētajā laika periodā studiju programmas akreditācijas
termiņš ir notecējis.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
) 
48
/
50
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 2003.gada 25.novembra direktīvas 
2003/109/EK
 par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas
dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 29.aprīļa direktīvas 
2004/38/EK
 par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes
locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza regulu (EEK) Nr. 
1612/68
 un atceļ
direktīvas 
64/221/EEK
, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un
93/96/EEK. Dokuments attiecas uz EEZ;
3) Padomes 2004.gada 13.decembra direktīvas 
2004/114/EK
 par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu
uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā.
34. 
(Izslēgts ar 
16.06.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
15.07.2016.
)
35. Šā likuma 
78.panta
 septītās daļas noteikums par Ministru kabineta rīcību, iesniedzot Saeimai gadskārtējo
valsts budžeta projektu, stājas spēkā 2013.gada 1.jūnijā.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
36. Šā likuma 
87.panta
 ceturtās daļas noteikums par ziņu iesniegšanu akadēmiskā personāla reģistram ne vēlāk
kā nedēļu pēc izmaiņām, ievadot tās akadēmiskā personāla reģistrā elektroniski, stājas spēkā 2012.gada 1.septembrī.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2011.
)
37. 2012.gadā valsts dibināto augstskolu un koledžu akadēmiskajam personālam nemaksā prēmijas, bet
akadēmisko personālu materiāli stimulē un pabalstus tam izmaksā saskaņā ar 
Valsts un pašvaldību institūciju
amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumu
.
(
15.12.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
38. 2013.gadā valsts dibināto augstskolu un koledžu akadēmiskajam personālam atlaišanas pabalstu izmaksā
saskaņā ar 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumu
.
(
15.11.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
39. Ministru kabinets līdz 2016.gada 1.novembrim izdod šā likuma 
76.
1
 panta
 piektajā daļā minētos noteikumus.
(
16.06.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.07.2016.
)
40. Valsts augstskolas, kas ir atvasinātas publiskas personas, saskaņā ar šā likuma 
76.
1
 pantu
 izstrādā valsts
augstskolas nekustamā īpašuma attīstības plānu līdz 2017.gada 1.aprīlim.
(
16.06.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.07.2016.
)
41. Ministru kabinets ne vēlāk kā līdz 2017.gada 1.janvārim izdara grozījumus Ministru kabineta 2010.gada
17.augusta noteikumos Nr.788 "Valsts izglītības informācijas sistēmas saturs, uzturēšanas un aktualizācijas kārtība",
nosakot studējošo un absolventu reģistrā iesniedzamās informācijas apjomu un informācijas iesniegšanas kārtību, kā
arī publiski pieejamās informācijas apjomu un publiskošanas kārtību, un grozījumus Ministru kabineta 2006.gada
12.decembra noteikumos Nr.994 "
Kārtība, kādā augstskolas un koledžas tiek finansētas no valsts budžeta
līdzekļiem
", nosakot kārtību, kādā tiek finansēta valsts dibināto augstskolu un koledžu datu sniegšana studējošo un
absolventu reģistram.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
49
/
50
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 1995. gada 2. novembrī.
Valsts prezidents G.Ulmanis
Rīgā 1995.gada 17.novembrī
50
/
50