Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 201 (3985),
29.12.2008.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
1078
Pieņemts: 
22.12.2008.
Stājas spēkā: 
30.12.2008.
Attēlotā redakcija:
 01.03.2019. - ...
Grozījumi:
MK 09.03.2010. noteikumi 
Nr.236 / LV, 41 (4233), 12.03.2010. / Stājas spēkā 13.03.2010.
MK 15.01.2013. noteikumi 
Nr.34 / LV, 12 (4818), 17.01.2013. / Stājas spēkā 18.01.2013.
MK 10.02.2015. noteikumi 
Nr.73 / LV, 31 (5349), 13.02.2015. / Stājas spēkā 14.02.2015.
MK 26.02.2019. noteikumi 
Nr.92 / LV, 42 (6381), 28.02.2019. / Stājas spēkā 01.03.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr.1078
 
Rīgā 2008.gada 22.decembrī (prot. Nr.94 53.§)
Ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanas
metodoloģija
Izdoti saskaņā ar 
Ģenētiski modificēto organismu aprites likuma
 
5.panta
 pirmās daļas 3.punktu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanas metodoloģiju.
2. Ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanas mērķis ir noteikt un novērtēt to iespējamo kaitīgo tiešo vai
netiešo, tūlītējo vai kavēto ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, kādu var radīt noteiktu ģenētiski modificētu
organismu apzināta izplatīšana (turpmāk – izplatīšana).
(MK 
09.03.2010.
 noteikumu Nr.236 redakcijā, kas grozīta ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.34)
3. 
(Svītrots ar MK 
09.03.2010.
 noteikumiem Nr.236)
II. Vispārīgie vides riska novērtēšanas principi
4. Persona saskaņā ar piesardzības principu novērtē vides risku, ņemot vērā vispārīgos vides riska novērtēšanas
principus. Pamatojoties uz vides riska novērtējumu, persona nosaka atbilstošus riska pārvaldības pasākumus un
izmantojamās metodes.
(Grozīts ar MK 
09.03.2010.
 noteikumiem Nr.236)
5. Vispārīgie vides riska novērtēšanas principi ir šādi:
5.1. noteikt ģenētiski modificētā organisma īpašības, kas var radīt iespējamo kaitīgo ietekmi, ņemot vērā
1
/
10
paredzēto izplatīšanas veidu un lietojumu, identificēt tīšas un netīšas ģenētiskajā modifikācijā radušās
pārmaiņas saskaņā ar šo noteikumu 
12.
1 
punktu
. Ģenētiski modificētā organisma īpašības, kas var radīt
iespējamo kaitīgo ietekmi, nosaka, salīdzinot ģenētiski modificētā organisma īpašības ar tā organisma
īpašībām, kas nav ģenētiski modificēts un no kura ir iegūts ģenētiski modificētais organisms;
5.2. aprakstīt vides stāvokli jeb vides bāzes līniju pirms ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas, kamēr vēl
nav identificējamas nekādas (kaitīgas) ģenētiski modificētā organisma īpašības. Bāzes līnija ir atskaites punkts,
ar ko salīdzina turpmākās izmaiņas, kuras var radīt ģenētiski modificēto organismu izplatīšana. Bāzes līnija ir
atkarīga no uztvērējvides, arī biotiskiem un abiotiskiem faktoriem (piemēram, saglabātās dabiskās ekoloģiskās
vides, bioloģiskās daudzveidības, lauksaimniecības zemes vai piesārņotas zemes), vai dažādu vides apstākļu
kombinācijām. Ja paredzēta ģenētiski modificēto organismu izplatīšana tirgū, apraksta to vides bāzes līniju,
kurā ģenētiski modificēto organismu ir paredzēts izplatīt (audzēt);
5.3. noteikt un norādīt ģenētiski modificētā organisma nelabvēlīgo ilgtermiņa ietekmi un ilgtermiņa kumulatīvo
ietekmi. Informācija par ilgtermiņa kumulatīvo ietekmi ļauj novērtēt ģenētiski modificētā organisma kaitīgo
ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, tostarp floru, faunu, augsnes auglību, organisko vielu
noārdīšanās procesiem, barības ķēdēm, bioloģisko daudzveidību un organismu rezistenci pret antibiotikām.
Informāciju un datus par nelabvēlīgo ilgtermiņa ietekmi iegūst ilgstošā laikposmā, izvērtējot:
5.3.1. ģenētiski modificētā organisma mijiedarbību ar uztvērējvidi (vidi, kurā ģenētiski modificēto organismu ir
paredzēts izplatīt);
5.3.2. ģenētiski modificētā organisma īpašības, kas ilgtermiņā var radīt kaitīgu ietekmi cilvēku un dzīvnieku
veselībai vai videi;
5.3.3. atkārtotus ģenētiski modificētā organisma izplatīšanas gadījumus;
5.3.4. ģenētiski modificētā organisma vai cita izplatītā ģenētiski modificētā organisma ar līdzīgu
modifikācijas veidu monitoringa rezultātus un kaitīgo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi;
5.4. norādīt izmantotās vides riska novērtēšanas metodes un zinātniskās publikācijas par vides riskiem. Vides
riskus analizē, izmantojot Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes vadlīnijas (vadlīnijas pieejamas Eiropas
Pārtikas nekaitīguma iestādes mājaslapā internetā http://www.efsa.europa.eu) un atzītas zinātniskās
publikācijas;
5.5. norādīt izmantoto metožu aprakstus, zinātniskās publikācijas, mērījumu aprēķinus un mērījumu
neprecizitātes;
5.6. norādīt ģenētiski modificēto organismu izplatīšanas riska pārvaldības pasākumus, lai noteiktu datus par
vides bāzes līniju, ja šādi dati nav pieejami. Dati par vides bāzes līniju ir tādi, kas ļauj novērtēt riska nozīmīgumu
attiecīgajam ģenētiski modificētajam organismam. Ja vides riska novērtējums nedod galīgas atbildes uz visiem
izskatāmajiem jautājumiem datu trūkumu dēļ vai dati nav pieejami vai ir nepilnīgi (īpaši attiecībā uz iespējamo
ilgtermiņa ietekmi), tad saskaņā ar piesardzības principu veic riska pārvaldības pasākumus, lai novērstu kaitīgu
ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi;
5.6.
1
 sagatavojot vides riska novērtējumu ģenētiski modificēta organisma izplatīšanai tirgū, persona apkopo jau
pieejamos datus no zinātniskās literatūras vai citiem avotiem, arī monitoringa ziņojumus, un nepieciešamos
datus iegūst, ja iespējams, veicot atbilstošus pētījumus. Attiecīgos gadījumos persona vides riska novērtējumā
sniedz pamatojumu, kāpēc datus nav iespējams iegūt pētījumos;
5.6.
2
 ja vides riska novērtējumā sniedz datus, kas iegūti ārpus Eiropas Savienības, tajā pamato, kāpēc dati ir
attiecināmi uz Eiropas Savienības uztvērējvidi;
5.6.
3
 dati, kas sniegti vides riska novērtējumā par izplatīšanu tirgū, atbilst šādām prasībām:
5.6.
3 
1. ja saistībā ar vides riska novērtējumu veikti toksikoloģiski pētījumi, kuros novērtēts risks cilvēka vai
dzīvnieku veselībai, persona sniedz pierādījumus, ka šie pētījumi veikti vienā no iestādēm, kas ievēro:
5.6.
3 
1.1. laboratoriju darba kvalitātes un inspicēšanas prasības;
5.6.
3 
1.2. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas labas laboratoriskās prakses principus –
par pētījumiem ārpus Eiropas Savienības; 
2
/
10
par pētījumiem ārpus Eiropas Savienības;
5.6.
3 
2. ja vides riska novērtējumā sniegti netoksikoloģisku pētījumu rezultāti, šie pētījumi atbilst vienam no
šādiem nosacījumiem:
5.6.
3 
2.1. laboratoriju darba kvalitātes un inspicēšanas prasībām;
5.6.
3 
2.2. veikti iestādēs, kas akreditētas atbilstoši attiecīgajam Starptautiskās standartizācijas
organizācijas standartam;
5.6.
3 
2.3. ja nav Starptautiskās standartizācijas organizācijas standarta, veikti saskaņā ar starptautiski
atzītiem standartiem;
5.6.
3 
3. informācija par šo noteikumu 5.6.
3 
1. un 5.6.
3 
2. apakšpunktā minēto pētījumu rezultātiem un
izmantotajiem pētījumu protokoliem ir uzticama un visaptveroša un ietver arī neapstrādātos datus
elektroniskā formātā, kas piemērots statistiskai vai citu veidu analīzei;
5.6.
3 
4. persona, ja iespējams, norāda ietekmes mērogu, ko iecerēts konstatēt katrā pētījumā, un to
pamato;
5.6.
3 
5. vietas lauka pētījumiem izvēlētas, par pamatu ņemot atbilstošo uztvērējvidi un ievērojot potenciālo
ekspozīciju un ietekmi, kas būtu novērojama vietā, kurā tiktu izplatīts ģenētiski modificēts organisms, un
attiecīgo vietu izvēle ir pamatota;
5.6.
3 
6. ģenētiski nemodificētais salīdzināmais materiāls ir piemērots attiecīgajai uztvērējvidei, un tā
ģenētiskais fons ir salīdzināms ar ģenētiski modificētā organisma ģenētisko fonu, kā arī ir pamatota
salīdzināmā materiāla izvēle;
5.7. veicot darbības, ievērot to pakāpenību. Darbības vispirms uzsākt slēgtās telpās, piemēram, siltumnīcās,
tādā veidā nosakot ģenētiski modificētā organisma iespējamo kaitīgo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību
vai vidi;
5.8. veikt atsevišķu vides riska novērtējumu katram ģenētiski modificētajam organismam un tā lietošanas un
izplatīšanas veidam. Vides riska novērtējumā var izmantot līdzīga ģenētiski modificētā organisma datus, kuram
ir līdzīgas īpašības un līdzīga mijiedarbība ar vidi;
5.9. norādīt ģenētiski modificētā organisma iespējamo kaitīgo ietekmi uz citiem ģenētiski modificētajiem
organismiem, kas tika vai tiek izplatīti;
5.9.
1
 uz ģenētiski modificētiem organismiem, kas satur saliktus transformācijas notikumus vides riska
novērtējumā par izplatīšanu tirgū, attiecina šādus nosacījumus:
5.9.
1 
1. persona iesniedz vides riska novērtējumu par katru ģenētiski modificētajā organismā ietverto
vienkāršo transformācijas notikumu vai sniedz atsauci uz jau iesniegtiem iesniegumiem par šiem
vienkāršajiem transformācijas notikumiem;
5.9.
1 
2. persona iesniedz šādu aspektu novērtējumu:
5.9.
1 
2.1. transformācijas notikumu stabilitāte;
5.9.
1 
2.2. transformācijas notikumu ekspresija;
5.9.
1 
2.3. transformācijas notikumu kombinācijas potenciālie aditīvie, sinerģiskie vai antagonistiskie
efekti;
5.9.
1 
3. ja ģenētiski modificēta organisma pēcnācēji var saturēt dažādas salikto transformācijas notikumu
apakškombinācijas, persona sniedz zinātnisku pamatojumu, kāpēc par attiecīgajām apakškombinācijām
neatkarīgi no to izcelsmes nav vajadzības sniegt eksperimentu datus, vai, ja tāda zinātniska pamatojuma
nav, sniedz atbilstošos eksperimentu datus;
3
/
10
5.10. atkārtoti veikt vides riska novērtējumu un informēt Valsts zinātnisko institūtu "Pārtikas drošības, dzīvnieku
veselības un vides zinātniskais institūts "BIOR"", ja:
5.10.1. ir iegūta jauna informācija un ir pamats uzskatīt, ka mainījies risks cilvēku un dzīvnieku veselībai vai
videi;
5.10.2. ir nepieciešams veikt izmaiņas riska pārvaldības pasākumos;
5.10.3. analizējot monitoringa rezultātus, ir identificēti ģenētiski modificētā organisma riski.
(Grozīts ar MK 
09.03.2010.
 noteikumiem Nr. 236; MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 34; MK 
10.02.2015.
noteikumiem Nr. 73; MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 92)
III. Vides riska novērtēšana
6. Persona novērtē vides risku katram ģenētiski modificētajam organismam atsevišķi, izmantojot vides riska
novērtēšanas vadlīnijas (vadlīnijas pieejamas Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes mājaslapā internetā
http://www.efsa.europa.eu), zinātniskās publikācijas un jaunākās zinātniskās atziņas.
7. Vides riska novērtējumā iekļauj:
7.1. informāciju par attiecīgo ģenētiski modificēto organismu saskaņā ar šo noteikumu 
8. 
un 
8.
1 
punktu
;
7.2. atzinumu par ģenētiski modificētā organisma ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi saskaņā ar šo
noteikumu 
9.punktu
;
7.3. vides riska novērtējuma kopsavilkumu saskaņā ar šo noteikumu 
10.punktu
.
(Grozīts ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 92)
8. Informācijā par ģenētiski modificēto organismu iekļauj izvērstu analīzi par:
8.1. ģenētiskajā modifikācijā izmantotajiem recipientiem, donoriem, vektoriem un vecāku organismiem;
8.2. ģenētiskās modifikācijas procesu, norādot, vai ir veiktas inserciju vai delēciju darbības, kā arī informāciju
par izmantotajiem vektoriem un donoriem;
8.3. ģenētiski modificētā organisma struktūru;
8.4. paredzēto izplatīšanas veidu, tās mērogu un lietojumu;
8.5. potenciālo uztvērējvidi, kurā ģenētiski modificētais organisms tiks izplatīts un kurā var izplatīties transgēns;
8.6. šajā punktā minēto raksturlielumu mijiedarbību.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 92 redakcijā)
8.
1
 Vides risku novērtējumam par katru šo noteikumu 9.1. un 9.2. apakšpunktā minēto riska faktoru ir seši posmi:
8.
1 
1. problēmas formulēšana, arī apdraudējuma apzināšana:
8.
1 
1.1. apzina visas ar ģenētisko modifikāciju saistītās pārmaiņas, ģenētiski modificētā organisma īpašības
salīdzinot ar izraudzītā ģenētiski nemodificētā salīdzināmā materiāla īpašībām atkarībā no to izplatīšanas un
lietošanas apstākļiem;
8.
1 
1.2. apzina to ģenētiski modificētā organisma potenciālo kaitīgo ietekmi uz cilvēka un dzīvnieka veselību
vai vidi, kas saistīta ar pārmaiņām, kuras apzinātas saskaņā ar šo noteikumu 8.
1 
1.1. apakšpunktu.
4
/
10
Potenciālu kaitīgo ietekmi neizslēdz tikai tāpēc, ka tās iespēja ir maza. Potenciālā kaitīgā ietekme katrā
gadījumā mēdz atšķirties, un tā var būt, piemēram:
8.
1 
1.2.1. ietekme uz sugu populācijas dinamiku uztvērējvidē un katras populācijas ģenētisko
daudzveidību, un tā var izraisīt bioloģiskās daudzveidības mazināšanos;
8.
1 
1.2.2. mainīta uzņēmība pret patogēniem, kas veicina infekcijas slimību izplatīšanos vai rada jaunus
rezervuārus vai vektorus;
8.
1 
1.2.3. negatīva ietekme uz profilaktisko vai ārstniecisko medicīnisko, veterināro vai augu aizsardzības
darbu, piemēram, ar tādu gēnu pārnesi, kas veido rezistenci pret cilvēkam vai veterinārmedicīnā lietotām
antibiotikām;
8.
1 
1.2.4. ietekme uz bioģeoķīmiju (bioģeoķīmiskajiem cikliem), arī oglekļa un slāpekļa cikliem, saistīta
ar pārmaiņām, kas skar organisko vielu sadalīšanos augsnē;
8.
1 
1.2.5. slimības, kas skar cilvēkus, arī alerģiskas vai toksiskas reakcijas;
8.
1 
1.2.6. slimības, kas skar dzīvniekus un augus, arī toksiskas, kā arī alerģiskas reakcijas dzīvniekiem;
8.
1 
1.3. ja tiek konstatēts, ka ģenētiski modificētam organismam varētu būt nelabvēlīga ilgtermiņa ietekme,
to novērtē literatūras vai teorētiskos pētījumos, izmantojot vismaz vienu no šādām metodēm:
8.
1 
1.3.1. līdzšinējā pieredzē gūtus pierādījumus;
8.
1 
1.3.2. pieejamās datu kopas vai literatūru;
8.
1 
1.3.3. matemātisko modelēšanu;
8.
1 
1.4. apzina atbilstošos novērtējuma mērījumus. Potenciālo nelabvēlīgo ietekmi uz apzinātajiem
novērtējuma mērījumiem ņem vērā nākamajos riska novērtējuma posmos;
8.
1 
1.5. apzina un apraksta ekspozīcijas ceļus vai citus mehānismus, ar kuriem varētu rasties nelabvēlīga
ietekme. Nelabvēlīga ietekme var būt tieša vai netieša un rasties ar dažādiem ekspozīcijas ceļiem vai citiem
mehānismiem, piemēram:
8.
1 
1.5.1. ģenētiski modificēta organisma izplatību vidē;
8.
1 
1.5.2. insertētā ģenētiskā materiāla pārnesi uz to pašu organismu vai citiem organismiem neatkarīgi
no tā, vai tie ir ģenētiski modificēti;
8.
1 
1.5.3. fenotipisku un ģenētisku nestabilitāti;
8.
1 
1.5.4. mijiedarbību ar citiem organismiem;
8.
1 
1.5.5. pārmaiņām pārvaldībā, arī lauksaimnieciskajā praksē, kur tas piemērojams;
8.
1 
1.6. izvirza pārbaudāmas hipotēzes un nosaka attiecīgos mērījumu beigu punktus, kas, ja iespējams,
potenciālo nelabvēlīgo ietekmi ļauj novērtēt kvantitatīvi;
8.
1 
1.7. ņem vērā iespējamos nenoteiktības avotus, arī nepilnības zināšanās un metodoloģiskos
ierobežojumus;
8.
1 
2. apdraudējumu raksturojums:
8.
1 
2.1. novērtē katras potenciālās nelabvēlīgās ietekmes apjomu, pieņemot, ka tāda nelabvēlīga ietekme
radīsies un ka šis apjoms, visticamāk, būs atkarīgs no tā, kādā uztvērējvidē ģenētiski modificēto organismu 
5
/
10
radīsies un ka šis apjoms, visticamāk, būs atkarīgs no tā, kādā uztvērējvidē ģenētiski modificēto organismu
paredzēts izplatīt, izplatīšanas mēroga un apstākļiem;
8.
1 
2.2. ja iespējams, novērtējumu izsaka kvantitatīvi, tā aprakstīšanai lietojot kategorijas "nozīmīgs",
"viduvējs", "neliels", "niecīgs", un izklāsta, kādam ietekmes mērogam atbilst katra kategorija;
8.
1 
3. ekspozīcijas raksturojums:
8.
1 
3.1. novērtē katras apzinātās potenciālās nelabvēlīgās ietekmes ticamību vai varbūtību, ja tas iespējams,
iegūstot kvantitatīvu ekspozīcijas novērtējumu relatīvās varbūtības formā vai, ja tas nav iespējams, kvalitatīvu
ekspozīcijas novērtējumu. Vērā ņem uztvērējvides īpašības un auga paredzēto pielietojumu;
8.
1 
3.2. ja novērtējumu izsaka kvalitatīvi, ekspozīcijas aprakstīšanai lieto kategorijas "nozīmīgs", "viduvējs",
"neliels", "niecīgs" un izklāsta, kādam ietekmes mērogam atbilst katra kategorija;
8.
1 
4. riska raksturojums:
8.
1 
4.1. risku raksturo, katras potenciālās nelabvēlīgās ietekmes apjomu kombinējot ar šīs nelabvēlīgās
ietekmes rašanās varbūtību un tā iegūstot kvantitatīvu vai daļēji kvantitatīvu riska aplēsi;
8.
1 
4.2. ja kvantitatīvu vai daļēji kvantitatīvu aplēsi iegūt nav iespējams, sniedz kvalitatīvu riska aplēsi, lietojot
kategorijas "nozīmīgas sekas", "viduvējas sekas", "nelielas sekas", "niecīgas sekas" un izklāstot, kādam
ietekmes mērogam atbilst katra kategorija;
8.
1 
4.3. attiecīgā gadījumā apraksta un, ja iespējams, izsaka kvantitatīvi ar katru apzināto riska faktoru
saistīto nenoteiktību;
8.
1 
5. risku pārvaldības stratēģijas:
8.
1 
5.1. ja tiek konstatēti riska faktori, kam pēc to raksturojuma vajadzīgi pārvaldības pasākumi, ierosina
riska pārvaldības stratēģiju;
8.
1 
5.2. riska pārvaldības stratēģijas aprakstā ietver atbilstošo riska faktoru apdraudējumu vai ekspozīciju, vai
to abu samazināšanas iespēju, un tie ir samērīgi ar iecerēto riska samazinājumu, izplatīšanas mērogu un
apstākļiem, un vides riska novērtējumā norādītajiem nenoteiktības līmeņiem;
8.
1 
5.3. ja iespējams, izmērāmos lielumos norāda izrietošo kopējā riska samazinājumu;
8.
1 
6. kopējā riska novērtējums un secinājumi:
8.
1 
6.1. veic kvalitatīvu un, ja iespējams, kvantitatīvu kopējā ģenētiski modificētā organisma radītā riska
novērtējumu, ņemot vērā riska faktoru raksturojumu, ierosinātās riska pārvaldības stratēģijas un ar tiem
saistītos nenoteiktības līmeņus;
8.
1 
6.2. kopējā riska novērtējumā attiecīgā gadījumā iekļauj ierosinātās katra konstatētā riska pārvaldības
stratēģijas;
8.
1 
6.3. kopējā riska novērtējumā un secinājumos arī ierosina konkrētas ģenētiski modificēta organisma
monitoringa plāna prasības un – attiecīgā gadījumā – ierosināto riska pārvaldības pasākumu efektivitātes
monitoringu;
8.
1 
6.4. saistībā ar paziņojumiem par izplatīšanu tirgū kopējā riska novērtējumā iekļauj arī paskaidrojumu par
vides riska novērtēšanā izdarītajiem pieņēmumiem un ar riska faktoriem saistīto nenoteiktību veidu un
apjomu, kā arī ierosināto riska pārvaldības pasākumu pamatojumu.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 92 redakcijā)
9. Atzinumā par ģenētiski modificētā organisma kaitīgo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi norāda:
6
/
10
9.1. ģenētiski modificētajiem organismiem, kas nav augstākie augi:
9.1.1. varbūtību, ka paredzētajā izplatīšanas vidē ģenētiski modificētais organisms kļūs perisitents un
invazīvs dabiskajās dzīvotnēs;
9.1.2. visas selektīvi labvēlīgās vai nelabvēlīgās īpašības, kuras ģenētiski modificētais organisms ir ieguvis,
un varbūtību, ka tās var izpausties paredzētās izplatīšanas apstākļos;
9.1.3. informāciju par ģenētiski modificētā organisma spēju:
9.1.3.1. pārnest gēnus uz citām sugām;
9.1.3.2. pārnest visas selektīvās vai nelabvēlīgās īpašības uz citām uztvērējvidē esošajām sugām;
9.1.4. iespējamo tūlītējo un kavēto kaitīgo ietekmi uz vidi, kas rodas ģenētiski modificētajam organismam
tieši vai netieši mijiedarbojoties ar mērķa organismu;
9.1.5. iespējamo tūlītējo un kavēto kaitīgo ietekmi uz vidi, tostarp konkurentu, upuru, nesējorganismu,
simbiontu, plēsoņu, parazītu un patogēnu līmeni populācijā, kas rodas ģenētiski modificētajam organismam
tieši vai netieši mijiedarbojoties ar nemērķa organismu;
9.1.6. iespējamo tūlītējo un kavēto kaitīgo ietekmi uz cilvēku veselību, kas rodas ģenētiski modificētajam
organismam tieši vai netieši mijiedarbojoties ar personām, kuras strādā ar ģenētiski modificētajiem
organismiem vai atrodas to izplatīšanas vietā;
9.1.7. iespējamo tūlītējo un kavēto kaitīgo ietekmi uz dzīvnieku veselību un šīs ietekmes sekas uz barības
ķēdi, kas rodas izmantojot ģenētiski modificētos organismus un no tiem iegūtus produktus dzīvnieku barībā;
9.1.8. iespējamo tūlītējo un kavēto kaitīgo ietekmi uz bioģeoķīmiskajiem procesiem, kas rodas ģenētiski
modificētajam organismam tieši vai netieši mijiedarbojoties ar nemērķa organismu ģenētiski modificētā
organisma izplatīšanas vidē;
9.1.9. iespējamo tūlītējo un kavēto tiešo un netiešo kaitīgo ietekmi uz vidi, kas rodas īpašu ģenētiski
modificēto organismu riska pārvaldības pasākumu dēļ, ja tie atšķiras no pasākumiem, kurus izmanto
ģenētiski nemodificētā organisma riska pārvaldībā;
9.2. ģenētiski modificētajiem augstākajiem augiem:
9.2.1. ģenētiski modificētā augstākā auga noturība un invazivitāte, arī gēnu pārnese no auga uz augu;
9.2.2. gēnu pārnese no auga uz mikroorganismiem;
9.2.3. ģenētiski modificētā augstākā auga un mērķorganismu mijiedarbība;
9.2.4. ģenētiski modificētā augstākā auga un nemērķa organismu mijiedarbība;
9.2.5. konkrēto audzēšanas, pārvaldības un novākšanas paņēmienu ietekme;
9.2.6. ietekme uz bioģeoķīmiskajiem procesiem;
9.2.7. ietekme uz cilvēka un dzīvnieku veselību.
(Grozīts ar MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 92)
10. Atbilstoši normatīvajiem aktiem par ģenētiski modificēto organismu apzinātu izplatīšanu persona izstrādā vides
riska novērtējuma kopsavilkumu. Kopsavilkumā norāda:
10.1. katru ģenētiski modificētā organisma īpašību, kas var radīt iespējamo kaitīgu ietekmi, un šīs noteiktās
kaitīgās ietekmes nozīmīgumu;
10.2. iespējamās kaitīgās ietekmes iestāšanās varbūtību, kas pamatojas uz katras noteiktās iespējamās
7
/
10
kaitīgās ietekmes risku kombināciju, kā arī citu ģenētiski modificēto organismu kumulatīvo ietekmi;
10.3. veikto analīžu neprecizitātes līmeni.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.34)
IV. Ģenētiski modificētā organisma kaitīgās ietekmes novērtēšana
11. Lai noteiktu ģenētiski modificētā organisma kaitīgo ietekmi, persona novērtē un norāda ģenētiski modificētā
organisma īpašības, kas rada vai varētu radīt kaitīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi. Ģenētiski
modificētajam organismam ir kaitīga ietekme, ja tam piemīt, piemēram, šādas īpašības:
11.1. tas izraisa cilvēku, dzīvnieku un augu slimības, tai skaitā alerģisku vai toksisku ietekmi;
11.2. tas rada ietekmi uz uztvērējvides sugu, tai skaitā īpaši aizsargājamo sugu, populāciju dinamiku, izmaiņām
biotopos un katras populācijas ģenētisko dažādību;
11.3. tas rada uzņēmību pret patogēniem, kas veicina infekcijas slimību izplatīšanos vai jaunu rezervuāru vai
nesēju veidošanos;
11.4. tas sekmē vai iniciē jaunu infekcijas avotu vai vektoru veidošanos;
11.5. tas rada negatīvu ietekmi uz profilaktisko, ārstniecisko, medicīnisko darbību, veterinārmedicīnu vai augu
aizsardzību (piemēram, gēnu pārnese, kas rada rezistenci pret medicīnā vai veterinārmedicīnā izmantojamām
antibiotikām);
11.6. tas rada ietekmi uz bioģeoķīmiskajiem cikliem, īpaši oglekļa un slāpekļa apriti, kas notiek augsnē,
sadaloties organiskajām vielām;
11.7. tas rada ietekmi uz bioloģisko daudzveidību.
(Grozīts ar MK 
09.03.2010.
 noteikumiem Nr.236)
12. Katru ģenētiski modificētā organisma kaitīgo ietekmi raksturo noteikts ietekmes veids:
12.1. tiešā ietekme. Tā ir primārā ietekme uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, kas nerodas cēlonisku
notikumu dēļ. Par tiešās ietekmes veidu neuzskata tādu, ko rada ar kādu noteiktu mērķi pārveidots ģenētiski
modificēts organisms (piemēram, Bt toksīna tiešā ietekme uz mērķa organismiem vai ģenētiski modificētā
mikroorganisma patogēnā ietekme uz cilvēku veselību);
12.2. netiešā ietekme. Tā rodas cēlonisku notikumu un darbību dēļ (piemēram, dažādu organismu mijiedarbības
rezultātā, ģenētiskā materiāla pārneses vai ģenētiski modificētā organisma lietojuma izmaiņu, vai riska
pārvaldības pasākumu izmaiņu rezultātā). Ja netiešā ģenētiski modificētā organisma ietekme tiek noteikta
novēloti (piemēram, ja mērķa insektu populācijas samazināšanās ietekmē citu insektu populāciju),
nepieciešams izvērtēt riska pārvaldības pasākumus šādas kaitīgās ietekmes novērtēšanai;
12.3. tūlītējā ietekme. To novēro ģenētiski modificētā organisma izplatīšanas laikā (piemēram, insekts, kas
barojas ar tāda ģenētiski modificēta auga daļām, kuram piemīt izturība pret attiecīgajiem insektiem, iet bojā vai
cilvēkiem ar pavājinātu imunitāti rodas alerģija pēc kontakta (saskarsmes) ar noteiktu ģenētiski modificēto
organismu). Tūlītējā ietekme var būt tieša vai netieša;
12.4. kavētā ietekme. Šādas ietekmes sekas ir nosakāmas tikai ilgtermiņā pēc ģenētiski modificētā organisma
izplatīšanas uzsākšanas. Tā var būt gan tieša, gan netieša ietekme (piemēram, ģenētiski modificētā organisma
īpašības, kas nosaka tā invazīvo dabu, analizē vairākās paaudzēs vai nosaka varbūtību, ka tuvas radniecības
ģenētiski modificētie kultūraugu hibrīdi var kļūt invazīvi ekosistēmās). Ja ģenētiski modificētajam organismam ir
noteikti kavētās kaitīgās ietekmes riski vai iepriekš nav veikti pētījumi par ģenētiski modificētā organisma kavēto
ietekmi, jāparedz noteiktu indikatoru sugu monitorings, kas sekmēs kavētās ietekmes un tās risku novērtēšanu.
Šīs ietekmes noteikšanā var izmantot atbilstošus pasākumus (piemēram, monitoringu);
12.4.
1
 ilgtermiņa ietekme. Tā ir ietekme, ko atstāj organismu vai to pēcnācēju aizkavēta reakcija uz ilgtermiņa
vai hronisku saskari ar ģenētiski modificētajiem organismiem vai ģenētiski modificētā organisma ilga vai
8
/
10
teritoriāli plaša lietošana;
12.5. kumulatīvā ilgtermiņa ietekme. Ģenētiski modificēto organismu kumulatīvo ilgtermiņa ietekmi var novērtēt,
ja ir veikts ilgstošs vides bāzes līnijas monitorings. Kumulatīvās ilgtermiņa ietekmes pētījumus iekļauj attiecīgā
ģenētiski modificētā organisma monitoringa programmā, ņemot vērā ģenētiski modificētā organisma
izplatīšanas mērķus. Ja ģenētiski modificētais organisms laikā, kad tas tiek izplatīts, ir mijiedarbībā ar
cilvēkiem, dzīvniekiem, floru, faunu, augsni vai citiem bioloģiskās daudzveidības objektiem, jāveic jutīgo objektu
vides monitorings. Tādu ģenētiski modificēto organismu monitoringa programmā, kuri satur gēnus, kas kodē
rezistenci pret antibiotikām vai ir toleranti pret herbicīdiem, kā jutīgos indikatorus iekļauj mikroorganismus, au
gus un dzīvniekus.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr. 34; MK 
26.02.2019.
 noteikumiem Nr. 92)
12.
1
 Katru ģenētiski modificētā organisma pārmaiņu raksturo noteikts pārmaiņu veids:
12.
1 
1. tīšas pārmaiņas. Tās ir pārmaiņas, kas ieviestas ar nolūku un atbilst ģenētiskās modificēšanas
sākotnējiem mērķiem;
12.
1 
2. netīšas pārmaiņas. Tās ir pastāvīgas pārmaiņas, kas parādījušās papildus ģenētiskajā modifikācijā
radītajām tīšajām pārmaiņām;
12.
1 
3. tīšajām un netīšajām pārmaiņām var būt tieša vai netieša un tūlītēja vai kavēta ietekme uz cilvēka
veselību un vidi.
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 92 redakcijā)
13. Ģenētiski modificēto organismu kaitīgo ietekmi, kas noteikta saskaņā ar šo noteikumu 
12.punktu
, raksturo šīs
kaitīgās ietekmes nozīmīgums uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi. Noteikto ģenētiski modificētā organisma kaitīgo
ietekmi vērtē, ņemot vērā ģenētiski modificētā organisma lietojumu un izplatīšanas veidu. Kaitīgās ietekmes radītās
sekas iedala šādi:
13.1. nozīmīgas sekas, kas īstermiņā vai ilgtermiņā rada nozīmīgas izmaiņas vienai vai vairākām sugām,
ieskaitot apdraudētās sugas un ieguvējsugas. Pie šādām izmaiņām pieskaita tādu sugu skaita samazināšanos
vai pilnīgu iznīcināšanu, kas rada negatīvu ietekmi uz ekosistēmu un citu saistīto ekosistēmu funkcionēšanu.
Šādas izmaiņas īstermiņā nav atgriezeniskas, un jebkura ekosistēmas atveseļošanās varētu būt lēna;
13.2. viduvējas sekas, kas rada nozīmīgas izmaiņas citu organismu populācijas blīvumā, bet nerada izmaiņas,
kas varētu izraisīt pilnīgu sugu iznīcināšanu vai kādu nozīmīgu ietekmi uz apdraudētām sugām vai
ieguvējsugām. Par viduvējām sekām uzskata pārejošas un būtiskas izmaiņas populācijās, ja šīs izmaiņas ir
atgriezeniskas. Viduvēju seku ietekme var būt ilgstoša, ja nav būtiskas negatīvas ietekmes uz ekosistēmas
funkcionēšanu;
13.3. nelielas sekas, kas rada nenozīmīgas izmaiņas citu organismu populāciju blīvumā, bet neizraisa citu
organismu populāciju vai sugu pilnīgu iznīcināšanu, kas negatīvi ietekmētu ekosistēmas funkcionēšanu.
Organismi, kurus varētu ietekmēt, var būt organismi, kuri īstermiņā vai ilgtermiņā pieder pie neapdraudētājām
sugām, kas nav ieguvējsugas;
13.4. niecīgas sekas, kas nevienā vides vai ekosistēmas populācijā nerada nozīmīgas izmaiņas.
14. Ģenētiski modificētā organisma īpašības, kas var radīt kaitīgu ietekmi, vērtē:
14.1. attiecībā uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi, ņemot vērā:
14.1.1. platību lielumu, kādās ir paredzēts izplatīt ģenētiski modificēto organismu;
14.1.2. ģenētiski modificētā organisma krustošanās iespējas ar citiem organismiem ārpus izplatīšanas
robežām;
14.2. attiecībā uz vides bāzes līniju. Vides bāzes līniju var ietekmēt:
14.2.1. ģenētiski modificētā organisma struktūra;
9
/
10
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvas 
2001/18/EK
 par ģenētiski modificētu organismu
apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 
90/220/EEK
 atcelšanu;
2) Komisijas 2018. gada 8. marta Direktīvas 
2018/350
, ar ko attiecībā uz ģenētiski modificēto organismu vides risku
novērtējumu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2001/18/EK
.
Ministru prezidents I.Godmanis 
Zemkopības ministrs M.Roze
14.2.2. kaitīgās ietekmes veids;
14.2.3. izplatīto ģenētiski modificēto organismu skaits;
14.2.4. vide, kurā paredzēts izplatīt ģenētiski modificēto organismu;
14.2.5. kaitīgo ietekmju iestāšanās varbūtība;
14.2.6. izplatīšanas apstākļi;
14.2.7. šo noteikumu 14.2.apakšpunktā minēto faktoru mijiedarbība.
(Grozīts ar MK 
15.01.2013.
 noteikumiem Nr.34)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(MK 
26.02.2019.
 noteikumu Nr. 92 redakcijā)
10
/
10