Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 97,
18.05.2017.
OP numurs: 
2017/97.7
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
226
Pieņemts: 
25.04.2017.
Stājas spēkā: 
19.05.2017.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2020. - ...
Grozījumi:
MK 10.12.2019. noteikumi 
Nr.624 / LV, 257, 23.12.2019. / Stājas spēkā 01.01.2020.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 226
Rīgā 2017. gada 25. aprīlī (prot. Nr. 21 37. §)
Energoefektivitātes pienākuma shēmas noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Energoefektivitātes likuma
6. panta otro, sesto un septīto daļu
I. Vispārīgais jautājums
1. Noteikumi nosaka:
1.1. energoefektivitātes pienākuma shēmā iekļaujamās nozares;
1.2. energoefektivitātes pienākuma shēmas atbildīgo pušu (turpmāk – atbildīgās puses) izvēles kritērijus;
1.3. atbildīgo pušu pienākumu apjomu sadalījumā pa gadiem un tā noteikšanas metodiku;
1.4. iegūtā enerģijas ietaupījuma verifikācijas sistēmu;
1.5. kārtību, kādā atbildīgajai pusei radušās izmaksas par energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem pie
galalietotāja vai atbildīgajai pusei noteiktās iemaksas valsts energoefektivitātes fondā iekļauj maksā par
enerģiju;
1.6. kārtību, kādā šo noteikumu 1.5. apakšpunktā minētās izmaksas sadalāmas starp galalietotājiem, un to
apmaksas veidu.
II. Energoefektivitātes pienākuma shēmā iekļaujamā nozare un atbildīgo pušu
izvēles kritēriji
2. Energoefektivitātes pienākuma shēmas starta periodā un pirmajā saistību periodā atbildīgā puse ir
elektroenerģijas mazumtirdzniecības komersants, kura pārdotais elektroenerģijas apjoms:
2.1.  2016. gadā ir vismaz 10 GWh ;
1
/
6
2.2. saistību perioda kārtējā gadā ir vismaz 10 GWh.
3. Energoefektivitātes pienākuma shēmā iekļaujamās nozares un atbildīgo pušu izvēles kritērijus nosaka vismaz
sešus mēnešus pirms katra šo noteikumu 6.3. un 6.4. apakšpunktā minētā saistību perioda beigām.
4. Elektroenerģijas mazumtirdzniecības komersants, kas sākotnēji nav iesaistīts energoefektivitātes pienākuma
shēmā, kļūst par atbildīgo pusi ar brīdi, kad tas ir izpildījis šo noteikumu 2.2. apakšpunktā minēto kritēriju. Šādā
gadījumā komersantam ir pienākums 28 darbdienu laikā informēt Būvniecības valsts kontroles biroju par to, ka
komersants kļuvis par atbildīgo pusi saskaņā ar šo noteikumu 2.2. apakšpunktu. Būvniecības valsts kontroles birojam
ir tiesības saņemt informāciju no sadales un pārvades operatoriem par šajā punktā minēto komersantu galalietotājiem
piegādāto enerģijas apjomu, lai kontrolētu šajos noteikumos ietverto pienākumu izpildi.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
5. Būvniecības valsts kontroles birojs publicē savā tīmekļvietnē un aktualizē informāciju par energoefektivitātes
pienākuma shēmas atbildīgajām pusēm.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
III. Atbildīgo pušu pienākumu apjoms, tā noteikšanas metodika un
energoefektivitātes pienākuma shēmas ietaupījuma kopējais apjoms
6. Energoefektivitātes pienākuma shēma valsts obligātā galapatēriņa ietaupījuma sasniegšanai tiek uzsākta
2017. gada 29. maijā un īstenota līdz 2030. gada 31. decembrim:
6.1. energoefektivitātes pienākuma shēmas starta periods ir no 2017. gada 29. maija līdz 2017. gada
31. decembrim;
6.2. energoefektivitātes pienākuma shēmas pirmais saistību periods ir no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim;
6.3. energoefektivitātes pienākuma shēmas otrais saistību periods ir no 2021. gada 1. janvāra līdz 2025. gada
31. decembrim;
6.4. energoefektivitātes pienākuma shēmas trešais saistību periods ir no 2026. gada 1. janvāra līdz 2030. gada
31. decembrim.
7. Pienākumu apjomu pirmajam saistību periodam nosaka atbilstoši šo noteikumu 
10.
 punktā minētajai metodei.
Energoefektivitātes pienākuma shēmā iekļauto atbildīgo pušu kopējā valsts obligātā galapatēriņa ietaupījuma daļa, kas
minēta šo noteikumu 
9.
 punktā, tiek palielināta par pienākumu apjomu, kas aprēķināts no jauna iekļautajai atbildīgajai
pusei.
8. Atbildīgā puse, kas kādā no pirmā saistību perioda gadiem nesasniedz šo noteikumu 2.2. apakšpunktā minēto
pārdotās enerģijas apjomu, netiek izslēgta no energoefektivitātes pienākuma shēmas.
9. Atbildīgās puses pirmajā saistību periodā sasniedz kopējo valsts obligātā galapatēriņa ietaupījuma daļu, ko veido
visu atbildīgo pušu pienākumu apjoma summa pirmajam periodam. Katras atbildīgās puses pienākuma apjoms
pirmajam saistību periodam sadalījumā pa gadiem aprēķināts atbilstoši šo noteikumu 
10.
 punktam. Kopējo valsts
obligātā galapatēriņa ietaupījuma daļu nākamajiem saistību periodiem nosaka atbilstoši energoefektivitātes jomu
reglamentējošajiem normatīvajiem aktiem šo noteikumu 
3.
 punktā minētajos termiņos.
10. Atbildīgās puses pienākuma apjomu pirmajā saistību periodā sadalījumā pa gadiem nosaka pēc šādas
metodes:
10.1. 2018. gadā – P
2018
=1,5 % x A
2018;
2
/
6
10.2. 2019. gadā – P
2019
=1,5 % x (A
2018
+A
2019
);
10.3. 2020. gadā – P
2020
=1,5 % x (A
2018
+A
2019
+A
2020
), kur:
A
n
 – atbildīgās puses attiecīgajā gadā pārdotais elektroenerģijas apjoms (MWh);
P
n
 – atbildīgās puses attiecīgā gada pienākuma apjoms (MWh).
11. No šo noteikumu 
10.
 punktā minētā atbildīgās puses pārdotā enerģijas apjoma A
n
 attiecīgajā gadā var atskaitīt
lielajiem elektroenerģijas patērētājiem un lielajiem uzņēmumiem pārdoto elektroenerģijas apjomu, pamatojoties uz
zvērināta revidenta apliecinājumu.
IV. Atbildīgās puses gūtais enerģijas ietaupījums pienākuma izpildei un tā
verifikācija
12. Atbildīgā puse energoefektivitātes pienākuma shēmas ietvaros pienākumu var izpildīt:
12.1. nodrošinot galalietotāju informēšanu par energoefektivitātes paaugstināšanas iespējām;
12.2. veicot iemaksas valsts energoefektivitātes fondā atbilstoši normatīvajam aktam par kārtību un apmēru,
kādā tiek veiktas iemaksas energoefektivitātes fondos obligātā enerģijas ietaupījuma sasniegšanai;
12.3. ar energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem pie galalietotāja.
13. Lai sasniegtu attiecīgu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu, atbildīgās puses šo noteikumu 
19.
 punktā minētajā
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu plānā iekļauj energoefektivitātes un citus pasākumus un ar apliecinošiem
dokumentiem pierāda savu līdzdalību minētajos pasākumos.
14. Atbildīgās puses starta periodā energoefektivitātes monitoringa sistēmas ietvaros 2017. gadā ziņo par enerģijas
ietaupījumu, kas iegūts no 2014. gada 1. janvāra līdz starta perioda beigām energoefektivitātes pasākumos pie
galalietotājiem. Atbildīgā puse ar apliecinošiem dokumentiem pierāda savu līdzdalību minētajos pasākumos. Par
attiecīgo ietaupījuma apjomu samazina atbildīgās puses pienākuma apjomu pirmajā saistību periodā.
15. Atbildīgā puse katru gadu līdz 1. novembrim iesniedz Būvniecības valsts kontroles birojam enerģijas ietaupījuma
pārskatu par iepriekšējo kalendāra gadu atbilstoši normatīvajiem aktiem par energoefektivitātes monitoringu.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
16. Ja atbildīgā puse attiecīgā gada pienākuma apjomu, ko nosaka saskaņā ar šo noteikumu 
10.
 punktu, ir
izpildījusi vismaz par 80 %, trūkstošo daļu pieskaita nākamā gada pienākuma apjomam. Šādi pieskaitījumi iespējami
attiecīgā saistību perioda ietvaros. Ja atbildīgā puse kalendāra gadā izpilda mazāk nekā 80 % no šo noteikumu
10.
 punktā minētā pienākuma apjoma, tā par neizpildīto daļu veic iemaksu valsts energoefektivitātes fondā 1,5 reižu
apmērā no noteiktās vērtības par katru ietaupāmo enerģijas vienību atbilstoši normatīvajiem aktiem par
energoefektivitātes fondu.
17. Šo noteikumu 
16.
 punktā minētajā gadījumā Būvniecības valsts kontroles birojs var pieprasīt šo noteikumu
19.
 punktā minētā pasākumu plāna koriģēšanu, lai nodrošinātu atbildīgās puses plāna atbilstību pienākuma apjomam.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
18. Ja atbildīgā puse ir pārsniegusi atbilstošā gada pienākuma apjomu, kas noteikts saskaņā ar šo noteikumu
10.
 punktu, tās pienākuma apjoms nākamajam gadam tiek samazināts par minēto pārsniegumu.
3
/
6
V. Atbildīgās puses energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos iegūtā
ietaupījuma apjoms un tā verifikācijas sistēma
19. Atbildīgā puse izstrādā energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu plānu (turpmāk – pasākumu plāns) noteiktā
pienākuma apjoma sasniegšanai secīgi katram saistību periodam. Pasākumu plānā ietver vismaz šādu informāciju:
19.1. aprēķinātā pienākuma apjomu indikatīvi saistību periodam un faktiski, kas aprēķināts katru gadu atbilstoši
šo noteikumu 
10.
 punktam;
19.2. indikatīvos plānotos energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus un to izmaksas pienākuma apjoma
sasniegšanai;
19.3. plānotā enerģijas galapatēriņa ietaupījuma aprēķināšanai izvēlētās metodikas pamatojumu. Piemērojamās
enerģijas galapatēriņa ietaupījuma aprēķināšanas metodikas noteiktas normatīvajos aktos par
energoefektivitātes monitoringu;
19.4. pienākuma apjomu, par kādu tā plāno veikt iemaksu valsts energoefektivitātes fondā;
19.5. plānoto izmaksu atgūšanas veidu saskaņā ar šo noteikumu 
25. 
un 
26.
 punktu;
19.6. informāciju par enerģijas ietaupījumu, kas iegūts no 2014. gada 1. janvāra līdz starta perioda beigām
energoefektivitātes pasākumos pie galalietotājiem;
19.7. informāciju par to, kā, aprēķinot šo noteikumu 12.1. apakšpunktā minētajos energoefektivitātes
paaugstināšanas pasākumos sasniegto ietaupījumu, tiks ņemta vērā pasākumu mijiedarbība un iespējamā
pārklāšanās ar citiem pasākumiem, ko valsts, pašvaldības vai atbildīgā puse veic pie attiecīgā galalietotāja.
20. Elektroenerģijas mazumtirdzniecības komersants triju mēnešu laikā no kļūšanas par atbildīgo pusi saskaņā ar
šo noteikumu 
2. 
un 
4.
 punkta nosacījumiem iesniedz pasākumu plānu Būvniecības valsts kontroles birojam.
Būvniecības valsts kontroles birojs 28 darbdienu laikā pārbauda pasākumu plāna atbilstību šo noteikumu 
7.
, 
10. 
un
19.
 punktam. Ja konstatētas neatbilstības, Būvniecības valsts kontroles birojs par tām rakstiski informē atbildīgo pusi.
Atbildīgā puse precizē pasākumu plānu 28 darbdienu laikā no rakstiskās informācijas izsūtīšanas.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
21. Atbildīgā puse katru gadu līdz 31. martam iesniedz Būvniecības valsts kontroles birojā pasākumu plānu, kurā
izdarīti precizējumi:
21.1. šo noteikumu 19.1. apakšpunktā minētajā faktiskajā pienākuma apjomā, kas aprēķināts saskaņā ar šo
noteikumu 
10.
 punktu;
21.2. atbilstoši šo noteikumu 19.2., 19.3., 19.5., 19.6. un 19.7. apakšpunktam (ja nepieciešams).
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
22. Būvniecības valsts kontroles birojs katru gadu izlases kārtībā pārbauda atbildīgo pušu iesniegtos pārskatus.
Būvniecības valsts kontroles birojs pārbauda:
22.1. vai energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi ir īstenoti atbilstoši atbildīgās puses iesniegtajam
pasākumu plānam;
22.2. atbildīgās puses veikto enerģijas ietaupījumu aprēķinu pareizību;
22.3. aprēķinos izmantotās dokumentācijas atbilstību.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
23. Būvniecības valsts kontroles birojam ir tiesības šo noteikumu 
22. punktā
 minētajā pārbaudē piesaistīt no
atbildīgajām pusēm neatkarīgus ekspertus atbilstoši normatīvajos aktos energoefektivitātes jomā noteiktajām
prasībām. 
4
/
6
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra
Direktīvas 
2012/27/ES
 par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 
2009/125/EK
 un 
2010/30/ES
 un atceļ Direktīvas
2004/8/EK
 un 
2006/32/EK
.
Ministru prezidents 
Māris Kučinskis
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
prasībām.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
24. Ja pārskata pārbaudē tiek konstatēts, ka atbildīgā puse nav veikusi energoefektivitātes uzlabošanas
pasākumus atbilstoši pasākumu plānam vai enerģijas galapatēriņa ietaupījumu aprēķinos ir kļūda, kas pārsniedz 10 %,
Būvniecības valsts kontroles birojs sagatavo pārbaudes ziņojumu un minēto pārskatu kopā ar pārbaudes ziņojumu
iesniedz kļūdu labošanai atbildīgajai pusei. Pārbaudes ziņojumā konstatētās kļūdas atbildīgā puse novērš pārbaudes
ziņojumā minētajā termiņā, kas nav īsāks par piecām darbdienām.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
25. Būvniecības valsts kontroles birojs apkopo informāciju par energoefektivitātes pienākuma shēmas ietvaros gūto
enerģijas ietaupījumu atbilstoši normatīvajiem aktiem par energoefektivitātes monitoringa sistēmas darbību.
(Grozīts ar MK 
10.12.2019.
 noteikumiem Nr. 624)
VI. Atbildīgās puses izmaksu atgūšana
26. Atbildīgā puse savā tīmekļvietnē norāda izmaksas, kas atbildīgajai pusei iepriekšējā kalendāra gadā radušās
par energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem pie galalietotāja, kā arī norāda, kā šīs izmaksas ir atgūtas un
sadalītas starp mājsaimniecībām un citiem galalietotājiem.
27. Izmaksas par energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem pie galalietotāja atbildīgā puse var iekļaut:
27.1. šo noteikumu 12.3. apakšpunktā minētajā gadījumā – attiecīgā galalietotāja maksā par enerģiju;
27.2. šo noteikumu 12.1. apakšpunktā minētajā gadījumā – saimnieciskās darbības izmaksās.
28. Iemaksas valsts energoefektivitātes fondā atbildīgā puse var iekļaut:
28.1. maksā par enerģiju proporcionāli galalietotāja enerģijas patēriņa apjomam, izņemot šo noteikumu
14.
 punktā minētās iemaksas;
28.2. saimnieciskās darbības izmaksās.
29. Izmaksas, kas minētas šo noteikumu 27.1. un 28.1. apakšpunktā, iekļauj galalietotāju rēķinos kā atsevišķu
pozīciju.
30. Šo noteikumu 
11.
 punktā minētās izmaksas atbildīgā puse iekļauj komersanta peļņas un zaudējumu aprēķinā.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
5
/
6
6
/
6