Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 112,
11.06.2020.
OP numurs: 
2020/112.7
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
374
Pieņemts: 
09.06.2020.
Stājas spēkā: 
16.06.2020.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 374
Rīgā 2020. gada 9. jūnijā (prot. Nr. 40 12. 
§)
Dzelzceļa savstarpējās 
izmantojamības noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Dzelzceļa likuma
 
3.
1
 panta
 ceturto daļu,
43.
2
 panta
 astoto un devīto daļu, 
43.
3
 
panta otro daļu,
43.
4
 panta
 trešo daļu, 
43.
5
 panta
 ceturto 
un
septiņpadsmito daļu un likuma
"
Par atbilstības novērtēšanu
"
7. panta
 pirmo un otro daļu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. pamatprasības (1. pielikums) Eiropas Savienības dzelzceļa 
sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējas
izmantojamības 
komponentiem, tostarp saskarnēm (turpmāk - pamatprasības);
1.2. kārtību, kādā Valsts dzelzceļa tehniskā inspekcija 
(turpmāk - inspekcija) pieņem lēmumu atļaut pretendentam
nepiemērot vienu vai vairākas savstarpējās izmantojamības 
tehniskās specifikācijas vai to daļas;
1.3. prasības apakšsistēmu laišanai tirgū un to atbilstības 
novērtēšanai;
1.4. prasības savstarpējas izmantojamības komponentu laišanai 
tirgū un atbilstības novērtēšanai;
1.5. kārtību, kādā inspekcija izsniedz, aptur un atsauc 
atļaujas par stacionāro iekārtu nodošanu ekspluatācijā;
1.6. kārtību, kādā Komisijas 2018. gada 4. aprīļa Īstenošanas 
Regula (ES) 
2018/545
, ar ko saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un 
Padomes Direktīvu (ES) 
2016/797
 nosaka dzelzceļa ritekļa atļaujas 
un dzelzceļa ritekļa tipa atļaujas
piešķiršanas procesa praktisko 
kārtību (turpmāk - regula (ES) 
2018/545
), tiek piemērota 
Latvijā;
1.7. kārtību, kādā inspekcija izdod, aptur, atjauno, groza vai 
atsauc atļauju 1520 mm sliežu ceļa platuma kravas
vagonu un 
pasažieru vagonu laišanai tirgū (turpmāk - 1520 mm sliežu ceļa 
platuma vagoni).
2. Noteikumos lietoti šādi termini:
2.1. tehniskā specifikācija - dokuments, kurā tiek noteiktas 
tehniskās prasības, kurām atbilst produkts,
apakšsistēma, process 
vai pakalpojums;
2.2. Eiropas specifikācija - Latvijas nacionālā standarta 
statusā reģistrēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.
gada 25. 
oktobra Regulas (ES) Nr. 
1025/2012
 par Eiropas standartizāciju, 
ar ko groza Padomes Direktīvas
89/686/EEK
 un 
93/15/EEK
 un Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direktīvas 
94/9/EK
, 94/25/EK, 95/16/EK, 
97/23/EK,
98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 
2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 
87/95/EEK
 un
Eiropas 
Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 
1673/2006/EK
 (turpmāk - regula 
(ES) Nr. 
1025/2012
), 2. panta 1.
punkta "b" apakšpunktā minētais 
Eiropas standarts, 
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu 
likumā
 minētais
Eiropas tehniskais novērtējums vai kopējā 
tehniskā specifikācija;
2.3. paziņotā institūcija - nacionālās akreditācijas 
institūcijas akreditēta savstarpējas izmantojamības komponentu
un 
strukturālo apakšsistēmu atbilstības novērtēšanas institūcija, 
kura ir paziņota Eiropas Komisijai saskaņā ar
1
/
26
normatīvajiem 
aktiem par kārtību, kādā izveido paziņošanas komisiju, kā arī par 
kārtību, kādā komisija pieņem lēmumu
un paziņo Eiropas Komisijai 
par atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas veic atbilstības 
novērtēšanu reglamentētajā
sfērā, vai cita Eiropas Savienības 
dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts paziņota 
savstarpējas
izmantojamības komponentu un strukturālo 
apakšsistēmu atbilstības novērtēšanas institūcija;
2.4. nacionālo prasību novērtēšanas institūcija - šo noteikumu 
20. punktā minētajām prasībām atbilstoša un
saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par atbilstības novērtēšanas institūciju 
novērtēšanu, akreditāciju un uzraudzību
nacionālās akreditācijas 
institūcijas akreditēta produktu sertificēšanas, inspicēšanas vai 
pārvaldības sistēmas
sertificēšanas institūcija, kura novērtē 
strukturālo apakšsistēmu atbilstību šajos noteikumos minētajām 
nacionālajām
prasībām;
2.5. produkts - ražošanas procesa rezultātā iegūts produkts, 
tostarp savstarpējas izmantojamības komponents un
apakšsistēma;
2.6. pamatparametri - reglamentējošie, tehniskie vai 
ekspluatācijas nosacījumi, kas izšķirīgi ietekmē savstarpēju
izmantojamību un ir norādīti attiecīgajās savstarpējās 
izmantojamības tehniskajās specifikācijās;
2.7. modernizācija - apakšsistēmas vai tās daļas ievērojami 
pārveidošanas darbi, kas uzlabo apakšsistēmas
vispārējo darbību, 
radot izmaiņas "EK" verifikācijas deklarācijai pievienojamajā 
tehniskajā dokumentācijā, ja minētā
tehniskā dokumentācija 
pastāv;
2.8. atjaunošana - apakšsistēmas vai tās daļas ievērojami 
nomaiņas darbi, kas nemaina apakšsistēmas vispārējo
darbību;
2.9. esošā dzelzceļa sistēma - infrastruktūra, kurā ietilpst 
esošā dzelzceļa tīkla sliežu ceļi un stacionārās iekārtas,
kā arī 
jebkuras kategorijas un izcelsmes ritekļi, kas izmanto šo 
infrastruktūru;
2.10. remonts - aizstāšana saistībā ar apkopi, kas ir 
profilaktiska vai koriģējoša komponentu nomaiņa ar detaļām,
kam 
ir identiskas funkcijas un darbības parametri;
2.11. pasūtītājs - komersants, publiska persona vai tās 
iestāde, kas slēdz līgumus un pasūta dzelzceļa sistēmas
apakšsistēmu projektēšanu, būvi, izgatavošanu, modernizāciju vai 
atjaunošanu;
2.12. projekts izstrādes beigu posmā - projekts, kurš ir tādā 
plānošanas vai būvniecības posmā, kad izmaiņas
tehniskajā 
specifikācijā var apdraudēt projekta paredzēto dzīvotspēju;
2.13. saskaņotais standarts - Eiropas standarts, kā definēts 
regulas (ES) Nr. 
1025/2012
 2. panta 1. punkta "c"
apakšpunktā;
2.14. ritekļa tips - tips, ar ko nosaka ritekļa galvenos 
konstrukcijas raksturlielumus, kādi iekļauti attiecīgajā
verifikācijas modelī aprakstītajā tipa vai konstrukcijas 
pārbaudes sertifikātā;
2.15. ritekļu sērija - vairāki viena tipa identiski 
ritekļi;
2.16. paredzētais ekspluatācijas stāvoklis - parastais 
darbības režīms un paredzams traucēts ekspluatācijas
režīms 
(tostarp nodilums), kas atbilst tehniskajā dokumentācijā un 
tehniskās apkopes dokumentācijā norādītajam
diapazonam un 
nosacījumiem;
2.17. pieņemams Eiropas Savienības atbilstības nodrošināšanas 
līdzeklis - Eiropas Savienības Dzelzceļu
aģentūras izdots 
atzinums, kas nosaka veidus, kā panākt atbilstību 
pamatprasībām;
2.18. pieņemams Latvijas atbilstības nodrošināšanas līdzeklis 
- inspekcijas izdots atzinums, kas nosaka veidus,
kā panākt 
atbilstību nacionālajām prasībām;
2.19. ražotājs - jebkura fiziska vai juridiska persona, kas 
ražo produktu savstarpējas izmantojamības komponentu,
apakšsistēmas vai ritekļu veidā vai liek tos projektēt vai ražot 
(būvēt) un piedāvā tos tirgū ar savu vārdu, nosaukumu vai
preču 
zīmi;
2.20. pilnvarotais pārstāvis - jebkura fiziska vai juridiska 
persona, kas reģistrēta Eiropas Savienībā un kas saņēmusi
ražotāja vai pasūtītāja rakstisku pilnvarojumu, pildot konkrētus 
uzdevumus, rīkoties minētā ražotāja vai pasūtītāja
vārdā;
2.21. persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām - jebkura 
persona, kas cieš no pastāvīgiem vai pagaidu
fiziskiem, garīgiem, 
intelektuāliem vai maņu orgānu traucējumiem, kuri, saskaroties ar 
dažādiem šķēršļiem, var traucēt
minētajai personai pilnībā un 
efektīvi izmantot transportu līdzvērtīgi ar citiem pasažieriem 
vai kuras mobilitāte,
izmantojot transportu, ir ierobežota vecuma 
dēļ;
2.22. apakšsistēmas vispārējā darbība - apakšsistēmas 
funkcionalitāte atbilstoši pamatprasībām, savstarpējas
izmantojamības tehniskajām specifikācijām, nacionālajām prasībām, 
kā arī dzelzceļa infrastruktūras reģistrā
norādītajām stingri 
izteikta vietējā rakstura prasībām un ierobežojumiem (turpmāk - 
vietējie nosacījumi);
2
/
26
2.23. "EK" verifikācija - procedūra, kuru strukturālās 
apakšsistēmas pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis
veic, lai pierādītu, ka attiecīgo tieši piemērojamo Eiropas 
Savienības tiesību aktu prasības un nacionālās prasības, kas
attiecas uz apakšsistēmu, ir izpildītas un ka attiecīgo 
apakšsistēmu var atļaut nodot ekspluatācijā vai laist tirgū.
3. Saskaņā ar 
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu 
likumu
 pasūtītāja sagatavotās tehniskās
specifikācijas, kas ir 
vajadzīgas Eiropas specifikāciju vai citu Savienībā izmantojamo 
standartu papildināšanai, nedrīkst
būt pretrunā ar 
pamatprasībām.
II. Atbilstības novērtēšanas 
institūcijas
4. Paziņotā institūcija atbilst šādām prasībām:
4.1. paziņotajai institūcijai ir juridiskās personas 
statuss;
4.2. paziņotā institūcija spēj veikt visus atbilstības 
novērtēšanas uzdevumus, kuri tai noteikti attiecīgajā
savstarpējas izmantojamības tehniskajā specifikācijā un saistībā 
ar kuriem tā ir paziņota, neatkarīgi no tā, vai šos
uzdevumus 
veic pati paziņotā institūcija vai tie tiek veikti tās vārdā, 
paziņotajai institūcijai uzņemoties atbildību;
4.3. paziņotajai institūcijai atbilstoši veicamajām 
atbilstības novērtēšanas procedūrām un produktu veidiem un
kategorijām, attiecībā uz kurām tā ir paziņota, ir:
4.3.1. nepieciešamie darbinieki ar atbilstīgām tehniskām 
zināšanām un pietiekamu pieredzi, lai veiktu atbilstības
novērtēšanas darbības;
4.3.2. izstrādāts procedūru apraksts, saskaņā ar kurām jāveic 
atbilstības novērtēšana, nodrošinot to pārredzamību
un spēju šīs 
procedūras piemērot;
4.3.3. izstrādāta atbilstoša politika un procedūras, ar ko 
uzdevumi, kurus tā veic kā paziņotā institūcija, ir nodalīti
no 
citām darbībām;
4.3.4. atbilstīgas procedūras darbību veikšanai, kurās 
pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas
darbojas, 
tā struktūru, attiecīgās produkta tehnoloģijas sarežģītības 
pakāpi un to, vai ražošanas process ir sērijveida
vai ne;
4.3.5. nepieciešamie līdzekļi, lai pienācīgi veiktu tehniskos 
un administratīvos uzdevumus, kuri saistīti ar atbilstības
novērtēšanas darbībām, un tai ir piekļuve visam nepieciešamajam 
aprīkojumam vai iekārtām un telpām;
4.4. paziņotajai institūcijai ir apdrošināta civiltiesiskā 
atbildība attiecībā uz darbībām, ko tā ir tiesīga veikt;
4.5. paziņotās institūcijas nodarbinātie ievēro profesionālo 
konfidencialitāti attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta,
veicot atbilstības novērtēšanas darbības (izņemot informāciju, 
kura tiek sniegta tās Eiropas Savienības dalībvalsts
kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas);
4.6. paziņotā institūcija piedalās attiecīgajās 
standartizācijas aktivitātēs un tieši vai ar ieceltu pārstāvju 
starpniecību
piedalās Eiropas Komisijas organizētajās paziņoto 
institūciju koordinācijas darba grupās 
par atbilstības 
novērtēšanu
Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmā, kā arī 
nodrošina, ka informācija par minētajām aktivitātēm ir pieejama 
tās
darbiniekiem, kas veic atbilstības novērtēšanu. Paziņotā 
institūcija savā darbībā kā pamatnostādnes izmanto paziņoto
institūciju darba grupas lēmumus un sagatavotos dokumentus;
4.7. paziņotā institūcija, kura paziņota attiecībā uz vilcienu 
vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu
apakšsistēmu 
vai vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu 
apakšsistēmu, piedalās Eiropas Dzelzceļa satiksmes
vadības 
sistēmas (
ERTMS)
 paziņoto institūciju darba grupā, kas 
minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada
11. maija Regulas 
(ES) 
2016/796
 par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko 
atceļ Regulu (EK) Nr. 
881/2004
(turpmāk - regula (ES) 
2016/796
), 
29. pantā vai nodrošina, ka darbiniekiem, kas veic atbilstības 
novērtēšanu, ir
pieejama informācija par darbībām, ko veic minētā 
darba grupa. Paziņotā institūcija savā darbībā izmanto minētās
darba grupas izstrādātās pamatnostādnes. Ja paziņotā institūcija 
uzskata, ka pamatnostādnes piemērot ir nelietderīgi
vai nav 
iespējams, tā savus apsvērumus iesniedz apspriešanai darba grupā, 
lai pastāvīgi pilnveidotu pamatnostādnes.
5. Lai nodrošinātu paziņotās institūcijas objektivitāti, tā 
atbilst šādām prasībām:
5.1. paziņotā institūcija darbojas kā trešā persona, kas ir 
neatkarīga no tās novērtējamā produkta projektēšanā,
ražošanā, 
piegādē, uzstādīšanā, lietošanā vai tehniskajā apkopē 
iesaistītajiem saimnieciskās darbības veicējiem (to
apvienībām);
5.2. ja paziņotā institūcija ir tādas biedrības vai 
nodibinājuma biedrs (loceklis), kas saistīta ar novērtējamo 
produktu
projektēšanu, ražošanu, piegādi, uzstādīšanu, lietošanu 
vai tehnisko apkopi, tā pierāda savu neatkarību un interešu
konflikta neesību;
5.3. tiek nodrošināta paziņotās institūcijas, tās vadības un 
darbinieku objektivitāte, veicot atbilstības novērtēšanas
3
/
26
darbības;
5.4. paziņotās institūcijas vadība un darbinieki, kas ir 
atbildīgi 
par atbilstības novērtēšanu
, nav novērtējamo produktu
projektētāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, 
īpašnieki, lietotāji, apkalpotāji vai to pilnvarotie pārstāvji. 
Tas
neliedz viņiem izmantot novērtētos produktus paziņotās 
institūcijas darbībā vai personiskiem mērķiem;
5.5. paziņotās institūcijas vadība un darbinieki, kas ir 
atbildīgi 
par atbilstības novērtēšanu
, nav tieši saistīti ar šo
produktu projektēšanu, ražošanu vai būvniecību, tirdzniecību, 
uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu un nepārstāv
šajās 
darbībās iesaistītās personas;
5.6. paziņotās institūcijas vadība un darbinieki neiesaistās 
darbībās (tostarp konsultēšanā), kas var būt pretrunā
viņu lēmuma 
neatkarībai un godīgumam saistībā ar paziņotajai institūcijai 
noteiktajām novērtēšanas darbībām;
5.7. paziņotā institūcija nodrošina, ka tās filiāļu un 
apakšuzņēmēju darbība neietekmēs atbilstības novērtēšanas
konfidencialitāti, objektivitāti un taisnīgumu;
5.8. paziņotā institūcija un tās darbinieki atbilstības 
novērtēšanu veic profesionāli, godprātīgi un ir tehniski
kompetenti. Attiecīgais personāls ir brīvs no jebkādas ietekmes 
(tostarp finansiālas), kas varētu ietekmēt viņu lēmumu
vai 
atbilstības novērtēšanas rezultātus, īpaši no to personu vai 
personu grupu puses, kuras ir ieinteresētas šo darbību
rezultātā;
5.9. atlīdzības sistēma paziņotās institūcijas vadībai un 
darbiniekiem, kas veic atbilstības novērtēšanas darbības,
nav 
atkarīga no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem.
6. Paziņotās institūcijas darbiniekiem, kas atbildīgi par 
atbilstības novērtēšanas darbību veikšanu, ir:
6.1. veikta padziļināta tehniskā un profesionālā apmācība par 
visām attiecīgajām atbilstības novērtēšanas
darbībām;
6.2. pietiekamas zināšanas par prasībām attiecībā uz 
veicamajām atbilstības novērtēšanas darbībām un pienācīga
kompetence tās veikt;
6.3. atbilstīgas zināšanas un sapratne par pamatprasībām, 
piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem un
attiecīgajiem 
tiesību aktiem (tostarp Eiropas Savienības tiesību aktiem);
6.4. nepieciešamās spējas sagatavot sertifikātus, 
dokumentāciju un atbilstības novērtējuma ziņojumus, kas pierāda
veikto atbilstības novērtēšanu.
7. Ja atbilstības novērtēšanas institūcija apliecina savu 
atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos piemērojamos
saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces ir 
publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to
uzskata par 
atbilstošu šo noteikumu 4., 5. un 6. punktā minētajām prasībām, 
ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti
aptver šīs prasības.
8. Ja paziņotā institūcija slēdz līgumu ar apakšuzņēmēju par 
konkrētu atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu
vai nodod šo 
uzdevumu veikšanu filiālei, tā nodrošina, ka apakšuzņēmējs vai 
filiāle atbilst šo noteikumu 4., 5. un 6.
punktā minētajām 
prasībām, un informē par to Ekonomikas ministriju. Paziņotā 
institūcija uzņemas pilnu atbildību par
apakšuzņēmēju vai filiāļu 
veiktajām darbībām neatkarīgi no tā, kur tie šīs darbības 
veic.
9. Paziņotā institūcija konkrētas atbilstības novērtēšanas 
darbības veikšanu nodod apakšuzņēmējam vai filiālei tikai
tad, ja 
tam piekrīt klients.
10. Paziņotā institūcija glabā dokumentus par apakšuzņēmēja 
vai filiāles kompetences novērtēšanu un to veiktajām
atbilstības 
novērtēšanas darbībām saskaņā ar attiecīgo savstarpējas 
izmantojamības tehnisko specifikāciju, lai minētie
dokumenti būtu 
pieejami Ekonomikas ministrijai.
11. Paziņotā institūcija atbilstības novērtēšanu veic saskaņā 
ar attiecīgajā savstarpējas izmantojamības tehniskajā
specifikācijā paredzētajām atbilstības novērtēšanas procedūrām un 
prasībām.
12. Paziņotā institūcija atbilstības novērtēšanu veic 
samērīgi, izvairoties no liekiem apgrūtinājumiem iesaistītajām
personām, ņemot vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, 
tā struktūru, attiecīgās produkta tehnoloģijas
sarežģītības 
pakāpi un to, vai ražošanas process ir sērijveida vai ne, tomēr 
ievēro tādu stingrību un drošības līmeni,
kāds nepieciešams, lai 
produkts atbilstu šo noteikumu prasībām.
13. Ja paziņotā institūcija konstatē, ka ražotājs nav 
izpildījis attiecīgajās savstarpējas izmantojamības tehniskajās
specifikācijās vai attiecīgajos saskaņotajos standartos, vai 
tehniskajās specifikācijās noteiktās prasības, tā pieprasa,
lai 
ražotājs veiktu atbilstīgus korektīvus pasākumus, un neizsniedz 
atbilstības sertifikātu.
14. Ja, uzraugot atbilstību pēc sertifikāta izsniegšanas, 
paziņotā institūcija konstatē, ka produkts vairs neatbilst
attiecīgajām savstarpējas izmantojamības tehniskajām 
specifikācijām vai attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem, vai
tehniskajām specifikācijām, tā pieprasa, lai ražotājs veic 
attiecīgus korektīvus pasākumus neatbilstību novēršanai, un,
ja 
neatbilstība rada drošības apdraudējumu, aptur vai atsauc 
izsniegto sertifikātu. 
4
/
26
15. Ja netiek veiktas korektīvās darbības vai tās nedod vēlamo 
rezultātu, paziņotā institūcija attiecīgi ierobežo,
aptur vai 
atsauc izsniegtos sertifikātus.
16. Paziņotā institūcija informē Ekonomikas ministriju 
par:
16.1. jebkuru sertifikāta atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu 
vai atsaukšanu;
16.2. jebkuriem apstākļiem, kas ietekmē paziņojuma darbības 
jomu un nosacījumus;
16.3. jebkuriem tirgus uzraudzības iestāžu informācijas 
pieprasījumiem attiecībā uz atbilstības novērtēšanas
darbībām;
16.4. veiktajām atbilstības novērtēšanas darbībām paziņotajā 
sfērā un citām darbībām, tai skaitā pārrobežu
darbībām un 
apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu (pēc pieprasījuma).
17. Paziņotā institūcija informē inspekciju par jebkuru 
sertifikāta atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai
atsaukšanu.
18. Paziņotā institūcija sniedz informāciju par negatīviem un 
(pēc pieprasījuma) arī par pozitīviem atbilstības
novērtēšanas 
rezultātiem citām paziņotajām institūcijām, kuras veic līdzīgas 
atbilstības novērtēšanas darbības, kas
attiecas uz tādiem pašiem 
produktiem.
19. Paziņotā institūcija, izmantojot Eiropas Savienības 
Dzelzceļu aģentūras savstarpējas izmantojamības un
drošības 
datubāzi (ERADIS), iesniedz Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūrai apakšsistēmu "EK" verifikācijas
sertifikātus, 
savstarpējas izmantojamības komponentu "EK" atbilstības 
sertifikātus un savstarpējas izmantojamības
komponentu "EK" 
sertifikātus par piemērotību lietošanai.
20. Produktu atbilstību nacionālajām prasībām novērtē 
nacionālo prasību novērtēšanas institūcija. Lai pildītu
nacionālo 
prasību novērtēšanas institūcijas pienākumus, institūcija atbilst 
šo noteikumu 4., 5. un 6. punkta prasībām
un darbojas šo 
noteikumu 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16. un 17. 
punktā paredzētajā kārtībā, izņemot to, ka
institūcijas pienākumi 
attiecas uz nacionālajām prasībām, nevis savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām
specifikācijām. Nacionālo prasību 
novērtēšanas institūcijas pienākumus var pildīt arī paziņotā 
institūcija, ja tās
akreditācijas sfērā ir iekļauta Latvijas 
nacionālo prasību izpildes atbilstības novērtēšana.
21. Lai veiktu atbilstības novērtēšanas darbības un īstenotu 
procedūras, kas izklāstītas savstarpējas
izmantojamības 
tehniskajās specifikācijās norādītajos atbilstības novērtēšanas 
moduļos A1, A2, C1, C2, CA1 vai CA2,
pretendents var izmantot 
akreditētu iekšējo struktūrvienību, kas ir skaidri nodalīta 
attiecīgā pretendenta
organizatoriskajā struktūrā un nepiedalās 
novērtējamo produktu projektēšanā, ražošanā, piegādē, 
uzstādīšanā,
lietošanā vai tehniskajā apkopē, kā arī atbilst 
šādām prasībām:
21.1. struktūrvienība ir akreditēta nacionālajā akreditācijas 
institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par atbilstības
novērtēšanas institūciju novērtēšanu, akreditāciju un 
uzraudzību;
21.2. struktūrvienība un tās darbinieki ir organizatoriski 
identificējami, un tai ir izstrādātas pārskatu sniegšanas
metodes, kas nodrošina objektivitāti;
21.3. struktūrvienība un tās darbinieki nav atbildīgi par 
novērtējamo produktu projektēšanu, ražošanu, piegādi,
uzstādīšanu, izmantošanu vai tehnisko apkopi, un tie neiesaistās 
darbībās, kas varētu būt pretrunā viņu lēmuma
neatkarībai vai 
godprātībai novērtēšanas darbībās;
21.4. struktūrvienība sniedz pakalpojumus tikai tam 
pretendentam, kura daļa ir šī struktūrvienība.
22. Informāciju par šo noteikumu 21. punktā minētās 
struktūrvienības akreditāciju Ekonomikas ministrijai pēc tās
pieprasījuma sniedz pretendents, kura daļa ir šī struktūrvienība, 
vai nacionālā akreditācijas institūcija.
III. Savstarpējas izmantojamības 
komponenti un to atbilstības novērtēšana
23. Savstarpējas izmantojamības komponentu atļauts laist tirgū 
izmantošanai Eiropas dzelzceļa sistēmā, ja tas
atbilst 
pamatprasībām un ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis par to ir 
sastādījis "EK" deklarāciju par atbilstību vai
piemērotību 
lietošanai. "EK" deklarācija par atbilstību vai piemērotību 
lietošanai apliecina, ka savstarpējas
izmantojamības komponentiem 
ir piemērotas attiecīgajās savstarpējas izmantojamības 
tehniskajās specifikācijās
noteiktās procedūras, lai novērtētu 
atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī savstarpējas 
izmantojamības
komponents atbilst attiecīgajās savstarpējas 
izmantojamības tehniskajās specifikācijās noteiktajiem 
nosacījumiem vai
Eiropas specifikācijām, kas izstrādātas minēto 
nosacījumu ievērošanai.
24. Neatkarīgi no tā, vai savstarpējas izmantojamības 
tehniskajās specifikācijās ir vai nav noteiktas atkāpes no
konkrētiem parametriem, atbilstību vai piemērotību lietošanai 
novērtē visiem savstarpējas izmantojamības tehniskajās
specifikācijās norādītajiem savstarpējas izmantojamības 
komponentiem.
5
/
26
25. Savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās 
norādītā savstarpējas izmantojamības komponenta
atbilstību vai 
piemērotību lietošanai novērtē paziņotā institūcija pēc ražotāja 
vai tā pilnvarotā pārstāvja pieteikuma
saņemšanas, savstarpēji 
vienojoties par novērtēšanas laiku, vietu un kārtību.
26. Veicot atbilstības novērtēšanu, paziņotā institūcija 
izmanto atbilstības novērtēšanas procedūras moduļus
saskaņā ar 
savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju 
nosacījumiem.
27. Ja savstarpējas izmantojamības komponents atbilst šajos 
noteikumos minētajām prasībām, paziņotā institūcija
izsniedz 
ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim novērtēšanas sertifikātu, 
kas apliecina komponenta atbilstību vai
piemērotību lietošanai, 
atbilstoši Komisijas 2019. gada 12. februāra Īstenošanas Regulas 
(ES) 
2019/250
 par dzelzceļa
savstarpējas izmantojamības 
komponentu un apakšsistēmu "EK" deklarāciju un sertifikātu 
veidnēm, par paraugu
deklarācijai par atbilstību atļautajam 
dzelzceļa ritekļa tipam un par apakšsistēmu "EK" verifikācijas 
procedūrām
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
(ES) 
2016/797
, un ar ko atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr.
201/2011
 
(turpmāk - regula (ES) 
2019/250
), prasībām.
28. Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis savstarpējas 
izmantojamības komponenta "EK" deklarāciju par atbilstību
vai 
piemērotību lietošanai sastāda saskaņā ar regulas (ES) 
2019/250
 
prasībām un attiecīgajās savstarpējas
izmantojamības tehniskajās 
specifikācijās ietvertajiem noteikumiem.
29. Ja to nosaka savstarpējas izmantojamības tehniskā 
specifikācija, "EK" deklarācijai par atbilstību vai
piemērotību 
lietošanai pievieno:
29.1. paziņotās institūcijas vai institūciju izsniegtu 
sertifikātu par viena atsevišķi aplūkota savstarpējas
izmantojamības komponenta faktisko atbilstību attiecīgajām 
savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām;
29.2. paziņotās institūcijas vai institūciju izsniegtu 
sertifikātu par viena savstarpējas izmantojamības komponenta
piemērotību lietošanai, aplūkojot to kā dzelzceļa sistēmas 
sastāvdaļu, īpaši attiecībā uz attiecīgajām funkcionālajām
prasībām.
30. "EK" deklarāciju par atbilstību vai piemērotību lietošanai 
un pavaddokumentus paraksta ražotāja vai ražotāja
pilnvarota 
pārstāvja atbildīgā amatpersona vai persona, kuru ražotājs vai 
ražotāja pilnvarots pārstāvis pilnvarojis to
parakstīt (norādot 
parakstīšanas datumu).
31. Ja savstarpējas izmantojamības komponentiem papildus šo 
noteikumu prasībām piemērojami arī normatīvie akti
uz dzelzceļa 
sistēmu tieši neattiecinātās jomās, "EK" deklarācijā par 
atbilstību vai piemērotību lietošanai norāda
savstarpējas 
izmantojamības komponentu atbilstību šīm prasībām.
32. Ja ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis nenodrošina 
savstarpējas izmantojamības komponentu vai
komponentu daļu 
atbilstību šo noteikumu prasībām un nav sastādījis "EK" 
deklarāciju par atbilstību vai piemērotību
lietošanai, ražotāja 
vietā to nodrošina persona, kas piedāvā savstarpējas 
izmantojamības komponentus tirgū, vai
persona, kas savām 
vajadzībām izgatavo vai uzstāda dažādas izcelsmes savstarpējas 
izmantojamības komponentus
vai komponentu daļas.
33. Ja savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās 
ir paredzēti pārejas periodi noteiktiem dzelzceļa
produktiem kā 
savstarpējas izmantojamības komponentiem, kas ir laisti tirgū 
pirms atbilstošas savstarpējas
izmantojamības tehniskās 
specifikācijas stāšanās spēkā, šādus komponentus uzskata par šo 
noteikumu prasībām
atbilstošiem.
34. Apakšsistēmās, kuras ir atļautas ekspluatācijai pirms 
atbilstošas savstarpējas izmantojamības tehniskās
specifikācijas 
stāšanās spēkā, par rezerves daļām drīkst izmantot savstarpējas 
izmantojamības komponentus bez
"EK" deklarācijas par atbilstību 
vai piemērotību lietošanai.
35. Savstarpējas izmantojamības komponentu tirgus uzraudzību 
veic inspekcija. Inspekcija atbilstoši kompetencei
veic 
nepieciešamos pasākumus, lai tirgū un ekspluatācijā būtu tikai 
tādi savstarpējas izmantojamības komponenti, kas
atbilstoši 
izgatavoti, uzturēti, lietoti un neapdraud dzelzceļa satiksmes 
drošību.
36. Ja savstarpējas izmantojamības komponenti, kas paredzēti 
izmantošanai Eiropas Savienības dzelzceļa
sistēmā, atbilst šo 
noteikumu prasībām, inspekcija neaizliedz, neierobežo un nekavē 
to laišanu tirgū. Inspekcija
nepieprasa pārbaudes, kas jau ir 
veiktas, sastādot "EK" deklarāciju par atbilstību vai piemērotību 
lietošanai.
37. Ja, veicot tirgus uzraudzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu Nr.
765/2008
/EK, ar ko 
nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz 
produktu tirdzniecību un atceļ
Regulu (EEK) Nr. 
339/93
 (turpmāk - 
regula Nr. 
765/2008
), inspekcija konstatē, ka "EK" deklarācija 
par atbilstību vai
piemērotību lietošanai ir nepareizi sastādīta, 
ražotāja vai viņa pilnvarota pārstāvja pienākums ir nodrošināt 
savstarpējas
izmantojamības komponenta atbilstību prasībām un 
novērst attiecīgās atbilstības deklarācijas neatbilstību, 
ievērojot
inspekcijas prasības. Ja neatbilstība netiek novērsta, 
inspekcija saskaņā ar regulas Nr. 
765/2008
 prasībām pieņem
lēmumu 
ierobežot vai aizliegt attiecīgā savstarpējas izmantojamības 
komponenta laišanu tirgū.
38. Ja, veicot tirgus uzraudzību saskaņā ar regulas Nr. 
765/2008
 prasībām, inspekcija konstatē, ka savstarpējas
6
/
26
izmantojamības komponents, kas ietverts atbilstības deklarācijā 
un laists tirgū, to izmantojot paredzētajiem mērķiem,
neatbilst 
pamatprasībām, tā saskaņā ar regulas Nr. 
765/2008
 prasībām pieņem 
lēmumu ierobežot vai aizliegt
savstarpējas izmantojamības 
komponenta izmantošanu vai pieprasa "EK" deklarācijas sastādītāju 
izņemt komponentu
no tirgus vai atsaukt to.
39. Inspekcija par šo noteikumu 37. un 38. punktā minētajiem 
lēmumiem informē Eiropas Komisiju, lai panāktu
savstarpējas 
izmantojamības komponenta izņemšanu no Eiropas Savienības 
tirgus.
IV. Kārtība, kādā inspekcija 
pieņem lēmumu atļaut pretendentam nepiemērot
vienu vai vairākas 
savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas vai to
daļas
40. Pretendents (ražotājs, pasūtītājs vai to pilnvarots 
pārstāvis) drīkst ierosināt nepiemērot konkrētam projektam
vienu 
vai vairākas savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas 
vai to daļas, ja projekts atbilst vienam no
šādiem 
kritērijiem:
40.1. apakšsistēmas vai tās daļas projektēšana, būvniecība, 
modernizācija vai atjaunošana ierosināta pirms
savstarpējas 
izmantojamības tehniskās specifikācijas vai tās grozījumu spēkā 
stāšanās, kas savstarpējas
izmantojamības tehniskās 
specifikācijas vai tās grozījumu spēkā stāšanās dienā ir 
izstrādes beigu stadijā, vai uz to
attiecas līgums, kurš jau tiek 
pildīts;
40.2. pēc avārijas vai dabas katastrofas ekonomisku vai 
tehnisku iemeslu dēļ dzelzceļa tīkla atjaunošanas apstākļi
neļauj 
daļēji vai pilnībā piemērot attiecīgās savstarpējas 
izmantojamības tehniskās specifikācijas. Šajā gadījumā
savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas nepiemēro 
vienīgi laikposmā līdz dzelzceļa tīkla atjaunošanai;
40.3. projekts paredz jau esošas apakšsistēmas atjaunošanu, 
paplašināšanu vai modernizāciju, ja atbilstošo
savstarpējas 
izmantojamības tehnisko specifikāciju piemērošana apdraud 
projekta ekonomisko dzīvotspēju vai
saderību ar esošo dzelzceļa 
sistēmu, jo infrastruktūras parametri (gabarīti, sliežu ceļa 
platums, attālums starp sliežu
ceļiem vai elektrības spriegums) 
atbilstošajās savstarpējas izmantojamības tehniskajās 
specifikācijās nav saderīgi ar
esošās apakšsistēmas 
parametriem;
40.4. ritekļi ir paredzēti 1520 milimetru sliežu ceļu platuma 
dzelzceļa tīklam, un tos izmanto vai ir paredzēts
izmantot 
pārvadājumiem uz trešajām valstīm un no tām;
40.5. paredzēta tādas apakšsistēmas jaunbūve, esošas 
apakšsistēmas atjaunošana vai modernizācija, kura veido
savrupu 
dzelzceļa tīklu vai tīklu, kas atdalīts no pārējā Eiropas 
Savienības dzelzceļa tīkla īpašu ģeogrāfisku apstākļu
dēļ.
41. Ja projekts atbilst kādam no šo noteikumu 40. punktā 
minētajiem kritērijiem, pretendents iesniedz inspekcijā
plānotās 
apakšsistēmas būves, atjaunošanas vai modernizācijas projekta 
tehniskā uzdevuma dokumentāciju, kas
satur vismaz attiecīgajos 
tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos norādīto 
informāciju.
42. Inspekcija izskata apakšsistēmas būves, atjaunošanas vai 
modernizācijas projekta tehniskā uzdevuma
dokumentāciju un, ņemot 
vērā attiecīgajā savstarpējas izmantojamības tehniskajā 
specifikācijā noteiktos prasību
ieviešanas nosacījumus, pieņem 
lēmumu par nosacījumiem, ar kādiem apakšsistēma pieņemama 
ekspluatācijā,
norādot savstarpējas izmantojamības tehniskās 
specifikācijas vai to daļas, kuras nepiemēro konkrētās 
apakšsistēmas
būvei, atjaunošanai vai modernizācijai. Tādus 
ritekļus, uz kuriem neattiecas savstarpējas izmantojamības 
tehniskās
specifikācijas, atļauts izmantot savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām atbilstošā dzelzceļa
infrastruktūrā.
43. Pretendents atbilstoši inspekcijas lēmumam ievēro 
noteikumus, kurus paredzēts piemērot savstarpējas
izmantojamības 
tehniskās specifikācijas vietā.
44. Ja projekts atbilst šo noteikumu 40.1. apakšpunktā 
minētajiem kritērijiem, inspekcija viena gada laikā pēc
katras 
savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas vai tās 
grozījumu stāšanās spēkā informē Eiropas
Komisiju par to projektu 
sarakstu, kuri tiek īstenoti un ir izstrādes beigu posmā.
45. Ja projekts atbilst šo noteikumu 40.2. apakšpunktā 
minētajiem kritērijiem, inspekcija paziņo Eiropas Komisijai
par 
savu lēmumu nepiemērot vienu vai vairākas savstarpējas 
izmantojamības tehniskās specifikācijas vai to daļas.
46. Ja projekts atbilst šo noteikumu 40.1., 40.3., 40.4. vai 
40.5. apakšpunktā minētajiem kritērijiem, inspekcija
nosūta 
Eiropas Komisijai pieprasījumu apstiprināt lēmumu nepiemērot 
vienu vai vairākas savstarpējas izmantojamības
tehniskās 
specifikācijas vai to daļas, pievienojot šo noteikumu 41. punktā 
minēto dokumentāciju, kas ietver
pieprasījuma pamatojumu un 
alternatīvos noteikumus, kurus piemēro savstarpējas 
izmantojamības tehniskās
specifikācijas vietā.
47. Ja riteklim netiek piemērota viena vai vairākas 
savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas vai to
daļas, pretendents šajā nodaļā minēto dokumentāciju iesniedz, 
izmantojot Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras
7
/
26
kontaktpunktu.
V. Apakšsistēmas un to atbilstības 
novērtēšana
48. Apakšsistēmas veido šo noteikumu 2. pielikumā minētie 
elementi, un tās atbilst pamatprasībām, savstarpējas
izmantojamības tehniskajām specifikācijām, nacionālajām prasībām, 
kā arī vietējiem nosacījumiem. Šādas atbilstības
nodrošināšanai 
var tikt piemēroti pieņemami Eiropas Savienības un Latvijas 
atbilstības nodrošināšanas līdzekļi.
49. Inspekcija pamatprasību īstenošanai pieņemamus Latvijas 
atbilstības nodrošināšanas līdzekļus drīkst noteikt
šādos 
gadījumos:
49.1. ja savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas 
neaptver vai pilnībā neaptver konkrētus pamatprasību
aspektus, 
tostarp atklātajos jautājumos;
49.2. ja saskaņā ar šo noteikumu IV nodaļā minēto procedūru 
tiek noteikts, ka netiks piemērota viena vai vairākas
savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas vai to 
daļas;
49.3. ja īpašā gadījumā piemērojamas prasības, kas nav 
iekļautas attiecīgajā savstarpējas izmantojamības
tehniskajā 
specifikācijā;
49.4. ja esošo sistēmu precizēšanai izmantotas nacionālās 
prasības, kuru mērķis ir vienīgi izvērtēt ritekļa un
dzelzceļa 
tīkla tehnisko savietojamību;
49.5. attiecībā uz dzelzceļa tīkliem un ritekļiem, uz kuriem 
neattiecas savstarpējas izmantojamības tehniskās
specifikācijas;
49.6. lai pēc dzelzceļa satiksmes negadījuma noteiktu 
neatliekamus preventīvus pasākumus.
50. Strukturālās apakšsistēmas pasūtītājs, ražotājs vai to 
pilnvarots pārstāvis apakšsistēmas atbilstību šo
noteikumu 
prasībām apliecina, sastādot "EK" verifikācijas deklarāciju.
51. Lai sagatavotu laišanai tirgū un nodošanai ekspluatācijā 
nepieciešamo "EK" verifikācijas deklarāciju, pasūtītājs,
ražotājs 
vai to pilnvarots pārstāvis lūdz atbilstības novērtēšanas 
institūciju vai institūcijas, kuras tas šim nolūkam
izraudzījies, 
piemērot "EK" verifikācijas procedūru.
52. Paziņotā institūcija, kas atbild par apakšsistēmas "EK" 
verifikāciju kopumā, sāk pildīt savus pienākumus no
projektēšanas 
stadijas un turpina to darīt visu būves (ražošanas) laiku līdz 
apakšsistēmas laišanai tirgū vai nodošanai
ekspluatācijā. 
Minētais nosacījums saskaņā ar attiecīgo savstarpējas 
izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecas
arī uz aplūkojamās 
apakšsistēmas saskarņu verifikāciju sistēmā, kurā tā tiek 
iekļauta.
53. Verifikācija, ko paziņotā institūcija veic saskaņā ar šiem 
noteikumiem, ir procedūra, ar kuru paziņotā institūcija
pārbauda 
un apliecina, ka apakšsistēma atbilst attiecīgām savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām.
Šī procedūra neskar 
pasūtītāja, ražotāja vai to pilnvarota pārstāvja pienākumu 
ievērot citus piemērojamos normatīvos
aktus un nodrošināt 
verifikāciju, ko veic atbilstības novērtēšanas institūcijas 
saskaņā ar apakšsistēmai piemērotajiem
normatīvajiem aktiem uz 
dzelzceļa sistēmu tieši neattiecinātās jomās.
54. Ja attiecīgās savstarpējas izmantojamības tehniskās 
specifikācijas to pieļauj, paziņotā institūcija var izsniegt
verifikācijas sertifikātus vienai vai vairākām apakšsistēmām vai 
atsevišķām šo apakšsistēmu daļām.
55. Apakšsistēmu vai atsevišķas tās daļas pārbauda katrā no 
šādiem posmiem:
55.1. apakšsistēmas projektēšana;
55.2. apakšsistēmas izveide (tostarp inženierbūves darbi, 
ražošana, savstarpējas izmantojamības komponentu
montāža un 
vispārējā regulēšana (savstarpējā pielāgošana));
55.3. apakšsistēmas vispārējās darbības pārbaude.
56. Pēc pasūtītāja, ražotāja vai to pilnvarota pārstāvja 
pieprasījuma verifikāciju var veikt apakšsistēmas daļām vai to
attiecināt vienīgi uz konkrētiem verifikācijas procedūras 
posmiem. Šajos gadījumos verifikācijas rezultātus var
dokumentēt 
starpposma verifikācijas apliecinājumā, ko izsniedz pasūtītāja, 
ražotāja vai to pilnvarota pārstāvja izvēlētā
paziņotā 
institūcija. Starpposma verifikācijas apliecinājumā norāda 
atsauci uz savstarpējas izmantojamības
tehniskajām 
specifikācijām, atbilstība kurām ir izvērtēta.
57. Pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis var 
pieprasīt starpposma verifikācijas apliecinājumu jebkurai no
daļām, kurās viņš apakšsistēmu nolemj sadalīt. Katru daļu 
pārbauda katrā posmā, kā paredzēts šo noteikumu 56.
punktā. 
Pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis var pieprasīt 
starpposma verifikācijas apliecinājumu
projektēšanas posmā 
(tostarp tipa pārbaudes) un izveides posmā visai apakšsistēmai 
vai jebkurai no daļām, kurās
pasūtītājs, ražotājs vai to 
pilnvarots pārstāvis ir nolēmis apakšsistēmu sadalīt.
8
/
26
58. Paziņotā institūcija var izsniegt starpposma verifikācijas 
apliecinājumu, kas attiecas uz noteiktiem verifikācijas
procedūras posmiem vai noteiktām apakšsistēmas daļām. Paziņotā 
institūcija starpposma verifikācijas apliecinājumu
sastāda 
saskaņā ar regulas (ES) 
2019/250
 prasībām, tostarp izmantojamo 
dokumentu veidnēm, un attiecīgajās
savstarpējas izmantojamības 
tehniskajās specifikācijās ietvertajiem noteikumiem.
59. Par apakšsistēmas izveides pārbaudi atbildīgajai 
paziņotajai institūcijai ir pastāvīga piekļuve būvlaukumiem,
ražošanas darbnīcām (cehiem), noliktavām, kā arī, ja 
nepieciešams, rūpnieciskās ražošanas vai testēšanas iekārtām
un 
teritorijai, kura ir tieši saistīta ar paziņotās institūcijas 
pienākumu izpildi. Ražotājs, pasūtītājs vai viņu pilnvarots
pārstāvis paziņotajai institūcijai nodrošina visas novērtēšanai 
nepieciešamās dokumentācijas (piemēram,
apakšsistēmas izveides 
plānu un tehniskās dokumentācijas) pieejamību.
60. Par apakšsistēmas izveides pārbaudi atbildīgā paziņotā 
institūcija regulāri veic uzraudzības pārbaudes (auditu),
lai 
pārliecinātos par atbilstību attiecīgajām savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām. Ar uzraudzības
pārbaudes (audita) ziņojumu iepazīstina pasūtītāju, ražotāju vai 
to pilnvaroto pārstāvi, kas atbild par apakšsistēmas
izveidi. Ja 
nepieciešams, paziņotā institūcija pieprasa pasūtītāja, ražotāja 
vai to pilnvarota pārstāvja norīkotu personu
klātbūtni noteiktās 
būvdarbu vai ražošanas stadijās.
61. Paziņotās institūcijas pārstāvji drīkst apmeklēt 
būvlaukumu vai ražošanas darbnīcas (cehus) bez brīdinājuma.
Šādu 
apmeklējumu laikā paziņotā institūcija veic pilnu vai daļēju 
uzraudzības pārbaudi (auditu). Ar apmeklējuma
protokolu vai ar 
uzraudzības pārbaudes (audita) ziņojumu iepazīstina pasūtītāju, 
ražotāju vai to pilnvaroto pārstāvi, kas
atbild par apakšsistēmas 
izveidi.
62. Ja atbilstīgajā savstarpējas izmantojamības tehniskajā 
specifikācijā iekļauta šāda prasība, paziņotā institūcija
uzrauga 
apakšsistēmu, kurā ir uzstādīts savstarpējas izmantojamības 
komponents, lai novērtētu tā piemērotību
lietošanai paredzētajā 
dzelzceļa sistēmā.
63. Ja ir izsniegts starpposma verifikācijas apliecinājums, 
par apakšsistēmas verifikāciju kopumā atbildīgā paziņotā
institūcija ņem to vērā un pirms verifikācijas sertifikāta 
izsniegšanas:
63.1. pārbauda, vai starpposma verifikācijas apliecinājums 
pareizi aptver visas savstarpējas izmantojamības
tehnisko 
specifikāciju attiecīgās prasības;
63.2. pārbauda visus aspektus, ko neaptver starpposma 
verifikācijas apliecinājums;
63.3. veic visas apakšsistēmas vispārējās darbības 
pārbaudi.
64. Par apakšsistēmas verifikāciju kopumā atbildīgā paziņotā 
institūcija izvērtē apakšsistēmas projektu, izveidi un
vispārējās 
darbības pārbaudi, kā arī sagatavo "EK" verifikācijas 
sertifikātu, kas paredzēts pasūtītājam, ražotājam vai to
pilnvarotam pārstāvim, kurš savukārt sagatavo "EK" verifikācijas 
deklarāciju. Verifikācijas sertifikātā norāda atsauci uz
savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām, 
atbilstība kurām ir izvērtēta. Paziņotā institūcija "EK"
verifikācijas sertifikātu sastāda saskaņā ar regulas (ES) 
2019/250
 prasībām, tostarp izmantojamo dokumentu veidnēm,
un 
attiecīgajām savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju 
prasībām. Ja verifikācijas sertifikātu izdod
konkrētām 
apakšsistēmas daļām, šīs nodaļas prasības, ciktāl tās ir 
piemērojamas apakšsistēmu verifikācijai, piemēro
arī apakšsistēmu 
daļu verifikācijai.
65. Ja nav izvērtēta apakšsistēmas atbilstība visām 
attiecīgajām savstarpējas izmantojamības tehniskajām
specifikācijām (piemēram, ja ir atkāpes no konkrētiem 
parametriem, ja savstarpējas izmantojamības tehnisko
specifikāciju piemēro daļēji modernizācijai vai atjaunošanai, 
savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas
piemērošanas 
pārejas posmā vai īpašā gadījumā), verifikācijas sertifikātā 
norāda precīzu atsauci uz savstarpējas
izmantojamības tehniskajām 
specifikācijām vai to daļām, atbilstību kurām paziņotā 
institūcija verifikācijas procedūras
gaitā nav pārbaudījusi.
66. Pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis sagatavo 
apakšsistēmas "EK" verifikācijas deklarāciju.
Pasūtītājs, 
ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis uzņemas atbildību un 
apliecina, ka attiecīgajai apakšsistēmai ir
piemērotas attiecīgās 
verifikācijas procedūras un tā atbilst tieši piemērojamo Eiropas 
Savienības tiesību aktu
prasībām, kā arī nacionālajām prasībām un 
vietējiem nosacījumiem. "EK" verifikācijas deklarāciju un 
pavaddokumentus
datē un paraksta pasūtītājs, ražotājs vai to 
pilnvarots pārstāvis.
67. Pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis sastāda 
"EK" verifikācijas deklarāciju saskaņā ar regulas (ES)
2019/250
 
prasībām, tostarp izmantojamo dokumentu veidnēm, un attiecīgajām 
savstarpējas izmantojamības tehnisko
specifikāciju prasībām.
68. Pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis atbild 
par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu un pievieno to
"EK" 
verifikācijas deklarācijai. Minētajā tehniskajā dokumentācijā ir 
visi nepieciešamie dokumenti, kas atspoguļo
apakšsistēmas 
parametrus un, ja nepieciešams, visi dokumenti, kas apliecina 
savstarpējas izmantojamības
komponentu atbilstību. Tajā ir 
iekļauti arī visi dati par izmantošanas nosacījumiem un 
ierobežojumiem, kā arī
apkalpošanas, pastāvīgas vai periodiskas 
uzraudzības, noregulēšanas un apkopes norādījumi.
69. Katra paziņotā institūcija, kas iesaistīta apakšsistēmas 
verifikācijā, attiecībā uz šo noteikumu 68. punktā
9
/
26
minēto 
dokumentāciju sagatavo dokumentu, kurā norāda tās veikto darbību 
apjomu.
70. Tehnisko dokumentāciju, ko pievieno "EK" verifikācijas 
deklarācijai, nokomplektē pasūtītājs, ražotājs vai to
pilnvarots 
pārstāvis, un tajā iekļauj šādu informāciju:
70.1. ar projektu saistīto tehnisko raksturojumu, tostarp 
darbu izpildei vajadzīgos kopskata un detalizācijas
rasējumus, 
elektriskās un hidrauliskās shēmas, strāvas vadības ķēdes shēmas, 
datu apstrādes un automatizēto
sistēmu aprakstu, kas ir 
pietiekami detalizēts veiktās atbilstības verifikācijas 
dokumentēšanai, kā arī ekspluatācijas un
tehniskās apkopes 
dokumentāciju un citu informāciju, kas attiecas uz konkrēto 
apakšsistēmu;
70.2. apakšsistēmā iekļauto savstarpējas izmantojamības 
komponentu uzskaitījumu, uz kuriem attiecas Eiropas
specifikācijas (ietverot Eiropas standartus), kas ir vajadzīgas, 
lai panāktu savstarpēju izmantojamību Eiropas
Savienības 
dzelzceļa sistēmā;
70.3. šo noteikumu 68. punktā minēto dokumentāciju, ko 
apkopojusi katra apakšsistēmas verifikācijā iesaistītā
paziņotā 
institūcija un kurā ietilpst:
70.3.1. to "EK" verifikācijas deklarāciju kopijas un, ja 
nepieciešams, "EK" deklarāciju kopijas par piemērotību
lietošanai, kas sagatavotas šo noteikumu 70.2. apakšpunktā 
minētajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem,
pēc 
vajadzības pievienojot attiecīgo aprēķinu piezīmes un to testu un 
pārbaužu protokolu kopijas, kurus paziņotās
institūcijas 
veikušas, pamatojoties uz kopējām tehniskajām specifikācijām;
70.3.2. verifikācijas sertifikātam pievienotie starpposma 
verifikācijas apliecinājumi (ja tādi ir), kā arī paziņotās
institūcijas veiktās starpposma verifikācijas apliecinājumu 
derīguma pārbaudes rezultāti;
70.3.3. paziņotās institūcijas izsniegts verifikācijas 
sertifikāts (kopā ar attiecīgo aprēķinu piezīmēm), kas
apstiprināts ar parakstu un kurā norādīts, ka apakšsistēma 
atbilst attiecīgo savstarpējas izmantojamības tehnisko
specifikāciju prasībām (minot visas iebildes, kas radušās 
verifikācijas procesa laikā un vēl nav atsauktas). Verifikācijas
sertifikātam pievieno arī pārbaudes un audita ziņojumus, ko 
sastādījusi attiecīgā paziņotā institūcija saskaņā ar šo
noteikumu 60. un 61. punktā noteiktajām prasībām;
70.3.4. atbilstības novērtēšanas sertifikāti, kas izdoti 
saskaņā ar apakšsistēmai piemērotajiem normatīvajiem
aktiem uz 
dzelzceļa sistēmu tieši neattiecinātās jomās;
70.3.5. ja, ievērojot šo noteikumu 101.3. un 119.3. 
apakšpunktu, nepieciešama drošas integrācijas verifikācija,
attiecīgajā tehniskajā dokumentācijā iekļauj novērtētāja ziņojumu 
par riska novērtēšanas kopīgās drošības metodes
piemērošanu 
saskaņā ar Komisijas 2013. gada 30. aprīļa Īstenošanas Regulu 
(ES) Nr. 
402/2013
 par kopīgo drošības
metodi riska noteikšanai un 
novērtēšanai un par Regulas (EK) Nr. 
352/2009
 atcelšanu (turpmāk 
- regula (ES) Nr.
402/2013
).
71. Dokumentāciju noformē un saraksti saistībā ar "EK" 
verifikācijas procedūras norisi veic tās Eiropas Savienības
dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā reģistrēts ražotājs, 
pasūtītājs vai to pilnvarots pārstāvis, vai Eiropas Savienības
oficiālajā valodā, kuras izmantošanai piekritis ražotājs, 
pasūtītājs vai to pilnvarots pārstāvis.
72. "EK" verifikācijas deklarācijai pievienotās tehniskās 
dokumentācijas kopiju pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots
pārstāvis glabā visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku. Pēc 
pieprasījuma pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots
pārstāvis to 
nosūta Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai, inspekcijai vai 
citas Eiropas Savienības dalībvalsts
kompetentajai iestādei.
73. Paziņotā institūcija publicē Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūras savstarpējas izmantojamības un drošības
datubāzē 
(ERADIS) informāciju par:
73.1. saņemtajiem verifikācijas un starpposma verifikācijas 
pieteikumiem;
73.2. pieteikumiem novērtēt savstarpējas izmantojamības 
komponentu atbilstību un piemērotību lietošanai;
73.3. izsniegtajiem starpposma verifikācijas 
apliecinājumiem;
73.4. atteikumiem izsniegt starpposma verifikācijas 
apliecinājumu;
73.5. izsniegtajiem atbilstības sertifikātiem un "EK" 
sertifikātiem par piemērotību lietošanai;
73.6. atteikumiem izsniegt atbilstības sertifikātu vai "EK" 
sertifikātu par piemērotību lietošanai;
73.7. izsniegtajiem verifikācijas sertifikātiem;
73.8. atteikumiem izsniegt verifikācijas sertifikātu.
74. Ja apakšsistēmai tiek piemērotas nacionālās prasības, šo 
noteikumu 20. punktā minētā nacionālo prasību
novērtēšanas 
institūcija pēc pasūtītāja, ražotāja vai to pilnvarota pārstāvja 
pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka
apakšsistēma atbilst 
nacionālajām prasībām, kuras paziņotas Eiropas Komisijai un 
Eiropas Savienības Dzelzceļu
10
/
26
aģentūrai.
75. Nacionālo prasību novērtēšanas institūcija pilda šo 
noteikumu 52., 53., 54., 55., 56., 57., 58., 59., 60., 61., 62.,
63., 64. un 69. punktā minētās prasības, attiecinot institūcijas 
pienākumus uz nacionālajām prasībām un vietējiem
nosacījumiem, 
nevis savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām.
76. Nacionālo prasību novērtēšanas institūcija sagatavo 
verifikācijas sertifikātu, kas paredzēts pieteikuma
iesniedzējam. 
Sertifikātā ietver precīzu atsauci uz nacionālajām prasībām un 
vietējiem nosacījumiem, kuru atbilstību
nacionālo prasību 
novērtēšanas institūcija pārbaudījusi verifikācijas procesā.
77. Ja nacionālās prasības attiecas uz ritekli veidojošām 
apakšsistēmām, nacionālo prasību novērtēšanas
institūcija 
sertifikātu iedala divās daļās, vienā daļā ietverot atsauces uz 
nacionālajām prasībām, kas precīzi attiecas uz
ritekļa un 
konkrētā dzelzceļa tīkla tehnisko savietojamību, bet otrā daļā - 
atsauces uz pārējām nacionālajām prasībām.
78. Nacionālo prasību novērtēšanas institūcija sagatavo 
dokumentāciju, ko pievieno verifikācijas sertifikātam par
atbilstību nacionālajām prasībām. Ražotājs, pasūtītājs vai to 
pilnvarots pārstāvis, piemērojot nacionālās prasības, to
ietver 
šo noteikumu 68. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā, kas 
tiek pievienota "EK" verifikācijas deklarācijai.
Šajā 
dokumentācijā sniedz tehniskos datus, kas ir būtiski, izvērtējot 
apakšsistēmas atbilstību nacionālajām prasībām.
79. Ritošā sastāva apakšsistēmai, kurai nav piemērojamas 
savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas,
pasūtītājs, 
ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis sagatavo tehnisko 
dokumentāciju atbilstoši šo noteikumu 3. pielikumā
minētajām 
prasībām. Apakšsistēmas atbilstības novērtēšanu veic nacionālo 
prasību novērtēšanas institūcija, novērtējot
visu šo noteikumu 4. 
pielikumā iekļauto pamatparametru atbilstību nacionālajām 
prasībām un vietējiem nosacījumiem.
80. Šo noteikumu 79. punktā minētās ritošā sastāva 
apakšsistēmas atbilstības novērtēšanu nacionālo prasību
novērtēšanas institūcija veic atbilstoši savstarpējas 
izmantojamības tehniskajās specifikācijās izmantojamiem
atbilstības novērtēšanas procedūru moduļiem. Jebkurā gadījumā 
atļauts izmantot moduļu kombināciju - tipa pārbaude
kopā ar 
vienības verifikāciju.
81. Ja citas Eiropas Savienības dalībvalsts atbilstības 
novērtēšanas institūcijas izsniegtā 1520 mm sliežu ceļa
platuma 
kravas vagona, pasažieru vagona vai speciālā ritekļa tipa 
apstiprinājuma sertifikātā nav apliecināta ritekļa
atbilstība 
Latvijas nacionālajām prasībām, ritekļa tipa atbilstību 
nacionālajām prasībām un izmantojamai infrastruktūrai
nacionālo 
prasību novērtēšanas institūcija var apliecināt šo noteikumu 83. 
punktā minētajā kārtībā.
82. Ja 1520 mm sliežu ceļa platuma kravas vagons, pasažieru 
vagons vai speciālais riteklis ir būvēts ārpus Eiropas
Savienības 
un tipa apstiprinājuma sertifikātu ir izsniegusi Dzelzceļu 
sadarbības organizācijas (OSJD) līgumslēdzējas
puses valsts 
atbilstības novērtēšanas institūcija, ritekļa tipa atbilstību 
nacionālajām prasībām un izmantojamai
infrastruktūrai nacionālo 
prasību novērtēšanas institūcija var apliecināt šo noteikumu 83. 
punktā minētajā kārtībā.
83. Pretendents, kas vēlas laist tirgū šo noteikumu 81. un 82. 
punktā minētos ritekļa tipus, nodrošina nacionālo
prasību 
novērtēšanas institūcijai pieeju attiecīgā ritekļa 
dokumentācijai, lai varētu precīzi noteikt ritekļa izcelsmi un
atbilstību izmantojamai infrastruktūrai un nacionālajām prasībām. 
Nacionālo prasību novērtēšanas institūcija
novērtējumu veic, 
pamatojoties uz pieejamo dokumentāciju. Ja dokumentācijas apjoms 
nav pietiekams apliecinājuma
izsniegšanai, nacionālo prasību 
novērtēšanas institūcija, vienojoties ar ritekļa īpašnieku vai 
lietotāju, veic 1520 mm
sliežu ceļa platuma kravas vagona, 
pasažieru vagona vai speciālā ritekļa tipam atbilstoša ritekļa 
pārbaudes ar
nesagraujošām kontroles metodēm.
84. Ja 1520 mm sliežu ceļa platuma kravas vagons, pasažieru 
vagons vai speciālais riteklis ir būvēts Dzelzceļu
sadarbības 
organizācijas (OSJD) līgumslēdzējas puses valstī ārpus Eiropas 
Savienības un atbilst saskaņā ar šo
noteikumu 82. punktu 
novērtētam ritekļa tipam, nacionālo prasību novērtēšanas 
institūcija apliecina konkrētā ritekļa
atbilstību ritekļa tipam, 
pārbaudot tikai ritekļa atbilstību nacionālajām prasībām, kas 
tika novērtētas, veicot šo
noteikumu 83. punktā minēto 
apliecināšanu.
85. Šo noteikumu 81., 82. un 84. punktā minētajos gadījumos 
1520 mm sliežu ceļa platuma kravas vagonu
atbilstību nacionālajām 
prasībām bez nacionālo prasību novērtēšanas institūcijas 
iesaistes drīkst apliecināt valsts
akciju sabiedrība, kas 
pārvalda 1520 mm sliežu ceļa platuma valsts publiskās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūru,
pamatojoties uz tās rīcībā esošo 
informāciju un kravas vagona dokumentāciju.
86. Iesniegumu stacionāro iekārtu ekspluatācijas atļaujas 
saņemšanai kopā ar iesniedzamo dokumentāciju
sagatavo latviešu 
valodā. Lai saņemtu atļauju ritekļa laišanai tirgū Latvijā, 
inspekcija vai Eiropas Savienības Dzelzceļu
aģentūra var 
pieprasīt, lai kopā ar iesniegumu iesniegto dokumentu daļas tiktu 
pārtulkotas latviešu valodā. Nacionālo
prasību novērtēšanas 
institūcija dokumentāciju sagatavo latviešu valodā.
87. Ja apakšsistēmā, par kuru ir sagatavota "EK" verifikācijas 
deklarācija, veic pārveidojumu, kas nav remonts, un
ražotājs vai 
pasūtītājs, kas veic šo pārveidojumu, pierāda, ka pārveidojums 
neietekmē tos apakšsistēmas
konstrukcijas galvenos 
raksturlielumus, kuri ir būtiski, lai nodrošinātu apakšsistēmas 
pamatparametru atbilstību
prasībām, ražotājs vai pasūtītājs 
atjauno atsauces uz dokumentiem, kas iekļauti "EK" verifikācijas 
deklarācijai
pievienotajā tehniskajā dokumentācijā. Jaunu "EK" 
verifikācijas deklarāciju nesagatavo.
88. Ja apakšsistēmā, par kuru ir sagatavota "EK" verifikācijas 
deklarācija, veic pārveidojumu, kas nav remonts, un
11
/
26
ražotājs vai 
pasūtītājs, kas veic šo pārveidojumu, norāda, ka pārveidojums 
ietekmē tos apakšsistēmas galvenos
konstruktīvos raksturlielumus, 
kuri ir būtiski, lai nodrošinātu apakšsistēmas pamatparametru 
atbilstību prasībām:
88.1. paziņotā institūcija un nacionālo prasību novērtēšanas 
institūcija veic tikai būtiskās un nepieciešamās
pārbaudes un 
izvērtē vienīgi tās apakšsistēmas daļas, kas ir pārveidotas, un 
to saskarni ar apakšsistēmas
nepārveidotajām daļām;
88.2. ražotājs, pasūtītājs vai viņu pilnvarots pārstāvis 
sagatavo jaunu "EK" verifikācijas deklarāciju.
89. Pirms tiek atjaunota vai modernizēta 1520 mm sliežu ceļa 
platuma ritošā sastāva apakšsistēma, kas veido
kravas vai 
pasažieru vagonu, ritošā sastāva apakšsistēmas atjaunošanas vai 
modernizācijas veicējs, atjaunošanas vai
modernizācijas 
pasūtītājs vai viņu pilnvarota persona iesniedz inspekcijā 
attiecīgā projekta tehniskā uzdevuma
dokumentāciju un saņem no 
inspekcijas lēmumu par savstarpējās izmantojamības tehnisko 
specifikāciju
nepiemērošanas nosacījumiem, kā arī par 
nosacījumiem ritekļa un ritekļa tipa laišanai tirgū atbilstoši šo 
noteikumu
prasībām.
90. Atjaunojot vai modernizējot vairākas identiskas 
apakšsistēmas atbilstoši jau izsniegtajai atļaujai ritekļa tipa
laišanai tirgū, šo noteikumu 89. punktā minēto lēmumu atkārtoti 
nepieprasa.
91. Darbspējas uzturēšanai un drošības līmeņa nodrošināšanai 
veic ritekli veidojošo apakšsistēmu remontu,
paredzot 
apakšsistēmu mezglu un agregātu revīziju vai nomaiņu pret 
jauniem, regulēšanu un pārbaudes (turpmāk -
ritekļa remonts). 
Veicot ritekļa remontu, atjauno pamatparametrus atbilstoši šo 
noteikumu 70. punktā un 3. pielikumā
minētajā tehniskajā 
dokumentācijā norādītajām vērtībām un prasībām un tehniskās 
apkopes programmai, ievērojot
periodiskumu un izpildot visus 
noteiktos darbus.
92. Ja ražotājs nav noteicis izmantošanas termiņu, uzskata, ka 
ritekļa izmantošanas termiņš ir 30 gadi. Lai
pagarinātu ražotāja 
noteikto izmantošanas termiņu, veic ritekļa remontu. Šajā nolūkā 
komersants izvēlas nacionālo
prasību novērtēšanas institūciju, 
kas novērtē ritekļa tehnisko stāvokli, lai noteiktu, vai 
iespējams pagarināt tā
izmantošanas termiņu. Ja ritekļa nesošo 
konstrukciju stiprība ir pietiekama un izmantošanas termiņa 
pagarināšana ir
iespējama, komersants nodrošina projekta izstrādi 
ritekļa remontam ar izmantošanas termiņa pagarināšanu, norādot
vēlamo izmantošanas termiņu. Nacionālo prasību novērtēšanas 
institūcija novērtē projekta un veiktā remonta atbilstību
šo 
noteikumu 70. punktā un 3. pielikumā minētajai tehniskajai 
dokumentācijai, pieņemot lēmumu par ritekļa
izmantošanas termiņa 
pagarināšanu.
93. Ja atbilstoši tehniskās apkopes programmai pēc ritekļa 
remonta ir paredzētas pārbaudes (piemēram, ritošajai
daļai, spēka 
iekārtām, saskarnēm ar infrastruktūru), tās nodrošina par ritekļa 
tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība
vietējos nosacījumos 
noteiktajā kārtībā.
94. Ritekļa remonta veikšanu apliecina par ritekļa tehnisko 
apkopi atbildīgā struktūrvienība vietējos nosacījumos
noteiktajā 
kārtībā.
95. Inspekcija nepieprasa veikt pārbaudes, kas jau veiktas kā 
daļa no procedūras "EK" verifikācijas deklarācijas
sastādīšanai 
vai citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, ja pārbaudīta 
atbilstība identiskām prasībām identiskos darbības
apstākļos.
96. Inspekcija uzskata par pamatprasībām atbilstīgām tās 
dzelzceļa sistēmu veidojošās strukturālās
apakšsistēmas, par 
kurām ir sagatavotas "EK" verifikācijas deklarācijas, kas 
atkarībā no konkrētās apakšsistēmas ir
sagatavotas, piemērojot 
savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas un 
nacionālās prasības.
97. Ja Inspekcija konstatē, ka strukturālā apakšsistēma, par 
kuru ir sagatavota "EK" verifikācijas deklarācija un
pievienota 
tehniskā dokumentācija, pilnībā vai daļēji neatbilst šo noteikumu 
prasībām, jo īpaši, ja apakšsistēma
neatbilst pamatprasībām, 
inspekcija pieprasa veikt papildu pārbaudes.
98. Inspekcija nekavējoties informē Eiropas Komisiju par visām 
pieprasītajām papildu pārbaudēm, pamatojot savu
rīcību. 
Inspekcija norāda, vai neatbilstību šo noteikumu prasībām 
rada:
98.1. pamatprasību vai kādas savstarpējas izmantojamības 
tehniskās specifikācijas neievērošana vai nepareiza
piemērošana. 
Šādā gadījumā inspekcija aicina Eiropas Komisiju vērsties pret to 
Eiropas Savienības dalībvalsti, kurā
reģistrēta persona, kas 
sagatavojusi "EK" verifikācijas deklarāciju, un pieprasīt šai 
dalībvalstij veikt attiecīgus
pasākumus;
98.2. savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas 
neatbilstība prasībām.
99. Savstarpējas izmantojamības komponentus un apakšsistēmas, 
kas atbilst piemērojamo standartu vai to daļu
prasībām, uz kurām 
Eiropas Komisijas paziņojuma formā publicētas atsauces Eiropas 
Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
uzskatāmas par atbilstošām tām 
pamatprasībām, kuras aptver šie standarti.
VI. Atļauja nodot ekspluatācijā 
stacionārās iekārtas
12
/
26
100. Stacionāru iekārtu atļauts ekspluatēt tikai pēc tās 
nodošanas ekspluatācijā šajā nodaļā noteiktajā kārtībā.
101. Lai nodotu ekspluatācijā stacionāras iekārtas, 
pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis inspekcijā
iesniedz iesniegumu. Iesniegumam pievieno šādus dokumentus:
101.1. šo noteikumu V nodaļā minētās "EK" verifikācijas 
deklarācijas kopā ar saistīto tehnisko dokumentāciju;
101.2. dokumentus, kas pierāda apakšsistēmu tehnisko 
savietojamību ar dzelzceļa sistēmu, kurā tās tiek
iekļautas, 
pamatojoties uz attiecīgajām savstarpējas izmantojamības 
tehniskajām specifikācijām, nacionālajām
prasībām un 
reģistriem;
101.3. dokumentus, kas pierāda apakšsistēmu drošu integrāciju, 
pamatojoties uz attiecīgajām savstarpējas
izmantojamības 
tehniskajām specifikācijām, nacionālajām prasībām un 
Dzelzceļa 
likumā
 minētajām kopīgajām
drošības metodēm;
101.4. attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas 
stacionārajām lauka apakšsistēmām, kurās izmanto Eiropas
vilcienu 
kontroles sistēmu (ETCS) un (vai) dzelzceļa globālās mobilo 
komunikāciju sistēmas (GSMR) aprīkojumu:
101.4.1. Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras pozitīvu 
lēmumu, kas sniegts saskaņā ar šo noteikumu 102.
punktu un 
regulas (ES) 
2016/796
 22. pantu;
101.4.2. dokumentus, kas apliecina atbilstību šo noteikumu 
106. punktā un regulas (ES) 
2016/796
 30. panta 2.
punktā minētās 
procedūras rezultātam, ja pēc Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūras pozitīvā lēmuma saņemšanas
ir mainīts publiskā 
iepirkuma specifikāciju projekts vai paredzēto tehnisko 
risinājumu apraksts;
101.5. ja apakšsistēmai vai tās daļai piemēro arī normatīvos 
aktus par dzelzceļa būvnoteikumiem, - dokumentāciju,
kas 
apliecina atbilstību šo normatīvo aktu prasībām;
101.6. informāciju par procedūrām, kas nodrošinās apakšsistēmu 
izmantošanu, apkopi un uzturēšanu kārtībā
atbilstoši 
pamatprasībām.
102. Lai nodrošinātu Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības 
sistēmas (ERTMS) saskaņotu ieviešanu un savstarpēju
izmantojamību 
Eiropas Savienībā attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas 
stacionārajām lauka apakšsistēmām,
kurās izmanto Eiropas vilcienu 
kontroles sistēmu (ETCS) un (vai) dzelzceļa globālās mobilo 
komunikāciju sistēmas
(GSMR) aprīkojumu, pasūtītājs vai tā 
pārstāvis (jebkura fiziska vai juridiska persona) pirms 
uzaicinājuma iesniegt
piedāvājumus publiskā iepirkuma procedūrā, 
kas ir saistīta ar Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas
(ERTMS) stacionārajām lauka iekārtām, iesniedz pieprasījumu 
Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras apstiprinājuma
saņemšanai.
103. Šo noteikumu 102. punktā norādītajam pieprasījumam, kas 
attiecas uz atsevišķiem projektiem vai projektu
kopumu, līniju, 
līniju grupu vai dzelzceļa tīklu, pievieno dokumentu, kas 
ietver:
103.1. publiskā iepirkuma specifikāciju projektu vai paredzēto 
tehnisko risinājumu aprakstu;
103.2. dokumentārus pierādījumus par nosacījumiem, kas 
vajadzīgi apakšsistēmu tehniskajai un ekspluatācijas
savietojamībai ar ritekļiem, kurus paredzēts ekspluatēt 
attiecīgajā dzelzceļa tīklā;
103.3. dokumentārus pierādījumus par paredzēto tehnisko 
risinājumu atbilstību attiecīgajām savstarpējas
izmantojamības 
tehniskajām specifikācijām;
103.4. citus attiecināmus dokumentus, piemēram, inspekcijas 
atzinumu, verifikācijas deklarācijas vai atbilstības
sertifikātus.
104. Šo noteikumu 102. punktā norādīto pieprasījumu 
iesniegšana Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras
apstiprinājuma 
saņemšanai, dokumentu iesniegšana un aprite, visi informācijas 
pieprasījumi, kā arī lēmumu
paziņošana notiek, izmantojot Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūras kontaktpunktu.
105. Inspekcija sniedz atzinumu par šo noteikumu 102. punktā 
norādīto pieprasījumu:
105.1. pirms pieprasījuma iesniegšanas Eiropas Savienības 
Dzelzceļu aģentūrai, ja to lūdz pasūtītājs vai tā
pārstāvis;
105.2. pēc pieprasījuma iesniegšanas Eiropas Savienības 
Dzelzceļu aģentūrai, ja to pieprasa Eiropas Savienības
Dzelzceļu 
aģentūra.
106. Ja pēc pozitīva Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras 
lēmuma publiskā iepirkuma specifikāciju projekts vai
paredzēto 
tehnisko risinājumu apraksts tiek mainīts, pasūtītājs vai tā 
pārstāvis nekavējoties informē Eiropas
Savienības Dzelzceļu 
aģentūru un inspekciju, izmantojot Eiropas Savienības Dzelzceļu 
aģentūras kontaktpunktu,
piemērojot regulas (ES) 
2016/796
 30. 
panta 2. punkta procedūras.
107. Inspekcija pirms stacionārās iekārtas nodošanas 
ekspluatācijā pārbauda:
13
/
26
107.1. iesniegto dokumentāciju;
107.2. vai atbilstoši regulas (ES) Nr. 
402/2013
 prasībām ir 
veikts apakšsistēmas drošas integrācijas novērtējums;
107.3. stacionārās iekārtas tehnisko savietojamību ar sistēmu, 
kurā to iekļauj;
107.4. kā tiek ievēroti savstarpējas izmantojamības tehnisko 
specifikāciju noteikumi un nacionālās prasības par
stacionārās 
iekārtas darbību un apkopi.
108. Ja stacionārā iekārta atbilst šajos noteikumos 
noteiktajām prasībām, inspekcija piešķir ekspluatācijas 
atļauju.
109. Pirms esošo apakšsistēmu atjaunošanas vai modernizācijas 
pasūtītājs, ražotājs vai to pilnvarots pārstāvis
nosūta 
inspekcijai projekta dokumentāciju. Inspekcija informē 
pasūtītāju, ražotāju vai to pilnvarotu pārstāvi, ka
dokumentācija 
ir pilnīga, vai lūdz papildu informāciju, nosakot samērīgu 
termiņu tās iesniegšanai. Ja paredzētie
atjaunošanas vai 
modernizācijas darbi neietekmē attiecīgās apakšsistēmas vispārējo 
drošības līmeni, inspekcija
nepiešķir jaunu stacionārās iekārtas 
ekspluatācijas atļauju.
110. Pirms esošo apakšsistēmu atjaunošanas vai modernizācijas 
inspekcija (bet attiecībā uz Eiropas Dzelzceļa
satiksmes vadības 
sistēmas (ERTMS) stacionāro lauka iekārtu projektiem - inspekcija 
sadarbībā ar Eiropas
Savienības Dzelzceļu aģentūru) izskata šo 
noteikumu 109. punktā minēto dokumentāciju un pieņem lēmumu par
atkārtotu stacionārās iekārtas nodošanu ekspluatācijā, ja:
110.1. paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās 
apakšsistēmas vispārējo drošības līmeni;
110.2. tas prasīts attiecīgajās savstarpējas izmantojamības 
tehniskajās specifikācijās;
110.3. tas prasīts savstarpējās izmantojamības tehnisko 
specifikāciju ieviešanas plānos;
110.4. ir veiktas izmaiņas parametru vērtībās, uz kurām 
pamatojoties stacionārā iekārta ir nodota ekspluatācijā.
111. Pēc stacionārās iekārtas nodošanas ekspluatācijā to 
ekspluatācijas uzraudzību atbilstoši kompetencei veic
inspekcija, 
uzraugot stacionārās iekārtas lietotāju drošības pārvaldības 
sistēmas. Inspekcija izmanto tiesību aktos
dzelzceļa drošības 
jomā, kā arī 
Dzelzceļa likumā
 minētajās kopīgajās drošības 
metodēs un attiecīgajās savstarpējas
izmantojamības tehniskajās 
specifikācijās noteiktās novērtēšanas un pārbaudes 
procedūras.
112. Ja stacionārās iekārtas ekspluatācijas laikā, veicot 
uzraudzību atbilstoši 
Dzelzceļa likuma
 prasībām,
inspekcija 
konstatē, ka stacionārā iekārta neatbilst šo noteikumu prasībām, 
tostarp pamatprasībām, tā vienojas ar
atļaujas turētāju par 
neatbilstību novēršanas plānu. Ja inspekcija uzraudzības laikā 
konstatē drošības apdraudējumu,
tā piemēro pagaidu drošības 
pasākumus, tostarp aizliedz stacionārās iekārtas vai tās daļas 
ekspluatāciju.
113. Lēmumu apturēt atļauju nodot ekspluatācijā stacionārās 
iekārtas inspekcija pieņem, ja atļaujas turētājs viena
mēneša 
laikā pēc neatbilstību novēršanas plānā noteiktā termiņa nav 
novērsis šo noteikumu 112. punktā minētās
neatbilstības un 
stacionārā iekārta neatbilst šo noteikumu prasībām, tostarp 
pamatprasībām.
114. Lēmumu atsaukt atļauju nodot ekspluatācijā stacionārās 
iekārtas inspekcija pieņem, ja atļaujas turētājs:
114.1. sniedzis nepatiesas ziņas vai slēpis ar dzelzceļa 
satiksmes drošību saistītu informāciju;
114.2. pagaidu drošības pasākumu piemērošanas laikā ir veicis 
darbības, kuru veikšana ir ierobežota vai aizliegta;
114.3. triju mēnešu laikā no pagaidu drošības pasākumu 
piemērošanas brīža nav veicis darbības to atcelšanai.
VII. Kārtība, kādā regulas (ES) 
2018/545
 prasības tiek piemērotas Latvijā
115. Ja ritekļa izmantošanas telpa aptver tīklu vai tīklus 
tikai Latvijā, atļauju ritekļa un ritekļa tipa laišanai tirgū
inspekcija kā atļaujas piešķīrēja struktūra saskaņā ar regulu 
(ES) 
2018/545
 izsniedz, aptur, atsauc vai groza, ievērojot
šajos 
noteikumos un regulā (ES) 
2018/545
 noteiktās prasības.
116. Ja ritekļa izmantošanas telpa aptver tīklu vai tīklus ne 
tikai Latvijā, bet arī citā Eiropas Savienības dalībvalstī,
un 
atļauju ritekļa vai ritekļa tipa laišanai tirgū izsniedz Eiropas 
Savienības Dzelzceļu aģentūra, inspekcija kā par
izmantošanas 
telpu atbildīgā valsts drošības iestāde regulas (ES) 
2018/545
 
izpratnē veic regulā (ES) 
2018/545
noteiktās funkcijas, ievērojot 
šajos noteikumos minētās prasības.
117. Pirms iesnieguma iesniegšanas inspekcijā, lai saņemtu 
atļauju ritekļa laišanai tirgū, pretendents (ritekļa
īpašnieks, 
lietotājs, ražotājs, modernizācijas veicējs, pasūtītājs vai viņu 
pilnvarota persona) nodrošina, ka par ritekli
veidojošajām 
mobilajām apakšsistēmām ir sastādītas attiecīgas verifikācijas 
deklarācijas.
118. Pretendents regulā (ES) 
2018/545
 minēto informāciju 
attiecībā uz izmantošanas telpu Latvijā iesniedz latviešu
valodā.
14
/
26
119. Iesniegumam par atļauju ritekļa laišanai tirgū 
pretendents pievieno ritekļa vai ritekļa tipa dokumentāciju, kurā
ietverti dokumentāri pierādījumi par:
119.1. ritekli veidojošo mobilo apakšsistēmu laišanu tirgū, 
pamatojoties uz "EK" verifikācijas deklarācijām;
119.2. ritekli veidojošo apakšsistēmu tehnisko savietojamību 
vienā riteklī, pamatojoties uz attiecīgajām
savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām un nacionālajām 
prasībām;
119.3. ritekli veidojošo apakšsistēmu drošu integrāciju 
riteklī, pamatojoties uz attiecīgajām savstarpējas
izmantojamības 
tehniskajām specifikācijām, nacionālajām prasībām un 
Dzelzceļa 
likumā
 minētajām kopīgajām
drošības metodēm, it īpaši novērtētāja 
ziņojumu par riska novērtēšanas kopīgās drošības metodes 
piemērošanu
saskaņā ar regulu (ES) Nr. 
402/2013
;
119.4. ritekļa un tā izmantošanas telpas tīkla tehnisko 
savietojamību (tostarp par pārbaudēm, kas to apliecina), kas
noteikta, pamatojoties uz attiecīgajām savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām, nacionālajām
prasībām, 
dzelzceļa infrastruktūras reģistru un regulu (ES) Nr. 
402/2013
.
120. Inspekcija izvērtē šo noteikumu 119. punktā minēto 
dokumentāciju, lai pārbaudītu dokumentācijas pilnīgumu,
atbilstību un konsekvenci saistībā ar attiecīgajām savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām,
nacionālajām prasībām 
un vietējiem nosacījumiem.
121. Kā daļu no izvērtēšanas inspekcija pieprasa veikt 
pārbaudes dzelzceļa tīklā un izsniedz pretendentam pagaidu
atļauju izmantot ritekli pārbaudēm dzelzceļa infrastruktūrā. Šādu 
pagaidu atļauju pārbaužu veikšanai pretendents var
lūgt arī pirms 
iesnieguma iesniegšanas, lai saņemtu atļauju ritekļa laišanai 
tirgū.
122. Lai saņemtu pagaidu atļauju ritekļa pārbaudēm dzelzceļa 
infrastruktūrā, pretendents iesniedz inspekcijā
iesniegumu, kurā 
norāda ritekļa ražotāju vai modernizācijas veicēju, ritekļa tipa 
identifikāciju un ritekļa identifikācijas
numuru. Iesniegumam 
pievieno:
122.1. informāciju par ritekļa tehniskajiem parametriem;
122.2. informāciju par dzelzceļa tīklu vai tā daļu, kurā ir 
paredzētas ritekļa pārbaudes;
122.3. informāciju par ritekļa pārbaužu dalībniekiem;
122.4. plānoto ritekļa pārbaužu programmu;
122.5. informāciju par plānoto pārbaužu veikšanas 
laikposmu;
122.6. vienotā drošības sertifikāta vai drošības apliecības 
turētāja apliecinājumu par to, ka pārbaudes notiks
atbilstoši 
vienotā drošības sertifikāta vai drošības apliecības 
nosacījumiem;
122.7. novērtētāja ziņojumu par riska novērtēšanas kopīgās 
drošības metodes piemērošanu saskaņā ar regulu (ES)
Nr. 
402/2013
 
ritekļa pārbaužu veikšanai, kurā ir novērtēta arī saskarņu 
pārvaldība.
123. Inspekcija pagaidu atļaujā ritekļa pārbaudēm dzelzceļa 
infrastruktūrā norāda:
123.1. pretendentu;
123.2. ritekļa ražotāju vai modernizācijas veicēju;
123.3. ritekļa tipa identifikāciju;
123.4. ritekļa identifikācijas numuru;
123.5. vienotā drošības sertifikāta vai drošības apliecības 
turētāju, kurš nodrošinās ritekļa pārbaužu veikšanu;
123.6. dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju (ja pārbaudes 
tiek plānotas vairāku dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītāju 
pārvaldījumā esošajās dzelzceļa infrastruktūrās, norāda visus 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājus);
123.7. dzelzceļa tīklu vai tā daļu, kurā ir paredzētas ritekļa 
pārbaudes;
123.8. paziņoto institūciju, ja tā piedalās pārbaužu 
veikšanā;
123.9. nacionālo prasību novērtēšanas institūciju, ja tā 
piedalās pārbaužu veikšanā;
123.10. ritekļa pārbaužu veikšanas nosacījumus un 
ierobežojumus;
123.11. atļaujas darbības laiku.
124. Pretendents, pamatojoties uz inspekcijas izsniegto 
pagaidu atļauju, sadarbībā ar dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītāju pārbauda ritekļa savietojamību ar infrastruktūru, 
kurā tas iekļaujas. Pretendents iesniedz infrastruktūras 
15
/
26
pārvaldītājam pārbaužu organizēšanai nepieciešamo tehnisko 
dokumentāciju.
125. Ja netiek piemērota viena vai vairākas savstarpējas 
izmantojamības tehniskās specifikācijas vai to daļas,
inspekcija 
atļauju ritekļa laišanai tirgū izsniedz tikai pēc šo noteikumu IV 
nodaļā izklāstītās procedūras piemērošanas.
126. Inspekcija atļaujā ritekļa laišanai tirgū norāda 
informāciju saskaņā ar regulas (ES) 
2018/545
 7. nodaļu, 
tostarp:
126.1. izmantošanas telpu;
126.2. parametru vērtības, kas izklāstītas savstarpējas 
izmantojamības tehniskajās specifikācijās, nacionālajās
prasībās 
un vietējos nosacījumos un kas nepieciešamas ritekļa un 
izmantošanas telpas tehniskās savietojamības
pārbaudēm;
126.3. ritekļa atbilstību attiecīgajām savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām, nacionālajām
prasībām 
un vietējiem nosacījumiem saistībā ar šo noteikumu 127.2. 
apakšpunktā minētajiem parametriem;
126.4. ritekļa izmantošanas nosacījumus un citus 
ierobežojumus.
127. Ja atjauno vai modernizē ritekļus, kuriem jau ir 
izsniegta atļauja ritekļa laišanai tirgū, jauna atļauja ir 
vajadzīga,
ja:
127.1. ir veiktas izmaiņas šo noteikumu 126.2. apakšpunktā 
minētajās parametru vērtībās un tās vairs neiekļaujas
savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, 
nacionālajās prasībās un vietējos nosacījumos noteiktajās
pieņemamajās robežās;
127.2. paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgā 
ritekļa vispārējo drošības līmeni;
127.3. tas prasīts attiecīgajās savstarpējas izmantojamības 
tehniskajās specifikācijās.
128. Pretendents deklarāciju par ritekļa atbilstību atļautajam 
ritekļa tipam sagatavo saskaņā ar regulā (ES) Nr.
2019/250
 
noteiktajām prasībām un piemērojot šādas procedūras:
128.1. attiecīgo savstarpējas izmantojamības tehnisko 
specifikāciju verifikācijas procedūras;
128.2. ja savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas 
nepiemēro, - atbilstības novērtēšanas procedūras,
kuras noteiktas 
savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās minētajos 
B+D, B+F un H1 moduļos.
129. Atļaujas ritekļa tipa laišanai tirgū tiek reģistrētas 
atļauto ritekļu tipu Eiropas reģistrā.
130. Ja riteklis vai ritekļu sērija atbilst atļautajam ritekļa 
tipam, inspekcija bez papildu pārbaudēm izsniedz atļauju
ritekļa 
laišanai tirgū, pamatojoties uz pretendenta iesniegtu deklarāciju 
par minētā ritekļa atbilstību atļautajam ritekļa
tipam.
131. Ja tiek veiktas izmaiņas attiecīgajās savstarpējas 
izmantojamības tehniskajās specifikācijās vai nacionālajās
prasībās, uz kurām pamatojoties izdota atļauja ritekļa tipa 
laišanai tirgū, savstarpējas izmantojamības tehniskās
specifikācijās vai nacionālajās prasībās norāda, vai jau 
izsniegtā atļauja ritekļa tipa laišanai tirgū joprojām ir derīga 
vai
tā ir jāatjaunina, to grozot. Ja atļauja jāatjaunina, 
inspekcija pārbaudes veic tikai attiecībā uz izmainītajām 
prasībām.
132. Ritekļa tipa atļaujas atjaunināšana neskar tās atļaujas 
ritekļu laišanai tirgū, kuras jau ir izsniegtas,
pamatojoties uz 
iepriekš piešķirtajām atļaujām laist tirgū konkrēto ritekļa 
tipu.
VIII. Kārtība, kādā inspekcija 
izsniedz atļauju 1520 mm sliežu ceļa platuma
vagona laišanai 
tirgū
133. Inspekcija drīkst laist tirgū 1520 mm sliežu ceļa platuma 
vagona tipu, ja:
133.1. par 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipu ir 
sagatavota tehniskā dokumentācija (3. pielikums), kas
raksturo 
attiecīgā 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona uzbūvi, tehniskos 
raksturlielumus, kā arī ekspluatācijas un
tehniskās apkopes 
programmas. Tehniskajā dokumentācijā ietver visu savstarpējas 
izmantojamības tehniskajās
specifikācijās vai šo noteikumu 4. 
pielikumā norādīto pamatparametru aprakstu;
133.2. 1520 mm sliežu ceļa platuma vagons atbilst 
normatīvajiem aktiem, kas reglamentē dzelzceļa tehnisko
ekspluatāciju;
133.3. 1520 mm sliežu ceļa platuma vagons atbilst konkrēta 
vagona projekta risinājumam;
133.4. 1520 mm sliežu ceļa platuma vagons atbilst tā 
ekspluatācijas vietas dzelzceļa infrastruktūrai;
133.5. ir veikta 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipa 
atbilstības novērtēšana, ieskaitot pārbaudes un
izmēģinājumus. 
16
/
26
izmēģinājumus.
134. Lai 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipu laistu tirgū, 
pretendents iesniedz inspekcijā iesniegumu.
Iesniegumam 
pievieno:
134.1. verifikācijas deklarācijas, kas izsniegtas saskaņā ar 
šo noteikumu V nodaļas prasībām, kopā ar visiem
pielikumiem;
134.2. šo noteikumu 3. pielikumā minēto tehnisko 
dokumentāciju;
134.3. apliecinājumus par tehniskajiem un ekspluatācijas 
raksturlielumiem, kas norāda uz atbilstību dzelzceļa
infrastruktūrai;
134.4. dokumentus, kas apliecina, ka 1520 mm sliežu ceļa 
platuma vagona tipa ekspluatācija ir atļauta attiecīgajās
trešajās valstīs;
134.5. ja 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipa 
ekspluatācija jau ir atļauta citā Eiropas Savienības dalībvalstī,
pierakstus par ekspluatācijas vēsturi, tehnisko apkopi un 
veiktajiem tehniskajiem pārveidojumiem pēc laišanas tirgū
citā 
Eiropas Savienības dalībvalstī;
134.6. apliecinājumus par tehniskajiem un ekspluatācijas 
raksturlielumiem, norādot Komisijas 2019. gada 16.
maija 
Īstenošanas Regulas (ES) 
2019/776
, ar ko groza Komisijas Regulas 
(ES) Nr. 
321/2013
, (ES) Nr. 
1299/2014
,
(ES) Nr. 
1301/2014
, (ES) 
Nr. 
1302/2014
, (ES) Nr. 
1303/2014
 un (ES) 
2016/919
 un Komisijas 
Īstenošanas lēmumu
2011/665/ES
 saskaņošanai ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direktīvu (ES) 
2016/797
 un Komisijas Deleģētajā
lēmumā 
(ES) 2017/1474 noteikto īpašo mērķu īstenošanai (turpmāk - regula 
(ES) 
2019/776
), VIII pielikumā minētos
tipu raksturojošos 
parametrus.
135. Inspekcija izvērtē šo noteikumu 134. punktā minēto 
dokumentāciju, lai pārbaudītu dokumentācijas pilnīgumu,
atbilstību un konsekvenci saistībā ar attiecīgajām savstarpējas 
izmantojamības tehniskajām specifikācijām,
nacionālajām prasībām 
un vietējiem nosacījumiem.
136. Inspekcija pieņem lēmumu izsniegt atļauju 1520 mm sliežu 
ceļa platuma vagona tipa laišanai tirgū šādā
kārtībā:
136.1. ja attiecībā uz kādiem 1520 mm sliežu ceļa platuma 
vagona tehniskajiem parametriem ir piemērotas
savstarpējas 
izmantojamības tehniskās specifikācijas, pārbauda atbilstību 
savstarpējās izmantojamības tehnisko
specifikāciju prasībām;
136.2. pārējiem tehniskajiem parametriem un 1520 mm sliežu 
ceļa platuma vagona tipam kopumā pārbauda:
136.2.1. atbilstību nacionālajām prasībām un vietējiem 
nosacījumiem;
136.2.2. 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona un attiecīgās 
infrastruktūras savstarpējo tehnisko savietojamību;
136.2.3. 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona ekspluatācijas un 
tehniskās apkopes kārtību.
137. Kā daļu no izvērtēšanas inspekcija pieprasa veikt 
pārbaudes dzelzceļa tīklā un izsniedz pretendentam pagaidu
atļauju izmantot ritekli pārbaudēm dzelzceļa infrastruktūrā. Šādu 
pagaidu atļauju pārbaužu veikšanai pretendents var
lūgt arī pirms 
iesnieguma iesniegšanas, lai saņemtu atļauju ritekļa laišanai 
tirgū.
138. Lai saņemtu pagaidu atļauju ritekļa pārbaudēm dzelzceļa 
infrastruktūrā, pretendents iesniedz inspekcijā
iesniegumu, kurā 
norāda ritekļa ražotāju vai modernizācijas veicēju, ritekļa tipa 
identifikāciju un ritekļa identifikācijas
numuru. Iesniegumam 
pievieno:
138.1. informāciju par ritekļa tehniskajiem parametriem;
138.2. informāciju par dzelzceļa tīklu vai tā daļu, kurā ir 
paredzētas ritekļa pārbaudes;
138.3. informāciju par ritekļa pārbaužu dalībniekiem;
138.4. plānoto ritekļa pārbaužu programmu;
138.5. informāciju par plānoto pārbaužu veikšanas 
laikposmu;
138.6. vienotā drošības sertifikāta vai drošības apliecības 
turētāja apliecinājumu par to, ka pārbaudes notiks
atbilstoši 
vienotā drošības sertifikāta vai drošības apliecības 
nosacījumiem;
138.7. novērtētāja ziņojumu par riska novērtēšanas kopīgās 
drošības metodes piemērošanu saskaņā ar regulu (ES)
Nr. 
402/2013
 
ritekļa pārbaužu veikšanai, kurā ir novērtēta arī saskarņu 
pārvaldība.
139. Inspekcijas pagaidu atļaujā ritekļa pārbaudēm dzelzceļa 
infrastruktūrā norāda:
139.1. pretendentu; 
17
/
26
139.1. pretendentu;
139.2. ritekļa ražotāju vai modernizācijas veicēju;
139.3. ritekļa tipa identifikāciju;
139.4. ritekļa identifikācijas numuru;
139.5. vienotā drošības sertifikāta vai drošības apliecības 
turētāju, kurš nodrošinās ritekļa pārbaužu veikšanu;
139.6. dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju (ja pārbaudes 
tiek plānotas vairāku dzelzceļa infrastruktūras
pārvaldītāju 
pārvaldījumā esošajās dzelzceļa infrastruktūrās, norāda visus 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājus);
139.7. dzelzceļa tīklu vai tā daļu, kurā ir paredzētas ritekļa 
pārbaudes;
139.8. paziņoto institūciju, ja tā piedalās pārbaužu 
veikšanā;
139.9. nacionālo prasību novērtēšanas institūciju, ja tā 
piedalās pārbaužu veikšanā;
139.10. ritekļa pārbaužu veikšanas nosacījumus un 
ierobežojumus;
139.11. atļaujas darbības laiku.
140. Lai pārbaudītu šo noteikumu 136. punktā minētos 
kritērijus, inspekcija var pieprasīt papildu informāciju par
riska novērtēšanu saskaņā ar regulu (ES) Nr. 
402/2013
.
141. Ja grozījumi tieši piemērojamos Eiropas Savienības 
tiesību aktos vai nacionālajās prasībās maina atļauju
izdošanas 
nosacījumus 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipa laišanai 
tirgū, pēc inspekcijas pieprasījuma atļaujas
turētājs iesniedz 
iesniegumu atļaujas atjaunošanai, pievienojot dokumentus, kuri 
apliecina izmaiņu ietekmes
ievērošanu. Inspekcija novērtē tikai 
šo izmaiņu ietekmi uz atļauju 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona 
tipa laišanai
tirgū.
142. Lēmumu par 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipa 
laišanu tirgū inspekcija noformē ar atļauju, kurā
norāda:
142.1. atļaujas turētāju;
142.2. ražotāju vai modernizācijas veicēju;
142.3. vagona tipa identifikāciju;
142.4. cisternas kodu, ja cisternvagons paredzēts bīstamo 
kravu pārvadāšanai;
142.5. burtu kodu (kravas vagonam);
142.6. vagona tipa ekspluatācijas nosacījumus un 
ierobežojumus;
142.7. regulas (ES) 
2019/776
 VIII pielikumā norādītos vagona 
tipu raksturojošos pamatparametrus;
142.8. citus vagona tipu raksturojošos parametrus, kuri nav 
norādīti regulas (ES) 
2019/776
 VIII pielikumā, bet ir
būtiski šim 
tipam.
143. Ja ritekļa ekspluatācijas laikā, veicot uzraudzību 
atbilstoši 
Dzelzceļa likuma
 prasībām, inspekcija konstatē, ka
riteklis vai ritekļa tips neatbilst kādai no piemērojamām 
pamatprasībām, inspekcija piemēro pagaidu drošības
pasākumus, 
tostarp ierobežo vai aizliedz ritekļa vai ritekļa tipa 
izmantošanu.
144. Atļauju 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipa laišanai 
tirgū aptur, atsauc vai groza regulas (ES) 
2018/545
8. nodaļā 
noteiktajā kārtībā. Ja tiek apturēta, atsaukta vai grozīta 
atļauja 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipa
laišanai tirgū, 
vienlaikus tiek apturēta, atsaukta vai grozīta atļauja šim tipam 
atbilstoša ritekļa laišanai tirgū.
145. Drīkst laist tirgū 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona 
tipam atbilstošu ritekli, ja:
145.1. 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tips ir laists 
tirgū;
145.2. riteklim ir izsniegtas nepieciešamās atbilstības 
deklarācijas un atbilstības novērtēšanas sertifikāti;
145.3. veiktas nepieciešamās pārbaudes dzelzceļa 
infrastruktūrā;
145.4. riteklis ir tehniski darbderīgs.
146. Lai saņemtu atļauju 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona 
tipam atbilstoša ritekļa laišanai tirgū, pretendents:
146.1. iesniedz inspekcijā iesniegumu un šādus dokumentus:
18
/
26
146.1.1. deklarāciju par ritekļa atbilstību atļautajam ritekļa 
tipam kopā ar visiem pielikumiem, kas attiecas uz
konkrēto 
ritekli;
146.1.2. dzelzceļa infrastruktūrā veikto pārbaužu 
rezultātus;
146.1.3. apliecinājumu, ka riteklim ir noteikta par tehnisko 
apkopi atbildīgā struktūrvienība;
146.2. iepriekš vienojoties par laiku un vietu, uzrāda ritekli 
inspekcijai.
147. Inspekcija saskaņā ar šo noteikumu 146.2. apakšpunktu 
uzrādītā ritekļa apskatē pieaicina pretendenta un
publiskās 
lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja pārstāvi. Ja 
ritekli nav paredzēts izmantot publiskās
lietošanas dzelzceļa 
infrastruktūrā, ritekļa apskatē pieaicina privātās lietošanas 
dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja
pārstāvi, kura 
infrastruktūrā ritekli paredzēts izmantot.
148. Lēmumu par 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipam 
atbilstoša ritekļa laišanu tirgū inspekcija noformē ar
atļauju, 
kurā norāda:
148.1. atļaujas turētāju;
148.2. ražotāju vai modernizācijas veicēju;
148.3. vagona tipa identifikāciju;
148.4. vagona numuru;
148.5. cisternas kodu, ja cisternvagons paredzēts bīstamo 
kravu pārvadāšanai;
148.6. burtu kodu (kravas vagonam);
148.7. vagona ekspluatācijas nosacījumus un ierobežojumus.
149. Informāciju par 1520 mm sliežu ceļa platuma vagona tipa 
laišanu tirgū inspekcija sniedz Eiropas Savienības
Dzelzceļu 
aģentūrai.
IX. Noslēguma jautājumi
150. Atzīt par spēku zaudējušiem:
150.1. Ministru kabineta 2010. gada 28. decembra noteikumus 
Nr. 1211 "
Noteikumi par ritošā sastāva būvi,
modernizāciju, 
atjaunošanas remontu, atbilstības novērtēšanu un pieņemšanu 
ekspluatācijā
" (Latvijas Vēstnesis,
2011, 3., 168. nr.; 2012, 93. 
nr.; 2013, 109. nr.; 2015, 66., 237. nr.; 2018, 245. nr.);
150.2. Ministru kabineta 2010. gada 28. decembra noteikumus 
Nr. 1210 "
Noteikumi par Eiropas dzelzceļa sistēmu
savstarpēju 
izmantojamību
" (Latvijas Vēstnesis, 2011, 2., 168. nr.; 2013, 
214. nr.; 2014, 256. nr.; 2016, 14. nr.).
151. Lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar Ministru kabineta 2010. 
gada 28. decembra noteikumiem Nr. 1210
"
Noteikumi par Eiropas 
dzelzceļa sistēmu savstarpēju izmantojamību
", ir spēkā atbilstoši 
tajos iekļautajiem
nosacījumiem.
152. Lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar Ministru kabineta 2010. 
gada 28. decembra noteikumiem Nr. 1211
"
Noteikumi par ritošā 
sastāva būvi, modernizāciju, atjaunošanas remontu, atbilstības 
novērtēšanu un pieņemšanu
ekspluatācijā
", ir spēkā atbilstoši 
tajos iekļautajiem nosacījumiem.
153. Lēmumus par dzelzceļa ritošā sastāva vienības pieņemšanu 
ekspluatācijā un par dzelzceļa ritošā sastāva tipa
pieņemšanu 
ekspluatācijā, kas pieņemti saskaņā ar Ministru kabineta 2010. 
gada 28. decembra noteikumiem Nr. 1211
"
Noteikumi par ritošā 
sastāva būvi, modernizāciju, atjaunošanas remontu, atbilstības 
novērtēšanu un pieņemšanu
ekspluatācijā
", attiecīgi uzskata par 
atļaujām ritekļu vai ritekļu tipu laišanai tirgū.
154. Noteikumi stājas spēkā 2020. gada 16. jūnijā.
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija 
Direktīvas (ES) 
2016/797
 par dzelzceļa sistēmas
savstarpēju 
izmantojamību Eiropas Savienībā;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija 
Direktīvas (ES) 
2016/798
 par dzelzceļa drošību.
19
/
26
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
 
1. pielikums
Ministru kabineta
2020. gada 9. jūnija
noteikumiem Nr. 374
Pamatprasības
1. Vispārīgās prasības drošībai un 
darbspējai
1. Drošību ietekmējošu elementu (īpaši vilciena kustību 
ietekmējošu elementu) konstrukcija, izgatavošana un
montāža, 
apkope un pārraudzība garantē drošību tādā apmērā, kas atbilst 
dzelzceļa tīkla uzdevumam, tostarp
ekspluatācijai traucētā 
režīmā.
2. Riteņa un sliedes saskares parametri nodrošina stabilitātes 
prasības, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu
kustību maksimāli 
atļautajā ātrumā. Pārvietojoties maksimāli atļautajā ātrumā, 
bremzēšanas iekārtu parametri
nodrošina iespēju apstāties 
noteiktā bremzēšanas ceļa garumā.
3. Izmantotie elementi iztur jebkuru normālas vai ārkārtas 
ekspluatācijas slodzi visā darbības laikā. Nejaušu
defektu 
ietekme uz drošību tiek attiecīgi ierobežota.
4. Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva konstrukcija ir 
izveidota un izmantojamie materiāli ir izvēlēti tā, lai
ugunsgrēka gadījumā uguns un dūmu rašanās, izplatība un ietekme 
tiktu ierobežota.
5. Visas lietotājiem paredzētās ierīces projektē tā, lai 
netiktu apdraudēta šo ierīču droša ekspluatācija vai lietotāju
veselība un drošība, ja tās izmanto iepriekš paredzamā veidā, 
nodrošinot aizsardzību pret kļūdainu izmantošanu.
6. Vilcienu kustību ietekmējošo stacionāro un noņemamo 
elementu uzraudzību un apkopi organizē, veic un izvērtē
tā, lai 
nodrošinātu to darbību paredzētajos apstākļos.
2. Vispārīgās prasības veselības 
aizsardzībai
7. Vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrā aizliegts izmantot 
materiālus, kas paredzētajā izmantošanas veidā apdraud
to personu 
veselību, kuras nonāk ar tiem saskarē.
8. Materiālus izvēlas, izvieto un izmanto tā, lai ierobežotu 
kaitīgu vai bīstamu dūmu vai gāzu emisiju, it īpaši
ugunsgrēka 
gadījumā.
3. Vispārīgās prasības vides 
aizsardzībai
9. Dzelzceļa sistēmas izveides un ekspluatācijas ietekmi uz 
vidi izvērtē un ņem vērā dzelzceļa sistēmas
izveidošanas 
laikā.
10. Vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrā izmanto materiālus, 
kuri nerada videi kaitīgu vai bīstamu dūmu un gāzu
veidošanos, it 
īpaši ugunsgrēka gadījumā.
11. Ritošo sastāvu un energoapgādes sistēmas projektē un 
izgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko
savietojamību 
ar iekārtām, aprīkojumu un publiskām vai privātām komunikāciju 
sistēmām, kurās tās varētu radīt
traucējumus.
12. Dzelzceļa sistēmu izveido un izmanto tā, lai neradītu 
nepieļaujamu trokšņu līmeni dzelzceļa infrastruktūras
tuvumā un 
vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) kabīnē.
13. Dzelzceļa sistēmas ekspluatācija normālos uzturēšanas 
apstākļos nedrīkst radīt nepieļaujamu zemes
vibrācijas līmeni 
sliežu ceļa tuvumā, kas traucē citu darbību veikšanu.
4. Vispārīgās prasības tehniskajai 
saderībai
14. Dzelzceļa infrastruktūras un stacionāro iekārtu tehniskie 
parametri ir savstarpēji saderīgi, kā arī savietojami ar
dzelzceļa sistēmā izmantojamo vilcienu parametriem. Šī prasība 
ietver arī ritošā sastāva apakšsistēmas drošu
integrāciju un 
saderību ar dzelzceļa infrastruktūru.
20
/
26
15. Ja atsevišķos tīkla posmos šādu parametru atbilstību ir 
grūti panākt, drīkst ieviest pagaidu risinājumus, kas
nodrošinās 
saderību nākotnē.
5. Vispārīgās prasības 
pieejamībai
16. Infrastruktūras apakšsistēmas un ritošā sastāva 
apakšsistēmas ir pieejamas personām ar ierobežotām
pārvietošanās 
spējām, lai nodrošinātu tām līdzvērtīgu piekļuvi kā citām 
personām, neveidojot un novēršot šķēršļus un
veicot citus 
atbilstīgus pasākumus, kas ietver attiecīgo publiski pieejamo 
apakšsistēmu daļu projektēšanu, būvi,
atjaunošanu, modernizāciju, 
tehnisko apkopi un ekspluatāciju.
17. Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas un 
pasažieru pārvadājumu telemātikas
lietojumprogrammu apakšsistēmas 
nodrošina nepieciešamos risinājumus, lai personām ar ierobežotām 
pārvietošanās
spējām nodrošinātu tām līdzvērtīgu piekļuvi kā 
citām personām, neveidojot un novēršot šķēršļus vai veicot citus
atbilstīgus pasākumus.
6. Īpašās prasības infrastruktūras 
apakšsistēmai
18. Drošības prasības:
18.1. veic atbilstīgus pasākumus, kas liedz pieeju iekārtām 
vai nepieļauj patvaļīgu iekļūšanu tajās;
18.2. veic pasākumus, kas mazina apdraudējumu cilvēkiem, it 
īpaši - vilcieniem braucot cauri stacijām;
18.3. publiski pieejamus infrastruktūras objektus projektē un 
būvē tā, lai mazinātu jebkuras briesmas cilvēku
drošībai 
(piemēram, stabilitāte, ugunsdrošība, piekļuves iespējas, 
evakuācija, peroni utt.);
18.4. piemēro atbilstīgus drošības nosacījumus kustībai ļoti 
garos tuneļos un viaduktos.
19. Infrastruktūras apakšsistēmas, ciktāl tās ir publiski 
pieejamas, ir pieejamas arī personām ar ierobežotām
pārvietošanās 
spējām, ievērojot šā pielikuma 16. un 17. punkta prasības.
7. Īpašās prasības energoapgādes 
apakšsistēmai
20. Energoapgādes sistēmas ekspluatācija nedrīkst apdraudēt 
vilcienu vai cilvēku (pasažieru, apkalpojošā
personāla, dzelzceļa 
infrastruktūras tuvumā dzīvojošo un trešo personu) drošību.
21. Elektriskās vai termiskās energoapgādes sistēmas darbība 
nedrīkst radīt tādu kaitējumu videi, kas pārsniedz
noteiktās 
robežas.
22. Izmantojamās elektriskās un termiskās energoapgādes 
sistēmas nodrošina vilcieniem noteiktos veiktspējas
rādītājus. 
Elektriskās energoapgādes sistēmas ir saderīgas ar vilcienos 
uzstādītajiem strāvas noņēmējiem.
8. Īpašās prasības vilcienu 
vadības un signalizācijas apakšsistēmai
23. Izmantojamās vilcienu vadības un signalizācijas iekārtas 
un darba paņēmieni nodrošina vilcienu kustības
drošības līmeni, 
kas atbilst tīkla izveides uzdevumam. Vilcienu vadības un 
signalizācijas apakšsistēma turpina
nodrošināt vilcienu 
bezavārijas kustību arī traucētā režīmā.
24. Visi jaunie dzelzceļa infrastruktūras objekti un jaunais 
ritošais sastāvs, kas ražots vai pilnveidots pēc vilcienu
vadības 
un signalizācijas apakšsistēmas ieviešanas, ir pielāgots šo 
apakšsistēmu izmantošanai.
25. Vilcienu vadības un signalizācijas aprīkojums, kas 
uzstādīts vilciena vadības kabīnē, nodrošina normālu darbību
noteiktos apstākļos visā dzelzceļa sistēmā.
9. Īpašās prasības ritošā sastāva 
apakšsistēmai
26. Ritošā sastāva konstrukciju un ritekļu sakabes 
konstrukciju izveido tā, lai aizsargātu pasažieriem un vilciena
vadīšanai paredzētās telpas, ja notiek ritekļu sadursme vai 
ritekļa nobraukšana no sliedēm.
27. Elektroiekārtas nedrīkst traucēt vilcienu vadības un 
signalizācijas iekārtu drošību un darbību.
28. Bremzēšanas paņēmieni un bremzēšanas radītā ietekme ir 
saderīga ar sliežu, inženierbūvju un signalizācijas
sistēmu 
konstrukciju.
29. Lai neapdraudētu cilvēku drošību, nodrošina pasākumus, kas 
liedz piekļuvi elementiem ar elektrisko spriegumu.
21
/
26
30. Uzstāda ierīces, kas ārkārtas situācijās ļauj pasažieriem 
informēt vilces līdzekļa vadītāju (mašīnistu) un vilciena
personālam sazināties ar pasažieriem.
31. Nodrošina vilcienos iekāpjošu un no tiem izkāpjošu 
pasažieru drošību. Ieejas durvis aprīko ar atvēršanas un
aizvēršanas mehānismu, kas garantē pasažieru drošību.
32. Nodrošina avārijas izeju esību un izvieto attiecīgas 
norādes.
33. Piemēro atbilstīgus drošības nosacījumus kustībai ļoti 
garos tuneļos.
34. Vilcienus aprīko ar pietiekami intensīvu un ilglaicīgu 
avārijas apgaismojumu.
35. Vilcienus aprīko ar skaļruņu sistēmu, kas vilciena 
personālam kalpo kā saziņas līdzeklis ar pasažieriem.
36. Pasažieriem sniedz viegli saprotamu un pilnīgu informāciju 
par pasažieriem piemērojamiem noteikumiem gan
dzelzceļa stacijās, 
gan vilcienos.
37. Īpaši svarīga aprīkojuma, ritošās daļas, vilces un bremžu 
iekārtu, kā arī vilcienu vadības sistēmas uzbūve ļauj
vilcienam 
turpināt kustību arī noteiktos traucētos apstākļos, neradot 
bojājumus darbderīgam aprīkojumam.
38. Elektroiekārtas ir saderīgas ar vilcienu vadības un 
signalizācijas iekārtu darbību.
39. Ja tiek izmantota elektriskā vilce, strāvas noņēmēju 
parametri nodrošina vilcienu kustību, izmantojot dzelzceļa
sistēmas energoapgādes apakšsistēmu.
40. Ritošā sastāva parametri ļauj tam kursēt pa jebkuru sliežu 
ceļu, kur to paredzēts izmantot, ņemot vērā
attiecīgos klimata 
apstākļus.
41. Vilcienus aprīko ar kustības parametru reģistrācijas 
iekārtu un nodrošina iegūto datu un informācijas apstrādes
saskaņotību.
42. Ritošā sastāva apakšsistēmas, ciktāl tās ir publiski 
pieejamas, ir pieejamas arī personām ar ierobežotām
pārvietošanās 
spējām, ievērojot šā pielikuma 16. un 17. punktā noteiktās 
prasības.
10. Īpašās prasības tehniskās 
apkopes apakšsistēmai
43. Tehniskās apkopes centru izmantotās tehniskās iekārtas un 
procedūras garantē apakšsistēmu drošu
ekspluatāciju un neapdraud 
cilvēku veselību un drošību.
44. Tehniskās apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un 
procedūras nedrīkst radīt tādu kaitējumu videi,
kas pārsniedz 
pieļaujamo līmeni.
45. Ritošā sastāva tehniskās apkopes iekārtas nodrošina 
drošības, higiēnas un komforta līmeni paredzētās
tehniskās 
apkopes darbību veikšanai jebkuram ritošajam sastāvam.
11. Īpašās prasības satiksmes 
nodrošināšanas un vadības apakšsistēmai
46. Dzelzceļa tīkla ekspluatācijas noteikumu un vilces 
līdzekļa vadītāju (mašīnistu), vilciena personāla un vilcienu
vadības kontroles centru personāla kvalifikācijas saskaņotība 
garantē drošu dzelzceļa sistēmas darbību, ņemot vērā
atšķirīgas 
prasības pārrobežu un iekšzemes darbībām.
47. Tehniskās apkopes darbības un to periodiskums, tehniskās 
apkopes un vilcienu vadības kontroles centru
personāla 
sagatavošana un kvalifikācija, kā arī kvalitātes nodrošinājuma 
sistēma, kas ir ieviesta vilcienu vadības
kontroles un tehniskās 
apkopes centros, nodrošina augstu drošības līmeni.
48. Tehniskās apkopes darbības un to periodiskums, tehniskās 
apkopes un vilcienu vadības kontroles centru
personāla 
sagatavošana un kvalifikācija, kā arī kvalitātes nodrošinājuma 
sistēma, kas ir ieviesta vilcienu vadības
kontroles un tehniskās 
apkopes centros, nodrošina augstu sistēmas uzticamības un 
darbspējas līmeni.
49. Dzelzceļa tīkla ekspluatācijas noteikumu un vilces 
līdzekļa vadītāju (mašīnistu), vilciena personāla un dispečeru
kvalifikācijas saskaņotība nodrošina dzelzceļa sistēmas darbības 
efektivitāti, ņemot vērā atšķirīgas prasības pārrobežu
un 
iekšzemes darbībām.
50. Veic atbilstīgus pasākumus, lai ekspluatācijas noteikumos 
tiktu paredzēta nepieciešamā funkcionalitāte, kas
nodrošina 
piekļuvi personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.
12. Īpašās prasības telemātikas 
lietojumprogrammu pasažieru un kravu pārvadājumu 
apakšsistēmai
22
/
26
51. Telemātikas lietojumprogrammas garantē kvalitatīvus 
pakalpojumus pasažieriem un kravu operatoriem, it īpaši
attiecībā 
uz tehnisko saderību.
52. Datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus 
izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla savstarpēja
datu 
(izņemot konfidenciālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām 
lietojumprogrammām un operatoriem un
lietotājiem būtu ērta pieeja 
informācijai.
53. Datubāzu, programmatūras un datu pārraides protokolu 
izmantošanas, vadības, atjaunināšanas un uzturēšanas
paņēmieni 
garantē telemātikas sistēmas efektivitāti un pakalpojumu 
kvalitāti.
54. Telemātikas sistēmu un lietotāju saskarnes atbilst vismaz 
minimālajām ergonomikas un veselības aizsardzības
prasībām.
55. Uzglabājot un pārraidot ar drošību saistītu informāciju, 
ievēro atbilstīgas prasības attiecībā uz pilnīgumu un
uzticamību.
56. Veic atbilstīgus pasākumus, lai pasažieru pārvadājumu 
apakšsistēmu telemātikas lietojumprogrammās tiktu
paredzēta 
nepieciešamā funkcionalitāte, kas nodrošina piekļuvi personām ar 
ierobežotām pārvietošanās spējām.
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2020. gada 9. jūnija
noteikumiem Nr. 374
Apakšsistēmu elementi
1. Infrastruktūra - sliežu ceļi, pārmijas, dzelzceļa 
pārbrauktuves, inženierbūves (tilti, tuneļi u. c.), ar dzelzceļu
saistīti staciju elementi (tostarp ieejas, peroni, piekļuves 
zonas, apkalpošanas vietas, tualetes un informācijas
sistēmas, kā 
arī to pieejamības aspekti attiecībā uz personām ar invaliditāti 
un personām ar ierobežotām
pārvietošanās spējām), drošības 
līdzekļi un aizsarglīdzekļi.
2. Energoapgāde - elektrifikācijas sistēma, tostarp gaisvadu 
kontakttīkla līnijas un elektroenerģijas patēriņa
mērīšanas un 
apgādes sistēmas stacionārās lauka iekārtas.
3. Vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka 
iekārtas - visas stacionārās lauka iekārtas, kas
nepieciešamas, 
lai nodrošinātu vilcienu satiksmes drošību un kontrolētu to 
vilcienu kustību, kuriem atļauts izmantot
attiecīgo tīklu.
4. Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas - visas 
borta iekārtas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu
vilcienu 
satiksmes drošību un kontrolētu to vilcienu kustību, kuriem 
atļauts izmantot attiecīgo tīklu.
5. Satiksmes nodrošināšana un vadība:
5.1. darba paņēmieni un attiecīgais aprīkojums, kas pieļauj 
dažādu strukturālo apakšsistēmu saskaņotu darbību
gan parastā, 
gan traucētā režīmā, jo īpaši ietverot vilcienu sastāvu veidošanu 
un vilcienu vadīšanu, satiksmes
plānošanu un vadību;
5.2. profesionālā kvalifikācija, kas var būt nepieciešama 
jebkādām dzelzceļa darbībām.
6. Telemātikas lietojumprogrammas:
6.1. lietojumprogrammas pasažieru pārvadājumiem, kuras ietver 
sistēmas, kas nodrošina pasažierus ar informāciju
pirms brauciena 
un tā laikā, rezervēšanas un maksāšanas sistēmas, bagāžas 
pārvaldības un vilcienu satiksmes
savienojumu un savienojumu ar 
citiem transporta veidiem pārvaldība;
6.2. lietojumprogrammas kravu pārvadājumiem, kuras ietver 
informācijas sistēmas (kravas un vilcienu reālā laika
uzraudzība), vilcienu šķirošanas un iedalīšanas sistēmas, 
rezervēšanas, maksāšanas un rēķinu sagatavošanas
sistēmas, 
savienojumu vadību ar citiem transporta veidiem un elektronisku 
pavaddokumentu sagatavošanu.
7. Ritošais sastāvs - virsbūves konstrukcija, jebkura vilcienu 
aprīkojuma vadības nodrošināšanas sistēma, strāvas
padeves 
ierīces, vilces un enerģijas pārveides ierīces, borta iekārtas 
elektroenerģijas patēriņa mērīšanai un maksas
iekasēšanai, bremžu 
un sakabes mehānisms, ritošā daļa (piemēram, ratiņi un asis), 
piekare, durvis, cilvēka un
mašīnas saskarnes (vilces līdzekļa 
vadītāji (mašīnisti), vilciena personāls un pasažieri, t. sk. 
pieejamība personām ar
invaliditāti un personām ar ierobežotām 
pārvietošanās spējām), pasīvās vai aktīvās aizsardzības līdzekļi 
un piederumi
pasažieru un vilciena personāla veselībai.
23
/
26
8. Tehniskā apkope - darba paņēmieni, izmantojamais 
aprīkojums, loģistikas centri apkopes veikšanai un rezerves,
kas 
ļauj veikt obligātos remontdarbus un obligāto profilaktisko 
apkopi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības dzelzceļa
sistēmas 
savstarpēju izmantojamību un vajadzīgo darbību.
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
 
3. pielikums
Ministru kabineta
2020. gada 9. jūnija
noteikumiem Nr. 374
Tehniskā dokumentācija
1. Tehniskās dokumentācijas pamatdokuments ir ritošā sastāva 
ekspluatācijas rokasgrāmata, kurā norāda ritošā
sastāva 
ekspluatācijas, remonta un apkopes nosacījumus.
2. Ritošā sastāva ekspluatācijas rokasgrāmatā norāda šādu 
informāciju:
2.1. ritošā sastāva tehniskais apraksts:
2.1.1. ritošā sastāva izmantošanas veids un vispārīgs 
raksturojums;
2.1.2. savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās 
vai šo noteikumu 4. pielikumā norādīto
pamatparametru 
apraksts;
2.2. ritošā sastāva ekspluatācijas prasību apraksts:
2.2.1. drošības tehnikas prasības;
2.2.2. ritošā sastāva ekspluatācijas kārtība;
2.2.3. informācija par raksturīgiem ritošā sastāva bojājumiem 
un to novēršanas metodēm;
2.3. ritošā sastāva tehnisko apkopju programmas:
2.3.1. remontu un apkopju veikšanas periodiskums;
2.3.2. remontā un apkopēs veicamie darbi un to apjoms;
2.3.3. raksturlielumu robežvērtības.
3. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj:
3.1. visu savstarpējās izmantojamības tehniskajās 
specifikācijās norādīto pamatparametru aprakstu, ja riteklis
atbilst savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām 
vai to daļām;
3.2. Ministru kabineta 2020. gada 9. jūnija noteikumu Nr. 
374"Dzelzceļa savstarpējās izmantojamības noteikumi" 4.
pielikumā 
norādīto pamatparametru aprakstu, ja riteklis neatbilst visām 
attiecīgajām savstarpējās izmantojamības
tehniskajām 
specifikācijām, tai skaitā ja uz ritekli attiecas izņēmumi un tam 
nepiemēro savstarpējās izmantojamības
tehniskās 
specifikācijas.
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
 
4. pielikums
Ministru kabineta
2020. gada 9. jūnija
noteikumiem Nr. 374
Kontrolējamie pamatparametri
1. Vispārējā dokumentācija.
Vispārējā dokumentācija (ritošā sastāva ekspluatācijas 
rokasgrāmata, kurā ir norādīta šāda informācija - ritošā
sastāva 
tehniskais apraksts; ritošā sastāva lietojums un vispārīgs 
raksturojums; ritošā sastāva pamatparametri, kuri
24
/
26
norādīti 
Komisijas 2019. gada 16. maija Īstenošanas Regulas (ES) 
2019/776
, 
ar ko groza Komisijas Regulas (ES) Nr.
321/2013
, (ES) Nr. 
1299/2014
, (ES) Nr. 
1301/2014
, (ES) Nr. 
1302/2014
, (ES) Nr. 
1303/2014
 un (ES) 
2016/919
 un
Komisijas Īstenošanas lēmumu 
2011/665/ES
 saskaņošanai ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu (ES)
2016/797
 un Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 
2017/1474 noteikto īpašo mērķu īstenošanai, VIII pielikumā, 
tostarp
pneimatiskās shēmas, hidrauliskās shēmas, elektriskās 
shēmas, iekārtu raksturojums un to darbības un izvietojuma
apraksts; ritošā sastāva ekspluatācijas prasību apraksts, tostarp 
drošības tehnikas prasības, ritošā sastāva
ekspluatācijas 
kārtība, informācija par raksturīgiem ritošā sastāva bojājumiem 
un to novēršanas metodēm, bojāta
ritošā sastāva pārsūtīšanas 
kārtība; ritošā sastāva tehniskās apkopes programma, tostarp 
remonta un apkopes
veikšanas periodiskums, remontā un apkopē 
veicamie darbi un to apjoms, raksturlielumu robežvērtības).
2. Konstrukcija un mehāniskās daļas.
Ritošā sastāva mehāniskā integritāte un saskarnes (ieskaitot 
tā iekārtas un sakabes ierīces, pārejas tiltiņus),
ritošā sastāva 
konstrukcijas un aprīkojuma (piemēram, sēdekļu) stiprība, 
pieļaujamā slodze, pasīvā drošība (ieskaitot
iekšējo un ārējo 
drošumu, notiekot negadījumam).
3. Savstarpējā mijiedarbība ar sliežu ceļu un gabarītu 
noteikšana.
Mehāniskā saskarsme ar infrastruktūru (ieskaitot statiskās un 
dinamiskās īpašības, klīrensus un gabarītus, sliežu
ceļa platumu, 
gaitas daļu).
4. Bremžu iekārta.
Bremžu iekārtas darbība (ieskaitot izslīdēšanas aizsardzību, 
bremzēšanas ierīces un bremzēšanu dienesta
bremzēšanas režīmā, 
pēkšņās bremzēšanas režīmā un bremzēšanas režīmā stāvot).
5. Pasažieriem paredzētais aprīkojums.
Pasažieriem un pasažieru ērtībām paredzētais aprīkojums 
(piemēram, pasažieriem paredzētie logi un durvis,
vajadzības 
personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās 
spējām).
6. Vides apstākļi un aerodinamiskie efekti.
Vides ietekme uz ritošo sastāvu un ritošā sastāva ietekme uz 
vidi (ieskaitot aerodinamiskos apstākļus, ritošā
sastāva saskarni 
ar dzelzceļa sistēmas sliežu ceļu lauku iekārtām un saskarni ar 
ārējo vidi).
7. Prasības ārējām brīdinājuma ierīcēm, uzrakstiem, 
programmatūras funkcijām un integritātei.
Ārējās brīdinājuma ierīces, uzraksti, programmatūras funkcijas 
un integritāte (piemēram, ar drošību saistītas
funkcijas, kurām 
ir ietekme uz vilciena un vilciena vagona kustību).
8. Borta spēka un vadības iekārtas.
Borta vilces, elektriskās un vadības sistēmas, ritošā sastāva 
saskarne ar energoapgādes apakšsistēmu un visi ar
elektromagnētisko savietojamību saistītie aspekti.
9. Personālam paredzētais aprīkojums, saskarnes un vide.
Personālam paredzētās borta iekārtas, saskarnes, darba 
apstākļi un vide (ieskaitot vadītāja kabīni, vadītāja un
mašīnas 
saskarni).
10. Ugunsdrošība un evakuācija.
11. Ekipēšana.
Ekipēšanai paredzētās borta iekārtas un saskarnes.
12. Borta kontroles, vadības un signalizācijas iekārtas.
Visas borta iekārtas, kas ietekmē kustības drošību, kā arī 
iekārtas to vilcienu kustības vadībai, kuriem atļauts
izmantot 
konkrēto dzelzceļa tīklu, un to ietekme uz vilcienu vadības un 
signalizācijas stacionāro lauku iekārtu
apakšsistēmu.
13. Īpašas ekspluatācijas prasības.
Īpašas ekspluatācijas prasības ritošajam sastāvam (piemēram, 
avārijas ekspluatācija, ritošā sastāva darba spējas
atjaunošana).
14. Kravu pārvadājumu aprīkojums.
Īpašas prasības kravu pārvadājumiem un vides aizsardzībai 
(ieskaitot īpašas iekārtas bīstamo kravu pārvadāšanai).
25
/
26
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
26
/
26