Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 58 (4864),
22.03.2013.
OP numurs: 
2013/58.2
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
112
Pieņemts: 
26.02.2013.
Stājas spēkā: 
23.03.2013.
Attēlotā redakcija:
 12.02.2016. - ...
Grozījumi:
MK 24.09.2013. noteikumi 
Nr.1005 / LV, 189 (4995), 27.09.2013. / Stājas spēkā 28.09.2013.
MK 18.03.2014. noteikumi 
Nr.148 / LV, 60 (5120), 25.03.2014. / Stājas spēkā 26.03.2014.
MK 27.01.2015. noteikumi 
Nr.31 / LV, 20 (5338), 29.01.2015. / Stājas spēkā 30.01.2015.
MK 09.02.2016. noteikumi 
Nr.98 / LV, 29 (5601), 11.02.2016. / Stājas spēkā 12.02.2016.
Ministru kabineta noteikumi Nr.112
 
Rīgā 2013.gada 26.februārī (prot. Nr.11 30.§)
Emisijas kvotu piešķiršanas kārtība stacionāro tehnoloģisko
iekārtu operatoriem
1
/
95
Izdoti saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
" 
32.
2
 panta
 astoto daļu
1. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka kārtību, kādā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, ņemot vērā Eiropas
Komisijas apstiprināto iekārtu sarakstu emisijas kvotu sadalei, pieņem lēmumu par emisijas kvotu piešķiršanu
operatoram, kurš ir saņēmis siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauju (turpmāk – operators).
2. Operators šo noteikumu 
4.3
.apakšnodaļā minēto informāciju iesniedz Vides aizsardzības un reģionālās attīstības
ministrijā (turpmāk – ministrija) vienā no šādiem veidiem:
2.1. elektroniska dokumenta formā (nosūtot uz ministrijas elektroniskā pasta adresi vai iesniedzot elektronisko
datu nesējā) atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu. Operators nodrošina, ka
šādā veidā iesniegtā informācija ir aizsargāta ar operatora izvēlētu paroli un attiecīgajā informācijā nav izdarītas
izmaiņas;
2.2. papīra formā (attiecīgo informāciju iesniedzot arī elektroniski). Iesniedzot iesniegumu par emisijas kvotu
apjoma grozījumiem, operators pievieno tikai tās iesnieguma veidlapas sadaļas, kas attiecas uz konkrētām
operatora iekārtām.
2. Lēmuma pieņemšana par emisijas kvotu piešķiršanu
3. Ministrija piecu darbdienu laikā pēc tam, kad saņemts Eiropas Komisijas lēmums par Latvijas iekārtu saraksta
emisijas kvotu sadalei 2013.–2020.gadā (turpmāk – iekārtu saraksts) apstiprināšanu, sagatavo lēmuma projektu par
2
/
95
emisijas kvotu piešķiršanu iekārtu sarakstā iekļauto iekārtu operatoriem un publicē to savā tīmekļa vietnē
(www.varam.gov.lv). Jebkura ieinteresētā persona 30 dienu laikā pēc lēmuma projekta publicēšanas dienas var iesniegt
ministrijā priekšlikumus.
4. Ministrija izvērtē iesniegtos priekšlikumus un, ņemot vērā likuma "
Par piesārņojumu
" 
32.
7
 pantā
 minētos
nosacījumus, piecu darbdienu laikā pēc priekšlikumu iesniegšanas termiņa beigām pieņem lēmumu par emisijas kvotu
piešķiršanu iekārtu sarakstā iekļauto iekārtu operatoriem.
5. Pēc šo noteikumu 
4.punktā
 minētā lēmuma pieņemšanas ministrija šajos noteikumos paredzētajā kārtībā:
5.1. nosaka emisijas kvotu apjomu iekārtām, kas nav iekļautas iekārtu sarakstā;
5.2. groza emisijas kvotu apjomu iekārtām, kas ir iekļautas iekārtu sarakstā, ja iekārtu darbībā notikušas
izmaiņas.
3. Piešķiramo emisijas kvotu noteikšana
3.1. Emisijas kvotu saņemšanai atbilstīgās iekārtas
6. Emisijas kvotas tiek aprēķinātas visām iekārtām, kas veic vienu vai vairākas likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
minētās piesārņojošās darbības un kurām saskaņā ar likumu "
Par piesārņojumu
" un normatīvajiem aktiem par stacionāro
tehnoloģisko iekārtu dalību Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā ir izsniegta siltumnīcefekta gāzu
emisijas atļauja (turpmāk – atļauja), ieskaitot arī iekārtas, kas atrodas rezervē vai gatavības režīmā, kā arī iekārtas, kas
darbojas sezonāli (turpmāk – iekārta).
3
/
95
7. Operators katru iekārtu iedala apakšiekārtās, tās pēc iespējas pielīdzinot iekārtas fiziskajām daļām, ievērojot
šādus nosacījumus:
7.1. produkta līmeņatzīmes apakšiekārta ir tāda apakšiekārta, uz kuru tiek attiecināts enerģijas, kurināmā,
izejmateriālu un citu ražošanai nepieciešamo materiālu patēriņš, apakšiekārtā saražotā galaprodukcija un
attiecīgās emisijas saistībā ar tāda produkta ražošanu, kuram ir noteikta līmeņatzīme;
7.2. siltuma līmeņatzīmes apakšiekārta ir tāda apakšiekārta, uz kuru tiek attiecināta saražotā galaprodukcija,
patērētais kurināmā un enerģijas apjoms, kā arī attiecīgās uz produkta līmeņatzīmes apakšiekārtu neattiecināmās
emisijas no neto siltuma plūsmas ražošanas un (vai) importa no citas iekārtas, ja attiecīgā neto siltuma plūsma
tiek transportēta pa identificējamiem cauruļvadiem vai kanāliem, izmantojot siltumpārvades līdzekli (piemēram,
tvaiku, karstu gaisu, ūdeni, eļļu, izkausētus metālus un sāļus), kuram ir uzstādīta siltumuzskaites mērierīce vai to
iespējams uzstādīt (turpmāk – izmērāmais siltums), un tiek izmantota vienā no šādiem veidiem:
7.2.1. izmērāmais siltums tiek patērēts vienas konkrētas iekārtas robežās produkcijas un mehāniskās
enerģijas ražošanai (izņemot patērēto siltumu elektroenerģijas ražošanai), siltumapgādei un atdzesēšanai;
7.2.2. izmērāmais siltums tiek eksportēts uz iekārtu, kas neveic kādu no likuma "
Par piesārņojumu
"
2.pielikumā
 minētajām darbībām, izņemot izmērāmā siltuma apjomu, kas ir eksportēts elektroenerģijas
ražošanai;
7.3. kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārta ir tāda apakšiekārta, uz kuru tiek attiecināta enerģijas un kurināmā
izmantošana un saražotā galaprodukcija, kā arī attiecīgās emisijas, kas netiek attiecinātas uz produkta
līmeņatzīmes apakšiekārtu, saistībā ar tāda siltuma ražošanu, kas nav izmērāms, sadedzinot kurināmo
produkcijas ražošanai un mehāniskās enerģijas ražošanai (izņemot patēriņu elektroenerģijas ražošanai), kā arī
siltumapgādei vai atdzesēšanai (izņemot patēriņu elektroenerģijas ražošanai), tai skaitā veicot izmēģinājuma
kurināmā un ļoti mainīga daudzuma procesa gāzu vai atlikumgāzu sadedzināšanu tādā vienībā, kuru ietekmē
atmosfēras apstākļi, ja sadedzināšana drošības iemeslu dēļ ir nepārprotami pieprasīta attiecīgās iekārtas atļaujā
("drošības dedzināšana ar lāpu");
4
/
95
7.4. procesa emisiju apakšiekārta ir tāda apakšiekārta, kurā rodas viena no šādām siltumnīcefekta gāzu
emisijām:
7.4.1. likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 minētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, izņemot oglekļa dioksīda
emisijas, kas rodas ārpus produktu līmeņatzīmju sistēmu robežām, vai oglekļa dioksīda emisijas, kas rodas
ārpus produktu līmeņatzīmju sistēmu robežām, īstenojot kādu no šādām darbībām:
7.4.1.1. rūdās, koncentrātos un sekundārajos materiālos esošo metāla savienojumu ķīmiska vai
elektrolītiska reducēšana;
7.4.1.2. metālu un metāla savienojumu attīrīšana no piesārņojumiem;
7.4.1.3. karbonātu sadalīšana, izņemot tādus karbonātus, kas paredzēti dūmgāzu attīrīšanai;
7.4.1.4. ķīmiskā sintēze, kurā oglekli saturošs materiāls piedalās reakcijā, kuras primārais mērķis nav
siltuma ražošana;
7.4.1.5. oglekli saturošu piedevu vai izejmateriālu izmantošana primārajam mērķim, kas nav siltuma
ražošana;
7.4.1.6. metaloīdu oksīdu vai nemetāla oksīdu (piemēram, silīcija oksīdu un fosfātu) ķīmiska vai
elektrolītiska reducēšana;
7.4.2. emisijas, kas rodas dedzināšanas procesos izmērāmā siltuma, neizmērāmā siltuma vai elektrības
ražošanai, kad tiek sadedzināts savāktais nepilnīgi oksidētais ogleklis, kas iegūts šo noteikumu 7.4.1.1.,
7.4.1.2., 7.4.1.3., 7.4.1.4., 7.4.1.5. vai 7.4.1.6.apakšpunktā minēto darbību rezultātā (izņemot tādas emisijas,
kas būtu radušās, sadedzinot dabasgāzi daudzumā, kas līdzvērtīgs sadedzināta nepilnīgi oksidēta oglekļa
tehniski izmantojamam enerģētiskajam saturam).
5
/
95
3.2. Emisijas kvotu apjoma noteikšana jaunām iekārtām
8. Par jaunu iekārtu ir uzskatāma iekārta, kura atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:
8.1. tā nav iekļauta iekārtu sarakstā un attiecīgās iekārtas operatoram nav piešķirtas emisijas kvotas atbilstoši šo
noteikumu 
4.punktā
 minētajam lēmumam;
8.2. tā ir uzsākusi likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 minēto darbību pēc 2011.gada 30.jūnija;
8.3. atļauja iekārtas operatoram pirmo reizi izsniegta pēc 2011.gada 30.jūnija vai minētā atļauja izsniegta no
jauna, ja attiecīgās iekārtas likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 minētā darbība bijusi pilnībā pārtraukta.
9. Jaunai iekārtai emisijas kvotas nosaka saskaņā ar šo noteikumu 
1.
, 
2. 
un 
3.pielikumu
 pēc tam, kad, iekārtai
uzsākot normālu darbību, noteikta tās sākotnējā uzstādītā jauda.
10. Emisijas kvotas par neatkarīga verificētāja verificētām jaunas iekārtas emisijām, kas radītas pirms iekārtas
normālas darbības uzsākšanas, aprēķina saskaņā ar šo noteikumu 
2.pielikumu
, pamatojoties uz vēsturiskām emisijām,
kas izteiktas oglekļa dioksīda ekvivalenta tonnās.
3.3. Emisijas kvotu apjoma noteikšana esošām iekārtām pēc jaudas
ievērojamām izmaiņām
11. Par esošu iekārtu ir uzskatāma jebkura iekārta, kurā likumā "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 minētā darbība ir
uzsākta pirms 2011.gada 30.jūnija, un tā atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:
6
/
95
11.1. atļauja iekārtas operatoram ir izsniegta pirms 2011.gada 30.jūnija;
11.2. tā faktiski darbojas un tai pirms 2011.gada 30.jūnija ir izsniegta atļauja A kategorijas vai B kategorijas
piesārņojošās darbības veikšanai vai apliecinājums C kategorijas piesārņojošās darbības veikšanai.
12. Emisijas kvotu apjomu esošai iekārtai groza saskaņā ar šo noteikumu 
1.
, 
2. 
un 
3.pielikumu
, ja iekārtā pēc
2011.gada 30.jūnija ir ievērojami samazināta vai palielināta sākotnējā uzstādītā jauda (turpmāk – jaudas ievērojamas
izmaiņas), kura izmantota iekārtu sarakstā iekļautā emisijas kvotu apjoma aprēķinā vai apstiprināta ministrijas lēmumā
par emisijas kvotu piešķiršanu jaunās iekārtas operatoram vai par emisijas kvotu apjoma grozījumiem esošās iekārtas
operatoram.
13. Iekārtas sākotnējās uzstādītās jaudas palielināšanu uzskata par ievērojamu, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:
13.1. iekārtā ir veikta viena vai vairākas identificējamas tehniskās konfigurācijas un darbību fiziskās izmaiņas –
nepieciešamās ražošanas procesa un tehnoloģisko iekārtu modifikācijas, izņemot vienkāršu esošās ražošanas
līnijas aizvietošanu, ievērojot šādas prasības:
13.1.1. darbības fiziskā izmaiņa rada ievērojamu ietekmi;
13.1
.
2. 
iekārtas jaudas izmaiņas var radīt tikai iekārtas darbības izmaiņas, kas ietekmē tās caurlaidspēju. Ja
iekārtā pēc kādas tās sastāvdaļas nomaiņas ir sasniegta augstāka ražošanas līnijas maksimālā caurlaidspēja,
to var uzskatīt par iekārtas darbības izmaiņām, kas rada iekārtas jaudas ievērojamu palielinājumu;
13.1.3. par iekārtas tehniskās konfigurācijas un darbības fiziskām izmaiņām nav uzskatāmas organizatoriskas
vai darbības izmaiņas vai tikai esošo iekārtu ražošanas līniju nomaiņa;
13.2. apakšiekārtu var ekspluatēt ar jaudu, kas ir par vismaz 10 % lielāka nekā attiecīgās apakšiekārtas
sākotnējā uzstādītā jauda, vai apakšiekārtai, uz kuru attiecas fiziskās izmaiņas, ir ievērojami augstāks darbības
līmenis, kas ļauj saņemt vairāk nekā 50000 papildu emisijas kvotu gadā, kas veido vismaz 5 % no sākotnējā
7
/
95
ikgadējā attiecīgajai apakšiekārtai pirms veiktajām izmaiņām noteiktā emisijas kvotu apjoma.
14. Šo noteikumu 
13.punktā
 minēto iekārtu operatoriem emisijas kvotas no jauno iekārtu rezerves tiek piešķirtas tikai
attiecīgās iekārtas jaudas ievērojamam palielinājumam, uzskatot to par jaunu iekārtu. Emisijas kvotu apjoms jaudas
ievērojamam palielinājumam tiek aprēķināts saskaņā ar šo noteikumu 
3.2
.apakšnodaļu.
15. Iekārtas sākotnējās uzstādītās jaudas samazināšanu uzskata par ievērojumu, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:
15.1. iekārtā ir veikta viena vai vairākas identificējamas tehniskās konfigurācijas un darbību fiziskās izmaiņas –
nepieciešamās ražošanas procesa un tehnoloģisko iekārtu modifikācijas, izņemot vienkāršu esošas ražošanas
līnijas aizvietošanu, ievērojot šādas prasības:
15.1.1. darbības fiziskā izmaiņa rada ievērojamu ietekmi;
15.1.2. iekārtas jaudas izmaiņas var radīt tikai iekārtas darbības izmaiņas, kas ietekmē tās caurlaidspēju;
15.1.3. par iekārtas tehniskās konfigurācijas un darbības fiziskām izmaiņām nav uzskatāmas organizatoriskas
vai darbības izmaiņas vai tikai esošo iekārtu ražošanas līniju nomaiņa;
15.1.4. fiziskās izmaiņas iekārtas darbībā, kas tiek veiktas, lai uzlabotu iekārtas energoefektivitāti un uzlabotu
vai uzstādītu procesa emisiju samazināšanas tehnoloģijas, nav uzskatāmas par iekārtas fizisko izmaiņu radīto
iekārtas jaudas samazināšanu;
15.2. apakšiekārtu var ekspluatēt ar jaudu, kas ir vismaz par 10 % mazāka nekā attiecīgās apakšiekārtas
sākotnējā uzstādītā jauda pirms izmaiņām, vai apakšiekārtai, uz kuru attiecas fiziskās izmaiņas, ir ievērojami
zemāks darbības līmenis, kā rezultātā apakšiekārtai aprēķinātais nepieciešamais emisijas kvotu apjoms
samazinās par vairāk nekā 50000 emisijas kvotām gadā, kas veido vismaz 5 % no sākotnējā ikgadējā attiecīgajai
apakšiekārtai pirms veiktajām izmaiņām noteiktā emisijas kvotu apjoma.
8
/
95
16. Pēc jaudas ievērojamas samazināšanas iekārtai noteiktais emisijas kvotu apjoms tiek samazināts par emisijas
kvotu apjomu, kas atbilst jaudas samazinājumam.
17. Iekārtai noteiktais emisijas kvotu apjoms tiek grozīts, sākot ar nākamā gada 1. janvāri pēc gada, kurā jauda ir
ievērojami samazināta. Ja iekārtā jauda ir ievērojami palielināta, iekārtai noteiktais emisijas kvotu apjoms tiek grozīts,
sākot ar iekārtas izmainītās darbības uzsākšanas dienu.
(MK 
09.02.2016.
 noteikumu Nr. 98 redakcijā)
3.4. Emisijas kvotu apjoma noteikšana esošai iekārtai pēc darbības daļējas vai
pilnīgas pārtraukšanas
18. Emisijas kvotu apjoms esošai iekārtai tiek samazināts pēc iekārtas darbības daļējas pārtraukšanas, ja attiecīgās
iekārtas viena apakšiekārta konkrētajā kalendāra gadā samazina darbības līmeni vismaz par 50 %, ja attiecīgajai
apakšiekārtai ikgadējais piešķiramais emisijas kvotu apjoms ir vairāk nekā 50000 emisijas kvotu vai tās ikgadējais
emisijas kvotu apjoms ir vismaz 30 % no attiecīgās iekārtas ikgadējā piešķiramā emisijas kvotu apjoma.
19. Emisijas kvotu apjoma grozījumi saskaņā ar šo noteikumu 
2.pielikumu
 iekārtai pēc darbības daļējas
pārtraukšanas tiek veikti, pamatojoties uz iekārtas sākotnējo darbības līmeni, kurš ir izmantots iekārtu sarakstā iekļautā
emisijas kvotu apjoma aprēķinā vai apstiprināts ministrijas lēmumā par emisijas kvotu piešķiršanu jaunās iekārtas
operatoram vai par emisijas kvotu apjoma grozījumiem esošās iekārtas operatoram (turpmāk – sākotnējais darbības
līmenis).
20. Emisijas kvotu apjomu iekārtai pēc darbības daļējas pārtraukšanas samazina šādā apmērā:
20.1. ja šo noteikumu 
18.punktā
 minētās apakšiekārtas darbības līmenis samazinās pārsniedzot 50 %, bet
9
/
95
nepārsniedzot 75 % salīdzinājumā ar sākotnējo darbības līmeni – attiecīgajai apakšiekārtai piešķir 50 % no
sākotnēji piešķirtajām emisijas kvotām;
20.2. ja šo noteikumu 
18.punktā
 minētās apakšiekārtas darbības līmenis samazinās pārsniedzot 75 %, bet
nepārsniedzot 90 % salīdzinājumā ar sākotnējo darbības līmeni – attiecīgajai apakšiekārtai piešķir 25 % no
sākotnēji piešķirtajām emisijas kvotām;
20.3. ja šo noteikumu 
18.punktā
 minētās apakšiekārtas darbības līmenis samazinās pārsniedzot 90 %
salīdzinājumā ar sākotnējo darbības līmeni – attiecīgajai apakšiekārtai emisijas kvotas nepiešķir.
(Grozīts ar MK 
09.02.2016.
 noteikumiem Nr. 98)
21. Ja iekārta ir atjaunojusi darbību pēc tās daļējas pārtraukšanas, emisijas kvotu apjomu nosaka šādā apmērā:
21.1. ja šo noteikumu 
18. punktā
 minētās daļēji darbību pārtraukušās apakšiekārtas darbības līmenis pārsniedz
50 % no sākotnējā darbības līmeņa – attiecīgajai apakšiekārtai emisijas kvotas piešķir sākotnējā apjomā;
21.2. ja šo noteikumu 
18.punktā
 minētās daļēji darbību pārtraukušās apakšiekārtas darbības līmenis sasniedz 25
% līdz 50 % no attiecīgās apakšiekārtas sākotnējā darbības līmeņa – attiecīgajai apakšiekārtai piešķir 50 % no
iekārtas sākotnējā emisijas kvotu apjoma.
(Grozīts ar MK 
09.02.2016.
 noteikumiem Nr. 98)
22. Esošai iekārtai pēc darbības pilnīgas pārtraukšanas emisijas kvotas nepiešķir, ja ir spēkā viens no šādiem
nosacījumiem:
22.1. iekārtai izsniegtās atļaujas derīguma termiņš ir beidzies vai atļauja ir atcelta saskaņā ar normatīvajiem
aktiem par stacionāro tehnoloģisko iekārtu dalību Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā;
22.2. iekārtas ekspluatācija ir tehniski neiespējama;
10
/
95
22.3. iekārta nedarbojas, bet iepriekš ir darbojusies, un ir tehniski neiespējami atsākt darbību;
22.4. iekārta nedarbojas, bet iepriekš ir darbojusies, un operators nespēj apstiprināt, ka attiecīgā iekārta pēc
darbības pārtraukšanas to atsāks ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā. Ja iekārtas operators var pamatot, ka iekārta
sešu mēnešu laikā neatsāks darbību ārkārtas un neparedzētu apstākļu dēļ, no kuriem nav iespējams izvairīties un
kurus attiecīgās iekārtas operators nevar ietekmēt, iekārtas darbības atsākšanai paredzētais laiks ir 18 mēneši.
23. Šo noteikumu 22.4.apakšpunktā minētie nosacījumi neattiecas uz rezervē vai gatavības režīmā esošu iekārtu un
iekārtu, kas darbojas sezonāli, ja:
23.1. operatoram izsniegtā atļauja nav zaudējusi spēku;
23.2. tehniski ir iespējams uzsākt iekārtas darbību, neveicot iekārtas fiziskas izmaiņas;
23.3. tiek veikta regulāra iekārtas tehniskā apkope.
24. Iekārtām piešķirtais emisijas kvotu apjoms tiek grozīts, sākot ar nākamā gada 1.janvāri pēc gada, kad daļēji vai
pilnīgi pārtraukta iekārtas darbība.
25. Ja iekārta pēc darbības daļējas vai pilnīgas pārtraukšanas atsāk darbību, attiecīgajai iekārtai emisijas kvotu
apjomu groza, sākot ar nākamā gada 1.janvāri pēc gada, kad iekārtas darbības līmenis sasniedza līmeni, kas ir lielāks
par 25 % no šo noteikumu 
19.punktā
 minētās apakšiekārtas sākotnējā darbības līmeņa.
26. Ministrija var pieņemt lēmumu apturēt ikgadējo emisijas kvotu piešķiršanu šo noteikumu 22.4. apakšpunktā
minētajai iekārtai pēc tās darbības pilnīgas pārtraukšanas, kamēr ministrija nav saņēmusi oficiālu apstiprinājumu no
operatora un attiecīgās Valsts vides dienesta reģionālās vides pārvaldes, ka iekārtas darbība ir atsākta.
(MK 
09.02.2016.
 noteikumu Nr. 98 redakcijā)
11
/
95
4. Iesniegums par emisijas kvotu apjoma grozījumiem
4.1. Iesnieguma sagatavošana
27. Jaunas iekārtas operators pēc atļaujas saņemšanas un pēc iekārtas darbības uzsākšanas sāk iekārtas
apakšiekārtu ikdienas darbības datu monitoringu, reģistrējot iekārtā izmantoto izejvielu, kurināmā un saražotās
produkcijas apjomu, kā arī nosaka apakšiekārtu darbību rezultātā radīto ikdienas emisiju apjomu.
28. Esošas iekārtas operators pēc jebkādām īstenotām identificējamām tehniskām konfigurācijām un iekārtas
fiziskās darbības izmaiņām sāk tās apakšiekārtas ikdienas darbības datu monitoringu, kurā izmaiņas ieviestas,
reģistrējot iekārtā izmantoto izejvielu, kurināmā un saražotās produkcijas apjomu, kā arī nosaka apakšiekārtu darbību
rezultātā radīto ikdienas emisiju apjomu.
29. Operators sagatavo iesniegumu par emisijas kvotu piešķiršanu vai piešķirto emisijas kvotu apjoma grozījumiem
(turpmāk – iesniegums), izmantojot ministrijas tīmekļa vietnē (www.varam.gov.lv) publicēto iesnieguma veidlapu.
Iesniegumā operators iekļauj emisijas kvotu aprēķinam nepieciešamos datus un informāciju, ievērojot veidlapā noteiktās
formulas.
4.2. Iesnieguma verificēšana
30. Jaunas iekārtas operators un šo noteikumu 
13. 
un 
15.punktā
 minēto iekārtu operators nodrošina, ka visus
12
/
95
iesniegumā iekļautos datus ir verificējis neatkarīgs verificētājs.
(MK 
24.09.2013.
 noteikumu Nr.1005 redakcijā)
31. Verificētājs atbilst šādām prasībām:
31.1. ir akreditēts saskaņā ar Eiropas Komisijas 2012.gada 21.jūnija Regulu Nr. 
600/2012
 par siltumnīcefekta
gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2003/87/EK
 (turpmāk – regula Nr. 
600/2012
);
31.2. atbilst normatīvajos aktos par stacionāro tehnoloģisko iekārtu dalību Eiropas Savienības emisijas kvotu
tirdzniecības sistēmā noteiktajiem nosacījumiem;
31.3. pārzina šajos noteikumos iekļautos nosacījumus.
32. Iesniegumu verificē tas pats verificētājs, kurš verificējis attiecīgās iekārtas datus iekārtu saraksta izstrādes laikā.
33. Verificētājs iesniegumā iekļautos datus un iesniegto papildu informāciju verificē, ievērojot regulā Nr. 
600/2012
noteiktās prasības, kā arī prasības, kas emisiju ziņojumu verificēšanai ir noteiktas normatīvajos aktos par stacionāro
tehnoloģisko iekārtu dalību Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, tai skaitā:
33.1. ar profesionālu piesardzību pārbauda ziņoto datu un to ievākšanas metodoloģiju, apzinoties, ka var pastāvēt
apstākļi, kuru dēļ iesniegtā informācija un dati var būt būtiski nepatiesi;
33.2. ņem vērā informāciju, kas iekļauta operatoram izsniegtajā atļaujā, īpaši novērtējot noteikto apakšiekārtu
sākotnējo uzstādīto jaudu un iekārtas normālās vai izmainītās darbības uzsākšanas datuma noteikšanas metodi;
33.3. ja nepieciešams, apskata un novērtē iekārtu, lai pārbaudītu izmantoto mērierīču un monitoringa sistēmu
darbību, veiktu aptaujas un savāktu nepieciešamo informāciju (iekārtu var neapskatīt, ja verificētājs spēj pilnībā
13
/
95
pamatot šo lēmumu);
33.4. sāk verifikācijas procesu, veicot visu iekārtas darbību stratēģisko analīzi, analizē ietvertos riskus un
kontroles riskus, kas saistīti ar likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 ietverto darbības jomu un minētās darbības
sarežģītību, kā arī emisijas kvotu apjoma aprēķina nosacījumiem, kas varētu izraisīt būtiski nepatiesus
formulējumus, un pēc šādas riska analīzes sagatavo verificēšanas plānu;
33.5. izpilda verificēšanas plānu, vācot datus saskaņā ar noteiktām paraugu ņemšanas metodēm, veicot kritiskās
analīzes testus, pārskatot dokumentus, veicot analītiskās un datu izskatīšanas procedūras, iekļaujot visus papildu
pierādījumus, uz kuriem tiks pamatots verificētāja atzinums;
33.6. pieprasa operatoram sniegt trūkstošos datus un informāciju vai novērst konstatētos trūkumus, izskaidrot
emisijas datu atšķirības, pārskatīt aprēķinus vai labot ziņotos datus;
33.7. sagatavo iekšējo verifikācijas ziņojumu, kurā ietver pierādījumus, ka stratēģiskā analīze, riska analīze un
verifikācijas plāns ir pilnībā izpildīts, un sniedz pietiekamu informāciju, kura ir ņemta vērā verifikācijas atzinumu
sagatavošanai;
33.8. pamatojoties uz iekšējā verifikācijas ziņojumā konstatētajiem faktiem, pieņem lēmumu par iesnieguma
atbilstību vai neatbilstību šo noteikumu nosacījumiem, ja iesniegumā iekļautajos datos ir konstatētas būtiskas
nepilnības (izlaidumi, nepareizi apgalvojumi un kļūdas, neskaitot pieļaujamo neprecizitāti), kas saskaņā ar
verificētāja atzinumu var ietekmēt datu tālāku izmantošanu emisijas kvotu sadalei, vai citi aspekti, kas attiecas uz
verifikācijas ziņojumā iekļaujamo atzinumu.
34. Ja verificētājs iesnieguma verificēšanas laikā konstatē būtiskas neatbilstības iesniegtajos datos, tas par
neatbilstībām paziņo operatoram. Operators novērš konstatētās neatbilstības un atkārtoti iesniedz iesniegumu
verificēšanai.
35. Verificētājs sagatavo verifikācijas ziņojumu, kurā norāda metodoloģiju, konstatētos faktus un sniedz vienu no
14
/
95
šādiem atzinumiem:
35.1. pozitīvu verifikācijas atzinumu – verificē operatora sagatavoto iesniegumu kā apmierinošu, ja:
35.1.1. dati ir patiesi un tajos nav pretrunu;
35.1.2. dati atbilst saskaņā ar normatīvajiem aktiem par stacionāro tehnoloģisko iekārtu dalību Eiropas
Savienības Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā iesniegtajiem emisiju ziņojumiem;
35.1.3. iekārtas apakšiekārtu dati nepārklājas un nav konstatēta dubulta uzskaite;
35.2. negatīvu verifikācijas atzinumu – verificē operatora sagatavoto iesniegumu kā neapmierinošu, ja:
35.2.1. operators ir ziņojis sagrozītus un nepatiesus datus;
35.2.2. operatora izmantotā metodoloģija ir pretrunā ar šajos noteikumos minētajiem emisijas kvotu
aprēķināšanas nosacījumiem;
35.2.3. operators nenovērš iesnieguma verificēšanas laikā konstatētās neatbilstības iesniegumā iekļautajos
aprēķinos vai ziņotajos datu avotos.
36. Ja verificētājam rodas šaubas par izmantoto datu noteikšanas pieeju, lai gan norādītie dati ir atzīti par pareiziem,
verificētājs savus apsvērumus iekļauj verifikācijas ziņojumā un sniedz pozitīvu vai negatīvu verifikācijas atzinumu.
37. Verificētājs sagatavo verifikācijas ziņojumu 30 darbdienu laikā pēc operatora sagatavotā iesnieguma saņemšanas.
15
/
95
4.3. Iesnieguma iesniegšana
38. Jaunas iekārtas operators emisijas kvotu saņemšanai no jauno iekārtu rezerves septiņu mēnešu laikā, bet ne
vēlāk kā gada laikā pēc jaunās iekārtas normālās darbības uzsākšanas iesniedz ministrijā:
38.1. pieteikumu emisijas kvotu saņemšanai, iekļaujot pamatojumu operatora atbilstībai šajos noteikumos
iekļautajām prasībām;
38.2. verificētu iesnieguma veidlapu;
38.3. verifikācijas ziņojumu, kurā sniegts pozitīvs verifikācijas atzinums;
38.4. informāciju par jaunās iekārtas plānoto darbību, uzturēšanu un iekārtas ražošanas ciklu;
38.5. verificētu informāciju par katras iekārtas apakšiekārtas sākotnējo uzstādīto jaudu;
38.6. operatora noteiktos attiecīgos jaudas izmantojuma koeficientus, kas izteikti procentuāli no iekārtas
sākotnējās uzstādītās jaudas;
38.7. informāciju par energoefektivitātes un siltumnīcefekta gāzu efektivitātes paaugstināšanas metodēm, ko
iekārtā varētu ieviest un kas tādējādi varētu ietekmēt jaudas izmantojumu;
38.8. tipisko jaudas izmantojumu līdzvērtīgās nozarēs.
(Grozīts ar MK 
09.02.2016.
 noteikumiem Nr. 98)
39. Šo noteikumu 
13.punktā
 minētās esošās iekārtas operators, ja attiecīgās iekārtas jauda ir ievērojami palielināta,
emisijas kvotu saņemšanai no jauno iekārtu rezerves septiņu mēnešu laikā, bet ne vēlāk kā gada laikā pēc iekārtas
izmainītās darbības uzsākšanas iesniedz ministrijā:
16
/
95
39.1. pieteikumu emisijas kvotu saņemšanai, iekļaujot pamatojumu par šo noteikumu 
13.punktā
 minēto jaudas
ievērojamas palielināšanas nosacījumu ievērošanu;
39.2. verificētu iesnieguma veidlapu;
39.3. verifikācijas ziņojumu, kurā sniegts pozitīvs verifikācijas atzinums;
39.4. informāciju par iekārtas plānoto izmainīto darbību, uzturēšanu un iekārtas ražošanas ciklu;
39.5. operatora noteiktos attiecīgos jaunās jaudas izmantojuma koeficientus, kas izteikti procentuāli no iekārtas
sākotnējās uzstādītās jaudas;
39.6. informāciju par energoefektivitātes un siltumnīcefekta gāzu efektivitātes paaugstināšanas metodēm, ko
iekārtā varētu ieviest un kas tādējādi varētu ietekmēt jaudas izmantojumu;
39.7. tipisko jaudas izmantojumu līdzvērtīgās nozarēs;
39.8. verificētu informāciju par katras iekārtas apakšiekārtas papildu jaudu un uzstādīto jaudu pēc jaudas
ievērojamām izmaiņām.
(Grozīts ar MK 
09.02.2016.
 noteikumiem Nr. 98)
40. Šo noteikumu 
15.punktā
 minētās esošās iekārtas operators, ja attiecīgās iekārtas jauda ir ievērojami samazināta,
septiņu mēnešu laikā, bet ne vēlāk kā gada laikā pēc izmaiņām iekārtas darbībā iesniedz ministrijā:
40.1. verificētu iesnieguma veidlapu;
40.2. verifikācijas ziņojumu, kurā ir sniegts pozitīvs verifikācijas atzinums;
17
/
95
40.3. verificētu informāciju par katras iekārtas apakšiekārtas samazināto jaudu un uzstādīto jaudu pēc jaudas
ievērojamām izmaiņām.
41. Ja šo noteikumu 
18.punktā
 minētās iekārtas darbība tiek daļēji pārtraukta vai atjaunota pēc darbības daļējas
pārtraukšanas, operators iesniegumu ministrijā iesniedz ne vēlāk kā līdz nākamā gada 20.janvārim.
(Grozīts ar MK 
09.02.2016.
 noteikumiem Nr. 98)
42. Ja šo noteikumu 
22.punktā
 minētās iekārtas darbība tiek pilnīgi pārtraukta, operators iesniegumu ministrijā
iesniedz divu mēnešu laikā pēc attiecīgās iekārtas darbības pilnīgas pārtraukšanas, bet ne vēlāk kā līdz nākamā gada
20.janvārim.
4.4. Iesnieguma izvērtēšana
43. Ministrija 15 darbdienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas izvērtē atbilstoši šo noteikumu 
4.3
.apakšnodaļai
iesniegto informāciju. Ministrija ņem vērā:
43.1. operatoram izsniegtajā atļaujā ietverto informāciju;
43.2. iekārtu saraksta izstrādes laikā operatora sniegto informāciju;
43.3. operatora iesniegtos emisiju ziņojumus saskaņā ar normatīvajiem aktiem par stacionāro tehnoloģisko iekārtu
dalību Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā;
43.4. operatora iesniegto ikgadējo statistisko pārskatu par gaisa aizsardzību saskaņā ar normatīvajiem aktiem par
prasībām attiecībā uz vides monitoringu un tā veikšanas kārtību, piesārņojošo vielu reģistra izveidi un informācijas
pieejamību sabiedrībai;
18
/
95
43.5. atbilstību šajos noteikumos minētajām prasībām;
43.6. Eiropas Komisijas izstrādātās vadlīnijas par harmonizēto bez maksas piešķiramo emisijas kvotu aprēķina
metodoloģiju.
44. Ja informācijas izvērtēšanai ir nepieciešama papildu informācija vai dati, ministrija nekavējoties to pieprasa
operatoram. Operators pieprasīto informāciju sniedz ne vēlāk kā 15 darbdienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.
45. Ja ministrija iesniegtajā informācijā konstatē nepilnības vai neatbilstības, kas var ietekmēt sākotnējo aprēķināto
emisijas kvotu apjomu, tā divu darbdienu laikā pēc izvērtēšanas pabeigšanas par minētajām nepilnībām vai neatbilstībām
informē operatoru, norādot precizējamās informācijas iesniegšanas termiņu.
5. Kārtība, kādā pieņem lēmumu par emisijas kvotu piešķiršanu, un emisijas
kvotu piešķiršanas uzraudzība
5.1. Lēmuma pieņemšana
46. Ministrija 15 darbdienu laikā pēc iesnieguma izvērtēšanas atbilstoši šo noteikumu 
4.4
.apakšnodaļā minētajām
prasībām, ja nav konstatētas būtiskas datu nepilnības vai neatbilstības, veic šādas darbības:
46.1. apkopo operatora iesniegumā iekļauto informāciju Eiropas Komisijas noteiktajā formātā, izmantojot Eiropas
Komisijas izstrādātās veidlapas, un saskaņā ar šiem noteikumiem aprēķina iekārtai piešķiramo sākotnējo
emisijas kvotu apjomu;
19
/
95
46.2. attiecībā uz emisijas kvotu apjoma piešķiršanu jaunai iekārtai vai emisijas kvotu apjoma grozījumiem esošai
iekārtai sagatavo lēmuma projektu par šo noteikumu 
4.punktā
 minētā lēmuma grozījumiem, lai veiktu grozījumus
iekārtu sarakstā;
46.3. iesniedz Eiropas Komisijā šo noteikumu 46.1. un 46.2.apakšpunktā minēto informāciju un lēmuma projektu.
46.
1 
Ministrija var pieņemt lēmumu par emisijas kvotu apjoma atcelšanu attiecībā uz šo noteikumu 
42. punktā
minētajām iekārtām arī tādā gadījumā, ja iekārtas operators nav iesniedzis iesniegumu saskaņā ar šo noteikumu 
54.
punktu
 un iekārtai izsniegtā atļauja ir atcelta.
(MK 
09.02.2016.
 noteikumu Nr. 98 redakcijā)
46.
2 
Ministrija var pieņemt lēmumu par emisijas kvotu apjoma grozījumiem, pamatojoties uz izmaiņām Eiropas
Savienības tiesību aktos, kas ietekmē apakšiekārtas emisijas kvotu piešķiršanas aprēķinu.
(MK 
09.02.2016.
 noteikumu Nr. 98 redakcijā)
47. Ja Eiropas Komisija konstatē nepilnības saskaņā ar šo noteikumu 
46.punktu
 iesniegtajā informācijā un to
noraida, ministrija veic nepieciešamos precizējumus un attiecīgo informāciju atkārtoti iesniedz Eiropas Komisijā.
48. Ministrija piecu darbdienu laikā pēc tam, kad Eiropas Komisija ir izvērtējusi saskaņā ar šo noteikumu 
46.punktu
iesniegto informāciju un apstiprinājusi iesniegto datu atbilstību Eiropas Savienības tiesību aktiem emisijas kvotu sadales
jomā, veic šādas darbības:
48.1. saskaņā ar šiem noteikumiem nosaka iekārtai piešķiramo galīgo emisijas kvotu apjomu;
48.2. ja nepieciešams, precizē šo noteikumu 46.2.apakšpunktā minēto lēmuma projektu;
20
/
95
48.3. savā tīmekļa vietnē publicē šo noteikumu 48.2.apakšpunktā minēto lēmuma projektu sabiedrības līdzdalības
nodrošināšanai.
49. Ministrija, ņemot vērā likuma "
Par piesārņojumu
" 
32.
7
 panta
 nosacījumus, pieņem lēmumu par emisijas kvotu
piešķiršanu jaunai iekārtai vai lēmumu par esošai iekārtai piešķirtā emisijas kvotu apjoma grozījumiem.
50. Ministrija šo noteikumu 
49.punktā
 minēto lēmumu divu darbdienu laikā pēc tā pieņemšanas publicē savā tīmekļa
vietnē, nosūta attiecīgajam operatoram, kuram lēmums adresēts, kā arī informē par to emisijas reģistra valsts
administratoru – valsts sabiedrību ar ierobežotu atbildību "Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs" (turpmāk –
Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs).
5.2. Emisijas kvotu piešķiršanas uzraudzība
51. Ministrija pēc šo noteikumu 
40.
, 
41.
, 
42. 
un 
57.
1
 punktā
 minētās informācijas saņemšanas vai ja operators nav
iesniedzis šo informāciju, kā arī pēc šo noteikumu 
53. punktā
 minētās informācijas izvērtēšanas, ja nepieciešams,
pieņem lēmumu par likuma "
Par piesārņojumu
" 
32.
2
 panta
 sestajā daļā minētās emisijas kvotu sadales atlikšanu
operatoriem, kuru iekārtās ir notikusi darbības daļēja vai pilnīga pārtraukšana vai jaudas ievērojama samazināšana, kuras
rezultātā var tikt samazināts operatoram piešķiramais emisijas kvotu apjoms, un par šo lēmumu nekavējoties informē
Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centru. Ministrija, pieņemot attiecīgo lēmumu, nodrošina, ka netiek būtiski
samazinātas operatora iespējas veikt normatīvajos aktos 
par piesārņojumu
 noteikto emisijas kvotu nodošanu.
(MK 
18.03.2014.
 noteikumu Nr. 148 redakcijā, kas grozīta ar MK 
09.02.2016.
 noteikumiem Nr. 98)
52. Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs pēc šo noteikumu 
51.punktā
 minētā lēmuma saņemšanas
emisijas reģistrā iekļautajā emisijas kvotu sadales tabulā veic atzīmi, ka attiecīgajiem operatoriem emisijas kvotu
piešķiršana tiek atlikta līdz šo noteikumu 
49.punktā
 minētā ministrijas lēmuma pieņemšanai.
21
/
95
53. Ministrija katru gadu izvērtē visu iekārtu darbību, kuras veic kādu no likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
minētajām darbībām un kurām ir izsniegta atļauja, ņemot vērā:
53.1. emisiju ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar normatīvajiem aktiem par stacionārās tehnoloģiskās iekārtas
dalību Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā;
53.2. operatoriem izsniegtās atļaujas un to grozījumus;
53.3. verifikācijas ziņojumā iekļauto verifikācijas atzinumu.
54. Ja ministrija pēc šo noteikumu 
53.punktā
 minētās izvērtēšanas konstatē, ka kādā iekārtā ir veiktas jaudas
ievērojamas izmaiņas vai kāda iekārta ir daļēji vai pilnīgi pārtraukusi darbību, bet attiecīgās iekārtas operators nav
iesniedzis iesniegumu šajos noteikumos paredzētajā kārtībā, ministrija piecu darbdienu laikā pēc izvērtēšanas
pabeigšanas informē attiecīgās iekārtas operatoru par izvērtēšanas rezultātiem un pieprasa attiecīgās iekārtas
operatoram iesniegt informāciju par attiecīgās iekārtas darbības izmaiņām.
55. Ministrija nekavējoties informē Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centru par šo noteikumu 
54.punktā
minētajiem operatoriem. Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs pēc šīs informācijas saņemšanas bloķē
attiecīgo iekārtu operatoru kontus emisijas reģistrā.
56. Ja ministrija konstatē, ka kādai iekārtai emisijas reģistrā emisijas kvotas ir piešķirtas pirms šo noteikumu 
4. 
un
49.punktā
 minētā lēmuma pieņemšanas un šai iekārtai emisijas kvotu apjoms ir jāsamazina, ministrija, pieņemot šo
noteikumu 
49.punktā
 minēto lēmumu, nosaka emisijas kvotu apjomu, kas operatoram jāpārskaita emisijas reģistra jauno
iekārtu rezerves kontā, kā arī nosaka termiņu, kādā operatoram emisijas kvotas ir jāpārskaita.
57. Ja operators neveic šo noteikumu 
56.punktā
 minēto pārskaitījumu ministrijas lēmumā norādītajā termiņā, Latvijas
22
/
95
Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs veic šo pārskaitījumu 20 darbdienu laikā pēc ministrijas lēmumā noteiktā
termiņa beigām.
57.
1
 Esošās iekārtas operators katru gadu līdz 31. decembrim, bet ne vēlāk kā līdz nākamā gada 10. janvārim
iesniedz ministrijā informāciju par jebkādām plānotām jaudas izmaiņām vai attiecīgajā gadā notikušām iekārtas
sākotnējās jaudas izmaiņām, sākotnējā darbības līmeņa izmaiņām un citām darbības izmaiņām, kuras var ietekmēt
operatoram piešķirto emisijas kvotu apjomu, kā arī sniedz informāciju, vai šo izmaiņu rezultātā iekārtā ir notikusi darbības
daļēja vai pilnīga pārtraukšana, kā arī vai iekārtā ir veiktas jaudas ievērojamas izmaiņas.
(MK 
18.03.2014.
 noteikumu Nr.148 redakcijā)
6. Noslēguma jautājumi
58. Ja izmaiņas iekārtas darbībā notikušas pēc 2011.gada 30.jūnija, jaunas iekārtas operatori un šo noteikumu 
13. 
un
15.punktā
 minēto esošo iekārtu operatori (ja iekārtās ir veiktas jaudas ievērojamas izmaiņas) par attiecīgajām izmaiņām
ziņo ministrijai ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc šo noteikumu 
3.punktā
 minētā ministrijas lēmuma projekta
publicēšanas, bet šo noteikumu 
18. 
un 
22.punktā
 minēto iekārtu operatori – ne vēlāk kā divu nedēļu laikā pēc šo
noteikumu 
3.punktā
 minētā ministrijas lēmuma projekta publicēšanas.
(MK 
24.09.2013.
 noteikumu Nr.1005 redakcijā)
59. Ja operators saskaņā ar šo noteikumu 
58.punktu
 ir ziņojis par ievērojamām izmaiņām esošajā iekārtā vai iekārtas
darbības daļēju vai pilnīgu pārtraukšanu un attiecīgās izmaiņas ir notikušas pirms 2013.gada 1.janvāra, ministrija
saskaņā ar šajos noteikumos paredzēto kārtību pieņem lēmumu par 2013.gada emisijas kvotu apjoma grozīšanu.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
23
/
95
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa Direktīvas
2009/29/EK
, ar ko Direktīvu 
2003/87/EK
 groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu
emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu.
Ministru prezidents V.Dombrovskis 
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra vietā – ekonomikas ministrs D.Pavļuts
I. Vispārīgie darbības datu noteikšanas nosacījumi
1. Patērētajai enerģijai, kurināmajam, izejvielām, galaprodukcijai un to izmantošanas radītajām emisijām, par kurām
dati ir pieejami tikai par iekārtu kopumā, darbības datus proporcionāli nosaka attiecīgajām apakšiekārtām šādā veidā:
1.1. ja vienā ražošanas līnijā cits pēc cita tiek ražoti dažādi produkti, patērētā siltuma, kurināmā, izejvielu un
saražotās galaprodukcijas apjomu, kā arī attiecīgās siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu attiecina secīgi, pamatojoties
uz izmantošanas laiku gadā katrai apakšiekārtai;
1.2. ja nav iespējams piemērot šā pielikuma 1.1.apakšpunktā minētos nosacījumus, patērēto siltumu, kurināmo,
izejvielas, galaprodukciju un attiecīgās emisijas daudzumu attiecina, pamatojoties uz atsevišķu saražoto produktu masu
vai apjomu, vai aprēķina, pamatojoties uz saistīto ķīmisko reakciju brīvo reakciju entalpiju vai uz citu piemērotu sadales
principu, kas ievēro pamatotu zinātnisku metodoloģiju.
2. Visu iekārtas apakšiekārtu izejmateriālu, produkciju un emisiju summa nepārsniedz iekārtas kopējos izejmateriālu,
produkcijas un emisiju apjomus.
1.pielikums 
Ministru kabineta 
2013.gada 26.februāra noteikumiem Nr.112
Apakšiekārtu darbības datu un darbības līmeņa noteikšana
24
/
95
II. Konkrētu līmeņatzīmju produktu darbības līmenis
3. Ja iekārtās tiek ražoti produkti, kuriem piemēro Ministru kabineta 2013.gada 26.februāra noteikumu Nr.112
"Emisijas kvotu piešķiršanas kārtība stacionāro tehnoloģisko iekārtu operatoriem" (turpmāk – noteikumi) 3.pielikumā
minēto naftas pārstrādes iekārtas līmeņatzīmi, ar produktu saistīto darbības līmeni nosaka, pamatojoties uz dažādām
noteikumu 
3.pielikumā
 minētajām 
CWT
 funkcijām, to definīcijām, caurlaidspējas bāzi, kā arī 
CWT
 koeficientiem,
atbilstoši šādai formulai:
kur
AL
CWT
 – darbības līmenis (izteikts kā 
CWT
);
CS
i,k
 – 
CWT
 funkcijas 
i
 caurlaidspēja periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
;
CWT
i
 – 
CWT
 funkcijas 
i
 
CWT
 koeficients;
CS
AD,k
 – 
CWT
 funkcijas "Sākotnējā destilācija atmosfērā" caurlaidspēja periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu
aprēķinam, 
k
.
4. Ja iekārtās tiek ražoti produkti, kuriem piemēro noteikumu 
3.pielikumā
 minēto kaļķa produkta līmeņatzīmi, ar
produktu saistīto darbības līmeni nosaka atbilstoši šādai formulai:
kur
AL
kaļķis,stand
 – darbības līmenis attiecībā uz kaļķa ražošanu (tonnas tīra standarta kaļķa);
25
/
95
m
CaO,k
 – brīvo kalcītu oksīdu (CaO) saturs saražotajā kaļķī periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
(masas %), ja nav pieejami dati par brīvā CaO saturu, piemēro pieņēmumu, ne zemāku par 85 %;
m
MgO,k
 – brīvo magnija oksīdu (MgO) saturs saražotajā kaļķī periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
(masas %), ja nav pieejami dati par brīvā MgO saturu, piemēro pieņēmumu, ne zemāku par 0,5 %;
AL
kaļķis,nekoriģ,k
 –
 nekoriģēts iekārtas darbības līmenis (tonnas kaļķa) attiecībā uz kaļķa ražošanu periodā, kas
izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
.
5. Ja iekārtās tiek ražoti produkti, kuriem piemēro noteikumu 
3.pielikumā
 minēto dolomītkaļķa produkta līmeņatzīmi,
ar produktu saistīto darbības līmeni nosaka atbilstoši šādai formulai:
kur
HAL
dol.kaļķis,stand
 – darbības līmenis attiecībā uz dolomītkaļķa ražošanu (tonnas tīra standarta dolomītkaļķa);
m
CaO,k
 – brīvā CaO saturs saražotajā dolomītkaļķī periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
 (masas %), ja
nav pieejami dati par brīvā CaO saturu, piemēro pieņēmumu, ne zemāku par 52 %;
m
MgO,k
 – brīvā MgO saturs saražotajā dolomītkaļķī periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
 (masas %), ja
nav pieejami dati par brīvā MgO saturu, piemēro pieņēmumu, ne zemāku par 33 %;
AL
dol.kaļķis,nekoriģ,k
 – nekoriģēts darbības līmenis (tonnas kaļķa) attiecībā uz dolomītkaļķa ražošanu periodā, kas
izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
.
6. Ja iekārtās tiek ražoti produkti, kuriem piemēro noteikumu 
3.pielikumā
 minēto tvaika krekinga produkta
līmeņatzīmi, ar produktu saistīto darbības līmeni nosaka atbilstoši šādai formulai:
26
/
95
kur
AL
HVC
 – darbības līmenis attiecībā uz augstvērtīgām ķīmiskām vielām, neto vērtība no augstvērtīgām ķīmiskām
vielām, kas saražotas no papildu izejmateriāliem (tonnas 
HVC
);
 – darbības līmenis attiecībā uz kopējo augstvērtīgo ķīmisko vielu produkciju periodā, kas izvēlēts
emisijas kvotu aprēķinam, 
k
 (tonnas 
HVC
);
 – ūdeņraža papildu izejmateriāli periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
 (tonnas ūdeņraža);
 – etilēna papildu izejmateriāli periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
 (tonnas etilēna);
 – citu augstvērtīgo ķīmisko vielu, kas nav ūdeņradis un etilēns, papildu izejmateriāli periodā, kas
izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
 (tonnas 
HVC
).
7. Ja iekārtās tiek ražoti produkti, kuriem piemēro noteikumu 
3.pielikumā
 minēto aromātvielu produktu līmeņatzīmi, ar
produktu saistīto darbības līmeni nosaka, pamatojoties uz dažādām noteikumu 
3.pielikumā
 noteiktajām 
CWT
 funkcijām,
to definīcijām, caurlaidspējas bāzi, kā arī 
CWT
 koeficientiem, atbilstoši šādai formulai:
kur
AL
CWT
 –
 darbības līmenis (izteikts kā 
CWT
);
CS
i,k
 – 
CWT
 funkcijas 
i
 caurlaidspēja periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
;
27
/
95
CWT
i
 – 
CWT
 funkcijas 
i
 
CWT
 koeficients.
8. Ja iekārtās tiek ražoti produkti, kuriem piemēro noteikumu 
3.pielikumā
 minēto ūdeņraža produkta līmeņatzīmi, ar
produktu saistīto darbības līmeni nosaka atbilstoši šādai formulai:
kur
 – darbības līmenis attiecībā uz ūdeņraža produkciju (izteikts salīdzinājumā ar 100 % ūdeņradi);
 – darbības līmenis attiecībā uz ūdeņraža produkciju salīdzinājumā ar ūdeņraža saturu, kas izteikts
normālkubikmetros gadā un nozīmē 0 °C un 101,325 kPa periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
;
 – tīra ūdeņraža frakcija ražošanas apjomā periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
.
9. Ja iekārtās tiek ražoti produkti, kuriem piemēro noteikumu 
3.pielikumā
 minēto sintēzes gāzes produkta
līmeņatzīmi, ar produktu saistīto darbības līmeni nosaka atbilstoši šādai formulai:
kur
 – darbības līmenis attiecībā uz sintēzes gāzes produkciju, salīdzinot ar 47 % ūdeņraža;
 – darbības līmenis attiecībā uz sintēzes gāzes produkciju salīdzinājumā ar ūdeņraža saturu, kas
izteikts normālkubikmetros gadā un nozīmē 0 °C un 101,325 kPa periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
;
28
/
95
 – tīra ūdeņraža frakcija ražošanas apjomā periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam, 
k
.
10. Ja iekārtās tiek ražoti produkti, kuriem piemēro noteikumu 
3.pielikumā
 minēto etilēna oksīda/etilēna glikola
produkta līmeņatzīmi, ar produktu saistīto darbības līmeni nosaka atbilstoši šādai formulai:
kur
AL
EO/EG
 – darbības līmenis attiecībā uz etilēna oksīda/etilēna glikolu produkciju (izteikts etilēna oksīda ekvivalentu
tonnās);
AL
i,k
 – darbības līmenis attiecībā uz etilēna oksīda vai glikola 
i
 ražošanu periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu
aprēķinam, 
k
 (tonnas);
PK
EOE,i
 –
 etilēna oksīda vai glikola 
i
 pārveidošanas koeficients attiecībā pret etilēna oksīdu, kur:
etilēna oksīdam: 1,000;
monoetilēna glikolam: 0,710;
dietilēna glikolam: 0,830;
trietilēna glikolam: 0,880.
11. Ja iekārtas apakšiekārtā kā galaprodukcija tiek ražota gan produkta līmeņatzīmes produkcija, gan produkcija,
kurai netiek piemērota produkta līmeņatzīme, produkta līmeņatzīmes apakšiekārtas darbības datiem ir jāņem vērā tikai
tas izmērāmais siltuma daudzums, kurš tiek izmantots produkta līmeņatzīmes produkcijas ražošanai, ņemot vērā šādus
nosacījumus:
29
/
95
11.1. izmērāmais siltums, kas produkta līmeņatzīmes apakšiekārtā tiek izmantots produkcijas ražošanai, kurai
netiek piemērota produkta līmeņatzīme, ir jāiekļauj siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas saražotā izmērāmā siltuma
darbības datos;
11.2. ja produkta līmeņatzīmes apakšiekārtā nenotiek atsevišķa uzskaite (mērīšana) siltumenerģijai, kura tiek
patērēta produkta līmeņatzīmes produkcijas ražošanai, un siltumenerģijai, kura tiek patērēta tādas produkcijas
ražošanai, kurai netiek piemērota produkta līmeņatzīme, šādā iekārtā šāds izmērāmais siltums ir jāsadala šā pielikuma
1.1. vai 1.2.apakšpunktā minētajā kārtībā.
III. Izmērāmā siltuma ražošanas apakšiekārtu un kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtu darbības datu un
darbības līmeņa noteikšana
12. Siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas emisiju kvotu aprēķinā izmantotā darbības līmeņa noteikšanā tiek ņemts
vērā tikai tāds izmērāmā siltuma daudzums, kura mērīšanai tiek izmantota siltumuzskaites mērierīce atbilstoši
normatīvajiem aktiem par metroloģiskajām prasībām siltumenerģijas skaitītājiem vai jebkura cita ierīce, kas paredzēta
tāda siltumenerģijas daudzuma mērīšanai un reģistrēšanai, kurš saražots, pamatojoties uz plūsmas apjomiem un
temperatūrām.
13. Ja izmērāmo siltuma daudzumu nevar noteikt, izmantojot mērījuma datus saskaņā ar šā pielikuma 12.punktu,
izmērāmā siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas izmērāmā siltuma daudzums ir jānosaka, izmantojot šādas pieejas:
13.1. analizējot iekārtā pieejamo dokumentāciju – rēķinus, iekārtas iekšējo uzskaiti vai grāmatvedības datus, kā arī
jebkuru dokumentāciju, kuru izmantojot var noteikt iekārtas saražoto siltuma daudzumu saskaņā ar caurskatāmu
metodoloģiju;
13.2. pamatojoties uz kurināmā patēriņu un izmērāmo efektivitāti;
13.3. pamatojoties uz kurināmā patēriņu un norādīto efektivitāti.
14. Ja izmērāmais siltuma daudzums tiek noteikts atbilstoši šā pielikuma 13.punktā minētajām pieejām,
nepieciešams izmantot tādas aprēķinu metodes, kuru izmantošana nodrošina pēc iespējas augstāku datu precizitāti un
ļauj izvairīties no emisiju apjoma nepareizas noteikšanas.
15. Siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas tehniskie savienojumi ar citām iekārtām, kurām siltums tiek pārdots vai
eksportēts, tiek iedalīti šādā veidā: 
30
/
95
15.1. visas iekārtas, kas neveic kādu no likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 minētajām darbībām un kurām nav
izsniegtas atļaujas, tiek iedalītas "ne-ETS iekārtas" kategorijā;
15.2. visas iekārtas, kas veic kādu no likuma "
Par piesārņojumu
" 
2.pielikumā
 minētajām darbībām un kurām ir
izsniegtas atļaujas, tiek iedalītas "ETS iekārtas" kategorijā;
15.3. ja izmērāmais siltums tiek ievadīts kopējā siltumapgādes tīklā, visi siltumapgādes tīkli, ar kuriem apakšiekārtai
ir tehnisks savienojums, tiek iedalīti "siltumapgādes tīkls" kategorijā.
16. Darbības līmenis siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtai ir izmērāmais siltums, kas ir saražots konkrētajā siltuma
līmeņatzīmes apakšiekārtā un ir patērēts šīs iekārtas robežās vai eksportēts uz "ne-ETS" iekārtu, un tajā neņem vērā
izmērāmā siltuma daudzumu, kas:
16.1. tiek patērēts elektroenerģijas ražošanai vai tādas mehāniskās enerģijas ražošanai, kas pēc tam tiek patērēta
elektroenerģijas ražošanai;
16.2. tiek saražots slāpekļskābes ražošanas procesos, ņemot vērā, ka šis izmērāmā siltuma daudzums jau ir
iekļauts slāpekļskābes līmeņatzīmē;
16.3. ir izvadīts atmosfērā. Šādā gadījumā neņem vērā siltuma zudumus un, ja izmērāmā siltuma daudzums ir
iekļauts aprēķinātajā izmērāmā siltuma plūsmā, attiecīgajam izmērāmā siltuma daudzumam ir jābūt atskaitītam no
kopējā izmērāmā siltuma daudzuma.
17. Ja iekārtas siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas saražotais izmērāmais siltuma daudzums tiek:
17.1. eksportēts vai pārdots uz citu iekārtu, attiecīgo izmērāmo siltuma daudzumu pieskaita tās iekārtas darbības
līmenim, kas izmērāmo siltumu saņem (siltuma pircējs), bet, ja piegādātais izmērāmais siltums tiek izmantots elektrības
ražošanai, tas netiek ņemts vērā darbības līmeņa noteikšanā;
17.2. eksportēts vai pārdots uz "ne-ETS" iekārtu, attiecīgo izmērāmo siltuma daudzumu pieskaita tās iekārtas
darbības līmenim, kas saražo izmērāmo siltumu (siltuma pārdevējs);
17.3. ievadīts kopējā siltumapgādes tīklā, attiecīgo izmērāmā siltuma daudzumu pieskaita tās iekārtas darbības
līmenim, kas saražo izmērāmo siltumu (siltuma pārdevējs), tai skaitā ja izmērāmais siltums, kas tiek ievadīts kopējā
31
/
95
siltumapgādes tīklā, pēc tam tiek piegādāts citai iekārtai.
18. Ja siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtā saražotais izmērāmais siltums tiek izmantots elektrības ražošanai
attiecīgās iekārtas ietvaros, kā arī tajā iekārtā, uz kuru izmērāmais siltums tiek eksportēts vai pārdots, saražotais
izmērāmais siltuma daudzums netiek ņemts vērā darbības līmeņa noteikšanā.
19. Siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtām tiek piemērots noteikumu 
2.pielikuma
 4.punktā minētais koeficients, ja
iekārtas operators nevar pierādīt, ka eksportētais izmērāmais siltums tiek izmantots noteikumu 
2.pielikuma
 3.punktā
minētajā nozarē, iesniedzot izmērāmā siltuma patērētāju sarakstu, patērētāju darbības NACE kodus, kā arī izmērāmā
siltuma daudzumu, kas piegādāts šādiem patērētājiem.
20. Katrai "ne-ETS" iekārtai eksportētais izmērāmā siltuma daudzums tiek ziņots atsevišķi, ja izmērāmais siltums ir
eksportēts uz vairākām "ne-ETS" iekārtām.
21. Ja iekārtas siltuma līmeņatzīmes apakšiekārta importē vai pērk izmērāmo siltumu no "ne-ETS" iekārtas,
attiecīgais izmērāmais siltums netiek ņemts vērā darbības līmeņa noteikšanā.
22. Darbības līmeņa noteikšanai tām iekārtām, kurās tiek ražots neizmērāmais siltums (kurināmā līmeņatzīmes
apakšiekārtām), tiek izmantots tikai tas kurināmā daudzums, kas tiek izmantots attiecīgās iekārtas ietvaros patērētā
neizmērāmā siltuma ražošanai vai tiek eksportēts vai pārdots "ne-ETS" iekārtai, ņemot vērā šā pielikuma II nodaļā
noteiktos siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas darbības līmeņa noteikšanas nosacījumus.
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra vietā – ekonomikas ministrs D.Pavļuts
2.pielikums 
Ministru kabineta 
2013.gada 26.februāra noteikumiem Nr.112
Emisijas kvotu aprēķins un nosacījumi
(Pielikums grozīts ar MK 
27.01.2015.
 noteikumiem Nr.31)
32
/
95
1. Vispārīgie nosacījumi emisijas kvotu apjoma noteikšanai
1.1. Vispārīgie nosacījumi emisijas kvotu aprēķinam apakšiekārtām
1. Sākotnējo emisijas kvotu apjomu iekārtai pēc iekārtas normālās vai izmainītās darbības uzsākšanas aprēķina,
izmantojot šādu principu:
1.1. katrai produkta līmeņatzīmes apakšiekārtai – ar produktu saistīto darbības līmeni reizinot ar attiecīgā produkta
līmeņatzīmes vērtību;
1.2. katrai siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtai – ar siltumu saistīto darbības līmeni reizinot ar siltuma līmeņatzīmi;
1.3. katrai kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtai – ar kurināmo saistīto darbības līmeni reizinot ar kurināmā
līmeņatzīmes vērtību;
1.4. katrai procesa emisiju apakšiekārtai – ar procesu saistīto darbības līmeni reizinot ar 0,9700.
2. Katras apakšiekārtas galīgā emisijas kvotu apjoma aprēķinā ņem vērā lineāro samazinājuma koeficientu:
2.1. 2013.gadam – 1;
2.2. 2014.gadam – 0,9826;
2.3. 2015.gadam – 0,9652;
2.4. 2016.gadam – 0,9478;
2.5. 2017.gadam – 0,9304;
2.6. 2018.gadam – 0,9130;
2.7. 2019.gadam – 0,8956;
2.8. 2020.gadam – 0,8782.
33
/
95
1.2. Oglekļa dioksīda pārvirzes riska nosacījumi emisijas kvotu aprēķinā
3. Ja, pamatojoties uz saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā (NACE) un rūpnieciskās
produkcijas klasifikācijas (
Prodcom
) kodiem, procesi kādā no siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtām, kurināmā
līmeņatzīmes apakšiekārtām vai procesa emisiju apakšiekārtām notiek ievērojamam oglekļa dioksīda pārvirzes riskam
pakļautā nozarē vai apakšnozarē, kuras ir noteiktas Eiropas Komisijas 2014. gada 27. oktobra Lēmumā Nr.
2014/746/ES
, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 
2003/87/EK
 2015.–2019. gada periodam
nosaka sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks (turpmāk –
oglekļa dioksīda pārvirzes riskam pakļautā nozare), sākotnējā emisijas kvotu aprēķinā 2015.–2019. gadam izmanto
koeficientu 1, ņemot vērā šādus nosacījumus:
3.1. ja vismaz 95 % no siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas, kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtas vai procesa
emisijas apakšiekārtas darbības līmeņa notiek oglekļa dioksīda pārvirzes riskam pakļautā nozarē, visu apakšiekārtu
kopumā uzskata par pakļautu ievērojamam oglekļa dioksīda pārvirzes riskam;
3.2. ja vismaz 95 % no siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas, kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtas vai procesa
emisijas apakšiekārtas darbības līmeņa nenotiek oglekļa dioksīda pārvirzes riskam pakļautā nozarē, uzskata, ka visa
apakšiekārta kopumā nav pakļauta ievērojamam oglekļa dioksīda pārvirzes riskam.
4. Ja procesi kādā no apakšiekārtām nenotiek oglekļa dioksīda pārvirzes riskam pakļautā nozarē, sākotnējā emisijas
kvotu aprēķinā izmanto šādu koeficientu:
4.1. 2013.gadam – 0,8;
4.2. 2014.gadam – 0,7286;
4.3. 2015.gadam – 0,6571;
4.4. 2016.gadam – 0,5857;
4.5. 2017.gadam – 0,5143;
4.6. 2018.gadam – 0,4429;
4.7. 2019.gadam – 0,3714;
34
/
95
4.8. 2020.gadam – 0,3.
2. Emisijas kvotu aprēķins jaunām iekārtām
2.1. Emisijas kvotu aprēķins periodam pirms jaunas iekārtas normālas darbības uzsākšanas
5. Sākotnējo emisijas kvotu apjomu periodam pirms normālas darbības uzsākšanas iekārtā aprēķina, ņemot vērā
verificētās vēsturiskās emisijas, atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – sākotnējais emisijas kvotu daudzums iekārtai par periodu pirms iekārtas normālas darbības uzsākšanas
gadā 
k
;
 – verificētās emisijas periodā pirms iekārtas normālas darbības uzsākšanas gadā 
k
;
 – verificētās elektrības ražošanas emisijas periodā pirms iekārtas normālas darbības uzsākšanas gadā
k
;
 – oglekļa dioksīda pārvirzes riska koeficients gadā 
k
, kad iekārtas pirmā apakšiekārta uzsāka jaunas
iekārtas normālu darbību.
6. Emisijas kvotas par periodu pirms iekārtas normālas darbības uzsākšanas aprēķina un piešķir, ja iekārta darbojas,
tai ir izsniegtas nepieciešamās atļaujas un iekārtā ir veikts emisiju monitorings, kā arī attiecīgās emisijas ir verificētas un
par tām paziņots Valsts vides dienesta reģionālajai vides pārvaldei.
35
/
95
7. Šā pielikuma 5.punktā minētās verificētās vēsturiskās emisijas aprēķina saskaņā ar atļaujā noteikto emisiju
monitoringa metodoloģiju, ņemot vērā Eiropas Komisijas 2012.gada 21.jūnija Regulā Nr. 
601/2012
 par siltumnīcefekta
gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2003/87/EK
 noteiktos
emisiju noteikšanas nosacījumus.
2.2. Jaunas iekārtas normālas darbības uzsākšanas noteikšana
8. Jaunā iekārtā ir uzsākta normāla darbība, kad iekārtas darbības līmenis nepārtrauktā 90 dienu perioda pirmajā
dienā ir sasniedzis vismaz 40 % no iekārtas projektētās jaudas atbilstoši šādai formulai:
kur
 – iekārtas darbības līmenis 90 dienu periodā;
 – iekārtas projektētā jauda.
9. Jaunas iekārtas normālas darbības uzsākšanas datums ir verificētā un apstiprinātā nepārtraukta 90 dienu perioda
(90 pēc kārtas sekojošas dienas, kuru laikā iekārta vai apakšiekārta ir darbināta katru dienu) pirmā diena vai, ja normāls
nozares ražošanas cikls neparedz nepārtrauktu ražošanu, sektoram specifiskos ražošanas ciklos sadalīta 90 dienu
perioda (specifiskie ražošanas cikli tiek summēti tā, lai kopā sanāk 90 dienu periods, kurā iekārta ir darbojusies) pirmā
diena, kuras laikā iekārta darbojas ar jaudu, kas sasniedz vismaz 40 % no jaudas, kas šim aprīkojumam ir paredzēta, ja
nepieciešams, ņemot vērā iekārtas specifiskos ekspluatācijas apstākļus.
10. Lai noteiktu, ka jauna iekārta jau darbojas ar tādu jaudu, kas pārsniedz 40 % no iekārtas projektētās jaudas, 90
dienu nepārtrauktā perioda darbības līmenis, kas ir 90 dienu nepārtrauktā perioda ikdienas darbības līmeņu summa, ir
jādala ar iekārtas ikdienas projektētās jaudas vērtību, kas reizināta ar 90, atbilstoši šādai formulai:
36
/
95
kur
 – iekārtas darbības līmenis 90 dienu periodā;
 – iekārtas projektētā jauda.
11. Ikdienas iekārtas projektēto jaudu nosaka, pamatojoties uz iekārtas uzstādīšanas laikā projektēto jaudu, kuru ir
iespējams dokumentāri pierādīt, piemēram, veicot energoauditu, vai kuru ir apstiprinājis iekārtas piegādātājs vai ražotājs.
2.3. Jaunas iekārtas sākotnējā uzstādītā jauda un uz to attiecināmā darbības līmeņa noteikšana
12. Jaunas iekārtas darbības līmeņa aprēķinā izmantoto jaunas iekārtas sākotnējo uzstādīto jaudu (verificēta katras
apakšiekārtas vidējā vērtība no diviem lielākajiem mēneša ražošanas apjomiem 90 dienu nepārtrauktā periodā pēc
iekārtas normālas darbības uzsākšanas, pieņemot, ka apakšiekārta ir strādājusi ar šādu slodzi 720 stundas mēnesī 12
mēnešus gadā, ņemot vērā arī tās dienas, kad iekārta netika darbināta) aprēķina atbilstoši šādai formulai:
kur
 – jaunas iekārtas sākotnējā uzstādītā jauda;
 – 90 dienu perioda pēc jaunas iekārtas normālas darbības uzsākšanas divu mēnešu (kad darbības
līmenis bija visaugstākais) vidējais darbības līmenis.
37
/
95
13. Jaunas iekārtas sākotnējās uzstādītās jaudas aprēķinā ņem vērā arī tās dienas, kad iekārta nav veikusi darbību
(iekārtas darbības līmenis ir nulle).
14. Jaunas iekārtas darbības līmeni, ņemot vērā katras apakšiekārtas iedalījumu atbilstoši Ministru kabineta
2013.gada 26.februāra noteikumu Nr.112 "Emisijas kvotu piešķiršanas kārtība stacionāro tehnoloģisko iekārtu
operatoriem" (turpmāk – noteikumi) 7.punktam, aprēķina šādi:
14.1. produkta līmeņatzīmes apakšiekārtai – katram produkta līmeņatzīmes apakšiekārtas produktam, kuram ir
noteikta produkta līmeņatzīme, saskaņā ar šā pielikuma 12.punktu aprēķināto sākotnējo attiecīgās apakšiekārtas
uzstādīto ražošanas jaudu reizina ar Eiropas Komisijas noteikto standarta jaudas izmantojuma koeficientu, kas ir
pieejams ministrijas tīmekļa vietnē (turpmāk – standarta jaudas izmantojuma koeficients);
14.2. siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtai – siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma 12.punktu
aprēķināto uzstādīto izmērāmā siltuma jaudu reizina ar ministrijas saskaņā ar Eiropas Komisijas 2011.gada 27.aprīļa
Lēmuma 
2011/278/ES
, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei
atbilstoši 
10.
a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 
2003/87/EK
 (turpmāk – lēmums 
2011/278/ES
),
nosacījumiem noteikto attiecīgo jaudas izmantojuma koeficientu, kas ir pieejams ministrijas tīmekļa vietnē (turpmāk –
attiecīgais jaudas izmantojuma koeficients);
14.3. kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtai – kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma
12.punktu aprēķināto sākotnējo uzstādīto kurināmā patēriņa jaudu reizina ar attiecīgo jaudas izmantojuma koeficientu;
14.4. procesa emisiju apakšiekārtai – procesa emisiju apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma 12.punktu aprēķināto
sākotnējo uzstādīto jaudu procesa vienībai reizina ar attiecīgo jaudas izmantojuma koeficientu.
2.4. Emisijas kvotu aprēķins jaunai iekārtai
15. Katras jaunas iekārtas apakšiekārtas sākotnējo emisijas kvotu apjomu pēc iekārtas normālas darbības
uzsākšanas aprēķina, apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma 14.punktu aprēķināto darbības līmeni reizinot ar attiecīgo
līmeņatzīmi, kas noteikta noteikumu 
3.pielikumā
, un reizinot ar šā pielikuma 3. un 4.punktā minēto oglekļa dioksīda
pārneses riska koeficientu atbilstoši šādai formulai:
38
/
95
kur
 – apakšiekārtas 
i
 sākotnējais emisijas kvotu apjoms;
 – apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma 14.punktu aprēķinātais darbības līmenis;
 – noteikumu 
3.pielikumā
 minētā uz konkrēto apakšiekārtu attiecināmā līmeņatzīme;
 – oglekļa dioksīda pārvirzes riska koeficients gadā 
k
, kad iekārtas pirmā apakšiekārta uzsāka jaunas
iekārtas normālu darbību.
16. Jaunās iekārtas sākotnējo emisijas kvotu apjomu pēc iekārtas normālas darbības uzsākšanas aprēķina,
summējot katras jaunās iekārtas apakšiekārtas sākotnējo emisijas kvotu apjomu, ja vairāk nekā vienā apakšiekārtā vienā
laikā ir uzsākta normāla darbība, atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – sākotnējais emisijas kvotu daudzums iekārtai par periodu pēc iekārtas normālas darbības uzsākšanas
gadā 
k
;
 – apakšiekārtas 
i
 sākotnējais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
.
17. Jaunas iekārtas katras apakšiekārtas emisijas kvotu apjomu par kalendāra gadu, kura laikā iekārta ir uzsākusi
39
/
95
normālu darbību, aprēķina atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – sākotnējais emisijas kvotu apjoms iekārtai par periodu pēc iekārtas normālas darbības uzsākšanas gadā
k
;
 – apakšiekārtas 
i
 sākotnējais emisijas kvotu apjoms;
 – dienu skaits pēc iekārtas normālas darbības uzsākšanas kalendāra gadā, kura laikā iekārta ir
uzsākusi normālu darbību.
18. Kopējo jaunas iekārtas emisijas kvotu apjomu aprēķina atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – iekārtas sākotnējais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – sākotnējais emisijas kvotu apjoms iekārtai par periodu pirms iekārtas normālas darbības uzsākšanas
gadā 
k
; 
40
/
95
 – sākotnējais emisijas kvotu apjoms iekārtai par periodu pēc iekārtas normālas darbības uzsākšanas gadā
k
.
19. Jaunas iekārtas galīgo emisijas kvotu apjomu aprēķina atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – iekārtas kopējais galīgais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – iekārtas sākotnējais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – šā pielikuma 2.punktā minētais lineārais samazinājuma koeficients.
3. Emisijas kvotu aprēķins iekārtām pēc jaudas ievērojamas palielināšanas
3.1. Esošās iekārtas izmainītās darbības uzsākšanas noteikšana pēc jaudas ievērojamas palielināšanas
20. Esošajā iekārtā, kurā ir veikta jaudas ievērojama palielināšana, iekārtas izmainītās darbības uzsākšana pēc
jaudas ievērojamas palielināšanas ir pirmā diena tādam nepārtrauktam 90 dienu periodam, kura laikā uz papildu jaudu
(starpība starp apakšiekārtas sākotnējo uzstādīto jaudu un tās pašas apakšiekārtas uzstādīto jaudu pēc jaudas
ievērojamas palielināšanas) attiecināmais darbības līmenis (AL
pap
) sasniedz vismaz 40 % no papildu jaudas projektētās
jaudas (C
pap,proj
), kas šim aprīkojumam ir paredzēta, ja nepieciešams, ņemot vērā apakšiekārtas specifiskos
ekspluatācijas apstākļus, atbilstoši šādai formulai:
41
/
95
kur
 – uz papildus jaudu attiecināmais iekārtas darbības līmenis;
 – iekārtas papildu jaudas projektētā jauda.
21. Šā pielikuma 20.punktā minētais 90 dienu nepārtrauktais periods ir 90 pēc kārtas sekojošas dienas, kuru laikā
iekārta vai apakšiekārta, kurā ir veiktas jaudas ievērojamas izmaiņas, ir darbināta katru dienu, bet, ja nozares parastais
ražošanas cikls neparedz tādus nepārtrauktās darbošanās 90 dienu periodus, nozares specifiskie ražošanas cikli tiek
summēti tā, lai kopā būtu 90 dienu periods, kurā iekārta ir darbojusies.
22. Lai noteiktu šā pielikuma 20.punktā minēto izmainītās darbības uzsākšanas datumu, šādas iekārtas papildu
jaudas darbības līmeni nosaka katru dienu:
22.1. pēc iespējas iekārtas darbības līmeni balstot uz iekārtai fiziski pievienoto jaudu, piemēram, ja iekārtas jaudas
ievērojama palielināšana ir veikta, pievienojot jaunu ražošanas līniju, uz papildu jaudu attiecināmais iekārtas darbības
līmenis ir šajā jaunajā ražošanas līnijā saražotās produkcijas apjoms;
22.2. ja iekārtas jaudas ievērojama palielināšana ir saistīta ar izmaiņām iekārtu esošajās tehnoloģijās, uz papildu
jaudu attiecināmais iekārtas darbības līmenis ir jānosaka, no kopējā konkrētās apakšiekārtas darbības līmeņa atņemot
vidējo kalendāra gada (bet ne agrāk par 2005.gadu) darbības līmeni, pirms iekārtā tika veiktas jaudas ievērojamas
izmaiņas.
23. Uz papildu jaudas projektēto jaudu 90 dienu periodam attiecināmo darbības līmeni aprēķina, summējot ikdienas
darbības līmeni šā pielikuma 20.punktā minētajā 90 dienu periodā un dalot to ar papildu projektētās jaudas ikdienas
jaudu, kas reizināta ar 90, ņemot vērā, ka darbības līmenim katru dienu 90 dienu periodā nav jāpārsniedz šā pielikuma
20.punktā minētais 40 % līmenis, atbilstoši šādai formulai:
42
/
95
kur
 – uz papildu jaudu attiecināmais iekārtas darbības līmenis;
 – iekārtas papildu jaudas projektētā jauda.
24. Šā pielikuma 23.punktā minēto projektēto jaudu nosaka, pamatojoties uz iekārtas uzstādīšanas laikā projektēto
jaudu, kuru ir iespējams dokumentāri pierādīt, piemēram, veicot energoauditu, vai kuru ir apstiprinājis iekārtas
piegādātājs vai ražotājs.
25. Tām iekārtām, kurām tika izsniegta atļauja pirms 2011.gada 30.jūnija, bet kurās normālā darbība tika uzsākta pēc
šī datuma, iekārtas normālas darbības uzsākšanas datums ir iekārtas izmainītās darbības uzsākšana.
3.2. Esošās iekārtas jaudas ievērojamas palielināšanas noteikšana
26. Iekārtā veiktā jaudas ievērojamā palielināšana atbilst noteikumu 13.2.apakšpunktā minētajam nosacījumam par
apakšiekārtas jaudas palielinājumu atbilstoši šādai formulai:
kur
 – iekārtas sākotnējā uzstādītā jauda pēc pēdējām iekārtā veiktajām jaudas ievērojamām izmaiņām, par kurām
iekārtai jau ir piešķirtas emisijas kvotas, vai perioda no 2005.gada 1.janvāra līdz 2008.gada 31.decembrim divu mēnešu
43
/
95
(kuros ražošanas apjomi bija visaugstākie) vidējais iekārtas darbības līmenis, kā arī jauda, kas ir izmantota, lai iekārtā
noteiktu vēsturisko darbības līmeni, ja iekārta līdz 2011.gada 30.jūnijam ir darbojusies mazāk nekā divus kalendāra
gadus;
 – iekārtas izmainītā jauda, kas ir balstīta uz divu mēnešu lielākajiem darbības līmeņiem sešu mēnešu periodā
pēc iekārtas izmainītās darbības uzsākšanas.
27. Iekārtā veiktā jaudas ievērojamā palielināšana atbilst noteikumu 13.2.apakšpunktā minētajiem nosacījumam par
ievērojami augstāku apakšiekārtas darbības līmeni atbilstoši šādai formulai:
 vai
kur
 – uz papildu jaudu attiecināmais sākotnējais emisijas kvotu apjoms apakšiekārtai, kuras darbība nenotiek
oglekļa dioksīda pārvirzes riskam pakļautā nozarē;
 – sākotnējais emisijas kvotu apjoms apakšiekārtai, ja papildu jauda netiktu uzstādīta, neņemot vērā oglekļa
dioksīda pārvirzes riska koeficientu.
3.3. Papildu jaudas un uz to attiecināmā darbības līmeņa noteikšana
28. Noteikumu 14.punktā minētais jaudas ievērojamais palielinājums ir papildu jauda, kas ir starpība starp
apakšiekārtas sākotnējo uzstādīto jaudu un tās pašas apakšiekārtas uzstādīto jaudu pēc jaudas ievērojamas
palielināšanas un ko nosaka, izmantojot apakšiekārtas ražošanas apjoma vidējo vērtību tajos divos mēnešos, kuros tas
ir bijis vislielākais pirmo sešu mēnešu laikā pēc apakšiekārtas darbības izmaiņām, ņemot vērā tās dienas, kad iekārta
nav veikusi darbību (iekārtas darbības līmenis ir nulle).
29. Šā pielikuma 28.punktā minēto apakšiekārtas papildu jaudu aprēķina atbilstoši šādai formulai:
44
/
95
kur
 – iekārtas aprēķinātā papildu jauda;
 – iekārtas izmainītā jauda, kas ir balstīta uz divu mēnešu lielākajiem darbības līmeņiem sešu mēnešu periodā
pēc iekārtas izmainītās darbības uzsākšanas;
 – iekārtas sākotnējā uzstādītā jauda pēc pēdējām iekārtā veiktajām jaudas ievērojamām izmaiņām, par kurām
iekārtai jau ir piešķirtas emisijas kvotas, vai perioda no 2005.gada 1.janvāra līdz 2008.gada 31.decembrim divu mēnešu
(kuros ražošanas apjomi bija visaugstākie) vidējais iekārtas darbības līmenis, kā arī jauda, kas ir izmantota, lai iekārtā
noteiktu vēsturisko darbības līmeni, ja iekārta līdz 2011.gada 30.jūnijam ir darbojusies mazāk nekā divus kalendāra
gadus.
30. Tām iekārtām, kurām atļauja izsniegta pirms 2011.gada 30.jūnija, bet kurās normālā darbība tika uzsākta pēc šā
datuma, sākotnējā iekārtas uzstādītā jauda ir nulle, bet šīs iekārtas papildu jauda ir iekārtas jaunā jauda (
C
pap
 = 
C
jaun
).
31. Iekārtām pēc jaudas ievērojamas palielināšanas apakšiekārtu darbības līmeņus nosaka tikai uz ievērojamo jaudas
palielinājumu attiecināmajai papildu jaudai.
32. Uz papildu jaudu (
AL
pap
) attiecināmo darbības līmeni, ņemot vērā noteikumu 
7.punktā
 minēto apakšiekārtu
iedalījumu, aprēķina šādi:
32.1. produkta līmeņatzīmes apakšiekārtai – katram produkta līmeņatzīmes apakšiekārtas produktam, kuram ir
noteikta produkta līmeņatzīme, saskaņā ar šā pielikuma 28. un 29.punktu aprēķināto attiecīgās apakšiekārtas papildu
jaudu reizina ar standarta jaudas izmantojuma koeficientu;
32.2. siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtai – siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma 28. un
29.punktu aprēķināto izmērāmā siltuma papildu jaudu reizina ar attiecīgo jaudas izmantojuma koeficientu;
45
/
95
32.3. kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtai – kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma 28. un
29.punktu aprēķināto papildu kurināmā patēriņa jaudu reizina ar attiecīgo jaudas izmantojuma koeficientu;
32.4. procesa emisiju apakšiekārtai – procesa emisiju apakšiekārtas procesa emisiju radīšanas saskaņā ar šā
pielikuma 28. un 29.punktu aprēķināto papildu jaudu procesa vienībai reizina ar attiecīgo jaudas izmantojuma koeficientu.
3.4. Emisijas kvotu aprēķins esošai iekārtai pēc jaudas ievērojamas palielināšanas
33. Uz katras apakšiekārtas papildu jaudu attiecināmo emisijas kvotu apjomu aprēķina, reizinot katras iekārtas uz
palielināto jaudu attiecināmo darbības līmeni (
AL
pap
) ar noteikumu 
3.pielikumā
 doto līmeņatzīmes vērtību un šā
pielikuma 3. un 4.punktā minēto oglekļa dioksīda pārvirzes riska koeficientu.
34. Uz papildu jaudu attiecināmo galīgo emisijas kvotu apjomu aprēķina atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – iekārtas kopējais galīgais uz papildu jaudu attiecināmais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – uz papildu jaudu attiecināmais sākotnējais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – šā pielikuma 2.punktā minētais lineārais samazinājuma koeficients.
35. Ja iekārtā ir veikta jaudas ievērojama palielināšana, jaunais galīgais emisijas kvotu apjoms ir sākotnējā iekārtai
piešķirtā galīgā emisijas kvotu apjoma un iekārtas kopējā galīgā uz papildu jaudu attiecināmā emisijas kvotu apjoma
summa atbilstoši šādai formulai:
46
/
95
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – iekārtas jaunais galīgais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – iekārtas galīgais emisijas kvotu apjoms bez iekārtas jaudas ievērojama palielinājuma gadā 
k
;
 – iekārtas kopējais galīgais uz papildu jaudu attiecināmais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
.
36. Ja iekārta, kurā ir veikta jaudas ievērojama palielināšana, nav elektrības ražotāja, šā pielikuma 35.punktā minēto
iekārtas galīgo emisijas kvotu apjomu bez iekārtas jaudas ievērojama palielinājuma aprēķina, reizinot iekārtas sākotnējo
emisijas kvotu apjomu ar starpsektoru korekcijas koeficientu, atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – iekārtas galīgais emisijas kvotu apjoms bez iekārtas jaudas ievērojama palielinājuma gadā 
k
;
 – iekārtas sākotnējais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
, kas ir apstiprināts Iekārtu sarakstā emisijas
kvotu sadalei 2013.–2020.gadam vai kurš ir apstiprināts ministrijas lēmumā par emisijas kvotu piešķiršanu jaunai iekārtai
vai emisijas kvotu apjoma grozījumiem;
47
/
95
 – starpsektoru korekcijas koeficients gadā 
k
 (ja piemērojams).
37. Ja iekārta, kurā ir veikta jaudas ievērojama palielināšana, ir elektrības ražotāja, šā pielikuma 35.punktā minēto
iekārtas galīgo emisijas kvotu apjomu bez iekārtas jaudas ievērojama palielinājuma aprēķina, reizinot apakšiekārtas
sākotnējo emisijas kvotu apjomu ar lineāro samazinājuma koeficientu, kas minēts šā pielikuma 9.punktā, atbilstoši šādai
formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – iekārtas galīgais emisijas kvotu apjoms bez iekārtas jaudas ievērojama palielinājuma gadā 
k
;
 – iekārtas sākotnējais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
, kas ir apstiprināts iekārtu sarakstā vai kurš ir
apstiprināts ministrijas lēmumā par emisijas kvotu piešķiršanu jaunai iekārtai vai emisijas kvotu apjoma grozījumiem;
 – šā pielikuma 2.punktā minētais lineārais samazinājuma koeficients.
38. Kalendāra gadā, kura laikā iekārtā ir veikta jaudas ievērojama palielināšana, emisijas kvotu apjomu aprēķina
atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
48
/
95
 – iekārtas jaunais galīgais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – iekārtas galīgais emisijas kvotu apjoms bez iekārtas jaudas ievērojama palielinājuma gadā 
k
;
 – iekārtas kopējais galīgais uz papildu jaudu attiecināmais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – dienu skaits pēc iekārtas izmainītās darbības uzsākšanas kalendāra gadā, kura laikā iekārtā ir uzsākta
izmainītā darbība.
4. Emisijas kvotu aprēķins iekārtām pēc jaudas ievērojamas samazināšanas
4.1. Esošās iekārtas izmainītās darbības uzsākšanas noteikšana pēc jaudas ievērojamas samazināšanas
39. Esošā iekārtā, kurā ir veikta jaudas ievērojama samazināšana, iekārtas izmainītās darbības uzsākšana pēc
jaudas ievērojamas samazināšanas ir pirmā diena tādam nepārtrauktam 90 dienu periodam, kura laikā uz atlikušo jaudu
attiecināmais darbības līmenis (
AL
atl
) (vidējais 90 dienu periodā) ir vismaz 40 % no iekārtas atlikušās jaudas projektētās
jaudas (
C
atl,proj
), kas šim aprīkojumam ir paredzēta, ja nepieciešams, ņemot vērā apakšiekārtas specifiskos
ekspluatācijas apstākļus, atbilstoši šādai formulai:
kur
 – iekārtas kopējais darbības līmenis;
 – iekārtas atlikušās jaudas projektētā jauda.
49
/
95
40. Šā pielikuma 39.punktā minētā 90 dienu nepārtrauktais periods ir 90 pēc kārtas sekojošas dienas, kuru laikā
iekārta vai apakšiekārta, kurai ir ievērojami samazināta jauda, ir darbināta katru dienu, bet, ja nozares parastais
ražošanas cikls neparedz tādus nepārtrauktās darbošanās 90 dienu periodus, nozares specifiskie ražošanas cikli tiek
summēti tā, lai kopā būtu 90 dienu periods, kurā iekārta ir darbojusies.
41. Uz samazinātās jaudas projektēto jaudu attiecināmo darbības līmeni aprēķina, summējot kopējo šā pielikuma
39.punktā minēto 90 dienu perioda darbības līmeni un dalot to ar atlikušās jaudas ikdienas jaudu, reizinātu ar 90, ņemot
vērā, ka darbības līmenim katru dienu 90 dienu periodā nav jāpārsniedz šā pielikuma 39.punktā minētais 40 % līmenis,
atbilstoši šādai formulai:
kur
 – iekārtas kopējais darbības līmenis;
 – iekārtas atlikušās jaudas projektētā jauda.
42. Iekārtas projektēto jaudu nosaka, pamatojoties uz iekārtas uzstādīšanas laikā projektēto jaudu, kuru ir iespējams
dokumentāri pierādīt, piemēram, veicot energoauditu, vai kuru ir apstiprinājis iekārtas piegādātājs vai ražotājs.
4.2. Esošās iekārtas jaudas ievērojamas samazināšanas noteikšana
43. Iekārtā veiktā jaudas samazināšana atbilst noteikumu 15.2.apakšpunktā minētajam nosacījumam par
apakšiekārtas jaudas samazinājumu atbilstoši šādai formulai:
50
/
95
kur
 – iekārtas izmainītā jauda, kas ir balstīta uz divu mēnešu lielākajiem darbības līmeņiem sešu mēnešu periodā
pēc iekārtas izmainītās darbības uzsākšanas;
 – iekārtas sākotnējā uzstādītā jauda pēc pēdējām iekārtā veiktajām jaudas ievērojamām izmaiņām, par kurām
iekārtai jau ir piešķirtas emisijas kvotas, vai perioda no 2005.gada 1.janvāra līdz 2008.gada 31.decembrim divu mēnešu
(kuros ražošanas apjomi bija visaugstākie) vidējais iekārtas darbības līmenis, kā arī jauda, kas ir izmantota, lai iekārtā
noteiktu vēsturisko darbības līmeni, ja iekārta līdz 2011.gada 30.jūnijam ir darbojusies mazāk nekā divus kalendāra
gadus.
44. Iekārtā ir ievērojami samazināta jauda saskaņā ar noteikumu 15.2.apakšpunktā noteikto nosacījumu par
ievērojami zemāku apakšiekārtas darbības līmeni atbilstoši šādai formulai:
 vai
kur
 – uz samazināto jaudu attiecināmais sākotnējais emisijas kvotu apjoms apakšiekārtai, kuras darbība nenotiek
oglekļa dioksīda pārvirzes riskam pakļautā nozarē;
 – sākotnējais emisijas kvotu apjoms apakšiekārtai, ja jauda netiktu ievērojami samazināta, neņemot vērā
oglekļa dioksīda pārvirzes riska koeficientu.
4.3. Samazinātās jaudas un uz to attiecināmā darbības līmeņa noteikšana
51
/
95
45. Noteikumu 16.punktā minētais jaudas ievērojamais samazinājums ir iekārtas samazinātā jauda, kas ir starpība
starp apakšiekārtas sākotnējo uzstādīto jaudu un tās pašas apakšiekārtas uzstādīto jaudu pēc jaudas ievērojamas
samazināšanas un ko nosaka, izmantojot šīs apakšiekārtas ražošanas apjoma vidējo vērtību tajos divos mēnešos, kuros
tas bijis vislielākais pirmo sešu mēnešu laikā pēc apakšiekārtas darbības izmaiņām, ņemot vērā tās dienas, kad iekārta
nav veikusi darbību (iekārtas darbības līmenis ir nulle).
46. Šā pielikuma 45.punktā minēto apakšiekārtas samazināto jaudu aprēķina atbilstoši šādai formulai:
kur
 – esošās iekārtas samazinātā jauda pēc iekārtas jaudas ievērojamā samazinājuma periodā, kas ir izvēlēts
sākotnējam emisijas kvotu aprēķinam;
 – iekārtas sākotnējā uzstādītā jauda pēc pēdējām iekārtā veiktajām jaudas ievērojamām izmaiņām, par kurām
iekārtai jau ir piešķirtas emisijas kvotas, vai perioda no 2005.gada 1.janvāra līdz 2008.gada 31.decembrim divu mēnešu
(kuros ražošanas apjomi bija visaugstākie) vidējais iekārtas darbības līmenis, kā arī jauda, kas ir izmantota, lai iekārtā
noteiktu vēsturisko darbības līmeni, ja iekārta līdz 2011.gada 30.jūnijam ir darbojusies mazāk nekā divus kalendāra
gadus;
 – iekārtas izmainītā jauda, kas ir balstīta uz divu mēnešu lielākajiem darbības līmeņiem sešu mēnešu periodā
pēc iekārtas izmainītās darbības uzsākšanas.
47. Iekārtām pēc jaudas ievērojamas samazināšanas apakšiekārtu darbības līmeņus nosaka tikai uz jaudas
ievērojamo samazinājumu attiecināmajai samazinātajai jaudai.
48. Uz samazināto jaudu (
AL
sam
) attiecināmo darbības līmeni, ņemot vērā noteikumu 
7.punktā
 minēto apakšiekārtu
iedalījumu, aprēķina šādi:
48.1. produkta līmeņatzīmes apakšiekārtai – katram produkta līmeņatzīmes apakšiekārtas produktam, kuram ir
52
/
95
noteikta produkta līmeņatzīme, saskaņā ar šā pielikuma 45. un 46.punktu aprēķināto attiecīgās apakšiekārtas
samazināto jaudu reizina ar standarta jaudas izmantojuma koeficientu;
48.2. siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtai – siltuma līmeņatzīmes apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma 45. un
46.punktu aprēķināto izmērāmā siltuma samazināto jaudu reizina ar attiecīgo jaudas izmantojuma koeficientu;
48.3. kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtai – kurināmā līmeņatzīmes apakšiekārtas saskaņā ar šā pielikuma 45. un
46.punktu aprēķināto samazināto kurināmā patēriņa jaudu reizina ar attiecīgo jaudas izmantojuma koeficientu;
48.4. procesa emisiju apakšiekārtai – procesa emisiju apakšiekārtas procesa emisiju radīšanas saskaņā ar šā
pielikuma 45. un 46.punktu aprēķināto samazināto jaudu procesa vienībai reizina ar attiecīgo jaudas izmantojuma
koeficientu.
4.4. Emisijas kvotu aprēķins esošai iekārtai pēc jaudas ievērojamas samazināšanas
49. Uz katras apakšiekārtas samazināto jaudu attiecināmo emisijas kvotu apjomu aprēķina, reizinot katras iekārtas
uz samazināto jaudu attiecināmo darbības līmeni (
AL
sam
) ar attiecīgo noteikumu 
3.pielikumā
 minēto līmeņatzīmes
vērtību un šā pielikuma 3. un 4.punktā minēto oglekļa dioksīda pārvirzes riska koeficientu.
50. Iekārtām, kurās ir veikta jaudas ievērojama samazināšana, sākotnējo katras apakšiekārtas emisijas kvotu apjomu
aprēķina, no sākotnējās emisijas kvotu apjoma atņemot uz samazināto jaudu attiecināmo emisijas kvotu skaitu,
atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – jaunais sākotnējais apakšiekārtas emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – jaunais sākotnējais apakšiekārtas emisijas kvotu apjoms, ja jaudas ievērojama samazināšana netiktu
53
/
95
veikta, gadā 
k
;
 – uz jaudas samazinājumu attiecināmais sākotnējais apakšiekārtas emisijas kvotu apjoms, kas noteikts
saskaņā ar šā pielikuma 49.punktu.
51. Iekārtas jaunais sākotnējais emisijas kvotu apjoms ir visu attiecīgās iekārtas apakšiekārtu sākotnējā emisijas
kvotu apjoma (kas noteikts saskaņā ar šā pielikuma 50.punktu) summa atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – sākotnējais iekārtas emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – apakšiekārtas 
i
 emisijas kvotu apjoms.
52. Ja iekārta, kurā ir veikta jaudas ievērojama samazināšana, nav elektrības ražotāja, iekārtas jaunais galīgais
emisijas kvotu apjoms atbilst šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – jaunais galīgais iekārtas emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
54
/
95
 – jaunais kopējais sākotnējais iekārtas emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – starpsektoru korekcijas koeficients gadā 
k
 (ja piemērojams).
53. Ja iekārta, kurā ir veikta jaudas ievērojama samazināšana, ir elektrības ražotāja, jauno galīgo emisijas kvotu
apjomu aprēķina, piemērojot šā pielikuma 2.punktā minēto lineāro samazinājuma koeficientu, atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – jaunais galīgais iekārtas emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – jaunais kopējais sākotnējais iekārtas emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – šā pielikuma 2.punktā minētais lineārais samazinājuma koeficients.
5. Sākotnējā emisijas kvotu apjoma korekcija atsevišķu procesu apakšiekārtām
5.1. Vispārīgie nosacījumi sākotnējā emisijas kvotu apjoma korekcijai atsevišķu procesu apakšiekārtām
54. Sākotnējo emisijas kvotu apjomu vairākiem apakšiekārtu tipiem koriģē, ņemot vērā korekcijas faktoru, kuri ir
piemērojami divos veidos:
1.veids:      
55
/
95
2.veids:      
kur 
kur
 – attiecīgais darbības līmenis, kas jaunām iekārtām vai jaunām apakšiekārtām ir kopējais darbības līmenis
(
AL
jaun
), bet esošajām iekārtām pēc jaudas ievērojamām izmaiņām ir uz papildu jaudu attiecināmais darbības līmenis
(
AL
pap
) vai uz samazināto jaudu attiecināmais darbības līmenis (
AL
sam
);
 – jaunas iekārtas sākotnējā uzstādītā jauda vai esošās iekārtas izmainītā jauda pēc jaudas ievērojamām
izmaiņām;
 – iekārtas sākotnējā jauda, kas jaunām iekārtām vai jaunām apakšiekārtām ir nulle, bet esošajām iekārtām pēc
jaudas ievērojamām izmaiņām šī jauda attiecas uz kopējo jaudu, kas noteikta atbilstoši pēdējām izmaiņām esošajā
iekārtā (ja esošajā iekārtā nav notikušas jaudas ievērojamas izmaiņas pēc 2011.gada 30.jūnija, 
C
sāk
 ir iekārtas
sākotnējā uzstādītā jauda saskaņā ar iekārtas datu ziņošanas veidlapu);
 – korekcijas faktors, kas tiek piemērots divos veidos:
 – korekcijas tiek veiktas celulozes un celulozes produktu ražošanas apakšiekārtai, vinilhlorīda
monomēra (
VCM
) ražošanas apakšiekārtai vai kurināmā un elektroenerģijas apmaināmībai;
 – korekcijas tiek veiktas tvaika krekinga produktu ražošanas apakšiekārtai vai siltuma plūsmai
starp iekārtām;
56
/
95
 – noteikumu 
1.pielikuma
 1.1.apakšpunktā minētais standarta jaudas izmantojuma koeficients.
5.2. Celulozes un celulozes produktu ražošanas apakšiekārta
55. Ja iekārtā ietilpst apakšiekārtas, kas ražo celulozi (īsšķiedras sulfātceluloze, garšķiedras sulfātceluloze,
termomehāniskā celuloze un mehāniskā celuloze, sulfītceluloze vai cita celuloze, kas nav iekļauta produkta līmeņatzīmju
sarakstā) un eksportē izmērāmu siltumu uz citām tehniski saistītām apakšiekārtām, sākotnējā emisijas kvotu apjomā,
neierobežojot emisijas kvotu sākotnējo ikgadējo daudzumu, kas piešķirts attiecīgās iekārtas citām apakšiekārtām, ņem
vērā tikai sākotnējo ikgadējo emisijas kvotu apjomu, kas piešķirts tādā mērā, kādā celulozes produkti, kas ražoti šajā
apakšiekārtā, ir laisti tirgū un nav pārstrādāti papīrā tajā pašā iekārtā vai citās tehniski saistītās iekārtās.
56. Šā pielikuma 55.punktā minētās iekārtas sākotnējo emisijas kvotu apjomu koriģē, sākotnējo emisijas kvotu
apjomu reizinot ar korekcijas faktoru (šā pielikuma 54.punktā minētais 1.veids), kas ir aprēķināts atbilstoši šādai
formulai:
kur
 – korekcijas faktors;
 – celulozes un celulozes produktu apjoms, kas ir laisti tirgū;
 – kopējais šajā apakšiekārtā saražotais celulozes un celulozes produktu apjoms.
57. Šā pielikuma 56.punktā minēto aprēķinu balsta uz tā perioda datiem, kurš tiek izmantots emisiju aprēķinam
jaunām iekārtām un iekārtām pēc jaudas ievērojamām izmaiņām.
5.3. Tvaika krekinga produktu ražošanas apakšiekārta
57
/
95
58. Sākotnējais ikgadējais emisijas kvotu apjoms ar augstvērtīgu ķīmisko vielu (turpmāk – HVC) ražošanu saistītai
produkta līmeņatzīmes apakšiekārtai, piemērojot (±) korekcijas faktoru (šā pielikuma 54.punktā minētais 2.veids), ir
aprēķināts atbilstoši šādai formulai:
kur
 – sākotnējais ikgadējais emisijas kvotu apjoms ar HVC ražošanu saistītai produkta līmeņatzīmes
apakšiekārtai;
 – tiešās emisijas (tonnas CO
2
 ekv.) no ar HVC ražošanu saistītajā produkta līmeņatzīmes apakšiekārtā
patērētā siltuma ražošanas (neietverot emisijas no elektroenerģijas ražošanas un emisijas no tāda siltuma ražošanas,
kas ir eksportēts un importēts no citas iekārtas vai "ne-ETS" iekārtas) periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam;
 – emisijas (tonnas CO
2
 ekv.) no izmērāmā siltuma daudzuma, kas attiecīgā produkta ražošanai ir
importēts no citām iekārtām (reizināts ar noteikumu 
3.pielikumā
 minēto siltuma līmeņatzīmes vērtību), periodā, kas
izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam;
 – uz produkta ražošanai nepieciešamo elektroenerģijas patēriņu, kas reizināts ar 0,465 tonnām
oglekļa dioksīda uz megavatstundu, attiecināmās netiešās emisijas (tonnas CO
2
 ekv.), kā norādīts noteikumu
3.pielikuma
 II nodaļā ietverto procesu un emisiju definīcijā, periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam;
 – noteikumu 
3.pielikumā
 minētā tvaika krekinga produkta līmeņatzīmes vērtība;
 – atbilstoši noteikumu 
1.pielikuma
 6.punktam noteiktais darbības līmenis (tonnas);
58
/
95
 – korekcijas faktors.
59. Šā pielikuma 58.punktā minētais korekcijas faktors ir aprēķināts atbilstoši šādai formulai:
kur
 – korekcijas faktors;
 – mēneša vidējās ūdeņraža ražošanas no papildu izejmateriāla vērtības (tonnas) periodā, kurš tiek izmantots
emisiju aprēķinam jaunām iekārtām un iekārtām pēc jaudas ievērojamām izmaiņām;
 – mēneša vidējās etilēna ražošanas no papildu izejmateriāla vērtības (tonnas) periodā, kurš tiek izmantots
emisiju aprēķinam jaunām iekārtām un iekārtām pēc jaudas ievērojamām izmaiņām;
 – mēneša vidējās citu augstvērtīgu ķīmisko vielu ražošanas (kas nav ūdeņradis un etilēns) no papildu
izejmateriāla vērtības (HVC tonnās) periodā, kurš tiek izmantots emisiju aprēķinam jaunām iekārtām un iekārtām pēc
jaudas ievērojamām izmaiņām.
60. Ja esošajās iekārtās ir jaudas ievērojamas izmaiņas, kas notikušas sakarā ar esošo iekārtu modifikāciju, dati,
kas attiecas uz izmainīto jaudu, tiek noteikti, izmantojot katra parametra kopējo apjomu pēc izmaiņām, no kura tiek
atņemts vēsturiskais katra parametra apjoms.
61. Šā pielikuma 60.punktā minētais katra parametra vēsturiskais apjoms ir apjoms, kas ir izmantots Iekārtu
sarakstā emisijas kvotu sadalei 2013.–2020.gadam vai kas ir izmantots ministrijas lēmumā emisijas kvotu piešķiršanai
jaunai iekārtai vai emisijas kvotu apjoma grozījumiem esošai iekārtai:
H
2,vēsturiskais
 = vidējais(H
2,ikgadējais
)
bāzes periodā
;
59
/
95
C
2
H
4,vēsturiskais
 = vidējais(C
2
H
4,ikgadējais
)
bāzes periodā
;
citsHVC
vēsturiskais
 = vidējais(citsHVC
ikgadējais
)
bāzes periodā
;
kur
bāzes periods – iekārtas darbības periods, kurā iekārtas ražošanas līmeņi bija augstākie (izvēloties: 2005.gada
1.janvāris–2008.gada 31.decembris vai 2009.gada 1.janvāris–2010.gada 31.decembris), kas izmantots emisijas kvotu
aprēķināšanai Iekārtu sarakstam emisijas kvotu sadalei 2013.–2020.gadam.
5.4. Vinilhlorīda monomēra ražošanas apakšiekārta
62. Sākotnējais ikgadējais emisijas kvotu apjoms ar vinilhlorīda monomēra (turpmāk – VCM) ražošanu saistītai
apakšiekārtai, piemērojot korekcijas faktoru (šā pielikuma 54.punktā minētais 1.veids), ir aprēķināts atbilstoši šādai
formulai:
kur
 – sākotnējais ikgadējais emisijas kvotu apjoms ar VCM ražošanu saistītai apakšiekārtai;
 – korekcijas faktors;
 – noteikumu 
3.pielikumā
 minētā VCM līmeņatzīme;
 – attiecīgais VCM ražošanas darbības līmenis (tonnas).
63. Šā pielikuma 62.punktā minētais korekcijas faktors ir aprēķināts atbilstoši šādai formulai:
60
/
95
kur
 – korekcijas faktors;
 – tiešās VCM ražošanas emisijas (tonnas CO
2
 ekv.) periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam;
 – VCM ražošanai importētā siltuma emisijas (tonnas CO
2
 ekv.) periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu
aprēķinam;
 – ar ūdeņradi, kas izmantots VCM ražošanai, saistītās emisijas (sadedzinātais ūdeņraža apjoms,
kas izteikts TJ, reizināts ar 56,1 (t CO
2
/TJ)) periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam.
5.5. Siltuma plūsma starp iekārtām
64. Ja produkta līmeņatzīmes apakšiekārta ietver izmērāmu siltumu, kas importēts no "ne-ETS" iekārtas, sākotnējo
ikgadējo emisijas kvotu apjomu šai produkta līmeņatzīmes apakšiekārtai samazina par tādu siltuma daudzumu, kāds
vēsturiski importēts attiecīgajā gadā no "ne-ETS" iekārtas, reizinot to ar noteikumu 
3.pielikumā
 minēto siltuma
līmeņatzīmes vērtību.
65. Sākotnējais ikgadējais emisijas kvotu apjoms apakšiekārtām, kuras saņēmušas izmērāmu siltumu no tādām
apakšiekārtām, kas ražo produktus, uz kuriem attiecas noteikumu 
3.pielikumā
 minētās slāpekļskābes līmeņatzīmes,
samazina par šī izmērāmā siltuma, kas saražots slāpekļskābi ražojošajās iekārtās, patēriņa ikgadējo apjomu, reizinātu
ar noteikumu 
3.pielikumā
 minēto siltuma līmeņatzīmi.
66. Šā pielikuma 64. un 65.punktā minētās iekārtas sākotnējo emisijas kvotu apjomu koriģē, sākotnējam emisijas
kvotu apjomam piemērojot (±) korekcijas faktoru (šā pielikuma 54.punktā minētais 2.veids), kas aprēķināts atbilstoši
61
/
95
šādai formulai:
kur
 – korekcijas faktors;
 – noteikumu 
3.pielikumā
 dotā siltuma ražošanas līmeņatzīme;
 – "ne-ETS" iekārtā saražotais vidējais ikmēneša izmērāmā siltuma apjoms, kas
importēts no "ne-ETS" iekārtas un patērēts produkta līmeņatzīmes iekārtas robežās (kurai tiek aprēķinātas emisijas
kvotas) periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam.
67. Ja esošajās iekārtās ir jaudas ievērojamas izmaiņas, kas notikušas sakarā ar esošo iekārtu modifikāciju, dati,
kas attiecas uz izmainīto jaudu, tiek noteikti, izmantojot kopējo no "ne-ETS" iekārtām importēto izmērāmā siltuma
apjomu, no kura tiek atņemts vēsturiskais izmērāmā siltuma apjoms.
68. Šā pielikuma 67.punktā minētais vēsturiskais izmērāmā siltuma apjoms ir apjoms, kas ir izmantots iekārtu
saraksta izstrādei vai kas ir izmantots ministrijas lēmumā emisijas kvotu piešķiršanai jaunai iekārtai vai emisijas kvotu
apjoma grozījumiem esošai iekārtai, un noteikts atbilstoši šādai formulai:
5.6. Kurināmā un elektroenerģijas apmaināmība
69. Katrai noteikumu 
3.pielikuma
 II nodaļā minētajai produkta līmeņatzīmes apakšiekārtai sākotnējais ikgadējais
emisijas kvotu apjoms, piemērojot korekcijas faktoru (šā pielikuma 54.punktā minētais 1.veids), ir aprēķināts atbilstoši
šādai formulai:
62
/
95
kur
 – sākotnējais ikgadējais emisijas kvotu apjoms noteikumu 
3.pielikuma
 II nodaļā minētajai
produkta līmeņatzīmes apakšiekārtai;
 – korekcijas faktors;
 – attiecīgā noteikumu 
3.pielikumā
 minētā produkta līmeņatzīme;
 – attiecīgais ar produktu saistītais darbības līmenis (tonnas).
70. Šā pielikuma 69.punktā minētās korekcijas faktors ir aprēķināts atbilstoši šādai formulai:
kur
 – korekcijas faktors;
 – tiešās emisijas (tonnas CO
2
 ekv.) periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam;
 – emisijas no neto importētā siltuma (tonnas CO
2
 ekv.), kas attiecas uz attiecīgā produkta
ražošanai izmantoto no citām iekārtām importēto izmērāmā siltuma daudzumu (reizinātu ar noteikumu 
3.pielikumā
minēto siltuma līmeņatzīmes vērtību), periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam; 
63
/
95
 – uz produkta ražošanai nepieciešamo elektroenerģijas patēriņu, kas reizināts ar 0,465 tonnām
oglekļa dioksīda uz megavatstundu, attiecināmās netiešās emisijas (tonnas CO
2
 ekv.), kā norādīts noteikumu
3.pielikuma
 II nodaļā ietverto procesu un emisiju definīcijā, periodā, kas izvēlēts emisijas kvotu aprēķinam.
6. Emisijas kvotu aprēķins esošām iekārtām pēc darbības daļējas pārtraukšanas
71. Iekārtām, kuras nav elektrības ražotājas, jaunais galīgais emisijas kvotu apjoms pēc iekārtas darbības daļējas
pārtraukšanas ir atbilstošs šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – samazinātais apakšiekārtas galīgais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – apakšiekārtas sākotnējais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – starpsektoru korekcijas koeficients gadā 
k
 (ja piemērojams);
 – saskaņā ar noteikumu 
20.punktu
 piemērojamais samazinājums.
72. Iekārtām, kuras ir elektrības ražotāji, galīgo emisijas kvotu apjomu pēc iekārtas darbības daļējas pārtraukšanas
aprēķina, piemērojot šā pielikuma 2.punktā minēto lineāro samazinājuma koeficientu, atbilstoši šādai formulai:
64
/
95
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – samazinātais apakšiekārtas galīgais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – apakšiekārtas sākotnējais emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – šā pielikuma 2.punktā minētais lineārais samazinājuma koeficients;
 – saskaņā ar noteikumu 
20.punktu
 piemērojamais samazinājums.
73. Samazinātais kopējais galīgais iekārtas emisijas kvotu apjoms ir visu apakšiekārtu galīgā emisijas kvotu apjoma
summa atbilstoši šādai formulai:
kur
k – gads pēc 2012.gada;
 – samazinātais kopējais galīgais iekārtas emisijas kvotu apjoms gadā 
k
;
 – samazinātais apakšiekārtas 
i
 galīgais emisijas kvotu apjoms.
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra vietā – ekonomikas ministrs D.Pavļuts
65
/
95
I. Produktu līmeņatzīmju un sistēmas robežu definīcijas, neņemot vērā kurināmā un elektroenerģijas
apmaināmību
Nr.
p.k.
Produkta
līmeņatzīme
Aptverto produktu definīcija
Aptverto procesu un emisiju
(sistēmas robežu) definīcija
CO
2
emisiju
pārvirzes
risks
Līmeņatzīmes
vērtība
(kvotas/t)
1.
Kokss
Koksa krāšņu kokss (iegūts,
karbonizējot koksa ogles
augstā temperatūrā) vai gāzes
rūpnīcas kokss (gāzes
rūpnīcas ražotņu
blakusprodukts), kas izteikts
sausa koksa tonnās. Šī
līmeņatzīme neattiecas uz
brūnoglēm
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar procesa
vienību: koksa krāsnis,
H
2
S/NH
3
 sadedzināšana, ogļu
iepriekšēja karsēšana
(atsaldēšana), koksa gāzes
ekstraktors, atsērošana,
destilācija, tvaika ražotne,
spiediena kontrole baterijās,
ūdens bioloģiska attīrīšana,
dažādu blakusproduktu
karsēšana un ūdeņraža
atdalītājs. Ir iekļauta koksa
krāsns gāzes attīrīšana
IR
0,286
3.pielikums 
Ministru kabineta 
2013.gada 26.februāra noteikumiem Nr.112
Produkta, izmērāmā siltuma, kurināmā un procesu emisiju līmeņatzīmes, kā arī
specifisko produktu līmeņatzīmes
(Pielikums grozīts ar MK 
18.03.2014.
 noteikumiem Nr.148)
66
/
95
2.
Kausētā rūda
Aglomerēts dzelzi saturošs
produkts, kas satur
dzelzsrūdas gabaliņus, kušņi
un dzelzi saturoši pārstrādes
materiāli, kuriem piemīt šādas
ķīmiskās un fizikālās īpašības:
sārmainības līmenis,
mehāniskā stiprība un
caurlaidība (kas nepieciešama
dzelzs un vajadzīgo kušņu
materiālu iekļaušanai
dzelzsrūdas reducēšanas
procesos)
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar procesa
vienību: kausēšanas līnija,
aizdedzināšana, izejvielu
sagatavošana, karstā sijāšana,
kausējumu dzesēšana, aukstā
sijāšana un tvaika ražotne
IR
0,171
3.
Karstais metāls
Šķidrā dzelzs, kas piesātināta
ar oglekli tālākai pārstrādei
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar procesa
vienību: domnas krāsns, karstā
metāla apstrāde, domnas
krāsns gaislaides ierīces,
domnas karstās krāsnis,
pamata skābekļa domna,
sekundārā metalurģija,
vakuuma kausi, liešanas
iekārtas (tostarp griešana),
izdedžu pārstrāde, sloga
sagatavošana, domnas gāzes
pārstrāde, atputekļošana,
metāllūžņu iepriekšēja
karsēšana, ogļu žāvēšana
izmantošanai 
PCI
, tvertņu
iepriekšējas karsēšanas statņi,
liešanas stieņu iepriekšējas
karsēšanas statņi, saspiesta
gaisa ražošana, putekļu
apstrāde (briketēšana),
IR
1,328
67
/
95
nogulšņu pārstrāde
(briketēšana), tvaika inžekcija
domnas krāsns vienībā, tvaika
ražotne, pārveidotāja 
BOF
gāzes dzesēšana un citi
procesi
4.
Pirmsdedzināšanas
anods
Anodi izmantošanai alumīnija
elektrolīzē, ko veido benzīna
kokss, darva un ar parastām
metodēm pārstrādāti anodi,
kas veidoti īpaši paredzētā
veidnē konkrētam kausētājam
un dedzināti anoda
dedzināšanas krāsnīs aptuveni
1150 °C temperatūrā
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar
pirmsdedzināšanas anodu
ražošanu
IR
0,324
5.
Alumīnijs
Neapstrādāts nekausēts
šķidrs alumīnijs, kas iegūts
elektrolīzē
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar
pakāpenisko elektrolīzi
ražošanā
IR
1,514
6.
Pelēkā cementa
klinkers
Pelēkā cementa klinkers kā
kopējais saražotais klinkers
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar pelēkā
cementa klinkera ražošanu
IR
0,766
7.
Baltā cementa
klinkers
Baltā cementa klinkers
izmantošanai par galveno
saistvielas sastāvdaļu šādu
materiālu veidošanā:
salaidumu aizpildītāji,
keramikas flīžu līmvielas,
izolācijas un balsta javas,
rūpnieciskās grīdu javas,
gatavie apmetumi, labošanas
javas un hermētiskie
pārklājumi ar maksimālo vidējo
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar baltā
cementa klinkera ražošanu
IR
0,987
68
/
95
saturu 0,4 masas % Fe
2
O
3
,
0,003 masas % Cr
2
O
3
 un 0,03
masas % Mn
2
O
3
8.
Kaļķi
Nedzēsti kaļķi – kalcija oksīds
(CaO), kas iegūts,
dekarbonizējot kaļķakmeni
(CaCO
3
), kā "standarta tīrības"
kaļķis ar brīvā CaO saturu 94,5
%. Šī produkta līmeņatzīme
neattiecas uz kaļķi, kas ražots
un patērēts vienā un tajā pašā
iekārtā attīrīšanas procesiem
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar kaļķa
ražošanu
IR
0,954
9.
Dolomītkaļķis
Dolomītkaļķis jeb kalcinētais
dolomīts kā kalcija un magnija
oksīdu maisījums, kas iegūts,
dekarbonizējot dolomītu
(CaCO
3
.MgCO
3
), ar atlikušo
CO
2
, kas pārsniedz 0,25 %,
brīva MgO saturu robežās no
25 % līdz 40 % un sērijveida
produkta masas blīvumu, kas
zemāks par 3,05 g/cm
3
.
Dolomītkaļķi izsaka kā
"standarta tīrības dolomītkaļķi"
tādā kvalitātē, kurā brīvā CaO
saturs ir 57,4 % un brīvā MgO
saturs ir 38,0 %
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar
dolomītkaļķa ražošanu
IR
1,072
10.
Dolomītkaļķa
kausēšana
Kalcija un magnija oksīdu
maisījums, ko izmanto tikai
ugunsizturīgo ķieģeļu un citu
ugunsizturīgu produktu
ražošanai ar minimālo masas
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar
dolomītkaļķa kausēšanu
IR
1,449
69
/
95
blīvumu 3,05 g/cm
3
11.
Lokšņu stikls
Lokšņu stikls/slīpētais
stikls/spodrinātais stikls
(tonnās izskausētā stikla no
kausēšanas krāsns)
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar ražošanas
posmiem, kuri notiek
kausētavā, rafinierī, spiedes
iekārtā, vannā un krāsnī
IR
0,453
12.
Bezkrāsaina stikla
pudeles un burkas
Bezkrāsaina stikla pudeles ar
nominālo ietilpību < 2,5 litri,
kas paredzētas dzērieniem un
pārtikai (izņemot pudeles, kas
apšūtas ar ādu vai mākslīgo
ādu, un zīdaiņu barošanas
pudeles), izņemot īpaši baltos
krama produktus ar dzelzs
oksīda saturu, kas izteikts kā
Fe
2
O
3
 procentuālais īpatsvars
un ir zemāks par 0,03 %, kā
arī krāsas 
L
 koordinātas
robežās no 100 līdz 87, "a"
koordinātas no 0 līdz –5 un "b"
koordinātas no 0 līdz 3
(izmantojot 
CIELAB
, ko iesaka
Starptautiskā apgaismojuma
komisija 
(Commission
Internationale d'Éclairage)
),
izsakot iepakota produkta
tonnās
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar tādiem
ražošanas posmiem kā
materiālu pārkraušana,
kausēšana, formēšana,
turpmākā apstrāde un
iepakošana, un palīgprocesi
IR
0,382
13.
Krāsaina stikla
pudeles un burkas
Krāsaina stikla pudeles ar
nominālo ietilpību < 2,5 litri,
kas paredzētas dzērieniem un
pārtikai (izņemot pudeles, kas
apšūtas ar ādu vai mākslīgo
ādu, un zīdaiņu barošanas
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
ražošanas posmiem: materiālu
pārkraušana, kausēšana,
formēšana, turpmākā apstrāde
un iepakošana, un palīgprocesi
IR
0,306
70
/
95
pudeles), izsakot iepakotā
produkta tonnās
14.
Nepārtrauktā
pavediena stikla
šķiedras produkti
Kausēts stikls vienlaidu stikla
elementāršķiedras produktu
ražošanai un pārtrauktu stikla
šķiedras diegu, slokšņu,
pavedienu, audumu un paklāju
ražošanai (izsakot kausēta
stikla tonnās, kas atstāj
priekškrāsni).
Nav iekļauti minerālvilnas
produkti, kas paredzēti
termiskai, akustiskai un
ugunsdrošai izolācijai
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
ražošanas procesiem: stikla
kausēšana krāsnīs un stikla
rafinēšana priekškrāsnīs. Šajā
produkta līmeņatzīmē nav
iekļauti turpmākie procesi,
kuros šķiedras pārveido tirgus
precēs
IR
0,406
15.
Apšuvuma ķieģeļi
Apšuvuma ķieģeļi ar blīvumu >
1 000 kg/m
3
, ko izmanto
mūrnieku darbos saskaņā ar
EN 771-1, izņemot ceļa
seguma plātnes, izdedžu
ķieģeļus un zilos apdedzinātos
apšuvuma ķieģeļus
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
ražošanas procesiem:
izejmateriālu sagatavošana,
sastāvdaļu samaisīšana,
izstrādājuma formēšana un
veidošana, tā žāvēšana,
apdedzināšana un galīgā
apdare un dūmgāzu attīrīšana
IR
0,139
16.
Ceļa seguma
plātnes
Māla ķieģeļi, ko izmanto ceļa
segumiem saskaņā ar EN
1344
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
ražošanas procesiem:
izejmateriālu sagatavošana,
sastāvdaļu samaisīšana,
izstrādājuma formēšana un
veidošana, tā žāvēšana,
apdedzināšana un galīgā
apdare un dūmgāzu attīrīšana
IR
0,192
17.
Jumta kārniņi
Māla jumta kārniņi saskaņā ar
EN 1304:2005 definīciju,
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
IR
0,144
71
/
95
izņemot zilos apdedzinātos
jumta kārniņus un piederumus
ražošanas procesiem:
izejmateriālu sagatavošana,
sastāvdaļu samaisīšana,
izstrādājuma formēšana un
veidošana, tā žāvēšana,
apdedzināšana un galīgā
apdare un dūmgāzu attīrīšana
18.
Izsmidzinot
izžāvēts pulveris
Ar izsmidzināšanu izžāvēts
pulveris sienas un grīdas flīžu
ražošanai ar sausspiedes
metodi, izteikts saražotā
pulvera tonnās
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar
smidzinātāja pulvera ražošanu
IR
0,076
19.
Apmetums
Apmetums, kas sastāv no
kalcinēta ģipša vai kalcija
sulfāta (tostarp izmantošanai
būvniecībā, audumu un papīra
tapešu pārklāšanā,
zobārstniecībā un zemes
ielabošanā), izteikti apmetuma
ģipša tonnās.
Šā produkta līmeņatzīme
neattiecas uz augstas
izturības būvniecības
apmetumu
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
ražošanas posmiem: malšana,
žāvēšana un kalcinēšana
IR
1
0,048
20.
Žāvēts sekundārais
ģipsis
Žāvēts sekundārais ģipsis
(sintētisks ģipsis, kas iegūts
kā pārstrādes blakusprodukts
pulvera rūpniecībā vai kā
pārstrādāts materiāls no
būvgružiem un drupām),
izteikts šā produkta tonnās
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar sekundārā
ģipša žāvēšanu
IR
1
0,017
21.
Īsšķiedras
sulfātceluloze
Īsšķiedras sulfātceluloze ir
koksnes celuloze, ko iegūst
sulfāta ķīmiskā procesā no
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst celulozes ražošanas
procesā (jo īpaši celulozes
IR
0,12
72
/
95
rūpnieciska novārījuma un kam
raksturīgs 1–1,5 mm šķiedras
garums, un ko galvenokārt
izmanto produktiem, kuriem
nepieciešams īpašs gludums
un plānums, piemēram,
zīdpapīram un poligrāfijas
papīram – kā neto tirgus
produkcija, izteikta gaissausās
tonnās (turpmāk – 
ADT
)
dzirnavas, reģenerācijas katls,
celulozes žāvēšanas sekcija un
kaļķu ceplis, kā arī pieslēgtā
enerģijas pārveidošanas
aparatūra (katls/
CHP
)). Nav
iekļautas citas darbības
ražotnē, kas neietilpst šajā
procesā, piemēram, koksnes
zāģēšanas un apstrādes
darbības, ķīmisko vielu
ražošana pārdošanai, atkritumu
pārstrāde (atkritumu pārstrāde
uz vietas, nevis ārpus ražotnes
(žāvēšana, smalcināšana,
dedzināšana un noglabāšana
poligonā)), 
PCC
 (nogulsnēs
uzkrātā kalcija karbonāta)
ražošana, aromātisko gāzu
pārstrāde un centrālapkure
22.
Garšķiedras
sulfātceluloze
Garšķiedras sulfātceluloze ir
celuloze, ko iegūst sulfāta
ķīmiskā procesā no
rūpnieciska novārījuma un kam
raksturīgs 3–3,5 mm šķiedras
garums, un ko galvenokārt
izmanto produktiem, kuriem ir
svarīga izturība, piemēram,
iesaiņojamam papīram – kā
neto tirgus produkcija, izteikta
ADT
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst celulozes ražošanas
procesā (jo īpaši celulozes
dzirnavas, reģenerācijas katls,
celulozes žāvēšanas sekcija un
kaļķu ceplis, kā arī pieslēgtā
enerģijas pārveidošanas
aparatūra (katls/
CHP
)). Nav
iekļautas citas darbības
ražotnē, kas neietilpst šajā
procesā, piemēram, koksnes
zāģēšanas un apstrādes
darbības, ķīmisko vielu
ražošana pārdošanai, atkritumu
pārstrāde (atkritumu pārstrāde
uz vietas, nevis ārpus ražotnes
IR
0,06
73
/
95
(žāvēšana, smalcināšana,
dedzināšana un noglabāšana
poligonā)), 
PCC
 (nogulsnēs
uzkrātā kalcija karbonāta)
ražošana, aromātisko gāzu
pārstrāde un centrālapkure
23.
Sulfīta celuloze,
termomehāniskā un
mehāniskā
celuloze
Sulfīta celuloze, kas iegūta
īpašā celulozes ražošanas
procesā, piemēram, celuloze,
kas ražota, novārot šķeldu
spiediena traukā bisulfīta
novārījuma klātbūtnē, un
izteikta kā neto tirgus
produkcija 
ADT
. Sulfīta
celuloze var būt balināta vai
nebalināta.
Mehāniskās celulozes
kategorijas: 
TMP
(termomehāniskā celuloze) un
pamatkoksne, un izteikta kā
neto tirgus produkcija 
ADT
.
Mehāniskā celuloze var būt
balināta vai nebalināta.
Šajā grupā neietilpst mazākas
daļēji ķīmiskas celulozes
apakšgrupas un 
CTMP
 –
ķīmiskā termomehāniskā
celuloze un šķīdinošā celuloze
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst celulozes ražošanas
procesā (jo īpaši celulozes
dzirnavas, reģenerācijas katls,
celulozes žāvēšanas sekcija un
kaļķu ceplis, kā arī pieslēgtā
enerģijas pārveidošanas
aparatūra (katls/
CHP
)). Nav
iekļautas citas darbības
ražotnē, kas neietilpst šajā
procesā, piemēram, koksnes
zāģēšanas un apstrādes
darbības, ķīmisko vielu
ražošana pārdošanai, atkritumu
pārstrāde (atkritumu pārstrāde
uz vietas, nevis ārpus ražotnes
(žāvēšana, smalcināšana,
dedzināšana un noglabāšana
poligonā)), 
PCC
 (nogulsnēs
uzkrātā kalcija karbonāta)
ražošana, aromātisko gāzu
pārstrāde un centrālapkure
IR
0,02
24.
Pārstrādāta papīra
celuloze
Šķiedras celuloze, kas iegūta
no pārstrādāta papīra
(makulatūras un atkritumu
papīra) vai kartona, vai citiem
celulozes šķiedrmateriāliem,
izteikta kā neto tirgus
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst celulozes ražošanas
procesā no pārstrādāta papīra,
kā arī pieslēgtā enerģijas
pārveidošanas aparatūra
(katls/
CHP
). Nav iekļautas citas
IR
0,039
74
/
95
produkcija 
ADT
darbības ražotnē, kas neietilpst
šajā procesā, piemēram,
koksnes zāģēšanas un
apstrādes darbības, ķīmisko
vielu ražošana pārdošanai,
atkritumu pārstrāde (atkritumu
pārstrāde uz vietas, nevis ārpus
ražotnes (žāvēšana,
smalcināšana, dedzināšana un
noglabāšana poligonā)), 
PCC
(nogulsnēs uzkrātā kalcija
karbonāta) ražošana,
aromātisko gāzu pārstrāde un
centrālapkure
25.
Avīžpapīrs
Īpaša papīra kategorija (ruļļos
vai loksnēs), izteikta kā 
ADT
neto tirgus produkcija, ko
izmanto laikrakstu iespiešanai
un kuru iegūst no
pamatkoksnes un/vai
mehāniskās celulozes, vai
pārstrādātām šķiedrām, vai
jebkuras šo abu materiālu
īpatsvara kombinācijas. Svars
parasti svārstās no 40 līdz 52
g/m
2
, bet var sasniegt arī 65
g/m
2
. Avīžpapīrs ir mehāniski
apstrādāts vai nedaudz
spodrināts, balts vai nedaudz
iekrāsots papīrs, ko izmanto
ruļļos augstspiedei, ofseta vai
fleksogrāfiskiem
iespieddarbiem
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst papīra ražošanas
procesā (jo īpaši papīra vai
kartona mašīna un pieslēgtā
enerģijas pārveides aparatūra
(katls/
CHP
), un tiešā
pārstrādes kurināmā
izmantošana). Nav iekļautas
citas darbības ražotnē, kas
neietilpst šajā procesā,
piemēram, koksnes zāģēšanas
un apstrādes darbības, ķīmisko
vielu ražošana pārdošanai,
atkritumu pārstrāde (atkritumu
pārstrāde uz vietas, nevis ārpus
ražotnes (žāvēšana,
smalcināšana, dedzināšana un
noglabāšana poligonā)), 
PCC
(nogulsnēs uzkrātā kalcija
karbonāta) ražošana,
aromātisko gāzu pārstrāde un
IR
0,298
75
/
95
centrālapkure
26.
Nekrītots
augstvērtīgs papīrs
Nekrītots augstvērtīgs papīrs,
kas ietver gan nekrītotu
mehānisko, gan nekrītotu
bezkoksnes papīru, kas
izteikts kā 
ADT
 neto tirgus
produkcija
:
1. Nekrītots bezkoksnes
papīrs ir piemērots
iespieddarbiem vai citiem
grafiskiem nolūkiem, un to
izgatavo no daudzām
galvenokārt nepārstrādātām
šķiedrām, izmantojot dažādas
minerālu pildvielas un dažādus
apdares procesus. Šī
kategorija visbiežāk ietver
dažādus biroja papīra veidus,
piemēram, uzņēmuma
veidlapām, kopēšanai,
datoriem, vēstulēm un
grāmatām.
2. Nekrītots mehāniskais
papīrs ir īpaša papīra
kategorija, kas izgatavota no
mehāniskās celulozes un ko
izmanto iesaiņošanai vai
grafiskiem nolūkiem/žurnāliem
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst papīra ražošanas
procesā (jo īpaši papīra vai
kartona mašīna un pieslēgtā
enerģijas pārveides aparatūra
(katls/
CHP
), un tiešā
pārstrādes kurināmā
izmantošana). Nav iekļautas
citas darbības ražotnē, kas
neietilpst šajā procesā,
piemēram, koksnes zāģēšanas
un apstrādes darbības, ķīmisko
vielu ražošana pārdošanai,
atkritumu pārstrāde (atkritumu
pārstrāde uz vietas, nevis ārpus
ražotnes (žāvēšana,
smalcināšana, dedzināšana un
noglabāšana poligonā)), 
PCC
(nogulsnēs uzkrātā kalcija
karbonāta) ražošana,
aromātisko gāzu pārstrāde un
centrālapkure
IR
0,318
27.
Augstvērtīgais
krītpapīrs
Augstvērtīgais krītpapīrs, kas
ietver gan mehānisko
krītpapīru, gan bezkoksnes
krītpapīru, kas izteikts kā 
ADT
neto tirgus produkcija
:
1. Bezkoksnes krītpapīra
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst papīra ražošanas
procesā (jo īpaši papīra vai
kartona mašīna un pieslēgtā
enerģijas pārveides aparatūra
(katls/
CHP
), un tiešā
IR
0,318
76
/
95
šķirnes ir izgatavotas no
šķiedrām, kas iegūtas
galvenokārt ķīmiskā celulozes
pārstrādes procesā un
krītotas, izmantojot dažādas
metodes, un tās pazīst arī kā
krītotās brīvloksnes. Šī grupa
galvenokārt ir saistīta ar
publikāciju papīru.
2. Krītotās mehāniskās papīra
šķirnes, kas izgatavotas no
mehāniskās celulozes un ko
izmanto grafiskiem
nolūkiem/žurnāliem. Šo grupu
pazīst arī kā krītoto
pamatkoksni
pārstrādes kurināmā
izmantošana). Nav iekļautas
citas darbības ražotnē, kas
neietilpst šajā procesā,
piemēram, koksnes zāģēšanas
un apstrādes darbības, ķīmisko
vielu ražošana pārdošanai,
atkritumu pārstrāde (atkritumu
pārstrāde uz vietas, nevis ārpus
ražotnes (žāvēšana,
smalcināšana, dedzināšana un
noglabāšana poligonā)), 
PCC
(nogulsnēs uzkrātā kalcija
karbonāta) ražošana,
aromātisko gāzu pārstrāde un
centrālapkure
28.
Salvešpapīrs
Salvešpapīrs, kas izteikts kā
neto tirgus produkcija 
ADT
 no
izcelsmes ruļļa, ir apzīmējums
dažādām salvešu un citām
higiēnas papīra šķirnēm, ko
izmanto mājsaimniecībā vai
tirdzniecības un rūpniecības
telpās, piemēram, tualetes
papīrs un kabatlakatiņi, papīra
virtuves un roku dvieļi,
rūpnieciskās lupatas, bērnu
autiņi, sanitārie dvieļi u.c.
TADT (Through Air Dried
Tissue
) – gaisā žāvētas
salvetes – nepieder pie šīs
grupas
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst papīra ražošanas
procesā (jo īpaši papīra vai
kartona mašīna un pieslēgtā
enerģijas pārveides aparatūra
(katls/
CHP
), un tiešā
pārstrādes kurināmā
izmantošana). Nav iekļautas
citas darbības ražotnē, kas
neietilpst šajā procesā,
piemēram, koksnes zāģēšanas
un apstrādes darbības, ķīmisku
vielu ražošana pārdošanai,
atkritumu pārstrāde (atkritumu
pārstrāde uz vietas, nevis ārpus
ražotnes (žāvēšana,
smalcināšana, dedzināšana un
noglabāšana poligonā)), 
PCC
(nogulsnēs uzkrātā kalcija
IR
0,334
77
/
95
karbonāta) ražošana,
aromātisko gāzu pārstrāde un
centrālapkure. Šajā produkta
līmeņatzīmē neietilpst
izcelsmes ruļļa svara
pārveidošana gatavos
izstrādājumos
29.
Testlainers un
gofrētais slāņpapīrs
Testlainers un gofrētais
slāņpapīrs, kas izteikts kā
ADT
 neto tirgus produkcija:
1. Testlainers ir tās kartona
šķirnes, kas iztur iepakošanas
nozarē pieņemtus īpašus
testus, lai tās atzītu par
derīgām izmantošanai kā
kravas pārvadāšanas taras
izgatavošanā lietotā gofrētā
kartona ārējo virsslāni.
Testlaineru galvenokārt
izgatavo no šķiedrām, kas
iegūtas no otrreizēji
pārstrādātām šķiedrām.
2. Gofrētais slāņpapīrs ir
gofrētās pārvadāšanas taras
centrālais elements, kas no
abām pusēm saskaras ar
aplīmējamo kartonu
(testlaineru/kraftlaineru).
Gofrēto starpslāni pamatā
izgatavo no otrreizēji
pārstrādātām šķiedrām, tomēr
šai grupai pieder arī kartons,
kas izgatavots no ķīmiskās un
daļēji ķīmiskās celulozes
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst papīra ražošanas
procesā (jo īpaši papīra vai
kartona mašīna un pieslēgtā
enerģijas pārveides aparatūra
(katls/
CHP
), un tiešā
pārstrādes kurināmā
izmantošana). Nav iekļautas
citas darbības ražotnē, kas
neietilpst šajā procesā,
piemēram, koksnes zāģēšanas
un apstrādes darbības, ķīmisku
vielu ražošana pārdošanai,
atkritumu pārstrāde (atkritumu
pārstrāde uz vietas, nevis ārpus
ražotnes (žāvēšana,
smalcināšana, dedzināšana un
noglabāšana poligonā)), 
PCC
(nogulsnēs uzkrātā kalcija
karbonāta) ražošana,
aromātisko gāzu pārstrāde un
centrālapkure
IR
0,248
78
/
95
30.
Nekrītots kartons
Šī līmeņatzīme aptver dažādus
nekrītotos produktus (kas
izteikti kā 
ADT
 neto tirgus
produkcija), un tie var būt
atsevišķi produkti vai to
grupas. Nekrītotu kartonu
galvenokārt izmanto
iepakošanai, kurā
visnepieciešamākā īpašība ir
izturība un stingrība, bet
savukārt informācijas nesēja
komerciālie aspekti nav tik
svarīgi. Kartonu izgatavo no
jauniegūtām un/vai otrreiz
pārstrādātām šķiedrām, to var
viegli salocīt, tas ir stingrs un
viegli rievojams. Pamatā to
izmanto, lai iesaiņotu patēriņa
preces, piemēram, saldētu
pārtiku un kosmētiku, kā arī
dažādu šķidrumu iepildīšanai;
to pazīst arī kā cieto kartonu,
salokāmo kastu kartonu, kastu
kartonu, pārvadāšanas kartonu
vai pamatkartonu
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst papīra ražošanas
procesā (jo īpaši papīra vai
kartona mašīna un pieslēgtā
enerģijas pārveides aparatūra
(katls/
CHP
), un tiešā
pārstrādes kurināmā
izmantošana). Nav iekļautas
citas darbības ražotnē, kas
neietilpst šajā procesā,
piemēram, koksnes zāģēšanas
un apstrādes darbības, ķīmisku
vielu ražošana pārdošanai,
atkritumu pārstrāde (atkritumu
pārstrāde uz vietas, nevis ārpus
ražotnes (žāvēšana,
smalcināšana, dedzināšana un
noglabāšana poligonā)), 
PCC
(nogulsnēs uzkrātā kalcija
karbonāta) ražošana,
aromātisko gāzu pārstrāde un
centrālapkure
IR
0,237
31.
Krītots kartons
Šī līmeņatzīme aptver dažādus
krītotos produktus (kas izteikti
kā 
ADT
 neto tirgus
produkcija), un tie var būt
atsevišķi produkti vai to
grupas. Krītotu kartonu
galvenokārt izmanto
tirdzniecībā, kad ir
nepieciešams, lai uz
iepakojuma veikala plauktā
Ir iekļauti visi procesi, kas
ietilpst papīra ražošanas
procesā (jo īpaši papīra vai
kartona mašīna un pieslēgtā
enerģijas pārveides aparatūra
(katls/
CHP
), un tiešā
pārstrādes kurināmā
izmantošana). Nav iekļautas
citas darbības ražotnē, kas
neietilpst šajā procesā,
IR
0,273
79
/
95
tiktu uzdrukāta tirdzniecības
informācija, un šādām precēm:
pārtika, medikamenti,
kosmētika un citām. Kartonu
izgatavo no jauniegūtām un
(vai) otrreiz pārstrādātām
šķiedrām, to var viegli salocīt,
tas ir stingrs un viegli
rievojams. Pamatā to izmanto,
lai iesaiņotu patēriņa preces,
piemēram, saldētu pārtiku un
kosmētiku, kā arī dažādu
šķidrumu iepildīšanai; to pazīst
arī kā cieto kartonu, salokāmo
kastu kartonu, kastu kartonu,
pārvadāšanas kartonu vai
pamatkartonu
piemēram, koksnes zāģēšanas
un apstrādes darbības, ķīmisku
vielu ražošana pārdošanai,
atkritumu pārstrāde (atkritumu
pārstrāde uz vietas, nevis ārpus
ražotnes (žāvēšana,
smalcināšana, dedzināšana un
noglabāšana poligonā)), 
PCC
(nogulsnēs uzkrātā kalcija
karbonāta) ražošana,
aromātisko gāzu pārstrāde un
centrālapkure
32.
Slāpekļskābe
Slāpekļskābe (HNO
3
), ko
uzskaita HNO
3
 tonnās (100
%)
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar
līmeņatzīmes produkta
ražošanu, kā arī N
2
O
iznīcināšanas process, izņemot
amonjaka ražošanu
IR
0,302
33.
Adipīnskābe
Adipīnskābe, kas jāuzskaita
sausas attīrītas adipīnskābes
tonnās, ko uzglabā silosos vai
iepako lielos maisos
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar
līmeņatzīmes produkta
ražošanu, kā arī N
2
O
iznīcināšanas process
IR
2,79
34.
Vinilhlorīda
monomērs 
(VCM)
Vinilhlorīds (hloretilēns)
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
ražošanas posmiem: tiešā
hlorēšana, oksihlorēšana un
EDC
 krekings par 
VCM
IR
0,204
80
/
95
35.
Fenols/acetons
Fenola, acetona un
blakusprodukta alfa-
metilstirēna summa kā
kopprodukts
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar fenola un
acetona ražošanu, jo īpaši
gaisa kompresija,
hidroperoksidēšana, kumēna
reģenerācija no izlietotā gaisa,
sabiezināšana un
segmentācija, ražošanas
frakcionēšana un attīrīšana,
darvas krekings, acetofenona
reģenerācija un attīrīšana, 
AMS
reģenerācija eksportam, 
AMS
hidrogenizācija 
ISB
 otrreizējai
pārstrādei, sākotnējā
notekūdeņu attīrīšana
(1.notekūdeņu filtriekārta),
dzesēšanas ūdens ģenerēšana
(piemēram, dzesēšanas torņi),
dzesēšanas ūdens izlietošana
(cirkulācijas sūkņi), aizdedze
un atkritumu dedzināmās
krāsnis (pat ja fiziski atrodas
OSB
), kā arī jebkurš papildu
kurināmā patēriņš
IR
0,266
36.
S-PVC
Polivinilhlorīds; neatrodas
maisījumā ne ar vienu citu
vielu, sastāv no 
PVC
 daļiņām,
kuru vidējais izmērs ir no 50
līdz 200 µm
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar 
S-PVC
ražošanu, izņemot tos, kas
saistīti ar 
VCM
 ražošanu
IR
0,085
37.
E-PVC
Polivinilhlorīds; neatrodas
maisījumā ne ar vienu citu
vielu, sastāv no 
PVC
 daļiņām,
kuru vidējais izmērs ir no 0,1
līdz 3 µm
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar 
E-PVC
ražošanu, izņemot tos, kas
saistīti ar 
VCM
 ražošanu
IR
0,238
81
/
95
38.
Sodas pelni
Nātrija karbonāts kā kopējais
bruto produkts, izņemot blīvos
sodas pelnus, kas iegūti kā
blakusprodukts kaprolaktāma
ražošanas tīklā
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar procesa
vienību sālsūdens attīrīšanu,
kaļķakmens kalcinēšanu un
kaļķa piena ražošanu,
amonjaka absorbciju, NaHCO
3
nogulsnēšanos, NaHCO
3
kristālu filtrēšanu vai
separēšanu no bāzes šķīduma,
NaHCO
3
 sadalīšanos par
Na
2
CO
3
, amonjaka
reģenerāciju un blīvu sodas
pelnu sablīvēšanu vai ražošanu
IR
0,843
Piezīme. 
1
 Piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
II. Produktu līmeņatzīmju un sistēmas robežu definīcijas, ņemot vērā kurināmā un elektroenerģijas
apmaināmību
Nr.
p.k.
Produkta
līmeņatzīme
Aptverto produktu definīcija
Aptverto procesu un emisiju
(sistēmas robežu) definīcija
CO
2
emisiju
pārvirzes
risks
Līmeņatzīmes
vērtība
(kvotas/t)
1.
Naftas
pārstrādes
iekārtu produkti
Naftas pārstrādes iekārtu
produktu maisījums ar vairāk
nekā 40 % vieglo produktu
(motora spirts (benzīns),
tostarp aviācijas spirts, spirta
tipa (benzīna tipa) reaktīvā
dzinēja degviela, citas vieglās
naftas eļļas/vieglie preparāti,
petroleja, tostarp petrolejas tipa
reaktīvā degviela, gāzeļļas), kas
Ir iekļauti visi procesi naftas
pārstrādes iekārtā, kas atbilst
kādas CWT procesa vienības
definīcijai, kā arī papildu ar
attiecīgo procesu nesaistītas
iekārtas, kas darbojas
rafinēšanas fabrikas iežogojuma
iekšpusē, piemēram, attiecībā
uz uzglabāšanu cisternās,
samaisīšanu, noplūžu attīrīšanu.
IR
0,0295
82
/
95
izteikts kā CO
2
 svērtā tonna
(turpmāk – CWT)
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
2.
EAF
 oglekļa
tērauds
Tērauds, kas satur mazāk nekā
8 % metālisku sakausējuma
elementu un klaiņojošu
elementu tādā līmenī, kas
ierobežo izmantošanu
ražojumos, kuriem nav
nepieciešama augsta virsmas
kvalitāte un apstrādājamība
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādām
procesa vienībām: elektriskā
loka krāsns, sekundārā
metalurģija, liešana un griešana,
pēcdedzināšanas iekārta,
atputekļošanas iekārta, tvertņu
karsēšanas statņi, liešanas
stieņu iepriekšējas karsēšanas
statņi, metāllūžņu žāvēšana un
to iepriekšēja karsēšana.
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
IR
0,283
3.
EAF
 augsta
piemaisījumu
līmeņa tērauds
Tērauds, kas satur 8 % vai
vairāk metālisku sakausējuma
elementu vai ja nepieciešama
augstas kvalitātes virsma un
apstrādājamība
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādām
procesa vienībām: elektriskā
loka krāsns, sekundārā
metalurģija, liešana un griešana,
pēcdedzināšanas iekārta,
atputekļošanas iekārta, tvertņu
karsēšanas statņi, liešanas
stieņu iepriekšējas karsēšanas
statņi, lēnās dzesēšanas šahta,
metāllūžņu žāvēšana un to
iepriekšēja karsēšana. Nav
iekļautas šādas procesa
vienības: FeCr konverters un
rūpniecisko gāzu kriogēnā
IR
0,352
83
/
95
uzglabāšana.
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
4.
Dzelzs liešana
Lietā dzelzs, kas izteikta
šķidrās dzelzs tonnās pēc
sakausēšanas un
atslāņošanas, gatavas liešanai
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
procesa posmiem: kausēšanas
cehs, liešanas cehs, pamatcehs
un apdare.
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā tikai elektroenerģijas
patēriņš kausēšanas procesiem
sistēmas robežās
IR
0,325
5.
Minerālvate
Minerālvates izolācijas produkti
termiskai, akustiskai un
ugunsdrošai izolēšanai,
saražoti no stikla, akmens vai
izdedžiem
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
ražošanas posmiem:
kausēšana, šķiedrošana un
saistvielu inžekcija,
vulkanizācija, žāvēšana un
formēšana.
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
IR
0,682
6.
Apmetuma
plāksne
Līmeņatzīme attiecas uz
plāksnēm, loksnēm, paneļiem,
flīzēm, citiem līdzīgiem
apmetuma
izstrādājumiem/struktūrām, kas
izmanto apmetumu,
(ne)apšūtām/pastiprinātām ar
papīru/vienīgi apmetuma
plāksnēm, izslēdzot
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādiem
ražošanas posmiem: malšana,
žāvēšana, kalcinēšana un
plākšņu žāvēšana. Nosakot
netiešās emisijas, ir jāņem vērā
tikai žāvēšanas posmā
izmantoto siltumsūkņu
elektroenerģijas patēriņš
IR
1
0,131
84
/
95
izstrādājumus, kas papildināti
ar apmetumu, izrotāti
(apmetuma ģipša tonnās).
Šī produkta līmeņatzīme
neattiecas uz augsta blīvuma
ģipša šķiedru plāksnēm
7.
Kvēpi
Krāsns kvēpi. Šī līmeņatzīme
neattiecas uz gāzes un
apgaismojuma kvēpu
produktiem
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar krāsns
kvēpu ražošanu, kā arī apdari,
iepakošanu un izplatīšanu.
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
IR
1,954
8.
Amonjaks
Amonjaks (NH
3
) ir jāuzskaita
saražotajās tonnās
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar amonjaka
un starpprodukta ūdeņraža
ražošanu.
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
IR
1,619
9.
Tvaika krekings
Augstvērtīgu ķīmisko vielu
(HVC)
 maisījums, kas izteikts
kā acetilēna, etilēna, propilēna,
butadiēna, benzola un
ūdeņraža kopējā masa,
izslēdzot 
HVC
 no papildu
izejvielām (ūdeņraža, etilēna,
citām 
HVC
) ar etilēna saturu
kopējā produkta maisījumā
vismaz 30 masas procenti un
HVC
 saturu; degvielas gāzes,
butēnu un šķidro ogļūdeņražu
saturs kopā veido vismaz 50
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar augstvērtīgu
ķīmisko vielu kā attīrīta produkta
vai starpprodukta ražošanu ar
sabiezinātu attiecīgo 
HVC
 saturu
zemākajā tirgojamā veidā
(nepārstrādāts C
4
,
nehidrogenizēts pirolīzes
benzīns), izņemot C4 ekstrakciju
(butadiēna ražotni), C4
hidrogenizēšanu, pirolīzes
benzīna hidroapstrādi un
IR
0,702
85
/
95
saturs kopā veido vismaz 50
masas procentus no kopējā
produkta maisījuma
aromātvielu ekstrakciju, kā arī
loģistiku/uzglabāšanu ikdienas
darbībai. Nosakot netiešās
emisijas, ir jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
10.
Aromātvielas
Aromātvielu maisījums, kas
izteikts CO
2
 svērtās tonnās
(CWT)
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādām
aromātvielu apakšvienībām:
pirolīzes benzīna hidroapstrādes
iekārta, benzola/toluēna/ksilēna
(BTX)
 ekstrakcija, 
TDP
, 
HDA
,
ksilēna izomerizācija, P-ksilēna
iekārtas, kumēna ražošana un
ciklo-heksāna ražošana.
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
IR
0,0295
11.
Stirēns
Stirēna monomērs
(vinilbenzols, 
CAS
 numurs:
100-42-5)
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar stirēna un tā
starpprodukta etilbenzola
ražošanu (apjomā, kādu lieto kā
izejmateriālu stirēna ražošanai).
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
IR
0,527
12.
Ūdeņradis
Tīrs ūdeņradis un ūdeņraža un
oglekļa monoksīda maisījumi,
kuru ūdeņraža saturs ir mazāks
vai vienāds ar 60 % mola
frakcijas no kopējā ietilpstošā
ūdeņraža, kā arī oglekļa
Ir iekļauti visi attiecīgie procesa
elementi, kas tieši vai netieši ir
saistīti ar ūdeņraža ražošanu un
ūdeņraža un oglekļa monoksīda
separēšanu. Šie elementi
atrodas starp:
IR
8,85
86
/
95
monoksīda, rēķinot visa
ūdeņraža un oglekļa monoksīda
masu (izteikta kā 100 %
ūdeņradis), kas ietilpst no
attiecīgās apakšiekārtas
eksportētajās produkta
plūsmās
a) ogļūdeņraža(-u)
izejmateriāla(-u) un, ja nodalīts,
arī kurināmā(-o) ielaides
punktu(-iem);
b) visu to produkta plūsmu
izlaides punktiem, kuras satur
ūdeņradi un (vai) oglekļa
monoksīdu;
c) importētā vai eksportētā
siltuma ielaides vai izlaides
punktu(-iem).
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
sistēmas robežās
13.
Sintēzes gāze
Ūdeņraža un oglekļa
monoksīda maisījumi, kuru
ūdeņraža saturs ir < 
60 % mola
frakcijas no kopējā ietilpstošā
ūdeņraža, kā arī oglekļa
monoksīda, rēķinot visa
ūdeņraža un oglekļa monoksīda
masu, kas ietilpst no attiecīgās
apakšiekārtas eksportētajās
produkta plūsmās, attiecinot uz
47 tilpuma procentiem
ūdeņraža
Ir iekļauti visi attiecīgie procesa
elementi, kas tieši vai netieši
saistīti ar sintēzes gāzes
ražošanu un ūdeņraža un
oglekļa monoksīda separēšanu.
Šie elementi atrodas starp:
a) ogļūdeņraža(-u)
izejmateriāla(-u) un, ja nodalīts,
arī kurināmā(-o) ielaides
punktu(-iem);
b) visu to produkta plūsmu
izlaides punktiem, kuras satur
ūdeņradi un (vai) oglekļa
monoksīdu;
c) importētā vai eksportētā
siltuma ielaides vai izlaides
punktu(-iem).
Nosakot netiešās emisijas, ir
jāņem vērā kopējais
elektroenerģijas patēriņš
IR
0,242
87
/
95
sistēmas robežās
14.
Etilēna
oksīds/etilēna
glikoli
Etilēna oksīda/etilēna glikola
līmeņatzīme attiecas uz
šādiem produktiem: etilēna
oksīds (
EO
, augsta tīrība),
monoetilēna glikols (
MEG
,
standarta kategorija + šķiedru
kategorija (augsta tīrība)),
dietilēna glikols 
(DEG)
 un
trietilēna glikols 
(TEG).
Produktu kopējo apjomu izsaka
EO
 ekvivalentos 
(EOE)
, kuri
definēti kā 
EO
 apjoms (pēc
masas), kas iekļauts konkrētā
glikola vienā masas vienībā
Ir iekļauti visi procesi, kas tieši
vai netieši saistīti ar šādām
procesa vienībām: 
EO
 ražošana,
EO
 attīrīšana un glikola sekcija.
Šī produkta līmeņatzīme attiecas
uz kopējo elektroenerģijas
patēriņu (un saistītajām
netiešajām emisijām) sistēmas
robežās
IR
0,512
Piezīme. 
1
 Piemēro no 2014.gada 1.janvāra.
III. Siltuma un kurināmā līmeņatzīmes
Nr.
p.k.
Līmeņatzīme
Līmeņatzīmes vērtība
1.
Siltuma līmeņatzīme
62,3 kvotas/TJ
2.
Kurināmā līmeņatzīme
56,1 kvotas/TJ
Visas produktu līmeņatzīmes attiecas uz vienu saražotā produkta tonnu, kas izteikta kā tirgus (neto) produkcija, un
attiecīgās vielas 100 % tīrību.
Visas aptverto procesu un emisiju definīcijas (sistēmas robežas) ietver dedzināšanu ar lāpu, ja tādu izmanto.
IV. Specifisko produktu līmeņatzīmes
1. Naftas pārstrādes iekārtu līmeņatzīme: 
CWT
 funkcijas
88
/
95
Nr.
p.k.
CWT
 funkcija
Apraksts
Bāze (kt/a)
1
CWT
koeficients
1.1.
Sākotnējā destilācija
atmosfērā
Vieglā sākotnējā vienība, standarta sākotnējā
vienība
F
1
1.2.
Vakuumdestilācija
Vieglā vakuumfrakcionēšana, standarta
vakuumkolonna, vakuuma frakcionēšanas kolonna.
Vakuumdestilācijas koeficients ietver arī vidējo
enerģijas un emisiju apjomu smagās
vakuumpadeves (HFV) vienībai. Tā kā tas vienmēr
ir apvienots ar MVU, HFV jauda nav uzskaitīta
atsevišķi
F
0,85
1.3.
Šķīdinātāja atasfaltēšana
Parastais šķīdinātājs, īpaši stiprais šķīdinātājs
F
2,45
1.4.
Sašķelšana 
(Visbreaking)
Atmosfēras nogulsnes (bez mērcēšanas tvertnes),
atmosfēras nogulsnes (ar mērcēšanas tvertni),
apakšējā vakuumpadeve (bez mērcēšanas
tvertnes), apakšējā vakuumpadeve (ar mērcēšanas
tvertni).
Sašķelšanas (
Visbreaking
) koeficients ietver arī
vidējo enerģijas un emisiju apjomu vakuuma
mirgkolonnai (VAC VFL), tomēr jaudu neuzskaita
atsevišķi
F
1,4
1.5.
Termālais krekings
Termālā krekinga koeficients ietver arī vidējo
enerģijas un emisiju apjomu vakuuma mirgkolonnai
(VAC VFL), tomēr jaudu neuzskaita atsevišķi
F
2,7
1.6.
Aizkavētā koksēšana
Aizkavētā koksēšana
F
2,2
1.7.
Šķidrā koksēšana
Šķidrā koksēšana
F
7,6
1.8.
Elastīgā koksēšana
Elastīgā koksēšana
F
16,6
1.9.
Koksa kalcinēšana
Vertikālās ass krāsns, horizontālās ass rotācijas
ceplis
P
12,75
1.10.
Šķidrais katalītiskais
krekings
Šķidrais katalītiskais krekings, vieglo nogulšņu
katalītiskais krekings, nogulšņu katalītiskais
F
5,5
89
/
95
krekings
1.11.
Cits katalītiskais krekings
Houdry
 katalītiskais krekings, termofora
katalītiskais krekings
F
4,1
1.12.
Destilāta/gāzeļļas
hidrokrekings
Vieglais hidrokrekings, smagais hidrokrekings,
ligroīna hidrokrekings
F
2,85
1.13.
Nogulšņu hidrokrekings
H-eļļa, LC-attīrīšana™ un 
Hycon
F
3,75
1.14.
Ligroīna/benzīna
hidroapstrāde
Benzola piesātināšana, C4-C6 izejmateriālu
atsērošana, parastā ligroīna 
H/T,
 diolefīna un
olefīna piesātināšana, alkilēšanas izejmateriāla
diolefīna un olefīna piesātināšana, 
FCC
 benzīna
hidroapstrāde ar minimālu oktāna zudumu, 
Thio S
olefīniska alkilēšana, 
S-Zorb™
 process, pirolīzes
benzīna/ligroīna selektīva 
H/T,
 pirolīzes
benzīna/ligroīna atsērošana, pirolīzes
benzīna/ligroīna selektīva 
H/T.
Ligroīna hidroapstrādes koeficients ietver reaktora
enerģijas un emisiju apjomu attiecībā uz selektīvu
H/T (NHYT/RXST), tomēr jaudu neuzskaita
atsevišķi
F
1,1
1.15.
Petrolejas/dīzeļdegvielas
hidroapstrāde
Aromātiska piesātināšana, parastā 
H/T,
šķīdinātāja aromātvielu hidrogenizācija, parastā
destilāta 
H/T,
 īpaši smagā destilāta 
H/T,
 galēji
smagā destilāta 
H/T,
 vidējā destilāta atvaskošana,
S-Zorb™
 process, destilātu selektīva
hidroapstrāde
F
0,9
1.16.
Nogulšņu hidroapstrāde
Atmosfēras nogulšņu atsērošana, vakuumnogulšņu
atsērošana
F
1,55
1.17.
VGO
 hidroapstrāde
Hidroatsērošana/denitrifikācija, hidroatsērošana
F
0,9
1.18.
Ūdeņraža ražošana
Tvaika metāna pārveidošana, tvaika ligroīna
pārveidošana, vieglo izejmateriālu daļējas
oksidācijas vienības.
Ūdeņraža ražošanas koeficients ietver enerģijas un
P
300
90
/
95
emisiju apjomu attiecībā uz attīrīšanu (H2PUREE),
tomēr jaudu neuzskaita atsevišķi
1.19.
Katalītiskā pārveidošana
Pastāvīgā reģenerācija, cikliskā, daļēji
reģeneratīvā, 
AROMAX
F
4,95
1.20.
Alkilēšana
Alkilēšana ar 
HF
 skābi, alkilēšana ar sērskābi, C3
olefīna izejmateriāla polimerizācija, C3/C4
izejmateriāla polimerizācija, dimersols.
Alkilēšanas/polimerizācijas koeficients ietver
enerģijas un emisiju apjomu attiecībā uz skābes
reģenerēšanu (ACID), tomēr jaudu neuzskaita
atsevišķi
P
7,25
1.21.
C4 izomerizācija
C4 izomerizācija.
Šis koeficients ietver arī enerģijas un emisiju
apjomu attiecībā uz Eiropas Savienības 27 valstu
vidējo speciālo frakcionēšanu (DIB), kas saskaņota
ar C4 izomerizāciju
R
3,25
1.22.
C5/C6 izomerizācija
C5/C6 izomerizācija.
Šis koeficients ietver arī enerģijas un emisiju
apjomu attiecībā uz ES-27 valstu vidējo speciālo
frakcionēšanu (DIH), kas saskaņota ar C5
izomerizāciju
R
2,85
1.23.
Oksigenāta ražošana
MBTE
 destilācijas vienības, 
MTBE
 ekstrakcijas
vienības, 
ETBE, TAME,
 izooktēna ražošana
P
5,6
1.24.
Propilēna ražošana
Ķīmiskās vielas kategorija, polimēra kategorija
F
3,45
1.25.
Asfalta ražošana
Asfalta un bitumena ražošana.
Ražošanas rādītājos jāiekļauj asfalts ar
modificētiem polimēriem. CWT koeficients ietver
noplūdes
P
2,1
1.26.
Asfalta ar modificētiem
polimēriem maisīšana
Asfalta ar modificētiem polimēriem maisīšana
P
0,55
1.27.
Sēra reģenerēšana
Sēra reģenerēšana.
Sēra reģenerēšanas koeficients ietver enerģijas un
91
/
95
emisiju apjomu attiecībā uz izplūdes gāzes
reģenerēšanu (TRU) un H2S avota vienību (U32),
tomēr jaudu neuzskaita atsevišķi
P
18,6
1.28.
Aromātiskā šķīdinātāja
ekstrakcija
ASE:
 ekstrakcija, destilēšana, 
ASE:
šķidrums/šķidruma ekstrakcija, 
ASE:
šķidrums/šķidrums ar ekstrakciju, destilēšanu.
CWT koeficients attiecas uz visiem
izejmateriāliem, tostarp pirolīzes benzīnu pēc
hidroapstrādes. Pirolīzes benzīna hidroapstrāde ir
jāuzskaita kā ligroīna hidroapstrāde
F
5,25
1.29.
Hidroatalkilēšana
Hidroatalkilēšana
F
2,45
1.30.
TDP/TDA
Toluēna disproporcionēšana/atalkilēšana
F
1,85
1.31.
Cikloheksāna ražošana
Cikloheksāna ražošana
P
3
1.32.
Ksilēna izomerizācija
Ksilēna izomerizācija
F
1,85
1.33.
Paraksilēna ražošana
Paraksilēna adsorbcija, paraksilēna kristalizācija.
Šis koeficients ietver arī enerģijas un emisiju
apjomu attiecībā uz ksilēna dalītāju un ortoksilēna
atkārtotās izmantošanas kolonnu
P
6,4
1.34.
Metaksilēna ražošana
Metaksilēna ražošana
P
11,1
1.35.
Ftalaanhidrīda ražošana
Ftalaanhidrīda ražošana
P
14,4
1.36.
Maleanhidrīda ražošana
Maleanhidrīda ražošana
P
20,8
1.37.
Etilbenzola ražošana
Etilbenzola ražošana. Šis koeficients ietver arī
enerģijas un emisiju apjomu attiecībā uz
etilbenzola destilēšanu
P
1,55
1.38.
Kumēna ražošana
Kumēna ražošana
P
5
1.39.
Fenola ražošana
Fenola ražošana
P
1,15
1.40.
Mašīneļļas (Lube)
šķīdinātājekstrakcija
Mašīneļļas (Lube) šķīdinātājekstrakcija: šķīdinātājs
ir furfurols, šķīdinātājs ir NMP, šķīdinātājs ir fenols,
šķīdinātājs ir SO
2
F
2,1
Mašīneļļas 
(Lube)
Mašīneļļas 
(Lube)
 atvaskošana ar šķīdinātāju: 
92
/
95
1.41.
Mašīneļļas 
(Lube)
atvaskošana ar šķīdinātāju
Mašīneļļas 
(Lube)
 atvaskošana ar šķīdinātāju:
šķīdinātājs ir hlorogleklis, MEK/toluēns,
MEK/MIBK,
 propāns
F
4,55
1.42.
Katalītiska vaska
izomerizācija
Katalītiska vaska izomerizācija un atvaskošana,
selektīvs vaska krekings
F
1,6
1.43.
Lube
 hidrodrupinātājs
Lube
 hidrodrupinātājs ar vairākfrakciju destilēšanu,
Lube
 hidrodrupinātājs ar vakuuma dalītāju
F
2,5
1.44.
Vaska ateļļošana
Vaska ateļļošana: šķīdinātājs ir hlorogleklis,
MEK/toluēns, 
MEK/MIBK,
 propāns
P
12
1.45.
Mašīneļļas (
Lube)/
 vaska
hidroapstrāde
Lube H/F
 ar vakuuma dalītāju, 
Lube H/T
 ar
vairākfrakciju destilēšanu, 
Lube H/T
 ar vakuuma
dalītāju, vaska 
H/F
 ar vakuuma dalītāju, vaska 
H/T
ar vairākfrakciju destilēšanu, vaska 
H/T
 ar vakuuma
dalītāju
F
1,15
1.46.
Šķīdinātāja hidroapstrāde
Šķīdinātāja hidroapstrāde
F
1,25
1.47.
Šķīdinātāja frakcionēšana
Šķīdinātāja frakcionēšana
F
0,9
1.48.
Mola siets C10 un
parafīniem
Mola siets C10 un parafīniem
P
1,85
1.49.
Nogulšņu izejmateriālu
daļēja oksidācija 
(POX)
kurināšanai
POX
 sintēzes gāze kurināšanai
SG
8,2
1.50.
Nogulšņu izejmateriālu
daļēja oksidācija 
(POX)
ūdeņradim un metanolam
POX
 sintēzes gāze ūdeņradim vai metanolam,
POX
 sintēzes gāze metanolam.
Šis koeficients ietver enerģijas un emisiju apjomu
attiecībā uz CO pārvirzi un H2 attīrīšanu (U71),
tomēr jaudu neuzskaita atsevišķi
SG
44
1.51.
Metanols no sintēzes gāzes
Metanols
P
–36,2
1.52.
Gaisa atdalīšana
Gaisa atdalīšana
P (MNm
3
O
2
)
8,8
1.53.
Iegādātā 
NGL
 frakcionēšana
Iegādātā 
NGL
 frakcionēšana
F
1
93
/
95
1.54.
Dūmgāzes apstrāde
DeSOx
 un 
deNOx
F (MNm
3
)
0,1
1.55.
Degvielgāzes apstrāde un
kompresija tirdzniecībai
Degvielgāzes apstrāde un kompresija tirdzniecībai
kW
0,15
1.56.
Jūras ūdens atsāļošana
Jūras ūdens atsāļošana
P
1,15
2. Aromātvielu līmeņatzīme: 
CWT
 funkcijas
Nr.
p.k.
CWT
 funkcija
Apraksts
Bāze (kt/a)
2
CWT
koeficients
2.1.
Ligroīna/benzīna
hidroapstrādes iekārta
Benzola piesātināšana, C4–C6 izejmateriālu
atsērošana, parastā ligroīna 
H/T,
 diolefīna un
olefīna piesātināšana, alkilēšanas izejmateriāla
diolefīna un olefīna piesātināšana, 
FCC
 benzīna
hidroapstrāde ar minimālu oktāna zudumu, 
Thio S
olefīniska alkilēšana, 
S-Zorb™
 process, pirolīzes
benzīna/ligroīna selektīva 
H/T,
 pirolīzes
benzīna/ligroīna atsērošana, pirolīzes
benzīna/ligroīna selektīva 
H/T.
Ligroīna hidroapstrādes koeficients ietver reaktora
enerģijas un emisiju apjomu attiecībā uz selektīvu
H/T (NHYT/RXST), tomēr jaudu neuzskaita
atsevišķi
F
1,1
2.2.
Aromātiskā šķīdinātāja
ekstrakcija
ASE:
 ekstrakcija, destilēšana, 
ASE:
šķidrums/šķidruma ekstrakcija, 
ASE:
šķidrums/šķidrums ar ekstrakciju, destilēšanu.
CWT koeficients attiecas uz visiem
izejmateriāliem, tostarp pirolīzes benzīnu pēc
hidroapstrādes. Pirolīzes benzīna hidroapstrāde ir
jāuzskaita kā ligroīna hidroapstrāde
F
5,25
2.3.
TDP/TDA
Toluēna disproporcionēšana/atalkilēšana
F
1,85
2.4.
Hidro-atalkilēšana
Hidroatalkilēšana
F
2,45
2.5.
Ksilēna izomerizācija
Ksilēna izomerizācija
F
1,85
94
/
95
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
2.6.
Paraksilēna ražošana
Paraksilēna adsorbcija, paraksilēna kristalizācija.
Šis koeficients ietver arī enerģijas un emisiju
apjomu attiecībā uz ksilēna dalītāju un ortoksilēna
atkārtotās izmantošanas kolonnu
P
6,4
2.7.
Cikloheksāna ražošana
Cikloheksāna ražošana
P
3
2.8.
Kumēna ražošana
Kumēna ražošana
P
5
Piezīmes.
1
 
CWT
 koeficientu bāze: neto svaigais izejmateriāls (F), reaktora izejmateriāls (R, tostarp otrreizēji pārstrādāts),
produkta izejmateriāls (P), sintēzes gāzes ražošana 
POX
 vienībām (SG).
2
 
CWT
 koeficientu bāze: neto svaigais izejmateriāls (F), produkta izejmateriāls (P).
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra vietā – ekonomikas ministrs D.Pavļuts
95
/
95