Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 205,
21.10.2022.
OP numurs: 
2022/205.19
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
660
Pieņemts: 
18.10.2022.
Stājas spēkā: 
22.10.2022.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 660
Rīgā 2022. gada 18. oktobrī (prot. Nr. 53 36. §)
Izdoti saskaņā ar 
Energoefektivitātes likuma
 5. panta ceturto un piekto daļu, 6. panta piekto daļu, 10. panta septīto
daļu un 12. panta sesto un piecpadsmito daļu
Energoefektivitātes monitoringa noteikumi
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka kārtību, kādā:
1.1. valsts iestāde, pašvaldība un cita atvasināta publiska persona paziņo par energopārvaldības sistēmas
ieviešanu, paziņošanas termiņus, paziņojuma un tam pievienojamo dokumentu saturu;
1.2. valsts iestāde, pašvaldība un cita atvasināta publiska persona ziņo par energopārvaldības sistēmas
darbības rezultātā iegūto enerģijas ietaupījumu;
1.3. tiek pārbaudīta un apstiprināta valsts iestādes, pašvaldības un citas atvasinātas publiskas personas
energopārvaldības sistēmas ieviešana;
1.4. lielais uzņēmums un lielais elektroenerģijas patērētājs ziņo par energoaudita veikšanu vai sertificētas
energopārvaldības sistēmas vai sertificētas papildinātās vides pārvaldības sistēmas ieviešanu,
pārsertificēšanu un ierosinātajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem;
1.5. lielais uzņēmums un lielais elektroenerģijas patērētājs katru gadu ziņo par ieviestajiem energoefektivitātes
uzlabošanas pasākumiem un sasniegto enerģijas ietaupījumu;
1.6. elektroenerģijas lietotājs iesniedz atbildīgajai iestādei elektroenerģijas patēriņa bilanci;
1.7. energoefektivitātes pienākuma shēmas atbildīgā puse ziņo par enerģijas ietaupījumu.
2. Enerģijas ietaupījumu paziņošanai izmanto vienu vai vairākas šādas aprēķina metodes:
2.1. uzskaitītā ietaupījuma (ex-post) metode – enerģijas ietaupījumu aprēķina, nosakot faktisko enerģijas
patēriņu un ņemot vērā faktorus, kas var ietekmēt enerģijas patēriņu;
2.2. apsekotā ietaupījuma metode – enerģijas ietaupījumu konstatē enerģijas galalietotāju anketēšanā vai
intervēšanā, novērtējot enerģijas galalietotāju paradumu maiņu informēšanas, iekārtu marķējuma,
sertificēšanas shēmu un viedo komercuzskaites mēraparātu ieviešanas un citu pasākumu īstenošanas
rezultātā. Šo metodi neizmanto ietaupījuma noteikšanai, ko panāk, veicot fiziskus pasākumus;
2.3. mērogotā metode – enerģijas ietaupījumu aprēķina uzņēmuma energoauditors vai neatkarīgais eksperts
1
/
7
ēku energoefektivitātes jomā, izmantojot tehniskās aplēses, saskaņā ar normatīvajiem aktiem
energoefektivitātes jomā. Šo metodi izmanto, ja attiecībā uz kādu konkrētu iekārtu ir grūti iegūt pilnīgi precīzi
izmērītus datus vai šādu datu ieguve ir nesamērīgi dārga;
2.4. paredzamā ietaupījuma (ex-ante) metode – enerģijas ietaupījumu aprēķina, izmantojot salīdzināšanu ar
neatkarīgi konstatētiem iepriekšējo enerģijas ietaupījumu rezultātiem līdzīgās iekārtās, izmantojot datus no
Būvniecības valsts kontroles biroja (turpmāk – atbildīgā iestāde) izstrādāta un uzturēta enerģijas ietaupījumu
kataloga, kurā iekļauti enerģijas ietaupījuma pasākumi un sasniedzamais enerģijas ietaupījums. Enerģijas
ietaupījumu katalogs publicēts atbildīgās iestādes tīmekļvietnē.
3. Enerģijas ietaupījumu paziņo kā enerģijas galapatēriņu vai primārās enerģijas patēriņu, izmantojot šo noteikumu 
pielikumā
 minētās vērtības vai Komisijas 2018. gada 19. decembra Īstenošanas regulas (ES) 
2018/2066
 par
siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu
2003/87/EK
 un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 
601/2012
, VI pielikuma 1. tabulā noteiktās vērtības.
4. Enerģijas ietaupījumos var ieskaitīt tikai tos ietaupījumus, kuri iegūti:
4.1. ieviešot politikas pasākumus, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitātes paaugstināšanu;
4.2. ieviešot tādus politikas pasākumus, kuros papildus citiem ieguvumiem ir iegūti enerģijas ietaupījumi;
4.3. ieviešot tādas preces, pakalpojumus un iekārtas, kuras atbilst normatīvajiem aktiem par
energomarķējumu, ekodizainu, standartizāciju un preču un pakalpojumu drošumu;
4.4. pārsniedzot prasības, kas izriet no Eiropas Savienības tiesību aktiem, izņemot šo noteikumu 
4.8.
apakšpunktā
 noteikto gadījumu;
4.5. pārsniedzot ekodizaina prasības par konkrētu ar enerģiju saistītu ražojumu izņemšanu no tirgus attiecībā
uz konkrētām ar enerģiju saistītām precēm (produktiem);
4.6. no tādiem fiskāliem pasākumiem (nodokļiem un nodevām), kuru likme pārsniedz Eiropas Savienībā
noteikto minimālo nodokļu līmeni enerģijai, aprēķinos izmantojot jaunākos pieejamos datus par pieprasījuma
(cenas) elastību un atsevišķi uzskaitot ietaupījumus no katra fiskālā pasākuma;
4.7. pārsniedzot emisijas standarta līmeni jauniem pasažieru automobiļiem, kas noteikts saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Regulu (ES) 
2019/631
 par CO
2
 emisiju standartu noteikšanu
jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru
atceļ Regulu (EK) Nr. 
443/2009
 un Regulu (ES) Nr. 
510/2011
;
4.8. renovējot ēkas, ja 
Energoefektivitātes likuma
 
15.
 panta ceturtajā daļā par finansējuma piešķiršanu minētā
atbildīgā iestāde, pašvaldība, lielais uzņēmums, lielais elektroenerģijas patērētājs, energoefektivitātes
pienākuma shēmas atbildīgā puse un brīvprātīgās vienošanās par energoefektivitātes uzlabošanu puse
pierāda, ka tas ir būtiski enerģijas ietaupījumu sasniegšanai;
4.9. papildus tādiem enerģijas ietaupījumiem, kuri rastos bez 
Energoefektivitātes likuma
 
15.
 panta ceturtajā
daļā minēto atbildīgo iestāžu un šo noteikumu 
8. punktā
 minēto informācijas sniedzēju darbības
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu izstrādāšanā un ieviešanā. Lai noteiktu ietaupījumus, ņem vērā
enerģijas patēriņa tendences, patērētāju paradumu izmaiņas, tehnikas progresu un citu Eiropas Savienības un
valsts līmenī īstenotu pasākumu radītas izmaiņas;
4.10. ieviešot pasākumus, ar kuriem veicina maza apjoma atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju ierīkošanu
uz ēkām vai tajās, kuru rezultātā tiek panākts pārbaudāms, izmērāms vai aprēķināms enerģijas ietaupījums;
4.11. ieviešot politikas pasākumus, kas paātrina energoefektīvāku ražojumu un transportlīdzekļu nonākšanu
apritē. Šādus ietaupījumus drīkst ieskaitīt pilnā apmērā, ja tiek pierādīts, ka šāda nonākšana apritē notiek
pirms ražojuma vai transportlīdzekļa paredzamā vidējā kalpošanas laika beigām vai pirms ražojums vai
transportlīdzeklis parasti tiktu aizstāts ar jaunu, un ietaupījums tiek ieskaitīts tikai par periodu līdz aizstājamā
ražojuma vai transportlīdzekļa paredzamā vidējā kalpošanas laika beigām.
5. Valsts iestādes, pašvaldības un citas atvasinātas publiskās personas, lielie uzņēmumi, lielie elektroenerģijas
2
/
7
patērētāji un energoefektivitātes pienākuma shēmas atbildīgās puses piecus gadus no dokumentu sagatavošanas vai
saņemšanas brīža saglabā visus dokumentus, kas izmantoti par pamatu paziņoto enerģijas ietaupījumu
aprēķināšanai, ieskaitot maksājumu uzdevumus par energoresursiem, kā arī dokumentus par izmantotajām
ietaupījumu aprēķināšanas metodēm.
6. Atbildīgā iestāde:
6.1. vienu reizi gadā savā tīmekļvietnē publicē energoefektivitātes pienākuma shēmas atbildīgās puses
panākto enerģijas ietaupījumu;
6.2. pārbauda un apstiprina energopārvaldības sistēmu valsts iestādēm, pašvaldībām un citām atvasinātām
publiskām personām;
6.3. katru gadu līdz 30. aprīlim savā tīmekļvietnē publicē pārskatu par energopārvaldības sistēmas ieviešanu
valsts iestādēs, pašvaldībās un citās atvasinātās publiskās personās;
6.4. apkopo informāciju par enerģijas ietaupījumu, kas iegūts no 
Energoefektivitātes likuma
 
15.
 panta ceturtajā
daļā minētajām atbildīgajām iestādēm un šo noteikumu 
8. punktā
 minētajām personām;
6.5. iesniedz Ekonomikas ministrijā 
Energoefektivitātes likuma
 
4.
1
 panta pirmajā daļā norādīto informāciju par
aizpagājušo kalendāra gadu un publicē to savā tīmekļvietnē;
6.6. uzskaitot enerģijas ietaupījumu valsts obligātā enerģijas galapatēriņa ietaupījuma mērķa sasniegšanai:
6.6.1. ņem vērā katra energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma dzīves cikla ilgumu un koeficientu, ar
kādu ietaupījumi laika gaitā samazinās;
6.6.2. atsevišķi uzskaita ietaupījumu, kas gūts pasākumos, ko finansē no valsts vai pašvaldības
energoefektivitātes fonda.
7. Atbildīgajai iestādei ir tiesības pieprasīt vai klātienē pārbaudīt:
7.1. informāciju par īstenotajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, tai skaitā šo noteikumu 
5.
punktā
 minēto dokumentāciju, kā arī citu informāciju, kas nepieciešama atbildīgās iestādes uzdevumu izpildei;
7.2. energoefektivitātes pienākuma shēmas atbildīgajai pusei:
7.2.1. informāciju par tās galalietotāju enerģijas patēriņu sadalījumā pa nozarēm un mājsaimniecību
sektorā;
7.2.2. informāciju par saviem galalietotājiem;
7.3. informāciju no lielajiem elektroenerģijas patērētājiem par elektroenerģijas izlietojumu un nodoto
elektroenerģijas patēriņu apakšlietotājiem.
II. Enerģijas ietaupījumu ziņošana un uzskaite
8. Ikgadējo enerģijas ietaupījumu pārskatu aizpilda un Energoresursu informācijas sistēmā iesniedz:
8.1. lielais elektroenerģijas patērētājs, kuram ir pienākums veikt uzņēmuma energoauditu vai ieviest un uzturēt
sertificētu energopārvaldības sistēmu, vai ieviest un uzturēt sertificētu papildināto vides pārvaldības sistēmu;
8.2. lielais uzņēmums, kuram ir pienākums veikt uzņēmuma energoauditu vai ieviest un uzturēt sertificētu
energopārvaldības sistēmu, vai ieviest un uzturēt sertificētu papildināto vides pārvaldības sistēmu;
8.3. valstspilsētas pašvaldība, kas ieviesusi sertificētu energopārvaldības sistēmu;
3
/
7
8.4. valsts iestāde, pašvaldība vai cita atvasināta publiska persona, kas ieviesusi energopārvaldības sistēmu;
8.5. energoefektivitātes pienākuma shēmas atbildīgā puse;
8.6. valsts vai pašvaldības energoefektivitātes fonds, kurā atbildīgā puse ir veikusi iemaksu;
8.7. iestāde, kas īstenojusi informatīvos pasākumus vai organizējusi informatīvo kampaņu par
energoefektivitātes uzlabošanas jautājumiem kādā no enerģijas galapatēriņa sektoriem, un minēto pasākumu
vai kampaņas finansēšanai pilnā apmērā vai daļēji izmantots valsts, pašvaldības vai citu valsts institūciju un
programmu finansējums.
9. Šo noteikumu 
8. punktā
 minētās personas katru gadu līdz 1. jūlijam iesniedz Energoresursu informācijas
sistēmā enerģijas ietaupījumu pārskatus par īstenotajos energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos sasniegtajiem
ietaupījumiem iepriekšējā kalendāra gadā.
10. Personas, kas nav minētas šo noteikumu 
8. punktā
, var iesniegt Energoresursu informācijas sistēmā enerģijas
ietaupījumu pārskatus par īstenotajos energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos sasniegtajiem ietaupījumiem.
11. Valsts iestāde, pašvaldība vai cita atvasināta publiska persona 30 dienu laikā pēc sertificētas
energopārvaldības sistēmas ieviešanas vai atkārtotas sertifikācijas par to ziņo, informāciju iesniedzot Energoresursu
informācijas sistēmā.
12. Valsts iestāde, pašvaldība vai cita atvasināta publiska persona, kura ir ieviesusi, bet nav sertificējusi
energopārvaldības sistēmu, 30 dienu laikā pēc energopārvaldības sistēmas ieviešanas par to ziņo, Energoresursu
informācijas sistēmā iesniedzot informāciju un šādus dokumentus:
12.1. valsts iestādes vadītāja, pašvaldības domes vai citas atvasinātas publiskas personas atbildīgās
amatpersonas rīkojumu par energopārvaldības ieviešanu;
12.2. energoefektivitātes plānu, kurā norādīti noteiktie mērķi, energoefektivitātes indikatori, plānotie pasākumi
un to sadalījums pēc prioritātes, kā arī energoefektivitātes pasākumu ieviešanas finansējuma plānu;
12.3. enerģijas patēriņa monitoringa plānu.
13. Lielais uzņēmums vai lielais elektroenerģijas patērētājs 30 dienu laikā pēc uzņēmuma energoaudita vai
atkārtota uzņēmuma energoaudita pārskata nodošanas un pieņemšanas akta parakstīšanas par to ziņo, informāciju
iesniedzot Energoresursu informācijas sistēmā.
14. Ja lielajā uzņēmumā vai lielajam elektroenerģijas patērētājam ir ieviesta sertificēta energopārvaldības vai
sertificēta papildinātā vides pārvaldības sistēma vai iepriekš minētās sistēmas tiek pārsertificētas, lielais uzņēmums
vai lielais elektroenerģijas patērētājs 30 dienu laikā pēc attiecīgā sertifikāta izsniegšanas par to ziņo, informāciju
iesniedzot Energoresursu informācijas sistēmā.
15. Sistēmas operators, izpildot 
Energoefektivitātes likuma
 
12.
 panta trīspadsmitajā daļā noteikto pienākumu,
datus par iepriekšējo gadu iesniedz Energoresursu informācijas sistēmā līdz 31. janvārim.
16. Elektroenerģijas lietotājs, kuram saskaņā ar normatīvajiem aktiem energoefektivitātes jomā ir tiesības iesniegt
uzņēmuma energoauditora vai neatkarīga eksperta ēku energoefektivitātes jomā apstiprinātu uzņēmuma
elektroenerģijas patēriņa bilanci, to iesniedz Energoresursu informācijas sistēmā.
17. Sniedzot ziņojumu:
17.1. atbildīgā iestāde katra energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma ietaupījumu ieskaita vienu reizi;
17.2. ja energoefektivitātes uzlabošanas pasākums, kā arī pasākums, kura īstenošana tiešā veidā nav vērsta
4
/
7
uz energoefektivitātes uzlabošanu, tomēr sekmē to un līdztekus citiem mērķiem tiek iegūti enerģijas
ietaupījumi, tiek īstenots, saņemot finansējumu no valsts vai pašvaldības budžeta, valsts vai pašvaldības
galvojumus, kredītu procentu likmju subsidēšanu, kā arī citu finansējumu no valsts vai pašvaldības līdzekļiem,
Eiropas Savienības budžeta programmām un fondiem un ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļiem nevar ieskaitīt
kā ietaupījumu energoefektivitātes pienākuma shēmas atbildīgajai pusei vai valsts vai pašvaldības
energoefektivitātes fondam, kurā atbildīgā puse ir veikusi iemaksu;
17.3. energoefektivitātes pasākumam, kas tiek īstenots, izmantojot vairākus finansēšanas avotus,
informācijas sniedzējs norāda, kādi finansēšanas avoti ir izmantoti un kā sasniegtie enerģijas ietaupījumi ir
sadalīti;
17.4. ietaupījumu no lielo uzņēmumu un lielo elektroenerģijas patērētāju paziņota energoefektivitātes
uzlabošanas pasākuma nevar ieskaitīt energoefektivitātes pienākuma shēmas atbildīgajai pusei vai valsts vai
pašvaldības energoefektivitātes fondam, kurā atbildīgā puse ir veikusi iemaksu.
18. Ietaupījumi no energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, kuri ir finansēti no Eiropas Savienības budžeta
programmām un fondiem, valsts vai pašvaldības budžeta vai valsts vai pašvaldības energoefektivitātes fonda, kurā
atbildīgā puse ir veikusi iemaksu, ir ieskaitāmi enerģijas galapatēriņa ietaupījuma mērķī.
19. Informācijas sniedzējs, aizpildot un iesniedzot pārskatus Energoresursu informācijas sistēmā, izmanto tikai
dokumentāri pamatotu informāciju.
III. Energopārvaldības sistēmas ieviešanas pārbaude un apstiprināšana valsts
iestādēm, pašvaldībām un citām atvasinātām publiskām personām
20. Atbildīgā iestāde 10 darbdienu laikā pēc valsts iestādes, pašvaldības vai citas atvasinātas publiskas personas
ziņojuma saņemšanas par energopārvaldības sistēmas ieviešanu vai sertificēšanu izvērtē paziņojumā sniegtās
informācijas atbilstību šo noteikumu 
12. punkta
 prasībām un, ja nepieciešams, lūdz iesniegt precizējumus, norādot to
iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 10 darbdienām no paziņošanas dienas.
21. Ja atbildīgā iestāde pēc izvērtēšanas konstatē, ka ziņojumā sniegtā informācija atbilst šo noteikumu
prasībām, tā apstiprina energopārvaldības sistēmas ieviešanu, iekļaujot valsts iestādi, pašvaldību vai citu atvasinātu
publisku personu to valsts iestāžu, pašvaldību un citu atvasinātu publisku personu sarakstā, kuras ieviesušas vai
sertificējušas energopārvaldības sistēmu, un publicē sarakstu savā tīmekļvietnē.
IV. Noslēguma jautājumi
22. Atzīt par spēku zaudējušiem 
Ministru kabineta 2016. gada 11. oktobra noteikumus Nr. 668
"Energoefektivitātes monitoringa un piemērojamā energopārvaldības sistēmas standarta noteikumi"
 (Latvijas
Vēstnesis, 2016, 211. nr.; 2019, 73. nr.; 2019, 257. nr.).
23. Šajos noteikumos minētajā informācijā par energoefektivitātes pasākumiem iepriekšējā kalendāra gadā un
panākto enerģijas ietaupījumu ieskaita to enerģijas ietaupījumu, kuru no katra atsevišķa energoefektivitātes
uzlabošanas pasākuma iegūst laikposmā no tā īstenošanas dienas līdz 2030. gada 31. decembrim. 
24. Šo noteikumu 
9. punktā
 minētais pienākums 2022. gadā ir izpildāms līdz 31. decembrim.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra
Direktīvas 
2012/27/ES
 par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 
2009/125/EK
 un 2010/30/ES un atceļ
Direktīvas 
2004/8/EK
 un 
2006/32/EK
.
5
/
7
Ministru prezidents 
A. K. Kariņš
Ekonomikas ministre 
I. Indriksone
6
/
7
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Energoresursa vai
enerģijas veids
kJ (zemākais sadegšanas
siltums)
kg naftas ekvivalenta
(zemākais sadegšanas
siltums)
kWh (zemākais
sadegšanas siltums)
1 kg koksa
28 500
0,676
7,917
1 kg akmeņogļu
17 200–30 700
0,411–0,733
4,778–8,528
1 kg brūnogļu brikešu
20 000 
0,478
5,556
1 kg melnā lignīta
10 500–21 000
0,251–0,502
2,917–5,833
1 kg brūnogļu
5 600–10 500
0,134–0,251
1,556–2,917
1 kg degslānekļa
8 000–9 000
0,191–0,215
2,222–2,500
1 kg kūdras
7 800–13 800
0,186–0,330
2,167–3,833
1 kg kūdras brikešu
16 000–16 800
0,382–0,401
4,444–4,667
1 kg kurināmā mazuta
40 000
0,955
11,111
1 kg dīzeļdegvielas
42 300 
1,010
11,750
1 kg benzīna (petrolejas)
44 000
1,051
12,222
1 kg parafīna
40 000
0,955
11,111
1 kg sašķidrinātās naftas
gāzes
46 000
1,099
12,778
1 kg dabasgāzes
1
47 200
1,126
13,10
1 kg sašķidrinātās
dabasgāzes
45 190
1,079
12,553
1 kg malkas (mitrums 25 %)
13 800
0,330
3,833
1 kg granulu/malkas brikešu
16 800
0,401
4,667
1 kg atkritumu
7 400–10 700
0,177–0,256
2,056–2,972
1 MJ siltumenerģijas
1 000
0,024
0,278
1 kWh elektroenerģijas
3 600
0,086
1
2
Piezīmes.
1
 93 % metāna saturs.
2
 Piemērojams, ja enerģijas ietaupījumu aprēķina primārās enerģijas izteiksmē, izmantojot augšupēju pieeju, ko
balsta uz enerģijas galapatēriņu. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) piemēro koeficientu 2,1.
Pielikums
Ministru kabineta
2022. gada 18. oktobra
noteikumiem Nr. 660
Enerģijas saturs atsevišķos kurināmā veidos tiešajai lietošanai – pārrēķinu
tabula
7
/
7