Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 82,
25.05.2005.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 12, 22.06.2005.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
05.05.2005.
Stājas spēkā: 
08.06.2005.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2021. - ...
Grozījumi:
10.04.2008. likums / LV, 64, 24.04.2008.; Ziņotājs, 10, 22.05.2008. / Stājas spēkā 15.05.2008.
08.07.2011. likums / LV, 117, 28.07.2011. / Stājas spēkā 11.08.2011.
10.10.2013. likums / LV, 211, 29.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
06.11.2013. likums / LV, 232, 27.11.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
20.03.2014. likums / LV, 60, 25.03.2014. / Stājas spēkā 01.04.2014.
18.09.2014. likums / LV, 189, 24.09.2014. / Stājas spēkā 01.01.2015.
17.12.2014. likums / LV, 257, 30.12.2014. / Stājas spēkā 01.01.2015.
04.06.2015. likums / LV, 118, 18.06.2015. / Stājas spēkā 14.08.2015.
17.09.2015. likums / LV, 190, 29.09.2015. / Stājas spēkā 01.01.2016.
30.11.2015. likums / LV, 248, 18.12.2015. / Stājas spēkā 01.01.2016.
19.05.2016. likums / LV, 110, 08.06.2016. / Stājas spēkā 22.06.2016.
23.11.2016. likums / LV, 241, 10.12.2016. / Stājas spēkā 01.09.2017.
14.11.2019. likums / LV, 240, 28.11.2019. / Stājas spēkā 01.01.2020.
30.01.2020. likums / LV, 29, 11.02.2020. / Stājas spēkā 15.02.2020.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Elektroenerģijas tirgus likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
(1) Šajā likumā ir lietoti tādi paši termini kā 
Enerģētikas likumā
, ciktāl šajā likumā nav noteikts citādi.
(2) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
agregators 
— komersants, kura komercdarbība ir pieprasījuma reakcijas pakalpojuma nodrošināšana;
2) 
aizsargātais lietotājs
 — trūcīga vai maznodrošināta ģimene (persona), daudzbērnu ģimene vai ģimene
(persona), kuras aprūpē ir bērns ar invaliditāti, vai persona ar I invaliditātes grupu, kura izlieto elektroenerģiju
savā mājsaimniecībā pašas vajadzībām (galapatēriņam);
3) 
aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojums
 — elektroenerģijas tirdzniecība aizsargātajam lietotājam;
3
1
) 
atbalsta periods
 — elektrostacijas dzīves ciklā ietilpstošs periods, kurā elektrostacija saņem valsts
atbalstu elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamiem energoresursiem vai koģenerācijā vai citu darbības
atbalstu elektroenerģijas ražošanai;
4) 
balansēšana 
— organizēts process ikbrīža līdzsvara nodrošināšanai starp elektroenerģijas patēriņu un
ražošanu elektroenerģijas sistēmā; 
1
/
43
ražošanu elektroenerģijas sistēmā;
5) 
balansēšanas pakalpojums
 — pakalpojums, ar kuru tiek nodrošināta elektroenerģijas tirgus dalībnieka
atbildība par to, lai tā pārdotās elektroenerģijas daudzums katrā tirdzniecības intervālā atbilstu sistēmā nodotās
elektroenerģijas daudzumam un nopirktās elektroenerģijas daudzums atbilstu no sistēmas saņemtās
elektroenerģijas daudzumam;
6) 
elektroenerģijas birža
 — elektroenerģijas tirdzniecības vietne Latvijas Republikā, kurā tirdzniecības
apgabala ietvaros vai starp atsevišķiem tirdzniecības apgabaliem ar piedāvājumu un pieprasījumu starpniecību
elektroenerģijas biržas dalībnieki pērk un pārdod elektroenerģiju. Elektroenerģijas tirdzniecība ietver arī fizisku
elektroenerģijas pārvadīšanu;
7) 
elektroenerģijas biržas dalībnieks
 — elektroenerģijas tirgus dalībnieks, kas ar elektroenerģijas tirgus
operatoru ir noslēdzis vienošanos par elektroenerģijas tirdzniecību. Šajā likumā noteiktajos gadījumos
elektroenerģijas biržas dalībnieks var būt arī elektroenerģijas sistēmas operators;
8) 
elektroenerģijas biržas reglaments
 — elektroenerģijas biržas dalībniekam saistoši elektroenerģijas biržas
darbības noteikumi un kārtība;
9) 
elektroenerģijas pārvade
 — elektroenerģijas transportēšana, kas neietver elektroenerģijas tirdzniecību,
savstarpēji savienotā augstsprieguma sistēmā, lai elektroenerģiju piegādātu enerģijas lietotājiem;
10) 
elektroenerģijas ražotājs
 — fiziskā vai juridiskā persona, kura ražo elektroenerģiju;
11) 
elektroenerģijas sadale
 — elektroenerģijas transportēšana, kas neietver elektroenerģijas tirdzniecību,
vidēja un zema sprieguma sadales sistēmā, lai to piegādātu enerģijas lietotājiem;
12) 
elektroenerģijas sistēmas dalībnieki
 — elektroenerģijas ražotāji, pārvades sistēmas operators, sadales
sistēmas operatori un galalietotāji;
13) 
elektroenerģijas sistēmas īpašnieks
 — komersants, kurš ietilpst vertikāli integrēta elektroapgādes
komersanta sastāvā un kura īpašumā ir elektroenerģijas pārvades sistēma;
14) 
elektroenerģijas sistēmas operators
 — licencēta kapitālsabiedrība, kura sniedz sistēmas pakalpojumu;
15) 
elektroenerģijas tirgus operators
 — juridiskā persona, kas organizē elektroenerģijas biržu, kurā tās
dalībnieki pērk un pārdod elektroenerģiju, un nodrošina tās pašas dienas un nākamās dienas elektroenerģijas
tirgu savienošanu ar citas Eiropas Savienības dalībvalsts elektroenerģijas tirgu, ar kuras elektroenerģijas
sistēmu ir starpvalstu savienojums;
16) 
elektroenerģijas tirdzniecība
 — komercdarbība, kas ietver elektroenerģijas iepirkšanu pārdošanai un
elektroenerģijas pārdošanu enerģijas lietotājiem;
17) 
elektroenerģijas tirgotājs
 — komersants (ārvalstu komersanta filiāle), kura komercdarbība ir
elektroenerģijas tirdzniecība, tajā skaitā agregatora pakalpojumu sniegšana;
18) 
elektroenerģijas tirgus dalībnieki
 — elektroenerģijas ražotāji, tirgotāji, agregatori un galalietotāji, kas
darbojas elektroenerģijas tirgū saskaņā ar brīvprātīgas līdzdalības principu;
18
1
) 
izcelsmes apliecinājums
 — elektronisks dokuments, ar kuru elektroenerģijas lietotājiem pierāda, ka
attiecīgais elektroenerģijas daudzums ir saražots no atjaunojamiem energoresursiem vai augstas efektivitātes
koģenerācijā;
18
2
) 
izolētas darbības tests
 — pārvades sistēmas darbības testēšana simulētos darbības apstākļos
ierobežotā periodā, lai pārbaudītu pārvades sistēmas spēju strādāt no trešo valstu pārvades sistēmām izolētā
režīmā;
19) 
koģenerācija 
— tehnoloģiskais process, kurā lietderīgai izmantošanai vienlaikus ražo elektroenerģiju un
siltumenerģiju;
19
1
) 
neapliecinātās elektroenerģijas izcelsmes sastāvs
 — elektroenerģijas daudzums, kuru aprēķina,
ņemot vērā valstī saražoto, importēto un eksportēto elektroenerģiju, un par kuru nav izsniegti izcelsmes
apliecinājumi, sadalījumā pa ražošanā izmantotajiem energoresursiem; 
2
/
43
20) 
netiešā izsole
 — starpvalstu savienojumu sastrēgumu vadības un pārslodzes novēršanas metode, ar kuru
elektroenerģijas tirgus dalībnieks iegūst tiesības noteiktā apjomā pārvadīt elektroenerģiju no viena tirdzniecības
apgabala uz citu apgabalu;
21) 
obligātais iepirkums
 — šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteikts pienākums iepirkt
elektroenerģiju;
22) 
palīgpakalpojumi 
— pakalpojumi, kas nepieciešami elektroenerģijas pārvades sistēmas balansētas
darbības nodrošināšanai, tajā skaitā pieprasījuma reakcijas pakalpojums;
22
1
) 
pārkompensācija
 — ražotāja saņemtā ar elektroenerģijas ražošanu saistītā atbalsta apmērs, kura
rezultātā tiek pārsniegta noteiktā kopējā kapitālieguldījumu iekšējā peļņas norma;
23) 
pieprasījuma reakcija
 — elektroenerģijas lietošanas profila īslaicīgas izmaiņas, kuras lietotājs apņēmies
brīvprātīgi veikt, samazinot elektroenerģijas patēriņu gadījumos, kas noteikti ar agregatoru noslēgtajā līgumā,
piemēram, brīžos ar augstu elektroenerģijas pieprasījumu vai augstu tirgus cenu vai tīkla pārslodzes gadījumos;
24) 
pieprasījuma reakcijas pakalpojums
 — vairāku (dažādu) lietotāju pieprasījuma reakcijas dēļ neizlietotās
elektroenerģijas apjoma apkopošana, lai pārdotu šo elektroenerģiju biržā, citiem elektroenerģijas tirgus
dalībniekiem vai sistēmas operatoram;
25) 
publiskais tirgotājs
 — elektroenerģijas tirgotājs, kuram šajā likumā un citos normatīvajos aktos ir noteikti
īpaši pienākumi un prasības publiskā tirgotāja pienākumu izpildes nodrošināšanai;
26) 
sistēmas pakalpojums
 — elektroenerģijas pārvade vai sadale, kas nodrošina elektroenerģijas plūsmas no
ražotājiem līdz lietotājiem;
27) 
starpvalstu savienojums
 — elektrolīnija, kas sasaista atsevišķās valstīs izvietotas pārvades sistēmas;
28) 
tiešā izsole
 — starpvalstu savienojumu sastrēgumu vadības un pārslodzes novēršanas metode, ar kuru
elektroenerģijas tirgus dalībnieks iegūst tiesības noteiktā apjomā lietot elektroenerģijas pārvades sistēmas
operatora izsolīto starpvalstu savienojuma jaudu;
29) 
tiešā līnija
 — elektrolīnija, kas sasaista savrupu elektroenerģijas ražošanas objektu ar savrupu lietotāju, vai
elektrolīnija, kas sasaista savrupu elektroenerģijas ražotāju un tirgotāju, kurš tieši apgādā savā īpašumā vai
valdījumā esošus objektus, saistītos uzņēmumus un savus lietotājus;
30) 
tirdzniecības apgabals
 — elektroenerģijas tirgus dalībnieku savstarpējo darījumu vai elektroenerģijas
biržas dalībnieku elektroenerģijas tirdzniecības piedāvājumu iesniegšanas teritorija elektroenerģijas pārvades
sistēmas operatora licences darbības zonā;
31) 
universālais pakalpojums
 — garantētas tiesības uz elektroenerģijas piegādi noteiktā kvalitātē par viegli un
skaidri salīdzināmu un pārskatāmu cenu;
32) 
vertikāli integrēts elektroapgādes komersants
 — komersants vai komersantu kopums (koncerns), kas
veic vismaz vienu no šādām elektroapgādes darbībām — elektroenerģijas pārvade vai sadale — un vismaz vienu
no šādām elektroapgādes darbībām — elektroenerģijas ražošana vai tirdzniecība;
33) 
vispārējās atļaujas noteikumi
 — elektroenerģijas ražotājam un elektroenerģijas tirgotājam noteiktas
prasības, kuras ietver specifiskus elektroenerģijas ražošanas un tirdzniecības noteikumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
08.07.2011.
, 
06.11.2013.
, 
18.09.2014.
, 
17.12.2014.
, 
17.09.2015.
,
19.05.2016.
 un 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
2.pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir:
1) izveidot priekšnoteikumus efektīvi funkcionējoša elektroenerģijas tirgus darbībai;
2) nodrošināt, lai visiem enerģijas lietotājiem (turpmāk — lietotāji), ievērojot normatīvo aktu prasības,
3
/
43
visefektīvākajā iespējamajā veidā par pamatotām cenām tiktu droši un kvalitatīvi piegādāta elektroenerģija;
3) nodrošināt visiem lietotājiem tiesības brīvi izvēlēties elektroenerģijas tirgotāju;
4) veicināt elektroenerģijas ražošanu, izmantojot atjaunojamos energoresursus;
5) veicināt valsts enerģētisko neatkarību, nodrošinot dažādus elektroenerģijas ražošanai nepieciešamo
energoresursu piegādātājus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
 un 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
3.pants. Likuma darbības joma
(1) Likums reglamentē elektroenerģijas tirgū veicamo darbību veidus, kas ietver elektroenerģijas ražošanu,
elektroenerģijas pārvadi (turpmāk — pārvade), elektroenerģijas sadali (turpmāk — sadale), elektroenerģijas kā brīvas
apgrozības preces tirdzniecību un tirdzniecībai nepieciešamo pakalpojumu nodrošināšanu.
(2) Likums nosaka prasības, kas elektroenerģijas tirgus dalībniekiem (turpmāk — tirgus dalībnieki) un
elektroenerģijas sistēmas dalībniekiem (turpmāk — sistēmas dalībnieki) jāievēro savā darbībā elektroenerģijas tirgū, kā
arī atbildību par šā likuma prasību neievērošanu.
(3) Likums nosaka par enerģētiku atbildīgās ministrijas (turpmāk — ministrija), Sabiedrisko pakalpojumu
regulēšanas komisijas (turpmāk — regulators) un Būvniecības valsts kontroles biroja (turpmāk — birojs) kompetenci
elektroenerģijas tirgus uzraudzībā un regulēšanā.
(4) Likums nosaka veicināšanas pasākumus elektroenerģijas ražošanai, izmantojot atjaunojamos energoresursus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.10.2013.
 un 
14.11.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2020.
)
II nodaļa 
Elektroenerģijas sistēma un tirgus
4.pants. Elektroenerģijas sistēma
(1) Elektroenerģijas sistēmu (turpmāk arī — sistēma) veido elektroenerģijas ražošanas iekārtas, pārvades un
sadales sistēmas un elektroenerģijas patēriņa iekārtas, kas ir savstarpēji savienotas un nepieciešamas
elektroenerģijas transportēšanai no ražotāja līdz lietotājam.
(2) Sistēmas vadības un lietošanas kārtību un tirgus dalībnieku darbības nosaka Tīkla kodekss. Tīkla kodeksu
izstrādā pārvades sistēmas operators un apstiprina regulators. Tīkla kodeksā noteikto procedūru izpildi nodrošina
pārvades sistēmas operators. Regulators var uzdot pārvades sistēmas operatoram izstrādāt grozījumus Tīkla kodeksā
un noteikt termiņu šo grozījumu izstrādei un iesniegšanai regulatoram.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
5.pants. Elektroenerģijas tirgus darbības pamatnosacījumi
(1) Elektroenerģijas tirgū tā dalībnieki savstarpējus līgumus slēdz rakstveidā vai izmantojot distances saziņas
līdzekļus.
(2) Tirgus dalībniekam ir tiesības elektroenerģijas transportēšanai izmantot pārvades un sadales sistēmas par šajā
likumā un likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" paredzētajā kārtībā noteiktajiem sistēmas pakalpojumu
tarifiem.
(3) Strīdus par sistēmas dalībnieku vai elektroenerģijas tirgotāju izsniegtajiem rēķiniem izskata Civilprocesa likumā
noteiktajā kārtībā. Dokumenti, kas izstrādāti, lai sagatavotu vai pamatotu maksājuma dokumentus, atsevišķi nav
pārsūdzami.
(4) Elektroenerģijas tirgus pārskatāmību un konkurences līmeni tajā uzrauga regulators.
4
/
43
(5) Regulators reizi gadā ziņo Eiropas Komisijai un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai par savu darbību un šajā
likumā noteikto pienākumu izpildi, kā arī publicē šo ziņojumu savā mājaslapā internetā.
(6) Regulators savas kompetences ietvaros izdod elektroapgādes darbību regulējošus normatīvos aktus, tostarp
tādus normatīvos aktus, kas nepieciešami Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
08.07.2011.
, 
10.10.2013.
 un 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā
15.02.2020.
)
5.
1
 pants. Informācijas apmaiņa
(1) Elektroenerģijas tirgus datu apmaiņas un uzglabāšanas platforma (turpmāk — datu platforma) ir informācijas
tehnoloģiju sistēma, kuras mērķis ir nodrošināt centralizētu un standartizētu elektroenerģijas tirgus datu apmaiņu un
uzglabāšanu starp tirgus dalībniekiem un elektroenerģijas sistēmas operatoriem.
(2) Datu platformas izveidošanu, uzturēšanu un pārvaldīšanu nodrošina sadales sistēmas operators, kura sistēmai
ir pieslēgti vairāk par simt tūkstošiem lietotāju (turpmāk — datu platformas turētājs).
(3) Elektroenerģijas tirgotājiem un sistēmas operatoriem ir pienākums izmantot datu platformu. Elektroenerģijas
tirgotāji un sistēmas operatori vienojas ar datu platformas turētāju par datu platformas izmantošanu un datu apmaiņu
tajā veic pēc datu platformas turētāja izstrādāta vienota standarta. Par datu platformas izmantošanu datu apmaiņai nav
piemērojama lietošanas maksa.
(4) Datu platformas turētājam un datu platformas lietotājiem ir pienākums nodrošināt komercnoslēpuma un
personas datu aizsardzību saskaņā ar normatīvo aktu prasībām.
(5) Noteikumus par datu platformā iesniedzamo un uzturamo elektroenerģijas tirgus datu apjomu un struktūru, datu
uzglabāšanas ilgumu, datu platformas turētāja, elektroenerģijas tirgus dalībnieku un sistēmas operatora tiesībām,
pienākumiem un atbildību nosaka Ministru kabinets.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
III nodaļa 
Sistēmas darbības pamatprincipi
6.pants. Elektroenerģijas sistēmas operators
(1) Elektroenerģijas sistēmas operatora (turpmāk — sistēmas operators) darbību nosaka šis likums un likums "
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
".
(2) Sistēmas operators ir atbildīgs par elektroenerģijas plūsmu vadību pārvades vai sadales sistēmā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
7.pants. Sistēmas operatora licencēšana
(1) Sistēmas operatoru licencē regulators saskaņā ar šo likumu un likumu “
Par sabiedrisko pakalpojumu
regulatoriem
”.
(2) Licencē norāda tās darbības zonu, kurā ir tiesīgs darboties attiecīgais sistēmas operators, un prasības, kas
sistēmas operatoram jāievēro savā darbībā.
(3) Sistēmas operators tam izsniegto licenci nevar nodot citām personām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
8.pants. Sistēmas operatora darbības regulēšana un elektroenerģijas sistēmas īpašnieka darbības
uzraudzība
(1) Sistēmas operatora darbību regulē regulators šajā likumā, 
Enerģētikas likumā
 un likumā “
Par sabiedrisko
5
/
43
pakalpojumu regulatoriem
” noteiktajā kārtībā. Šajā likumā noteikto elektroenerģijas sistēmas īpašnieka pienākumu
izpildi uzrauga regulators.
(2) Regulators nosaka vienotus sistēmas pieslēguma noteikumus elektroenerģijas ražotājiem un lietotājiem, kā arī
pieslēguma maksas noteikšanas metodiku.
(3) Regulators uzrauga:
1) rīcību un metodes, ko sistēmas operators vai tirgus operators izmanto sistēmas sastrēgumu vadībai un
pārslodzes novēršanai;
2) sistēmas operatora laika patēriņu pieslēgumu ierīkošanai un remontdarbu veikšanai;
3) grāmatvedības nodalīšanu atbilstoši šā likuma 
38.
, 
39. 
un 
40.pantā
 noteiktajai kārtībai;
4) šā likuma 
9.panta
 otrajā daļā noteikto sistēmas dalībnieku pieslēguma noteikumu izpildi;
5) 
(izslēgts ar 
10.10.2013
. likumu)
.
(4) Regulators pārrauga pārvades sistēmas operatora un elektroenerģijas sistēmas īpašnieka līgumiskās attiecības,
ko pārvades sistēmas operators un elektroenerģijas sistēmas īpašnieks nodibina šajā likumā noteikto pienākumu
izpildei. Regulators kā ārpustiesas instance likumā “
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
” noteiktajā kārtībā
izšķir pārvades sistēmas operatora un elektroenerģijas sistēmas īpašnieka strīdus.
(5) Regulators ir tiesīgs veikt pārbaudes (arī bez iepriekšēja paziņojuma) pārvades sistēmas operatora un
elektroenerģijas sistēmas īpašnieka telpās, lai uzraudzītu, kā tiek pildītas likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu
regulatoriem
", šajā likumā un enerģētikas nozares speciālajos normatīvajos aktos noteiktās prasības.
(6) Pārvades sistēmas operators un elektroenerģijas sistēmas īpašnieks sniedz regulatoram tā pieprasīto
informāciju par šajā likumā noteikto pienākumu izpildi regulatora noteiktajā laikā un kārtībā.
(7) 
(Izslēgta ar 
10.10.2013
. likumu)
(
08.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.10.2013.
 un 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā
22.06.2016.
)
9.pants. Sistēmas darbība
(1) Sistēmas operators tā licences darbības zonā un termiņā ir atbildīgs par sistēmas darbību, apkalpošanu un
drošumu, sistēmas vadību un attīstību, savienojumu ar citām sistēmām, kā arī par sistēmas ilglaicīgu spēju nodrošināt
elektroenerģijas transportēšanu atbilstoši prognozētajam pieprasījumam.
(2) Sistēmas operatoram tā licences darbības zonā un termiņā ir pastāvīgas saistības nodrošināt sistēmas
dalībniekiem nepieciešamo pieslēgumu attiecīgai sistēmai saskaņā ar regulatora noteiktajiem vienotiem sistēmas
pieslēguma noteikumiem, ja sistēmas dalībnieks izpilda sistēmas operatora noteiktās tehniskās prasības pieslēguma
ierīkošanai. Pieslēguma maksa atbilst pamatotām attiecīgā sistēmas pieslēguma ierīkošanas izmaksām. Izmaksu
sadalījumu starp sistēmas dalībnieku un sistēmas operatoru šā panta 2.
1
 daļā noteiktajos gadījumos nosaka
regulators. Jauna sistēmas dalībnieka pieslēguma maksa neietver sistēmas attīstības izmaksas.
(2
1
) Pieslēguma maksu galalietotājam nosaka saskaņā ar pieslēguma maksas noteikšanas metodiku, ja
galalietotāja pieslēgums vienlaikus atbilst šādiem kritērijiem:
1) pieslēguma spriegums nepārsniedz 400 voltus;
2) ievadaizsardzības aparāta nominālā strāva nepārsniedz Ministru kabineta noteikto lielumu.
(2
2
) Sistēmas operators saskaņā ar regulatora noteikumiem izstrādā, iesniedz apstiprināšanai regulatoram un
publicē atļautās slodzes efektīvas izmantošanas nosacījumus un kārtību, kādā tie piemērojami jauniem pieslēgumiem,
kas atbilst regulatora prasībām.
(2
3
) Kārtību, kādā finansē pieslēguma ierīkošanu aizsargātajam lietotājam, un ierobežojumus attiecībā uz
6
/
43
aizsargātajiem lietotājiem piederošiem nekustamajiem īpašumiem nosaka Ministru kabinets.
(3) Galalietotājam Ministru kabineta noteiktajā kārtībā ir tiesības iesniegt pieteikumu par speciālu pieslēgumu
pārvades sistēmai vai esošā pārvades sistēmas pieslēguma jaudas palielināšanu, ja šā lietotāja elektroenerģijas
patēriņš pēc pieslēguma ierīkošanas pieaugs ne mazāk par 100 000 megavatstundām gadā vai ar pieslēguma
nominālo jaudu ne mazāku kā 50 megavati. Ministru kabinets nosaka vienotus speciālā pieslēguma noteikumus,
paredzot galalietotāja pieteikuma iesniegšanas un izskatīšanas kārtību, pieslēguma ierīkošanas kārtību un
nepieciešamās galalietotāja garantijas par pieslēguma izmantošanu, kā arī izskata galalietotāju pieteikumus par
speciālu pieslēgumu pārvades sistēmai vai esošā pārvades sistēmas pieslēguma jaudas palielināšanu un katrā
konkrētajā gadījumā atsevišķi lemj par speciālu pieslēguma nosacījumu piemērošanu.
(4) Sistēmas operatoram ir tiesības atteikt pieslēgumu attiecīgai sistēmai, ja tās tīklu jauda nav pietiekama.
Atteikuma pamatojumu sistēmas operators sniedz rakstveidā 30 dienu laikā pēc sistēmas dalībnieka iesnieguma
saņemšanas.
(5) Sistēmas operators septiņu darba dienu laikā informē regulatoru par katru gadījumu, kad tirgus dalībniekam
atteikta pieeja sistēmai, un par pasākumiem, kas nepieciešami, lai uzlabotu sistēmu un palielinātu tās jaudu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
10.10.2013.
, 
19.05.2016.
 un 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā
15.02.2020.
)
IV nodaļa 
Pārvade
10.pants. Pārvades sistēma
Pārvades sistēma ietver savstarpēji savienotus tīklus un iekārtas, tajā skaitā starpvalstu savienojumus, kuru
spriegums ir 110 un vairāk kilovoltu un kuri tiek izmantoti pārvadei līdz attiecīgajai sadales sistēmai vai lietotājiem.
Pārvades sistēma ir elektroenerģijas sistēmas īpašnieka vai pārvades sistēmas operatora īpašums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
11.pants. Pārvades sistēmas operators
(1) Latvijā darbojas viens pārvades sistēmas operators, un tā licences darbības zona ir visa Latvijas teritorija.
(2) Pārvades sistēmas operators var piedalīties elektroenerģijas tirdzniecībā tikai tad, ja tas nodrošina pēdējo
garantēto piegādi šā likuma 
34.pantā
 noteiktajos gadījumos vai ja elektroenerģijas vai jaudas pirkšana un pārdošana ir
nepieciešama sistēmas balansēšanai, palīgpakalpojumu pirkšanai, elektroenerģijas transportēšanas zudumu
segšanai, pārvades sistēmas operatora paša patēriņam, vai ja sistēmā ir novirze no normālā darbības režīma vai
notikusi avārija. Piedaloties elektroenerģijas tirdzniecībā, pārvades sistēmas operators rīkojas, ievērojot atklātas,
nediskriminējošas un uz tirgus principiem balstītas procedūras, izņemot gadījumus, kad sistēmā ir novirze no normālā
darbības režīma vai notikusi avārija. Ja sistēmā ir novirze no normālā darbības režīma vai notikusi avārija, pārvades
sistēmas operators darbojas saskaņā ar Tīkla kodeksa noteikumiem.
(3) Pārvades sistēmas operators nodrošina tās ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību, kuru tas, pildot
savus pienākumus, ir saņēmis no sistēmas dalībniekiem un tirgus dalībniekiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
10.10.2013.
 un 
06.11.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
11.
1
 pants. Pārvades sistēmas operatora sertificēšana un apstiprināšana
(1) Regulators sertificē pārvades sistēmas operatoru:
1) ja ir saņēmis pārvades sistēmas operatora iesniegumu;
2) pēc savas iniciatīvas šajā likumā noteiktajos gadījumos;
3) pēc argumentēta Eiropas Komisijas pieprasījuma.
7
/
43
(2) Pārvades sistēmas operators atbilst sertificēšanas prasībām, ja ir izpildījis visus šajā daļā minētos
nosacījumus:
1) ievēro šā likuma 
12.panta
 otrajā daļā noteiktās neatkarības prasības;
2) tā rīcībā ir personāls, tehniskie un finanšu resursi, lai nodrošinātu šajā likumā noteikto pārvades sistēmas
operatora pienākumu izpildi;
3) ir izstrādājis un ievēro šā likuma 
15.
1
 pantā
 noteikto pārvades sistēmas attīstības 10 gadu plānu;
4) veic Eiropas Parlamenta un Padomes regulā Nr. 
714/2009
 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam
elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par regulas Nr. 
1228/2003
 atcelšanu pārvades sistēmas operatoram
noteiktos pienākumus.
(3) Pārvades sistēmas operators iesniedz regulatoram elektroenerģijas sistēmas īpašnieka apliecinājumu par
elektroenerģijas sistēmas īpašnieka spēju ievērot saistības, kas izriet no šā likuma 
21.
2
 panta
.
(4) Regulators nosaka, kādi dokumenti un informācija ir jāiesniedz, lai apliecinātu šā panta otrās un trešās daļas
prasību izpildi.
(5) Regulators četru mēnešu laikā pēc pārvades sistēmas operatora iesnieguma vai Eiropas Komisijas pieprasījuma
saņemšanas izvērtē pārvades sistēmas operatora atbilstību šā panta otrajā daļā noteiktajām sertificēšanas prasībām
un elektroenerģijas sistēmas īpašnieka apliecinājumu par elektroenerģijas sistēmas īpašnieka spēju ievērot saistības,
kas izriet no šā likuma 
21.
2
 panta
.
(6) Ja pārvades sistēmas operators neatbilst sertificēšanas prasībām vai elektroenerģijas sistēmas īpašnieks
nespēj ievērot saistības, kas izriet no šā likuma 
21.
2
 panta
, regulators pieņem lēmumu par atteikumu sertificēt
pārvades sistēmas operatoru un nosaka pārvades sistēmas operatoram vai elektroenerģijas sistēmas īpašniekam
termiņu trūkumu novēršanai. Termiņu, kas pārvades sistēmas operatoram vai elektroenerģijas sistēmas īpašniekam
nepieciešams trūkumu novēršanai, neieskaita šā panta piektajā daļā minētajā termiņā.
(7) Ja pārvades sistēmas operators atbilst sertificēšanas prasībām un elektroenerģijas sistēmas īpašnieks spēj
ievērot saistības, kas izriet no šā likuma 
21.
2
 panta
, regulators atzinumu par pārvades sistēmas operatora atbilstību šā
panta otrajā daļā noteiktajām sertificēšanas prasībām un elektroenerģijas sistēmas operatora spēju ievērot saistības,
kas izriet no šā likuma 
21.
2
 panta
, kā arī ar atzinumu saistīto informāciju nosūta Eiropas Komisijai.
(8) Divu mēnešu laikā pēc tam, kad saņemts Eiropas Komisijas atzinums par pārvades sistēmas operatora
sertificēšanu, regulators pieņem lēmumu par pārvades sistēmas operatora sertificēšanu un apstiprina pārvades
sistēmas operatoru. Lēmumu nosūta Eiropas Komisijai.
(9) Ja Eiropas Komisija, izvērtējot šā panta septītajā daļā minēto regulatora atzinumu un ar to saistīto informāciju,
secina, ka pārvades sistēmas operators neatbilst sertificēšanas prasībām vai elektroenerģijas sistēmas īpašnieks
nespēj ievērot tam noteiktās saistības, regulators triju mēnešu laikā pēc Eiropas Komisijas atzinuma saņemšanas
pieņem lēmumu par atteikumu sertificēt pārvades sistēmas operatoru. Regulators nosaka pārvades sistēmas
operatoram vai elektroenerģijas sistēmas īpašniekam termiņu trūkumu novēršanai, kā arī termiņu, kādā pārvades
sistēmas operators atkārtoti iesniedz iesniegumu tā sertificēšanai.
(10) Pārvades sistēmas operators katru gadu regulatora noteiktajā kārtībā iesniedz ziņojumu par pārvades sistēmas
operatora atbilstību sertificēšanas prasībām. Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks katru gadu regulatora noteiktajā
kārtībā iesniedz ziņojumu par elektroenerģijas sistēmas īpašnieka spēju ievērot saistības, kas izriet no šā likuma 
21.
2
panta
. Regulators pēc šo ziņojumu izvērtēšanas var lemt par nepieciešamību sertificēt pārvades sistēmas operatoru
saskaņā ar šā panta pirmās daļas 2.punktu.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
12.pants. Pārvades sistēmas operatora neatkarība
(1) Pārvades sistēmas operators ir kapitālsabiedrība, kas nošķirta no elektroenerģijas ražošanas, sadales un
tirdzniecības darbībām un neietilpst vertikāli integrēta elektroapgādes komersanta sastāvā. Ja pārvades sistēmas
operatora īpašumā ir pārvades sistēma, tad pārvades sistēmas operators šā likuma izpratnē netiek uzskatīts par
elektroenerģijas sistēmas īpašnieku un uz to neattiecas elektroenerģijas sistēmas īpašnieka tiesības un pienākumi.
8
/
43
(2) Lai nodrošinātu pārvades sistēmas operatora neatkarību, ievēro šādus nosacījumus:
1) pārvades sistēmas operatora kapitāla daļu turētājs nevar tiešā vai netiešā veidā būt elektroenerģijas sistēmas
īpašnieka kapitāla daļu turētājs vai tādu komersantu kapitāla daļu turētājs, kuri veic elektroenerģijas ražošanas,
tirdzniecības un sadales darbības;
2) persona, kas ieceļ pārvades sistēmas operatora padomes vai valdes locekļus, nevar tiešā vai netiešā veidā
iecelt elektroenerģijas sistēmas īpašnieka padomes vai valdes locekļus vai tāda komersanta padomes vai
valdes locekļus, kurš veic elektroenerģijas ražošanas, tirdzniecības un sadales darbības;
3) viena un tā pati persona nevar vienlaikus ieņemt pārvades sistēmas operatora padomes vai valdes locekļa
amatu un padomes vai valdes locekļa amatu kapitālsabiedrībā, kas veic elektroenerģijas ražošanas,
tirdzniecības vai sadales darbības.
(3) Regulators nosaka, kādi dokumenti un informācija ir iesniedzama, lai apliecinātu šā panta otrās daļas prasību
izpildi.
(4) Pārvades sistēmas operators katru gadu iesniedz regulatoram tā noteiktajā kārtībā ziņojumu par savu atbilstību
šā panta otrās daļas prasībām. Regulators pēc ziņojuma izvērtēšanas sniedz atzinumu par neatkarības nodrošināšanai
veikto pasākumu pietiekamību. Regulatora atzinumā norādītos trūkumus pārvades sistēmas operators novērš
regulatora noteiktajā termiņā. Ja nepieciešams, regulators lemj par nepieciešamību sertificēt pārvades sistēmas
operatoru saskaņā ar šā likuma 
11.
1
 panta
 pirmās daļas 2.punktu.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.10.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
13.pants. Pārvades sistēmas operatora atbildība
(1) Pārvades sistēmas operators sniedz pārvades sistēmas pakalpojumus un nodrošina balansēšanu un stabilitāti
pārvades sistēmā. Šie pienākumi ir jāveic saskaņā ar taisnīguma, atklātības un vienlīdzības principiem, un to izpildes
kārtību nosaka Tīkla kodeksā.
(2) Pārvades sistēmas operators ir atbildīgs par balansēšanu pārvades sistēmā un balansēšanas aprēķiniem, kurus
veic taisnīgā, atklātā un vienlīdzīgā veidā attiecībā uz visiem sistēmas dalībniekiem.
(3) Pārvades sistēmas operators ir atbildīgs par elektroapgādes drošumu, elektroenerģijas ražošanas un starpvalstu
savienojumu jaudu rezervēšanu un enerģijas plūsmu vadību, ņemot vērā elektroenerģijas apmaiņu ar citām savienotām
pārvades sistēmām, nodrošinot pienācīgu pārvades tīkla jaudu un stabilu sistēmas darbību.
(4) Pārvades sistēmas operators ir atbildīgs par iespējamo pārvades sistēmas sastrēgumu un pārslodzes
novēršanu, ja sastrēgums vai pārslodze rodas paredzēto tirdzniecības darījumu rezultātā, kā arī par savstarpēji
savienotās sistēmas stabilitāti un savietojamību ar ārvalstu elektroenerģijas sistēmām.
(5) Pārvades sistēmas operators ir tiesīgs ierobežot vai atteikt paredzētos tirdzniecības darījumus, ja citādi nav
iespējams novērst pārvades ierobežojumus vai pārvades sistēmas pārslodzi un ir apdraudēta savstarpēji savienotās
sistēmas stabilitāte. Tirdzniecības darījumus reģistrē, ierobežo un atsaka Tīkla kodeksā noteiktajā kārtībā, ievērojot
taisnīguma, atklātības un vienlīdzības principus.
(6) Pārvades sistēmas operators, attīstot pārvades sistēmu, ir atbildīgs par jaunu pārvades infrastruktūras objektu
plānošanu, būvniecību un nodošanu ekspluatācijā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
 un 
08.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
13.
1
 pants. Starpvalstu savienojumi un sadarbība
(1) Pārvades sistēmas operators sadarbojas ar Eiropas Ekonomikas zonas valstu pārvades sistēmu operatoriem,
lai veicinātu iekšējā elektroenerģijas tirgus darbību, kā arī pārrobežu tirdzniecību un panāktu Eiropas Ekonomikas
zonas pārvades sistēmas optimālu pārvaldību, koordinētu darbību un tehnisko attīstību.
(2) Pārvades sistēmas operators sekmē pasākumus, kas nodrošina optimālu sistēmas pārvaldību, un veicina
elektroenerģijas biržu attīstību, starpvalstu savienojumu jaudas koordinētu sadali ar nediskriminējošām, uz
elektroenerģijas tirgu vērstām metodēm, pienācīgu uzmanību veltot konkrētiem ieguvumiem, ko dod īstermiņa
piešķīrumu netiešās izsoles, kā arī balansēšanas un rezerves jaudu mehānismu integrācijai.
9
/
43
(3) Pārvades sistēmas operators sadarbībā ar tās dalībvalsts attiecīgo iestādi vai iestādēm, ar kuru ir starpvalstu
savienojums, ievieš koordinācijas un informācijas apmaiņas mehānismus, lai panāktu sistēmas drošumu atbilstoši
sastrēgumu vadības un pārslodzes novēršanas nosacījumiem. Starpvalstu savienojumu sastrēgumu vadības un
pārslodzes novēršanas nosacījumus reglamentē Tīkla kodekss.
(4) Regulators uzrauga starpvalstu savienojumu sastrēgumu vadības un pārslodzes novēršanas nosacījumu izpildi
sadarbībā ar tās dalībvalsts attiecīgo iestādi vai iestādēm, ar kuru ir starpvalstu savienojums.
(5) Regulators uzrauga pārvades sistēmas operatora publicēto informāciju par starpvalstu savienojumiem, sistēmas
izmantošanu un sistēmas jaudas sadalījumu lietotājiem, ņemot vērā to, ka neapkopota informācija uzskatāma par
komercnoslēpumu.
(6) Pārvades sistēmas operators iekasē pārslodzes maksu un maksājumus, kas tiek veikti atbilstoši pārvades
sistēmu operatoru savstarpējās kompensācijas mehānismam.
(7) Regulators pārrauga šā panta sestajā daļā minētās maksas un maksājumu izmantošanu.
(8) Pamatotās izmaksas, kas saistītas ar šajā pantā minētajām darbībām, sedz pārvades sistēmas operators, un
tās iekļauj pārvades sistēmas pakalpojumu tarifos.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
14.pants. Palīgpakalpojumi pārvades sistēmā
Pārvades sistēmas operators patstāvīgi sniedz palīgpakalpojumus, to skaitā balansēšanas pakalpojumus, vai tos
pērk. Pārvades sistēmas operators pērk palīgpakalpojumus, ievērojot atklātas, nediskriminējošas un uz tirgus
principiem balstītas procedūras.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
15.pants. Elektroapgādes drošums ilgtermiņā
(1) Pārvades sistēmas operators sagatavo ziņojumu par pārvades sistēmas piegādes un patēriņa atbilstību un
valsts elektroapgādes drošuma un nodrošinājuma ar ražošanas jaudām novērtējumu (turpmāk — novērtējuma
ziņojums) laika periodam līdz 10 gadiem. Novērtējuma ziņojumā iekļauj elektroenerģijas un jaudu pieprasījuma
prognozi vismaz turpmākajiem 10 gadiem, vērtējumu par attiecīgu piegādes un patēriņa atbilstību pārskata periodā un
prognozi turpmākajiem 10 gadiem, informāciju par pārvades sistēmas atbilstību pieprasījumam, uzturēšanas kvalitāti,
informāciju par būvējamām un plānotajām ražošanas jaudām, kā arī pasākumiem, kas tiek veikti maksimāla
pieprasījuma gadījumā un viena piegādātāja vai vairāku piegādātāju iztrūkuma gadījumā.
(2) Pārvades sistēmas operators novērtējuma ziņojumu reizi gadā iesniedz ministrijai un regulatoram. Kārtību, kādā
pārvades sistēmas operators izstrādā un iesniedz ministrijai un regulatoram novērtējuma ziņojumu, un prasības
attiecībā uz novērtējuma ziņojuma saturu nosaka Ministru kabinets.
(3) Pārvades sistēmas operators ir tiesīgs pieprasīt un saņemt novērtējuma ziņojuma sagatavošanai nepieciešamo
informāciju no visiem sistēmas dalībniekiem.
(4) Valsts elektroapgādes drošuma garantēšanai Latvijas teritorijā jebkurā brīdī pieejamo elektroenerģijas
ražošanas jaudu summai jābūt tādai, lai nodrošinātu elektroenerģijas ražošanas apjomu, kas nav mazāks par 80
procentiem no 2012.gadā paredzamā kopējā patēriņa.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
15.
1
 pants. Elektroapgādes sistēmas attīstība ilgtermiņā
(1) Regulators katru gadu apstiprina pārvades sistēmas operatora izstrādāto pārvades sistēmas attīstības 10 gadu
plānu un uzrauga tā izpildi.
(2) Regulators nosaka pārvades sistēmas attīstības 10 gadu plānā iekļaujamo informāciju un plāna iesniegšanas
kārtību.
(3) Pārvades sistēmas operators ir tiesīgs pieprasīt un saņemt pārvades sistēmas attīstības 10 gadu plāna
10
/
43
sagatavošanai nepieciešamo informāciju no visiem elektroenerģijas sistēmas dalībniekiem.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.10.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
16.pants. Pārvades sistēmas pakalpojumu tarifi
(1) Pārvades sistēmas pakalpojumu tarifus (turpmāk — pārvades tarifi) nosaka regulators likumā "
Par sabiedrisko
pakalpojumu regulatoriem
" paredzētajā kārtībā vai pārvades sistēmas operators saskaņā ar regulatora noteikto tarifu
aprēķināšanas metodiku, ja ir saņemta regulatora atļauja. Pārvades tarifus pirms to stāšanās spēkā publicē regulatora
noteiktajā kārtībā.
(2) Pārvades tarifi nav atkarīgi no attāluma starp lietotāja un ražotāja atrašanās vietām. Ir pieļaujamas citas
atšķirības tarifos, ja regulators tādas ir noteicis tarifu aprēķināšanas metodikā.
(3) Pārvades tarifos iekļauj atlīdzību elektroenerģijas sistēmas īpašniekam, kas nodrošina pienācīgu atdevi no
pārvades sistēmas un no jauniem ieguldījumiem tajā, ja ieguldījumi veikti atbilstoši šā likuma 
15.
1
 pantā
 noteiktajam
plānam, kā arī izmaksas, kas saistītas ar obligātā iepirkuma komponentes iekasēšanu, administrēšanu un
norēķināšanās pienākuma izpildi ar publisko tirgotāju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.07.2011.
 un 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
16.
1
 pants. Pārvades sistēmas operatora izdevumu kompensēšana
Tirgus dalībnieki, kuri deklarē elektroenerģijas importu no Eiropas Ekonomikas zonā neietilpstošām valstīm vai
elektroenerģijas eksportu uz Eiropas Ekonomikas zonā neietilpstošām valstīm, pirms tirdzniecības darījumu veikšanas
noslēdz ar pārvades sistēmas operatoru līgumu, kurā attiecīgais tirgus dalībnieks apņemas segt pārvades sistēmas
operatora izdevumus, tajā skaitā Eiropas Komisijas, asociācijas “Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas
tīkls” un Eiropas pārvades sistēmas operatoru līgumos noteiktos maksājumus (perimetra maksu), kas saistīti ar
elektroenerģijas importu no Eiropas Ekonomikas zonā neietilpstošām valstīm vai elektroenerģijas eksportu uz Eiropas
Ekonomikas zonā neietilpstošām valstīm.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
16.
2
 pants. Izolētas darbības testa veikšana
(1) Izolētas darbības testu pārvades sistēmas operators ir tiesīgs veikt individuāli savā licences darbības zonā vai
vienlaikus ar citas tādas dalībvalsts, ar kuru ir starpvalstu savienojums, pārvades sistēmas operatoriem.
(2) Informāciju par plānoto izolētas darbības testa veikšanas laiku, datumu un ilgumu pārvades sistēmas operators
publicē savā mājaslapā internetā un rakstveidā sniedz sadales sistēmas operatoriem ne vēlāk kā 30 dienas pirms
izolētas darbības testa veikšanas.
(3) Lai nodrošinātu pārvades sistēmas darbības drošumu un stabilitāti, veicot izolētas darbības testu, pārvades
sistēmas operators ir tiesīgs:
1) ierobežot vai atteikt paredzētos tirdzniecības darījumus vai noteikt kādus citus elektroenerģijas tirgus
darbības ierobežojumus, ievērojot taisnīguma, atklātības un vienlīdzības principus;
2) veikt papildu palīgpakalpojumu iegādi.
(4) Pārvades sistēmas operators, veicot izolētas darbības testu, ievēro Tīkla kodeksā noteikto sistēmas vadības un
lietošanas kārtību, ciktāl tās ievērošana neietekmē pārvades sistēmas drošību un stabilitāti.
(5) Pārvades sistēmas operators un sadales sistēmas operatori neatbild par zaudējumiem, kas izolētas darbības
testa laikā radušies citām personām, tostarp elektroenerģijas tirgus dalībniekiem un sistēmas dalībniekiem, nejauša
notikuma vai nepārvaramas varas apstākļos.
(6) Pamatotās izmaksas, kas saistītas ar šajā pantā minētajām darbībām, sedz pārvades sistēmas operators, un
tās iekļauj pārvades tarifos.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
11
/
43
V nodaļa 
Sadale
17.pants. Sadales sistēma
(1) Sadales sistēma ietver vidēja un zema sprieguma sadales tīklus un iekārtas, kuras izmanto elektroenerģijas
piegādē lietotājiem un kurās spriegums ir zemāks par 110 kilovoltiem.
(2) Pieeja sadales sistēmai paredz arī pārvades sistēmas pakalpojumu izmantošanu Latvijas teritorijā.
18.pants. Sadales sistēmas operators
(1) Katra sadales sistēmas operatora licences darbības zonu nosaka regulators. Regulatoram ir tiesības grozīt jau
izsniegtu licenču darbības zonas robežas.
(2) Sadales sistēmas operatoru licenču darbības zonu pārklāšanās nav pieļaujama.
(3) Sadales sistēmas operators var piedalīties elektroenerģijas tirdzniecībā, ja tas nodrošina pēdējo garantēto
piegādi šā likuma 
34.pantā
 noteiktajos gadījumos vai ja elektroenerģijas pirkšana un pārdošana ir nepieciešama
elektroenerģijas zudumu segšanai sadales sistēmā vai sadales sistēmas operatora paša patēriņam.
(4) 
(Izslēgta ar 
18.09.2014
. likumu)
(5) Sadales sistēmas operators nodrošina tās ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību, kuru tas, pildot
savus pienākumus, ir saņēmis no sistēmas dalībniekiem un tirgus dalībniekiem.
(6) Sadales sistēmas operators, uzticot tirgotājam pēdējās garantētās piegādes veikšanu, ievēro atklātas,
nediskriminējošas un uz tirgus principiem balstītas procedūras.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.10.2013.
, 
06.11.2013.
 un 
18.09.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
19.pants. Sadales sistēmas operatora neatkarība
(1) Sadales sistēmas operators ir atsevišķa kapitālsabiedrība un ir nošķirts no elektroenerģijas ražošanas,
pārvades un tirdzniecības darbībām. Sadales sistēmas operators, kas ietilpst vertikāli integrēta elektroapgādes
komersanta sastāvā, saziņā un sava zīmola veidošanā nodrošina, ka tā identitāte ir nošķirta no vertikāli integrēta
elektroapgādes komersanta tirdzniecības struktūras identitātes.
(2) Lai nodrošinātu sadales sistēmas operatora neatkarību, ievēro šādus nosacījumus:
1) sadales sistēmas operatora valdes locekļi nedrīkst iesaistīties vertikāli integrēta elektroapgādes komersanta
struktūrās, kas tieši vai netieši ikdienas darbībā ir atbildīgas par elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un
tirdzniecību;
2) sadales sistēmas operatora valdes locekļiem tiek nodrošinātas tiesības neatkarīgi no vertikāli integrēta
elektroapgādes komersanta un valdošā uzņēmuma pieņemt lēmumus attiecībā uz aktīviem, kas nepieciešami
sadales sistēmas ekspluatācijai, uzturēšanai vai attīstībai. Tas neliedz veidot attiecīgus koordinācijas
mehānismus, lai nodrošinātu valdošā uzņēmuma ekonomisko un vadības uzraudzības tiesību aizsardzību
attiecībā uz atdevi no sadales sistēmas operatora aktīviem. Valdošajam uzņēmumam ir atļauts apstiprināt
sadales sistēmas operatora gada finanšu plānu vai tamlīdzīgus finanšu plānošanas dokumentus un noteikt
vispārīgus ierobežojumus attiecībā uz sadales sistēmas operatora parādsaistībām, bet nav atļauts dot norādes
attiecībā uz ikdienas darbību un lēmumiem par sadales sistēmas būvniecību un ierīkošanu vai modernizāciju, ja
šīs būvniecības un ierīkošanas vai modernizācijas izmaksas nepārsniedz apstiprinātajā finanšu plānā vai
tamlīdzīgos finanšu plānošanas dokumentos paredzētās izmaksas;
3) sadales sistēmas operators izstrādā atbilstības programmu, kurā noteikti konkrētu darbinieku pienākumi, kā
arī pasākumi, kas veicami, lai nepieļautu diskriminējošu rīcību, un nodrošina pienācīgu minētās programmas
ievērošanas kontroli. Sadales sistēmas operators katru gadu iesniedz regulatoram ziņojumu par veiktajiem
pasākumiem un šo ziņojumu publicē regulatora noteiktajā kārtībā. Regulators pēc ziņojuma izvērtēšanas sniedz
atzinumu par neatkarības nodrošināšanai veikto pasākumu pietiekamību. Regulatora atzinumā norādītos
12
/
43
trūkumus sadales sistēmas operators novērš regulatora noteiktajā termiņā.
(3) Regulators nosaka, kādi dokumenti un informācija ir iesniedzama, lai apliecinātu šā panta otrās daļas prasību
izpildi.
(4) Regulators nosaka šā panta otrās daļas 3.punktā minētā ziņojuma iesniegšanas, publicēšanas un izvērtēšanas
kārtību.
(5) Šā panta prasības nav attiecināmas uz to sadales sistēmu operatoriem, kurām ir pieslēgti mazāk par simt
tūkstošiem lietotāju, bet šiem operatoriem ir jānodrošina veicamo darbību grāmatvedības nodalīšana atbilstoši šā
likuma 
38.
, 
39. 
un 
40.panta
 prasībām un funkcionālā nodalīšana, ievērojot šādas minimālās prasības:
1) izveidojamas atsevišķas struktūrvienības, kas atbild par elektroenerģijas sadali un tirdzniecību un darbojas kā
atsevišķas saimnieciskas vienības;
2) noslēdzami darba līgumi ar struktūrvienību vadītājiem, kuros norādīti precīzi un nepārprotami šo līgumu
izbeigšanas iemesli;
3) sadales sistēmas struktūrvienību vadītājiem nav atļauts pildīt pienākumus, kas saistīti ar tirdzniecības
struktūrvienības darbu, un otrādi;
4) iespēju robežās novēršama darbinieku rotācija starp struktūrvienībām.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
Sk. Pārejas noteikumu 50.punktu)
19.
1
 pants. Sadales sistēmas attīstība ilgtermiņā
(1) Regulators katru gadu apstiprina sadales sistēmas operatora, kura sistēmai ir pieslēgti vairāk par simt
tūkstošiem lietotāju, izstrādāto sadales sistēmas attīstības 10 gadu plānu un uzrauga tā izpildi.
(2) Regulators nosaka sadales sistēmas attīstības 10 gadu plānā iekļaujamo informāciju un plāna iesniegšanas
kārtību.
(3) Sadales sistēmas operators ir tiesīgs pieprasīt un saņemt sadales sistēmas attīstības 10 gadu plāna
sagatavošanai nepieciešamo informāciju no visiem elektroenerģijas sistēmas dalībniekiem.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
20.pants. Sadales sistēmas pakalpojumu tarifi
(1) Sadales sistēmas pakalpojumu tarifus (turpmāk — sadales tarifi) nosaka regulators likumā "
Par sabiedrisko
pakalpojumu regulatoriem
" paredzētajā kārtībā vai sadales sistēmas operators saskaņā ar regulatora noteikto tarifu
aprēķināšanas metodiku, ja ir saņemta regulatora atļauja. Sadales tarifus pirms to stāšanās spēkā publicē regulatora
noteiktajā kārtībā.
(2) Sadales tarifi vienā licences darbības zonā nav atkarīgi no attāluma starp lietotāja un ražotāja atrašanās vietām.
Tarifu atšķirības ir pieļaujamas starp sprieguma un patēriņa līmeņiem, ja tās ir ekonomiski pamatotas un visiem
attiecīgā sprieguma un patēriņa līmeņa grupas lietotājiem vienādas.
21.pants. Sadales sistēmas operatora īpašums
(Izslēgts ar 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
V
1
 nodaļa 
Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks
(Nodaļa 
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
21.
1
 pants. Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks
13
/
43
(1) Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks ir atsevišķa kapitālsabiedrība vertikāli integrēta elektroapgādes komersanta
sastāvā un ir nošķirts no elektroenerģijas ražošanas, tirdzniecības un sadales darbībām.
(2) Lai nodrošinātu elektroenerģijas sistēmas īpašnieka neatkarību, ievēro šādus nosacījumus:
1) elektroenerģijas sistēmas īpašnieka valdes locekļi nevar vienlaikus ieņemt amatu vertikāli integrēta
elektroapgādes komersanta struktūrās, kas ikdienas darbībā tieši vai netieši ir atbildīgas par elektroenerģijas
ražošanas, tirdzniecības un sadales darbībām;
2) elektroenerģijas sistēmas īpašnieks izmanto tikai tādus vertikāli integrēta elektroapgādes komersanta
pakalpojumus, kas nodrošina tās komerciālās informācijas konfidencialitāti, kuru elektroenerģijas sistēmas
īpašnieks, pildot savus pienākumus, ir saņēmis no elektroenerģijas sistēmas dalībniekiem un tirgus
dalībniekiem;
3) elektroenerģijas sistēmas īpašniekam tiek nodrošinātas tiesības pieņemt lēmumus neatkarīgi no vertikāli
integrēta elektroapgādes komersanta.
(3) Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks izstrādā atbilstības programmu, kurā noteikti konkrētu darbinieku
pienākumi, kā arī pasākumi, kas veicami, lai nepieļautu nevienlīdzīgu attieksmi, un nodrošina pienācīgu minētās
programmas ievērošanas kontroli. Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks iesniedz regulatoram ziņojumu par veiktajiem
pasākumiem un šo ziņojumu publicē regulatora noteiktajā kārtībā. Regulators pēc ziņojuma izvērtēšanas sniedz
atzinumu par neatkarības nodrošināšanai veikto pasākumu pietiekamību. Regulatora atzinumā norādītos trūkumus
elektroenerģijas sistēmas īpašnieks novērš regulatora noteiktajā termiņā.
(4) Regulators nosaka, kādi dokumenti un informācija ir iesniedzama, lai apliecinātu šā panta otrās un trešās daļas
prasību izpildi.
(5) Regulators nosaka šā panta trešajā daļā minētā ziņojuma iesniegšanas, publicēšanas un izvērtēšanas kārtību.
(6) Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks maksā valsts nodevu par sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu likumā "
Par
sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" noteiktajā kārtībā.
(7) Valsts nodevu par sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu elektroenerģijas sistēmas īpašnieks maksā no saviem
ieņēmumiem par pārvades sistēmas aktīvu iznomāšanu pārvades sistēmas operatoram iepriekšējā kalendāra gadā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
 Sestā un septītā daļa stājas
spēkā 
01.07.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 63. punktu)
21.
2
 pants. Elektroenerģijas sistēmas īpašnieka atbildība
(1) Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks sadarbojas ar pārvades sistēmas operatoru, sniedz tam pārvades sistēmas
operatora pienākumu veikšanai nepieciešamo informāciju un neizpauž ierobežotas pieejamības informāciju citām
vertikāli integrēta elektroapgādes komersanta struktūrām.
(2) Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks finansē ieguldījumus pārvades sistēmā, par kuriem lemj pārvades sistēmas
operators un kurus apstiprina regulators. No šādiem ieguldījumiem finansētie tīkli un iekārtas kļūst par pārvades
sistēmas daļu un ir elektroenerģijas sistēmas īpašnieka īpašums.
(3) Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks nodrošina finansējumu pārvades sistēmas darbībai un attīstībai, izņemot šā
panta ceturtajā daļā minētos ieguldījumus.
(4) Elektroenerģijas sistēmas īpašnieks un pārvades sistēmas operators atsevišķos gadījumos, iepriekš saskaņojot
ar regulatoru, var vienoties, ka ieguldījumus pārvades sistēmā finansē pārvades sistēmas operators. Ja ieguldījumus
finansē pārvades sistēmas operators, tad no šādiem ieguldījumiem finansētie tīkli un iekārtas kļūst par pārvades
sistēmas daļu un ir pārvades sistēmas operatora īpašums.
VI nodaļa 
Jaunu jaudu ieviešana
14
/
43
22. pants. Elektroenerģijas ražošanas iekārtu ieviešana un ražošanas jaudu palielināšana
(1) Ražošanas jaudu palielināšanai un jaunas elektroenerģijas ražošanas iekārtas ieviešanai nepieciešama
ministrijas atļauja, ja elektroenerģijas ražošanas iekārtu paredzēts pievienot pārvades sistēmai vai sadales sistēmai ar
jaudu virs 11,1 kilovata. Prasības, kas jāizpilda, lai atļauju saņemtu, kā arī atļaujas izsniegšanas, anulēšanas un
derīguma termiņa pagarināšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(2) Ražošanas jaudu palielināšanai un jaunas elektroenerģijas ražošanas iekārtas ieviešanai ministrijas atļauja nav
nepieciešama, ja elektroenerģijas ražošanas iekārtu ar jaudu līdz 11,1 kilovatam paredzēts pievienot sadales sistēmai.
Elektroenerģijas ražotājs šādā gadījumā vēršas ar iesniegumu pie sadales sistēmas operatora atbilstoši regulatora
noteiktajai kārtībai.
(3) Sadales sistēmas operators reizi ceturksnī apkopo informāciju par iepriekšējā ceturksnī savā licences darbības
zonā ierīkoto jauno elektroenerģijas ražošanas iekārtu pieslēgumu skaitu, katrā no tiem izmantoto elektroenerģijas
ražošanas veidu un atļauto elektroenerģijas ražošanas jaudu, kā arī informāciju par pārējos sistēmas pieslēgumos
palielināto vai samazināto atļauto elektroenerģijas ražošanas jaudu, norādot atļauto elektroenerģijas ražošanas jaudu
pēc palielināšanas vai samazināšanas un atļautās elektroenerģijas ražošanas jaudas izmaiņu apjomu katrā
pieslēgumā. Apkopoto informāciju sadales sistēmas operators nosūta ministrijai un regulatoram.
(4) Informāciju par fiziskajām personām ierīkotajiem jaunajiem elektroenerģijas ražošanas iekārtu pieslēgumiem un
palielinātajām elektroenerģijas ražošanas jaudām sadales sistēmas operators sniedz, nenorādot fiziskās personas
datus un uzstādīšanas vietas adresi. Sniedzot informāciju par juridiskajām personām ierīkotajiem jaunajiem
elektroenerģijas ražošanas iekārtu pieslēgumiem un palielinātajām vai samazinātajām atļautajām elektroenerģijas
ražošanas jaudām esošajos sistēmas pieslēgumos, sadales sistēmas operators norāda juridiskās personas
nosaukumu, juridisko adresi, reģistrācijas numuru, elektroenerģijas ražošanas iekārtu uzstādīšanas vietas adresi,
elektrostacijas veidu un atļauto elektroenerģijas ražošanas jaudu.
(5) Ministrija reizi ceturksnī publicē savā mājaslapā internetā no sadales sistēmas operatora saņemtos datus.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
23.pants. Konkurss
(1) Ja no šā likuma 
15.pantā
 minētā pārvades sistēmas operatora sagatavotā novērtējuma ziņojuma izriet, ka valsts
elektroapgādes drošumu apdraud ražošanas jaudu nepietiekamība Latvijā vai ārpus tās un ir nepieciešams steidzami
ieviest jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas, lai ievērotu šā likuma 
15.panta
 ceturtajā daļā noteiktās prasības, bet
jaudu iztrūkumu nav izdevies kompensēt šā likuma 
22.pantā
 noteiktajā kārtībā, pārvades sistēmas operators informē
ministriju par nepieciešamību ieviest jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas vai rekonstruēt esošās iekārtas, lai
palielinātu to jaudu.
(2) Pamatojoties uz šā panta pirmajā daļā minēto pārvades sistēmas operatora sniegto informāciju un novērtējuma
ziņojumu, ministrija ierosina izsludināt konkursu par jaunu ražošanas jaudu ieviešanu vai esošo iekārtu rekonstrukciju,
lai palielinātu to jaudu.
(3) Lēmumu par konkursa izsludināšanu pieņem Ministru kabinets. Konkursa priekšmets ir ieviešamās ražošanas
jaudas apmaksa.
(4) Lēmumā par konkursa izsludināšanu Ministru kabinets nosaka:
1) ieviešamās jaudas apjomu;
2) ieviešamās jaudas pieejamības nosacījumus;
3) jaudas ieviešanas termiņu;
4) ieviešamās jaudas apmaksas nosacījumus;
5) konkursa izsludināšanas termiņu;
6) pretendentiem izvirzāmās prasības;
7) pieteikumu izvērtēšanas kritērijus;
15
/
43
8) pieteikumu iesniegšanas un izvērtēšanas termiņu.
(5) Konkursu izsludina un organizē regulators, ievērojot šā panta ceturtajā daļā minētajā lēmumā noteikto.
Konkurss izsludināms "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī" ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms iesniegumu
iesniegšanas termiņa beigām.
(6) Lēmumu par konkursa rezultātu pieņem Ministru kabinets.
(7) Ieviestās ražošanas jaudas apmaksu veic pārvades sistēmas operators, un šīs izmaksas tiek iekļautas
pārvades tarifos. Ieviestās ražošanas jaudas apmaksas izmaksas sedz visi Latvijas elektroenerģijas galalietotāji. Šo
izmaksu attiecināšanas aprēķina metodiku nosaka regulators.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
24.pants. Elektroenerģijas ražošana konkursa kārtībā ieviestajās ražošanas jaudās
(Izslēgts ar 
10.04.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
25.pants. Līniju ierīkošana
(1) Lai elektroenerģijas transportēšanai ierīkotu starpvalstu savienojumu ar spriegumu 110 un vairāk kilovoltu, ir
nepieciešama regulatora atļauja. Regulators nosaka objektīvus un vienlīdzīgus kritērijus, pēc kādiem tiks izsniegta
atļauja starpvalstu savienojuma ierīkošanai, sevišķu uzmanību pievēršot:
1) īpašajam ģeogrāfiskajam stāvoklim;
2) saprātīga līdzsvara uzturēšanai starp jauna starpvalstu savienojuma būvniecības izmaksām un galalietotāju
ieguvumu;
3) esošo starpvalstu savienojumu efektīvai izmantošanai.
(2) Sadales sistēmas operatoram ir tiesības ierīkot sadales līniju savā licences darbības zonā.
(3) Citai personai, kura nav sadales sistēmas operators, ir tiesības ierīkot sadales līniju sadales sistēmas operatora
licences darbības zonā gadījumos, kad līnija, kas tiek būvēta, ir:
1) 
tiešā līnija;
2) 
atsevišķa nekustamā īpašuma iekšējā līnija.
(4) Sadales sistēmas operatoram šā panta trešās daļas 2.punktā minētā līnija, ja tā atbilst Tīkla kodeksā
noteiktajām tehniskajām prasībām, ir jāpieslēdz attiecīgai sadales sistēmai par pieslēguma maksu, kas noteikta
atbilstoši šā likuma 
9.panta
 otrajai vai 2.
1
 daļai, un saskaņā ar regulatora noteiktiem vienotiem sistēmas pieslēguma
noteikumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
26.pants. Tiešā līnija
(1) Ražotājam ir tiesības piegādāt elektroenerģiju lietotājiem vai saviem objektiem, izmantojot tiešās līnijas
pieslēgumu.
(2) Atļauju tiešās līnijas pieslēguma ierīkošanai izsniedz regulators. Regulators nosaka objektīvus un vienlīdzīgus
kritērijus, pēc kādiem tiks izsniegta atļauja tiešās līnijas pieslēguma ierīkošanai.
(3) Atļauju tiešās līnijas pieslēguma ierīkošanai izsniedz vai atsaka 30 dienu laikā pēc visu regulatora noteikto
dokumentu saņemšanas.
VII nodaļa 
16
/
43
Elektroenerģijas ražošana un cenu noteikšana
26.
1
 pants. Elektroenerģijas ražotāju reģistrēšana
(1) Elektroenerģijas ražotājam, kura darbību nepieciešams regulēt saskaņā ar likumu “
Par sabiedrisko pakalpojumu
regulatoriem
”, ir tiesības uzsākt elektroenerģijas ražošanu, ja tas reģistrēts elektroenerģijas ražotāju reģistrā.
(2) Regulators nosaka elektroenerģijas ražošanas vispārējās atļaujas noteikumus, kas ir saistoši visiem
elektroenerģijas ražotājiem, kuru darbību nepieciešams regulēt saskaņā ar likumu “
Par sabiedrisko pakalpojumu
regulatoriem
”.
(3) Regulators veido elektroenerģijas ražotāju reģistru un nodrošina tā publisku pieejamību.
(4) Regulators nosaka elektroenerģijas ražotāju reģistrā iekļaujamās ziņas, elektroenerģijas ražotāju reģistrēšanas
prasības un kārtību, kādā elektroenerģijas ražotājs nosūta paziņojumu par reģistrāciju (turpmāk — reģistrācijas
paziņojums) vai paziņojumu par darbības izbeigšanu, reģistrācijas paziņojumā vai paziņojumā par darbības izbeigšanu
ietveramo informāciju, kā arī kārtību, kādā elektroenerģijas ražotāju izslēdz no elektroenerģijas ražotāju reģistra un
atkārtoti reģistrē.
(5) Ja elektroenerģijas ražošanas vispārējās atļaujas noteikumi pārkāpti atkārtoti, regulators var izslēgt
elektroenerģijas ražotāju no elektroenerģijas ražotāju reģistra. Elektroenerģijas ražotājam ir tiesības atsākt
elektroenerģijas ražošanu ne ātrāk kā pēc gada no dienas, kad elektroenerģijas ražotājs izslēgts no elektroenerģijas
ražotāju reģistra, ja tas novērsis pārkāpumu, par kuru tika izslēgts no elektroenerģijas ražotāju reģistra, normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā nosūtījis regulatoram jaunu reģistrācijas paziņojumu un šajā likumā noteiktajā kārtībā atkārtoti
reģistrēts elektroenerģijas ražotāju reģistrā.
(6) Ja regulators mēneša laikā no reģistrācijas paziņojuma saņemšanas dienas nav rakstveidā informējis
reģistrācijas paziņojuma iesniedzēju par atteikumu to reģistrēt, uzskatāms, ka elektroenerģijas ražotājs ir reģistrēts.
(7) Reģistrācijas paziņojums tiek uzskatīts par iesniegtu dienā, kad regulators saņēmis visu tā noteikto informāciju.
Ja iesniegtajos dokumentos ietvertā informācija ir nepietiekama vai neprecīza, regulators ir tiesīgs pieprasīt
papildinformāciju. Laiku no papildinformācijas pieprasīšanas līdz pieprasītās informācijas saņemšanai neieskaita šā
panta sestajā daļā noteiktajā termiņā.
(8) Elektroenerģijas ražotājs var izbeigt elektroenerģijas ražošanu, ja tas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā
nosūtījis regulatoram paziņojumu par darbības izbeigšanu un ir izslēgts no elektroenerģijas ražotāju reģistra.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.10.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
27.pants. Elektroenerģijas cena
Elektroenerģijas cenu nosaka ražotāji, tirgotāji un lietotāji, savstarpēji vienojoties, izņemot šajā likumā paredzētos
gadījumus. Cenu darījumiem elektroenerģijas biržā nosaka saskaņā ar šīs biržas reglamentu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
28.pants. Elektroenerģijas ražošana koģenerācijas stacijās, kuru uzstādītā elektriskā jauda nepārsniedz
četrus megavatus
(1) 
(Izslēgta ar 
19.05.2016
. likumu)
(2) Kritērijus, pēc kādiem koģenerācijas stacijas tiek kvalificētas saražotās elektroenerģijas obligātā iepirkuma
tiesību iegūšanai, obligātā iepirkuma un tā uzraudzības kārtību, elektroenerģijas cenas noteikšanas kārtību atkarībā no
koģenerācijas stacijas elektriskās jaudas, izmantojamā kurināmā un tā izejvielām, obligātā iepirkuma izmaksu
segšanas kārtību un kārtību, kādā var atcelt tiesības pārdot saražoto elektroenerģiju obligātā iepirkuma ietvaros un
atteikties no šīm tiesībām, nosaka Ministru kabinets.
(3) Ja ražotājs vēlas izmantot saražotās elektroenerģijas obligātā iepirkuma tiesības un tā koģenerācijas stacija
atbilst Ministru kabineta noteiktajiem kritērijiem, visu saražotās elektroenerģijas atlikumu, kas palicis pēc
elektroenerģijas izlietošanas koģenerācijas stacijas vajadzībām, iepērk publiskais tirgotājs par šā panta otrajā daļā
paredzētajā kārtībā noteikto cenu.
17
/
43
(4) 
(Izslēgta ar 
17.12.2014
. likumu)
(5) Publiskais tirgotājs atsevišķi uzskaita šā panta trešajā daļā noteiktajā kārtībā iepirktās elektroenerģijas apjomu
un izmaksas pa energoresursu veidiem. Šā iepirkuma izmaksas sedz visi Latvijas elektroenerģijas galalietotāji
proporcionāli savam elektroenerģijas patēriņam, kompensējot publiskajam tirgotājam iepirkuma izdevumus, izņemot šā
likuma 
30.
1
 panta
 trešajā daļā norādīto gadījumu. Kompensējamo izmaksu aprēķinā ņem vērā likumā par vidēja
termiņa budžeta ietvaru noteikto valsts budžeta dotāciju obligātā iepirkuma komponenšu apmēra mazināšanai.
Iepirkuma izmaksu attiecināšanas aprēķina metodiku nosaka regulators. Kompensējamo izmaksu un attiecīgo
publiskā tirgotāja ieņēmumu starpību pārskata gadā publiskais tirgotājs atzīst aktīvos vai saistībās.
(6) Ražotājs, kas izmanto saražotās elektroenerģijas obligātā iepirkuma tiesības, var jebkurā laikā atteikties no to
izmantošanas, trīs mēnešus iepriekš par to paziņojot publiskajam tirgotājam.
(7) 
(Izslēgta no 
01.10.2016.
 ar 
19.05.2016
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
06.11.2013.
, 
17.12.2014.
, 
30.11.2015.
, 
19.05.2016.
 un 
30.01.2020
.
likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Piektās daļas jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu
91. punktu)
28.
1
 pants. Elektroenerģijas ražošana koģenerācijas stacijās, kuru uzstādītā elektriskā jauda ir lielāka
par četriem megavatiem
(1) 
(Izslēgta ar 
19.05.2016
. likumu)
(2) Kritērijus, pēc kādiem koģenerācijas stacijas tiek kvalificētas tiesību iegūšanai saņemt garantēto maksu par
koģenerācijas stacijā uzstādīto elektrisko jaudu, kārtību, kādā nosakāma maksa par uzstādīto elektrisko jaudu
atkarībā no ražošanas tehnoloģijas, izmantojamā kurināmā un tā izejvielām, koģenerācijas stacijas uzstādītās
elektriskās jaudas, un kārtību, kādā šī maksa veicama, kā arī kārtību, kādā var atcelt tiesības saņemt garantētu
maksu par koģenerācijas stacijā uzstādīto elektrisko jaudu un atteikties no šīm tiesībām, nosaka Ministru kabinets.
(2
1
) Ražotājs, kas elektroenerģiju ražo koģenerācijas stacijā, kuras uzstādītā elektriskā jauda ir lielāka par četriem
megavatiem, un kas līdz 2013.gada 31.decembrim ir izmantojis šā likuma 
28.pantā
 noteiktajā kārtībā iegūtās tiesības
pārdot saražoto elektroenerģiju obligātā iepirkuma ietvaros, no 2014.gada 1.janvāra saņem garantēto maksu par
koģenerācijas stacijā uzstādīto elektrisko jaudu atbilstoši tiem pašiem nosacījumiem par darbības režīmu, termiņiem
un jaudas komponentes aprēķinu, kādi uz koģenerācijas staciju attiecās līdz 2013.gada 31.decembrim.
(2
2
) Ražotājs, kas līdz 2013.gada 31.decembrim ir ieguvis tiesības elektroenerģiju, kas saražota koģenerācijas
stacijā, kuras uzstādītā elektriskā jauda ir lielāka par četriem megavatiem, pārdot obligātā iepirkuma ietvaros, bet nav
uzsācis elektroenerģijas pārdošanu publiskajam tirgotājam, ir tiesīgs saņemt garantēto maksu par koģenerācijas
stacijā uzstādīto elektrisko jaudu atbilstoši tiem normatīvo aktu nosacījumiem par darbības režīmu, termiņiem un
jaudas komponentes aprēķinu, kādi uz koģenerācijas staciju attiektos, ja tā darbu būtu uzsākusi līdz 2013.gada
31.decembrim.
(3) Ja ražotājs vēlas izmantot tiesības saņemt garantēto maksu par koģenerācijas stacijā uzstādīto elektrisko
jaudu un tā koģenerācijas stacija atbilst Ministru kabineta noteiktajiem kritērijiem, garantēto maksu par koģenerācijas
stacijā uzstādīto elektrisko jaudu maksā publiskais tirgotājs šā panta otrajā daļā paredzētajā kārtībā.
(4) Publiskais tirgotājs atsevišķi uzskaita šā panta trešajā daļā noteiktajā kārtībā veiktos maksājumus atsevišķi
stacijām ar elektrisko jaudu 100 megavati vai lielāku un mazāku par 100 megavatiem, kā arī pa energoresursu veidiem.
Izmaksas, ko veido maksājumi par uzstādīto elektrisko jaudu, sedz visi Latvijas elektroenerģijas galalietotāji, un tās
tiek sadalītas pa sprieguma un patēriņa līmeņa grupām proporcionāli ieņēmumu fiksētajai daļai no sistēmas
pakalpojumiem, kompensējot publiskajam tirgotājam iepirkuma izdevumus. Izmaksu attiecināšanas aprēķina metodiku
nosaka regulators. Kompensējamo izmaksu un attiecīgo publiskā tirgotāja ieņēmumu starpību pārskata gadā
publiskais tirgotājs atzīst aktīvos vai saistībās. Galalietotāji, kas pieslēgti sadales sistēmām, kurām ir mazāk par simt
tūkstošiem lietotāju, sedz publiskā tirgotāja izmaksas par uzstādīto elektrisko jaudu, piemērojot tās sadales sistēmas
operatora attiecīgai sprieguma pakāpei un tai lietotāju grupai noteiktos maksājumus, kurai ir pieslēgti vairāk par simt
tūkstošiem lietotāju.
(5) 
(Izslēgta no 
01.10.2016.
 ar 
19.05.2016
. likumu)
(
10.04.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.11.2013.
, 
30.11.2015.
, 
19.05.2016.
, 
23.11.2016.
un 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Otrās daļas jaunā redakcija stājas spēkā 
01.09.2020.
 Sk.
Pārejas noteikumu 90. punktu)
18
/
43
29.pants. Elektroenerģijas ražošana, iz
mantojot atjaunojamos energoresursus
(1) 
(Izslēgta ar 
19.05.2016
. likumu)
(2) 
(Izslēgta ar 
19.05.2016
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
19.05.2016
. likumu)
(4) Nosacījumus elektroenerģijas ražošanai, izmantojot atjaunojamos energoresursus, kā arī kritērijus ražotāju
kvalifikācijai saražotās elektroenerģijas obligātā iepirkuma tiesību saņemšanai un atcelšanai un kārtību, kādā var
atteikties no tām, elektroenerģijas cenas noteikšanas kārtību atkarībā no atjaunojamo energoresursu un kurināmā
izejvielu veida, obligātā iepirkuma apjoma noteikšanas, īstenošanas un uzraudzības kārtību, obligātā iepirkuma apjoma
izmaksu segšanas kārtību, kā arī pasākumus, lai veicinātu elektroenerģijas ražošanu no biomasas, nosaka Ministru
kabinets.
(5) 
(Izslēgta no 
01.10.2016.
 ar 
19.05.2016
. likumu)
(6) Ražotājs, kas izmanto saražotās elektroenerģijas obligātā iepirkuma tiesības, var jebkurā laikā atteikties no to
izmantošanas, trīs mēnešus iepriekš par to paziņojot birojam, regulatoram un publiskajam tirgotājam.
(7) Šā panta ceturtās daļas, kā arī šā likuma 
30.panta
 noteikumi neattiecas uz hidroelektrostacijām, kuru jauda ir
lielāka par pieciem megavatiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
06.11.2013.
, 
17.12.2014.
, 
19.05.2016.
, 
14.11.2019.
 un 
30.01.2020
.
likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Ceturtās daļas jaunā redakcija stājas spēkā 
01.09.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 90. punktu)
29.
1
 pants. Elektroenerģijas ražošana elektrostacijās ar uzstādīto elektrisko jaudu virs viena megavata,
izmantojot biomasu vai biogāzi
(Izslēgts ar 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
29.
2
 pants. Izcelsmes apliecinājums
(1) Elektroenerģijas ražotājs, kurš elektroenerģijas ražošanai izmanto atjaunojamos energoresursus vai augstas
efektivitātes koģenerāciju, var saņemt izcelsmes apliecinājumu par saražotās elektroenerģijas daudzumu, kas izteikts
megavatstundās (MWh). Minimālais elektroenerģijas apjoms, par kuru izsniedz izcelsmes apliecinājumu, ir viena
megavatstunda. Par katru saražotās elektroenerģijas vienību izsniedz ne vairāk kā vienu izcelsmes apliecinājumu.
(2) Izcelsmes apliecinājumu izsniedz pārvades sistēmas operators atbilstoši Eiropas Enerģijas izcelsmes
apliecinājumu sistēmas prasībām par izcelsmes apliecinājumu izsniegšanu un izlietošanu.
(3) Izcelsmes apliecinājuma izsniegšanai augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtās saražotai elektroenerģijai
primārās enerģijas ietaupījumu aprēķina saskaņā ar Ministru kabineta noteikto kārtību, kādā aprēķināms koģenerācijas
staciju primārais energoresursu ietaupījums.
(4) Pārvades sistēmas operators informāciju par izsniegtajiem izcelsmes apliecinājumiem publicē savā mājaslapā
internetā vai norāda vietu, kur šī informācija ir pieejama.
(5) Izcelsmes apliecinājumu var nodot citiem tirgus dalībniekiem 12 mēnešu laikā no brīža, kad ir saražots
izcelsmes apliecinājumā norādītais elektroenerģijas apjoms.
(6) Tirgus dalībniekam ir pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru par izcelsmes apliecinājuma nodošanu
citam tirgus dalībniekam.
(7) Izcelsmes apliecinājumā norāda šādu informāciju:
1) energoresursus, no kuriem iegūta elektroenerģija, un ražošanas sākuma un beigu datumu;
2) tās iekārtas nosaukumu, atrašanās vietu, veidu, siltuma un elektrisko jaudu, kurā elektroenerģija saražota;
19
/
43
3) izcelsmes apliecinājuma izdošanas datumu, izdevēju valsti un unikālu identifikācijas numuru;
4) valsts atbalsta apmēru, valsts atbalsta mērķi, instrumentu un atbalsta shēmas numuru, ja enerģijas
ražošanas vienība ir guvusi valsts atbalstu;
5) iekārtas ekspluatācijas uzsākšanas datumu.
(8) Izcelsmes apliecinājumā par augstas efektivitātes koģenerācijas procesā saražoto elektroenerģiju papildus šā
panta septītajā daļā minētajam norāda šādu informāciju:
1) elektroenerģijas ražošanā izmantotā kurināmā veida zemāko siltumspēju;
2) līdz ar elektroenerģiju saražotās siltumenerģijas daudzumu un izmantojumu;
3) koģenerācijas iekārtas nominālo elektroenerģijas un siltumenerģijas efektivitāti;
4) augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu, uz ko attiecas
apliecinājums;
5) primārās enerģijas ietaupījumu, kas aprēķināts saskaņā ar Ministru kabineta noteikto kārtību, kādā
aprēķināms koģenerācijas staciju saražotās primārās enerģijas ietaupījums.
(9) Ja elektroenerģijas ražotājs neatbilst šā panta nosacījumiem vai nav sniedzis pārvades sistēmas operatoram
izcelsmes apliecinājuma izsniegšanai nepieciešamo informāciju, pārvades sistēmas operators atsaka izcelsmes
apliecinājuma izsniegšanu.
(10) Par tā elektroenerģijas ražotāja saražoto elektroenerģiju, kurš izmanto šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
minētās tiesības, pārvades sistēmas operators izcelsmes apliecinājumu izsniedz publiskajam tirgotājam, pamatojoties
uz publiskā tirgotāja pieprasījumu un sniegto izcelsmes apliecinājuma izsniegšanai nepieciešamo informāciju, ievērojot
šādus nosacījumus:
1) publiskais tirgotājs saņem izcelsmes apliecinājumu par tādu saražotās elektroenerģijas apjomu, kādu tas
iepircis no elektroenerģijas ražotāja saskaņā ar šā likuma 
28.
, 
29. 
vai 
30. pantu
;
2) publiskais tirgotājs saņem izcelsmes apliecinājumu par visu elektroenerģijas apjomu, kuru attiecīgais
ražotājs saražojis koģenerācijas stacijā, izmantojot šā likuma 
28.
1
 pantā
 minētās tiesības.
(11) Publiskais tirgotājs atsevišķi uzskaita ieņēmumus par tādu izcelsmes apliecinājumu pārdošanu, kurus tas
saņēmis, izmantojot šā panta desmitajā daļā minētās tiesības.
(12) Publiskais tirgotājs samazina šā likuma 
28. panta
 piektajā daļā, 
28.
1
 panta
 ceturtajā daļā un 
30. panta
 trešajā
daļā minētās izmaksas par to ieņēmumu daļu, kuru tas saņēmis par attiecīgā izcelsmes apliecinājuma pārdošanu,
ievērojot šādus nosacījumus:
1) publiskais tirgotājs samazina šā likuma 
28. panta
 piektajā daļā minētās izmaksas par to ieņēmumu daļu,
kuru tas saņēmis, pārdodot izcelsmes apliecinājumu, kas saņemts par tādu saražotās elektroenerģijas
daudzumu, kuru publiskais tirgotājs iepircis no elektroenerģijas ražotāja saskaņā ar šā likuma 
28. pantu
;
2) publiskais tirgotājs samazina šā likuma 
30. panta
 trešajā daļā minētās izmaksas par to ieņēmumu daļu, kuru
tas saņēmis, pārdodot izcelsmes apliecinājumu, kas saņemts par tādu saražotās elektroenerģijas daudzumu,
kuru publiskais tirgotājs iepircis no elektroenerģijas ražotāja saskaņā ar šā likuma 
29. 
un 
30. pantu
;
3) publiskais tirgotājs samazina šā likuma 
28.
1
 panta
 ceturtajā daļā minētās izmaksas par tāda izcelsmes
apliecinājuma pārdošanu, kuru tas saņēmis saskaņā ar šā panta desmitās daļas 2. punktu.
(13) Pārvades sistēmas operators, lai kompensētu ar izcelsmes apliecinājuma izsniegšanu saistītās izmaksas, par
izcelsmes apliecinājuma izsniegšanu var pieprasīt maksu, kuras aprēķināšanas kārtību tas izstrādā un publicē savā
mājaslapā internetā.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.12.2020.
 Sk.
Pārejas noteikumu 73. punktu)
20
/
43
29.
3
 pants. Neapliecinātās elektroenerģijas izcelsmes sastāvs
Eiropas Enerģijas izcelsmes apliecinājumu sistēmas ietvaros pārvades sistēmas operators aprēķina neapliecinātās
elektroenerģijas izcelsmes sastāvu. Pārvades sistēmas operators izstrādā neapliecinātās elektroenerģijas izcelsmes
sastāva aprēķināšanas metodiku un publicē to savā mājaslapā internetā.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Pants stājas spēkā 
01.12.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 73. punktu)
30.pants. Saražotās elektroenerģijas pirkšana un pārdošana, izmantojot atjaunojamos energoresursus
(1) 
(Izslēgta ar 
17.12.2014
. likumu)
(1
1
) Ja ražotājs vēlas izmantot elektroenerģijas obligātā iepirkuma tiesības un tā elektrostacija atbilst Ministru
kabineta noteiktajiem kritērijiem, visu saražotās elektroenerģijas atlikumu, kas palicis pēc tās izlietošanas
elektrostacijas vajadzībām, iepērk publiskais tirgotājs par šā likuma 
29.panta
 ceturtajā daļā paredzētajā kārtībā
noteikto cenu.
(2) To obligāti iepērkamā elektroenerģijas apjoma daļu, ko nesedz elektroenerģijas iepirkumi no šā panta 1.
1
 daļā
noteiktajiem ražotājiem, iepērk publiskais tirgotājs no jebkura ražotāja, kas ražo elektroenerģiju, izmantojot
atjaunojamos energoresursus. Elektroenerģija no šiem ražotājiem tiek iepirkta pēc ekonomiskā pakāpeniskuma
principa un saskaņā ar līgumu, kurā ražotājs un publiskais tirgotājs ir vienojušies par elektroenerģijas ražošanas
režīmu, elektroenerģijas cenu un līguma darbības termiņu, kas nevar būt mazāks par pieciem un lielāks par 10 gadiem.
Ekonomiskā pakāpeniskuma principa piemērošanas kārtību nosaka regulators.
(3) Publiskais tirgotājs atsevišķi uzskaita šā likuma 
29. pantā
 un šā panta 1.
1
 un otrajā daļā noteiktajā kārtībā
iepirktās elektroenerģijas apjomu un izmaksas pa energoresursu veidiem. Šā iepirkuma izmaksas sedz visi Latvijas
elektroenerģijas galalietotāji proporcionāli savam elektroenerģijas patēriņam, kompensējot publiskajam tirgotājam
iepirkuma izdevumus, izņemot šā likuma 
30.
1
 panta
 trešajā daļā norādīto gadījumu. Kompensējamo izmaksu aprēķinā
ņem vērā likumā par vidēja termiņa budžeta ietvaru noteikto valsts budžeta dotāciju obligātā iepirkuma komponenšu
apmēra mazināšanai. Iepirkuma izmaksu attiecināšanas aprēķina metodiku nosaka regulators. Kompensējamo
izmaksu un attiecīgo publiskā tirgotāja ieņēmumu starpību pārskata gadā publiskais tirgotājs atzīst aktīvos vai
saistībās.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
06.11.2013.
, 
17.12.2014.
, 
30.11.2015.
, 
19.05.2016.
 un 
30.01.2020
.
likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Trešās daļas jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2021.
 Sk. Pārejas noteikumu
91. punktu)
30.
1
 pants. Elektroenerģijas neto norēķinu sistēma
(1) Elektroenerģijas neto norēķinu sistēma ir kārtība, kādā veicami maksājumi par patērēto elektroenerģiju un kādā
sadales sistēmas operators veic ieskaitu par mājsaimniecības lietotāja objektā saražoto un patērēto elektroenerģiju,
kas nodota sadales sistēmas operatora tīklā. Ja saskaņā ar saražotā un patērētā elektroenerģijas apjoma aprēķinu
mājsaimniecības lietotāja objekta pieslēguma ietvaros sadales sistēmas operatora tīklā ir nodots vairāk
elektroenerģijas nekā patērēts, attiecīgo elektroenerģijas apjomu ieskaita nākamajā elektroenerģijas norēķinu periodā
tā gada ietvaros, kurš sākas 1. aprīlī un beidzas nākamā gada 31. martā. Elektroenerģijas neto norēķinu sistēmas
norēķinu periods ir viens kalendāra mēnesis.
(2) Objektam, kurā mājsaimniecības lietotājs ražo elektroenerģiju patērēšanai paša vajadzībām (galapatēriņam),
izmantojot mājsaimniecībā uzstādītas elektroenerģijas ražošanas iekārtas ar darba spriegumu, kas nepārsniedz 400
voltus, un kopējo darba strāvu, kas vienfāzes vai trīsfāžu pieslēgumā nepārsniedz 16 ampērus, ir tiesības norēķinos par
tajā saražoto un patērēto elektroenerģiju izmantot elektroenerģijas neto norēķinu sistēmu, ja ir ievēroti visi šādi
nosacījumi:
1) sadales sistēmas operators izdevis atļauju mikroģeneratora pieslēgšanai paralēlam darbam ar sadales
sistēmu attiecīgajā objektā;
2) elektroenerģija mājsaimniecībā tiek ražota, izmantojot atjaunojamos energoresursus;
3) elektroenerģija mājsaimniecībā tiek ražota un patērēta viena sistēmas pieslēguma ietvaros.
21
/
43
(3) Elektroenerģijas neto norēķinu sistēmu piemēro norēķiniem par mājsaimniecības lietotāja objektā saražotās un
patērētās elektroenerģijas apjomu un tam atbilstošām šā likuma 
28. panta
 piektajā daļā un 
30. panta
 trešajā daļā
minētajām elektroenerģijas obligātā iepirkuma izmaksām, bet nepiemēro norēķiniem par saņemtajiem sadales
sistēmas pakalpojumiem vai citiem normatīvajos aktos noteiktajiem maksājumiem.
(4) Kārtību, kādā piemērojama neto norēķinu sistēma, nosaka Ministru kabinets.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.04.2020.
 Sk.
Pārejas noteikumu 86. punktu)
30.
2
 pants. Atbalsts energoietilpīgiem apstrādes rūpniecības uzņēmumiem
(1) Energoietilpīgi apstrādes rūpniecības uzņēmumi atbilstoši Ministru kabineta noteiktajai kārtībai var iegūt tiesības
uz samazinātu līdzdalību to izdevumu kompensēšanai publiskajam tirgotājam.
(2) Energoietilpīgo apstrādes rūpniecības uzņēmumu kvalifikācijas kritērijus un kārtību, kādā uzņēmumi var iegūt šā
panta pirmajā daļā noteiktās tiesības vai atteikties no tām, nosaka Ministru kabinets.
(3) Publiskais tirgotājs atsevišķi uzskaita izmaksas, kas radušās šā panta pirmajā daļā noteikto samazināto
līdzdalību izdevumu kompensēšanai. Šīs izmaksas sedz visi Latvijas elektroenerģijas galalietotāji proporcionāli savam
elektroenerģijas patēriņam, kompensējot publiskajam tirgotājam ar samazināto līdzdalību saistītos izdevumus.
Kompensējamo izmaksu aprēķinā ņem vērā likumā par vidēja termiņa budžeta ietvaru noteikto valsts budžeta dotāciju
obligātā iepirkuma komponenšu apmēra mazināšanai. Kompensējamo izmaksu attiecināšanas metodiku nosaka
regulators. Kompensējamo izmaksu un attiecīgo publiskā tirgotāja ieņēmumu starpību pārskata gadā publiskais
tirgotājs atzīst aktīvos vai saistībās.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
30.
3
 pants. Atbalsts enerģijas ražošanai, izmantojot atjaunojamos energoresursus
(Izslēgts ar 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
30.
4
 pants. Atbalsta perioda ierobežojumi
(1) Kopējais atbalsta periods, summējot visu veidu atbalstu elektroenerģijas ražošanai, vienai elektrostacijai
nepārsniedz 20 gadus.
(2) Kopējam atbalsta periodam sasniedzot 20 gadus, atbalsta izmaksu pārtrauc.
(3) Ministru kabinets izstrādā kārtību, kādā pārtrauc atbalsta izmaksu un Ministru kabineta noteiktā atbildīgā
iestāde pieņem lēmumu par saskaņā ar šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantu
 piešķirto tiesību atcelšanu.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
31.pants. Ražotāju izvēles tiesības
Ja ražotāja elektrostacija var vienlaikus pretendēt uz šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29.
, 
29.
1
 un 
30.pantā
 noteikto tiesību
izmantošanu, ražotājs pēc paša izvēles var izmantot tikai vienas no minētajām tiesībām.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
31.
1
 pants. Nodeva elektroenerģijas ražošanai piešķirtā valsts atbalsta izlietošanas uzraudzībai
(1) Elektroenerģijas ražošanai piešķirtā valsts atbalsta izlietošanas uzraudzības nodevas (turpmāk — uzraudzības
nodeva) mērķis ir nodrošināt efektīvu piešķirtā valsts atbalsta izlietošanas uzraudzību.
(2) Uzraudzības nodevu maksā elektroenerģijas ražotājs, kurš saskaņā ar šā likuma 
28.
, 
29. 
vai 
30. pantu
 pārdod
elektroenerģiju obligātā iepirkuma ietvaros vai kurš saskaņā ar šā likuma 
28.
1
 pantu
 saņem maksu par koģenerācijas
stacijā uzstādīto elektrisko jaudu.
(3) Uzraudzības nodevas gada likme ir 0,40 
euro
 par katru uzstādīto kilovatu.
22
/
43
(4) Šā panta trešajā daļā minēto uzraudzības nodevas likmi piemēro uzstādītajai elektriskajai jaudai, kas norādīta
ar publisko tirgotāju un attiecīgo elektroenerģijas ražotāju noslēgtajā līgumā kārtējā kalendāra gada 1. janvārī.
(5) Uzraudzības nodevu administrē birojs.
(6) Uzraudzības nodevu šā panta otrajā daļā minētais elektroenerģijas ražotājs maksā par kārtējā kalendāra gada
periodu, ņemot vērā šā panta trešajā daļā minēto likmi. Kalendāra gadā maksājamās uzraudzības nodevas summu
sadala divās vienādās daļās. Pirmo daļu elektroenerģijas ražotājs maksā līdz kārtējā gada 1. aprīlim, otro — līdz 1.
oktobrim. Uzraudzības nodevu iemaksā Valsts kasē atvērtajā valsts pamatbudžeta ieņēmumu kontā atbilstoši valsts
budžeta ieņēmumu klasifikācijai ar tāda maksājumu pakalpojumu sniedzēja starpniecību, kuram ir tiesības sniegt
maksājumu pakalpojumus Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma izpratnē.
(7) Uzraudzības nodevu piemēro proporcionāli par pilniem kalendāra mēnešiem līdz pēdējam kalendāra mēnesim,
kurā šā panta otrajā daļā minētajam elektroenerģijas ražotājam ir spēkā šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
 minētās
tiesības.
(8) Kalendāra gadā maksājamās uzraudzības nodevas summu precizē, ja mainījusies šā panta ceturtajā daļā
minētā uzstādītā elektriskā jauda, veicot pēdējo maksājumu kalendāra gadā.
(9) Ja elektroenerģijas ražotājs šā panta sestajā daļā minētajā termiņā nav samaksājis uzraudzības nodevu, tam
aptur valsts atbalsta izmaksu līdz brīdim, kad uzraudzības nodeva ir samaksāta. Ministru kabinets nosaka kārtību,
kādā aptur valsts atbalsta izmaksu.
(
14.11.2019
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
31.
2
 pants. Elektroenerģijas ražotāju uzraudzība
(1) Ministru kabineta noteiktā atbildīgā iestāde organizē to elektroenerģijas ražotāju, kuri izmanto šā likuma 
28.
,
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
 minētās tiesības, darbības uzraudzību un kontroli, nodrošinot pārkompensācijas novēršanu,
pieņemot lēmumu par valsts atbalsta apturēšanu vai lēmumu par piešķirto tiesību atcelšanu, elektroenerģijas ražotāju
nepamatoti vai nelikumīgi saņemtā valsts atbalsta atgūšanu, kā arī šā likuma 
2. panta
 2. punktā noteikto mērķu
sasniegšanu. Elektrostaciju pārbaudei tiek pieaicināti attiecīgās jomas eksperti.
(2) Kontrolējot likumos un Ministru kabineta noteikumos elektroenerģijas ražotājiem noteikto prasību ievērošanu,
tiek veiktas pārbaudes, tostarp arī attiecībā uz:
1) elektroenerģijas izlietojumu elektrostacijas vajadzībām (pašpatēriņu);
2) elektroenerģijas un siltumenerģijas izlietojumu koģenerācijas stacijas vajadzībām (pašpatēriņu);
3) elektrostaciju un koģenerācijas staciju aprīkojumu ar uzskaites mēraparātiem;
4) elektrostaciju un koģenerācijas staciju darbību un tās atbilstību elektroenerģijas obligātā iepirkuma vai
garantētās maksas par koģenerācijas stacijā uzstādīto elektrisko jaudu nosacījumiem;
5) koģenerācijas elektrostacijas saražotās siltumenerģijas lietderīgu izlietojumu;
6) informācijas, tajā skaitā saražotās elektroenerģijas un siltumenerģijas uzskaites datu — ne retāk kā reizi
dienā — un patērētā kurināmā uzskaites datu — ne retāk kā reizi mēnesī —, pārbaudi.
(3) Pārkāpumus, par kuriem atceļamas saskaņā ar šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantu
 piešķirtās tiesības uz
valsts atbalstu, kā arī kārtību, kādā tās atceļamas, nosaka Ministru kabinets. Lemjot par piešķirto tiesību atcelšanu,
vienlaikus izlemjams jautājums par pienākuma uzlikšanu elektroenerģijas ražotājam atmaksāt nepamatoti vai
nelikumīgi saņemto valsts atbalstu. Elektroenerģijas ražotājam ir pienākums pierādīt līdz tiesisku pierādījumu
ticamības pakāpei, ka tas, saņemot valsts atbalstu, ir ievērojis normatīvajos aktos noteiktās prasības atbalsta
saņemšanai.
(4) Lēmuma apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
(5) Nosacījumus un metodiku elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamiem energoresursiem vai koģenerācijā
nepamatoti vai nelikumīgi saņemtā valsts atbalsta atgūšanai nosaka Ministru kabinets.
23
/
43
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Otrās daļas 5. punkta nosacījumi piemērojami ar
01.01.2021. Sk. Pārejas noteikumu 74. punktu)
31.
3
 pants. Koģenerācijas elektrostacijas saražotās siltumenerģijas patēriņš
(1) Elektroenerģijas ražotājiem, kas izmanto šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
 minētās tiesības un
koģenerācijas procesā ražo siltumenerģiju, ir pienākums nodrošināt siltumenerģijas lietderīgu izmantošanu (lietderīga
siltumenerģija).
(2) Lietderīgā siltumenerģija šā likuma izpratnē ir tāda siltumenerģija, kas koģenerācijas procesā saražota
ekonomiski pamatota siltumapgādes pieprasījuma apmierināšanai, nevis elektrostacijas pašpatēriņam. Par ekonomiski
pamatotu pieprasījumu uzskata tādu pieprasījumu, kas nepārsniedz siltumapgādes vai dzesēšanas vajadzības un ko
pretējā gadījumā atbilstoši tirgus nosacījumiem apmierinātu, izmantojot nevis koģenerāciju, bet citas enerģijas
ražošanas metodes.
(3) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā tā noteiktā iestāde pārbauda lietderīgās siltumenerģijas izmantošanu, lai
nodrošinātu atbilstību šajā likumā un Ministru kabineta noteikumos noteiktajiem valsts atbalsta saņemšanas
nosacījumiem.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Pantā minētais pienākums attiecībā uz ražotājiem,
kas izmanto šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
 minētās tiesības, piemērojams ar 01.01.2021. Sk. Pārejas
noteikumu 74. punktu)
31.
4
 pants. Elektroenerģijas ražotāju pārkompensācijas novēršana
(1) Ja elektroenerģijas ražotājs izmanto šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
 minētās tiesības, tā elektrostacijas
kopējo kapitālieguldījumu iekšējās peļņas norma kopējam atbalsta periodam nepārsniedz Ministru kabineta noteikto
kopējo kapitālieguldījumu iekšējās peļņas normas līmeni, kas nav augstāks par deviņiem procentiem. Ja ražotājam
pirms minēto tiesību piešķiršanas ir piešķirts cits atbalsts elektroenerģijas ražošanai, to ieskaita elektrostacijas
kopējo kapitālieguldījumu iekšējās peļņas normas aprēķinā, turklāt šajā aprēķinā ieskaita periodu starp atbalsta
periodiem.
(2) Aprēķinā iekļauj ieņēmumus, kas gūti no elektroenerģijas ražošanas, siltumenerģijas ražošanas, un ar
siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanu saistītos izdevumus, kā arī investīcijas un elektrostacijai piešķirto un
faktiski saņemto atbalstu, tostarp investīciju atbalstu elektroenerģijas ražošanai. Aprēķinu veic, izmantojot Ministru
kabineta noteiktās līmeņatzīmes vai faktiskos datus par elektrostacijas darbību un noteiktos gadījumos Ministru
kabineta noteiktajai atbildīgajai iestādei piesaistot ārējo ekspertu.
(3) Kopējo kapitālieguldījumu iekšējās peļņas normas maksimālo likmi un līmeņatzīmes nosaka tādā apmērā, lai
garantētu valsts atbalsta samērīgumu.
(4) Šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto aprēķinu veikšanas kārtību un nosacījumus nosaka Ministru kabinets.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
31.
5
 pants. Elektrostacijas darbības vienotā tehnoloģiskā cikla princips
(1) Elektrostacijas darbības vienotā tehnoloģiskā cikla princips paredz, ka enerģija tiek ražota noteiktā
tehnoloģiskajā procesā vienas elektrostacijas ietvaros, šo procesu nodrošina tās lietu kopībā ietilpstošas tehnoloģiski
saistītas iekārtas un ierīces, un citas lietas, ko izmanto enerģijas ražošanai elektrostacijā un kas ir attiecīgā
tehnoloģiskā procesa neatņemama sastāvdaļa.
(2) Ievērojot vienotā tehnoloģiskā cikla principu, piemēro:
1) šā likuma 
28. panta
 trešās daļas un 
30. panta
 1.
1
 daļas prasības attiecībā uz saražotās elektroenerģijas
atlikuma pārdošanu;
2) šā likuma 
31.
3
 panta
 prasības attiecībā uz koģenerācijas elektrostacijā saražotās siltumenerģijas patēriņu;
3) šā likuma 
28. panta
 otrajā daļā un 
29. panta
 ceturtajā daļā minēto elektroenerģijas cenas noteikšanas kārtību un
28.
1
 panta
 otrajā daļā minēto garantētās maksas par uzstādīto elektrisko jaudu noteikšanas kārtību.
24
/
43
(3) Elektrostacijas darbības vienotā tehnoloģiskā cikla principa piemērošanas nosacījumus un kārtību izstrādā
Ministru kabinets.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Pants stājas spēkā 
01.01.2021.
 Sk. Pārejas
noteikumu 80. punktu)
VIII nodaļa 
Elektroenerģijas tirdzniecība
32.pants. Elektroenerģijas tirdzniecības pamatprincipi
(1) Ar elektroenerģijas tirdzniecību var nodarboties:
1) elektroenerģijas ražotājs, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā reģistrēts elektroenerģijas ražotāju reģistrā;
2) sadales sistēmas operators, kura sadales tīkliem pieslēgti mazāk par simt tūkstošiem lietotāju, ja ir
ievērotas šā likuma 
19.panta
 prasības;
3) elektroenerģijas tirgotājs, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā reģistrēts elektroenerģijas tirgotāju reģistrā un
agregators, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā reģistrēts agregatoru reģistrā;
4) publiskais tirgotājs.
(2) 
(Izslēgta ar 
17.12.2014
. likumu)
(3) Elektroenerģijas tirgotāji un šā panta pirmās daļas 2.punktā minētie sadales sistēmas operatori savos
mājsaimniecību lietotājiem izteiktajos tirdzniecības pakalpojuma piedāvājumos iekļauj universālā pakalpojuma
piedāvājumu. Tā nosacījumus un izteikšanas veidu nosaka Ministru kabinets.
(4) Regulators nosaka, kādu informāciju un cik lielā apjomā tirgotājs ietver galalietotājam izsniedzamajos rēķinos
un informatīvajos materiālos.
(5) Kārtību, kādā lietotājiem piegādā elektroenerģiju un pārtrauc tās piegādi, tirgotāju, sistēmas operatoru un
lietotāju tiesības un pienākumus elektroenerģijas piegādē un lietošanā, kā arī norēķinos par saņemtajiem
pakalpojumiem un tirgotāju maiņas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(6) 
(Izslēgta no 
01.04.2014.
 ar 
06.11.2013
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
08.07.2011.
, 
06.11.2013.
, 
17.12.2014.
 un 
19.05.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
22.06.2016.
)
32.
1
 pants. Elektroenerģijas tirgotāju reģistrēšana
(1) Elektroenerģijas tirgotājam, kura darbību nepieciešams regulēt saskaņā ar likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu
regulatoriem
", un publiskajam tirgotājam ir tiesības uzsākt elektroenerģijas tirdzniecību, ja tas reģistrēts
elektroenerģijas tirgotāju reģistrā.
(2) Regulators nosaka elektroenerģijas tirdzniecības vispārējās atļaujas noteikumus, kas ir saistoši visiem
elektroenerģijas tirgotājiem, kuru darbību nepieciešams regulēt saskaņā ar likumu “
Par sabiedrisko pakalpojumu
regulatoriem
”.
(3) Regulators nosaka elektroenerģijas tirgotāju reģistrā iekļaujamās ziņas, elektroenerģijas tirgotāju reģistrēšanas
prasības un kārtību, kādā elektroenerģijas tirgotājs nosūta reģistrācijas paziņojumu vai paziņojumu par darbības
izbeigšanu, reģistrācijas paziņojumā vai paziņojumā par darbības izbeigšanu ietveramo informāciju, kā arī kārtību, kādā
elektroenerģijas tirgotāju izslēdz no elektroenerģijas tirgotāju reģistra un atkārtoti reģistrē.
(4) Ja elektroenerģijas tirdzniecības vispārējās atļaujas noteikumi pārkāpti atkārtoti, regulators var izslēgt
elektroenerģijas tirgotāju no elektroenerģijas tirgotāju reģistra. Elektroenerģijas tirgotājam ir tiesības atsākt
elektroenerģijas tirdzniecību ne ātrāk kā pēc gada no dienas, kad elektroenerģijas tirgotājs izslēgts no elektroenerģijas
tirgotāju reģistra, ja tas novērsis pārkāpumu, par kuru tika izslēgts no elektroenerģijas tirgotāju reģistra, normatīvajos
25
/
43
aktos noteiktajā kārtībā nosūtījis regulatoram jaunu reģistrācijas paziņojumu un šajā likumā noteiktajā kārtībā atkārtoti
reģistrēts elektroenerģijas tirgotāju reģistrā.
(5) Regulators veido elektroenerģijas tirgotāju reģistru un nodrošina tā publisku pieejamību.
(6) Ja regulators mēneša laikā no reģistrācijas paziņojuma saņemšanas dienas nav rakstveidā informējis
reģistrācijas paziņojuma iesniedzēju par atteikumu to reģistrēt, uzskatāms, ka elektroenerģijas tirgotājs ir reģistrēts.
(7) Reģistrācijas paziņojums tiek uzskatīts par iesniegtu dienā, kad regulators saņēmis visu tā noteikto informāciju.
Ja iesniegtajos dokumentos ietvertā informācija ir nepietiekama vai neprecīza, regulators ir tiesīgs pieprasīt
papildinformāciju. Laiku no papildinformācijas pieprasīšanas līdz pieprasītās informācijas saņemšanai neieskaita šā
panta sestajā daļā noteiktajā termiņā.
(8) Elektroenerģijas tirgotājs var izbeigt elektroenerģijas tirdzniecību, ja tas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā
nosūtījis regulatoram paziņojumu par darbības izbeigšanu un ir izslēgts no elektroenerģijas tirgotāju reģistra.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.10.2013.
, 
17.12.2014.
 un 
19.05.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
22.06.2016.
)
32.
2
 pants. Agregatoru reģistrēšana
(1) Agregatoram ir tiesības uzsākt pieprasījuma reakcijas pakalpojuma nodrošināšanu, ja tas reģistrēts agregatoru
reģistrā.
(2) Regulators nosaka pieprasījuma reakcijas pakalpojuma vispārējās atļaujas noteikumus, kas ir saistoši visiem
agregatoriem.
(3) Regulators nosaka agregatoru reģistrā iekļaujamās ziņas, prasības attiecībā uz agregatoru reģistrēšanu un
kārtību, kādā agregators nosūta reģistrācijas paziņojumu vai paziņojumu par darbības izbeigšanu, reģistrācijas
paziņojumā vai paziņojumā par darbības izbeigšanu ietveramo informāciju, kā arī kārtību, kādā agregatoru izslēdz no
agregatoru reģistra un atkārtoti reģistrē.
(4) Ja pieprasījuma reakcijas pakalpojuma vispārējās atļaujas noteikumi pārkāpti atkārtoti, regulators var izslēgt
agregatoru no agregatoru reģistra. Agregatoram ir tiesības atsākt pieprasījuma reakcijas pakalpojuma sniegšanu ne
agrāk kā pēc 12 mēnešiem no dienas, kad agregators tika izslēgts no agregatoru reģistra, ja tas ir novērsis
pārkāpumu, par kuru tika izslēgts no šā reģistra, normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā nosūtījis regulatoram jaunu
reģistrācijas paziņojumu un šajā likumā noteiktajā kārtībā atkārtoti reģistrēts agregatoru reģistrā.
(5) Regulators veido agregatoru reģistru un nodrošina tā publisku pieejamību.
(6) Ja regulators mēneša laikā no reģistrācijas paziņojuma saņemšanas dienas nav rakstveidā informējis
reģistrācijas paziņojuma iesniedzēju par atteikumu to reģistrēt, uzskatāms, ka agregators ir reģistrēts.
(7) Reģistrācijas paziņojums tiek uzskatīts par iesniegtu dienā, kad regulators saņēmis visu tā noteikto informāciju.
Ja iesniegtajos dokumentos ietvertā informācija ir nepietiekama vai neprecīza, regulators ir tiesīgs pieprasīt
papildinformāciju. Laiku no papildinformācijas pieprasīšanas dienas līdz pieprasītās informācijas saņemšanas dienai
neieskaita šā panta sestajā daļā noteiktajā termiņā.
(8) Agregators var izbeigt pieprasījuma reakcijas pakalpojuma sniegšanu, ja tas normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā ir nosūtījis regulatoram paziņojumu par darbības izbeigšanu un ir izslēgts no elektroenerģijas tirgotāju reģistra.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
 Pants stājas spēkā 
01.01.2019.
 Sk. Pārejas
noteikumu 65. punktu)
33.pants. Publiskais tirgotājs
(1) Latvijas teritorijā darbojas viens publiskais tirgotājs.
(2) Publiskajam tirgotājam ir šādi pienākumi:
1) iepirkt koģenerācijas stacijās saražoto elektroenerģiju šā likuma 
28.pantā
 noteiktajā kārtībā;
26
/
43
2) iepirkt elektroenerģiju, kas saražota, izmantojot atjaunojamos energoresursus, šā likuma 
29. 
un 
30.pantā
noteiktajā kārtībā;
3) maksāt garantēto maksu par uzstādīto elektrisko jaudu šā likuma 
28.
1
 un 
29.
1
 pantā
 noteiktajā kārtībā;
4) veikt atbalsta maksājumus šā likuma 
30.
2
 pantā
 noteiktajā kārtībā;
5) saņemt izcelsmes apliecinājumu par tā elektroenerģijas ražotāja saražoto elektroenerģiju, kurš izmanto šā
likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
 minētās tiesības, ievērojot šā likuma 
29.
2
 panta
 nosacījumus.
(3) Publiskais tirgotājs, vienojoties ar ražotāju par elektroenerģijas cenu, var iepirkt elektroenerģiju no ražotāja, kas
to pārdod šā likuma 
28.
, 
29. 
un 
30.pantā
 noteiktajā kārtībā, ja elektroenerģija ražotāja elektrostacijā vai koģenerācijas
stacijā saražota virs ražotājam obligātā iepirkuma ietvaros piešķirtā elektroenerģijas iepirkuma apjoma kalendāra gadā.
(4) Publiskais tirgotājs maksā valsts nodevu par sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu likumā "
Par sabiedrisko
pakalpojumu regulatoriem
" noteiktajā kārtībā.
(5) Publiskais tirgotājs maksā valsts nodevu par sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu no iepriekšējā kalendāra gada
galalietotāju maksājumiem, kuri kompensē publiskajam tirgotājam šā likuma 
28.panta
 piektajā daļā, 
28.
1
 panta
ceturtajā daļā, 
29.
1
 panta
 ceturtajā daļā, 
30.panta
 trešajā daļā un pārejas noteikumu 53.punktā noteiktās izmaksas.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.12.2014.
, 
19.05.2016.
 un 
30.01.2020
. likumu, kas
stājas spēkā 
15.02.2020.
)
33.
1 
pants. Elektroenerģijas tirdzniecība aizsargātajam lietotājam
(1) Aizsargātajam lietotājam viena elektroenerģijas tirdzniecības līguma ietvaros ir tiesības saņemt aizsargātā
lietotāja tirdzniecības pakalpojumu.
(2) Atbilstību aizsargātā lietotāja statusam kalendāra mēneša ietvaros pārbauda aizsargātā lietotāja datu
informācijas sistēma, kuras uzturēšanas un pārziņa funkcijas veicējs ir Ministru kabineta noteiktā atbildīgā iestāde
enerģētikas politikas administrēšanas jomā.
(3)
 (Izslēgta ar 
30.01.2020
. likumu)
(4) Ministru kabinets nosaka:
1) aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojuma sniegšanas nosacījumus, finansēšanas un uzraudzības
kārtību;
2) kārtību, kādā aizsargātais lietotājs saņem aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojumu;
3) kārtību, kādā aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojuma sniedzējs un iesaistītās institūcijas nodrošina
informācijas apriti, apjomu, kā arī datu apstrādes noteikumus aizsargātā lietotāja datu informācijas sistēmā.
(5) 
(Izslēgta ar 
30.01.2020
. likumu)
(6) 
(Izslēgta ar 
30.01.2020
. likumu)
(
18.09.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2015.
, 
19.05.2016.
, 
23.11.2016.
, 
14.11.2019.
un 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
34.pants. Pēdējā garantētā piegāde
(1) Galalietotāji, kuriem nav spēkā esoša elektroenerģijas tirdzniecības vai balansēšanas pakalpojuma līguma ar
kādu no elektroenerģijas tirgotājiem un kuri nesaņem universālo pakalpojumu, ir tiesīgi saņemt elektroenerģiju pēdējās
garantētās piegādes ietvaros. Pēdējo garantēto piegādi galalietotājiem nodrošina sistēmas operators vai šā likuma
18.panta
 sestās daļas kārtībā izraudzīts elektroenerģijas tirgotājs.
(2) Sadales sistēmas operators šā likuma 
18.panta
 trešajā daļā noteiktajos gadījumos ir tiesīgs saņemt
elektroenerģiju pēdējās garantētās piegādes ietvaros. Pēdējo garantēto piegādi sadales sistēmas operatoram
27
/
43
nodrošina sistēmas operators, kura tīkliem ir pieslēgts attiecīgais sadales sistēmas operators.
(3) Kārtību, kādā nosaka un publicē pēdējās garantētās piegādes cenu šā panta pirmajā daļā minētajiem
galalietotājiem un otrajā daļā minētajiem sadales sistēmas operatoriem, reglamentē Ministru kabinets, nodrošinot tādu
cenas noteikšanas kārtību, lai cena motivētu galalietotāju un sadales sistēmas operatoru slēgt elektroenerģijas
tirdzniecības vai balansēšanas pakalpojuma līgumu.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.04.2014.
 Sk.
Pārejas noteikumu 39.punktu) 
35.pants. Galalietotāja tiesības mainīt elektroenerģijas tirgotāju
(1) Galalietotājam ir tiesības katra mēneša pirmajā datumā bez ierobežojumiem mainīt elektroenerģijas tirgotāju.
Attiecīgais sistēmas operators nodrošina elektroenerģijas tirgotāja maiņu termiņā, kas nepārsniedz 14 dienas.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā galalietotājs ir tiesīgs mainīt elektroenerģijas tirgotāju.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.04.2014.
 Sk.
Pārejas noteikumu 39.punktu)
36.pants. Atbildība par balansēšanu
(1) Latvijā balansēšanu nodrošina pārvades sistēmas operators. Tirgus dalībnieks ir tiesīgs kļūt par balansēšanas
pakalpojuma sniedzēju, noslēdzot balansēšanas līgumu ar pārvades sistēmas operatoru.
(2) Katrs tirgus dalībnieks ir atbildīgs par to, lai tā pārdotās elektroenerģijas daudzums katrā tirdzniecības intervālā
atbilstu sistēmā nodotās elektroenerģijas daudzumam un nopirktās elektroenerģijas daudzums atbilstu no sistēmas
saņemtās elektroenerģijas daudzumam.
(3) Tirgus dalībnieks un elektroenerģijas biržas dalībnieks slēdz ar pārvades sistēmas operatoru vai balansēšanas
pakalpojuma sniedzēju līgumu par balansēšanas pakalpojuma saņemšanu.
(4) Tirgus dalībnieku, balansēšanas pakalpojuma sniedzēju un pārvades sistēmas operatora tiesības un
pienākumus nosaka Tīkla kodeksā.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
36.
1
 pants. Agregatora atbildība
(1) Regulators ir tiesīgs uzlikt agregatoram soda naudu līdz 10 procentiem no agregatora iepriekšējā finanšu gada
neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
, ja agregators:
1) sniedz pieprasījuma reakcijas pakalpojumu bez reģistrācijas vai pārkāpj vispārējās atļaujas noteikumus;
2) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju.
(2) Agregatora tiesības un pienākumus, norēķinus par tā pakalpojumiem un attiecības starp agregatoru un citiem
sistēmas un tirgus dalībniekiem nosaka Ministru kabinets.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
37.pants. Balansēšana un balansēšanas aprēķini
(1) Pārvades sistēmas operators saskaņā ar Tīkla kodeksu veic balansēšanas aprēķinus atklāti un nediskriminējoši
attiecībā uz visiem balansēšanas pakalpojuma saņēmējiem. Balansēšanas pakalpojuma saņēmējiem ir pienākums
apmaksāt balansēšanas pakalpojumu, kura apjoms tiek noteikts, balstoties uz pārvades un sadales sistēmu operatoru
datiem.
(2) Balansēšanas aprēķini tiek veikti, pamatojoties uz noteiktā periodā veikto elektroenerģijas darījumu uzskaiti, lai
noteiktu balansējošās elektroenerģijas apjomu. Balansēšanas aprēķini ir pieejami darījumā iesaistītajiem tirgus un
sistēmas dalībniekiem, nodrošinot komercnoslēpuma aizsardzību.
28
/
43
(3) Sistēmas dalībnieks sniedz sistēmas operatoram informāciju, kas pamatoti ir nepieciešama balansēšanai un
balansēšanas aprēķinu veikšanai.
(4) Pārvades sistēmas operators var pieprasīt garantijas no balansēšanas pakalpojuma saņēmējiem, lai nodrošinātu
maksājumus par balansēšanas pakalpojumu saskaņā ar Tīkla kodeksu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
 un 
08.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
VIII
1
 nodaļa 
Elektroenerģijas birža
(Nodaļa 
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
37.
1
 pants. Elektroenerģijas tirgus operators
(1) 
(Izslēgta ar 
19.05.2016
. likumu)
(2) Elektroenerģijas tirgus operatoru apstiprina, atsauc un tā darbību uzrauga Regulators, ievērojot Eiropas
Komisijas īstenošanas aktus, kas pieņemti, papildinot Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr. 
714/2009
 par
nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 
1228/2003
atcelšanu.
(3) Regulators savu funkciju veikšanai ir tiesīgs pieprasīt tam nepieciešamo informāciju no elektroenerģijas tirgus
operatora.
(
04.06.2015
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
37.
2
 pants. Elektroenerģijas biržas darbības pamatprincipi
(Izslēgts ar 
04.06.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
14.08.2015.
)
37.
3
 pants. Darījumi elektroenerģijas biržā
Tirgus dalībnieki darījumus, kas pārsniedz tirdzniecības apgabala ietvarus un ietver fizisku elektroenerģijas
pārvadīšanu, veic tikai elektroenerģijas biržā. Viena tirdzniecības apgabala ietvaros darījumus, kas saistīti ar fizisku
elektroenerģijas pārvadīšanu, tirgus dalībnieki var veikt gan elektroenerģijas biržā, gan savstarpēji vienojoties.
37.
4
 pants. Tiešo un netiešo izsoļu rīkošana elektroenerģijas pārvades sastrēgumu vadības un pārslodzes
novēršanas nolūkā
(1) Pārvades sistēmas operators, īstenojot pārvades sistēmas sastrēgumu vadību un novēršot pārslodzi, var uz
savstarpēja līguma pamata nodot šo sastrēgumu pārvaldību elektroenerģijas biržai, kas nodrošina organizētu publisku
elektroenerģijas tirdzniecību.
(2) Īstenojot pārvades sistēmas sastrēgumu vadību un novēršot pārslodzi attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zonā
neietilpstošām valstīm, pārvades sistēmas operators var rīkot tiešās vai netiešās izsoles.
37.
5
 pants. Elektroenerģijas vairumtirgus uzraudzība
(1) Tirgus dalībnieki un pārvades sistēmas operators, veicot darbības elektroenerģijas vairumtirgū, ievēro Eiropas
Parlamenta un Padomes regulas Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību prasības, tostarp
aizliegumu darījumos ļaunprātīgi izmantot iekšējo informāciju, tirgus manipulāciju aizliegumu, kā arī pienākumu sniegt
informāciju regulatoram un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētās regulas ievērošanu uzrauga regulators tam noteiktās kompetences ietvaros.
(
10.10.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
29
/
43
IX nodaļa 
Grāmatvedība
38.pants. Grāmatvedības nodalīšana
(1) Sistēmas operators nodala energoapgādes komersanta iekšējo grāmatvedību, sastādot bilanci, peļņas un
zaudējumu aprēķinu un naudas plūsmas pārskatu atsevišķi par katru energoapgādes veidu.
(2) Grāmatvedība ir nodalāma tādā pašā veidā kā tad, ja katru no šā panta pirmajā daļā minētajām darbībām veiktu
atsevišķs, patstāvīgs komersants.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētā bilance, peļņas un zaudējumu aprēķins un naudas plūsmas pārskats ir atvasināmi
no sistēmas operatora gada pārskata, kas sastādīts atbilstoši 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumam
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.07.2011.
, 
10.10.2013.
 un 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
39.pants. Grāmatvedības pārskatu iesniegšana un publicēšana
(1) Šā likuma 
38.pantā
 noteiktajā kārtībā sastādīto bilanci, peļņas un zaudējumu aprēķinu un naudas plūsmas
pārskatu sistēmas operators iesniedz regulatoram ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc gada pārskata apstiprināšanas 
Gada
pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumā
 noteiktajā kārtībā.
(2) Regulators nosaka kārtību, kādā sistēmas operators nodrošina lietotājiem publisku pieeju šā likuma 
38.pantā
noteiktajā kārtībā sastādītajai bilancei, peļņas un zaudējumu aprēķinam, naudas plūsmas pārskatam un citai finanšu
informācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.10.2013.
 un 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
40.pants. Šķērssubsīdiju aizliegums
(1) Par šķērssubsīdijām uzskatāmas darbības, ko tirgus dalībnieks veic, pārvietodams izmaksas vai citas saistības
starp elektroenerģijas ražošanu vai tirdzniecību un pārvadi, sadali vai cita veida komercdarbību.
(2) Šķērssubsīdijas ir aizliegtas.
X nodaļa
Atbildība par prasību neievērošanu
(Nodaļa 
10.10.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
 Nodaļa stājas spēkā 
03.07.2014.
 Sk. Pārejas
noteikumu 31.punktu)
41.pants. Pārvades sistēmas operatora atbildība
Regulators ir tiesīgs pārvades sistēmas operatoram uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no pārvades sistēmas
operatora iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
, ja pārvades sistēmas operators:
1) sniedz pārvades sistēmas pakalpojumus bez licences, neievēro tam izsniegtās licences nosacījumus vai tam
izsniegto licenci nodod citām personām;
2) nenodrošina jaunu pārvades infrastruktūras objektu plānošanu, būvniecību un nodošanu ekspluatācijā un
pārvades sistēmas attīstības 10 gadu plāna izstrādi atbilstoši regulatora prasībām;
3) neievēro regulatora noteiktos sistēmas pieslēguma noteikumus, nenodrošina pieslēgumu pārvades sistēmai
vai neinformē regulatoru par gadījumiem, kad pārvades sistēmas operators ir atteicis tirgus dalībniekam pieeju
sistēmai;
4) nenodrošina atbilstību šajā likumā noteiktajām pārvades sistēmas operatora sertificēšanas prasībām;
5) neiesniedz regulatoram ziņojumus par tā atbilstību sertificēšanas prasībām, tostarp pārvades sistēmas 
30
/
43
operatora neatkarības prasībām;
6) neizstrādā Tīkla kodeksu, tostarp grozījumus Tīkla kodeksā, un nenodrošina Tīkla kodeksā noteikto
procedūru izpildi;
7) nenodrošina tās ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību, kuru tas, pildot savus pienākumus, ir
saņēmis no sistēmas dalībniekiem un tirgus dalībniekiem;
8) neievēro Eiropas Parlamenta un Padomes regulas Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un
pārredzamību prasības;
9) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju;
10) nenodala tā iekšējo grāmatvedību, neiesniedz regulatoram bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un
naudas plūsmas pārskatu vai pārkāpj šķērssubsīdiju aizliegumu.
42.pants. Sadales sistēmas operatora atbildība
Regulators ir tiesīgs sadales sistēmas operatoram uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no sadales sistēmas
operatora iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
, ja sadales sistēmas operators:
1) sniedz sadales sistēmas pakalpojumus bez licences, neievēro tam izsniegtās licences nosacījumus vai tam
izsniegto licenci nodod citām personām;
2) nenodrošina sadales sistēmas darbību, apkalpošanu un drošumu, vadību un attīstību, savienojumu ar citām
sistēmām un ilglaicīgu spēju transportēt elektroenerģiju;
3) neievēro regulatora noteiktos sistēmas pieslēguma noteikumus, nenodrošina pieslēgumu sadales sistēmai
vai neinformē regulatoru par gadījumiem, kad sadales sistēmas operators ir atteicis tirgus dalībniekam pieeju
sistēmai;
4) nenodrošina tās ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību, kuru tas, pildot savus pienākumus, ir
saņēmis no sistēmas dalībniekiem un tirgus dalībniekiem;
5) neievēro sadales sistēmas operatora neatkarības prasības, tostarp prasību izstrādāt atbilstības programmu
un sniegt ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, lai to ievērotu;
6) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju;
7) nenodala tā iekšējo grāmatvedību, neiesniedz regulatoram bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un naudas
plūsmas pārskatu vai pārkāpj šķērssubsīdiju aizliegumu;
8) nenodrošina sadales sistēmas attīstības 10 gadu plāna izstrādi un izpildi atbilstoši regulatora prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
43.pants. Elektroenerģijas sistēmas īpašnieka atbildība
Regulators ir tiesīgs elektroenerģijas sistēmas īpašniekam uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no
elektroenerģijas sistēmas īpašnieka iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
, ja
elektroenerģijas sistēmas īpašnieks:
1) neievēro elektroenerģijas sistēmas īpašnieka neatkarības prasības, tostarp prasību izstrādāt atbilstības
programmu un sniegt ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, lai to ievērotu;
2) nesniedz regulatoram ziņojumu par elektroenerģijas sistēmas īpašnieka spēju ievērot tam šajā likumā
noteiktās saistības;
3) nesadarbojas ar pārvades sistēmas operatoru un nesniedz tam pārvades sistēmas operatora pienākumu
veikšanai nepieciešamo informāciju;
31
/
43
4) izpauž ierobežotas pieejamības informāciju citām vertikāli integrēta elektroapgādes komersanta struktūrām;
5) nefinansē ieguldījumus pārvades sistēmā, par kuriem ir lēmis pārvades sistēmas operators un kurus ir
apstiprinājis regulators;
6) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju.
44.pants. Elektroenerģijas ražotāja atbildība
Regulators ir tiesīgs elektroenerģijas ražotājam uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no elektroenerģijas ražotāja
iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
, ja elektroenerģijas ražotājs:
1) sniedz elektroenerģijas ražošanas pakalpojumu bez reģistrācijas vai pārkāpj vispārējās atļaujas noteikumus;
2) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju.
45.pants. Elektroenerģijas tirgotāja atbildība
Regulators ir tiesīgs elektroenerģijas tirgotājam uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no elektroenerģijas tirgotāja
iepriekšējā finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
, ja elektroenerģijas tirgotājs:
1) sniedz elektroenerģijas tirdzniecības pakalpojumu bez reģistrācijas vai pārkāpj vispārējās atļaujas
noteikumus;
2) galalietotājam izsniedzamajos rēķinos un informatīvajos materiālos neietver regulatora noteikto informāciju;
3) nesniedz regulatoram informāciju tā noteiktajā laikā un kārtībā vai sniedz nepatiesu informāciju.
46.pants. Tirgus dalībnieka atbildība
Regulators ir tiesīgs tirgus dalībniekam uzlikt soda naudu līdz 10 procentiem no tirgus dalībnieka iepriekšējā
finanšu gada neto apgrozījuma, bet ne mazāk kā 300 
euro
, ja tirgus dalībnieks neievēro Eiropas Parlamenta un
Padomes regulas Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību prasības, tostarp aizliegumu
darījumos ļaunprātīgi izmantot iekšējo informāciju, tirgus manipulāciju aizliegumu, kā arī pienākumu sniegt informāciju
regulatoram un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai.
47.pants. Administratīvās lietas process
(1) Ja regulators konstatē, ka sistēmas operators, elektroenerģijas sistēmas īpašnieks, elektroenerģijas ražotājs,
elektroenerģijas tirgotājs, agregators vai tirgus dalībnieks neievēro šā likuma prasības, regulators var pieņemt vienu vai
vairākus no šādiem lēmumiem:
1) uzlikt pienākumu noteiktā termiņā nodrošināt attiecīgo šā likuma prasību ievērošanu;
2) izteikt brīdinājumu;
3) uzlikt šā likuma 
41.
, 
42.
, 
43.
, 
44.
, 
45. 
vai 
46.pantā
 minēto soda naudu.
(2) Ja regulators ir pieņēmis lēmumu, ar kuru uzlicis pienākumu noteiktā termiņā nodrošināt attiecīgo šā likuma
prasību ievērošanu un izteicis brīdinājumu, bet sistēmas operators, elektroenerģijas sistēmas īpašnieks,
elektroenerģijas ražotājs, elektroenerģijas tirgotājs vai tirgus dalībnieks regulatora noteiktajā termiņā nav izpildījis šo
lēmumu, regulators ir tiesīgs pieņemt lēmumu par soda naudas uzlikšanu.
(3) Regulatora administratīvo aktu, kas izdots saskaņā ar šo likumu, var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
Administratīvā apgabaltiesa lietu izskata kā pirmās instances tiesa triju tiesnešu sastāvā. Tiesas spriedumu var
pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(4) Pieteikuma par šā panta pirmajā daļā minētā administratīvā akta atcelšanu, atzīšanu par spēku zaudējušu vai
32
/
43
spēkā neesošu iesniegšana tiesā neaptur šā administratīvā akta darbību, izņemot administratīvā akta darbību daļā par
soda naudas uzlikšanu.
(5) Šā likuma 
41.
, 
42.
, 
43.
, 
44.
, 
45. 
un 
46.pantā
 minētā soda nauda tiek iemaksāta valsts budžetā, un to nevar
iekļaut izmaksās, kuras sedz lietotājs.
(6) Ministru kabinets izdod noteikumus par soda naudas apmēra noteikšanas kārtību, kuros paredz finanšu gada
neto apgrozījuma aprēķināšanas kārtību, soda naudas apmēra aprēķināšanas kārtību, ņemot vērā attiecīgā pārkāpuma
smagumu un ilgumu, atbildību mīkstinošos un pastiprinošos apstākļus, kā arī nosakot gadījumus, kad soda naudu var
samazināt.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
Pārejas noteikumi
1. Šā likuma 
19.panta
 pirmā un otrā daļa stājas spēkā 2007.gada 1.jūlijā.
2. Šā likuma 
35.panta
 otrā daļa attiecībā uz mājsaimniecības lietotājiem stājas spēkā 2007.gada 1.jūlijā.
3. Līdz 2007.gada 1.jūlijam visi sadales sistēmas operatori savā darbībā piemēro šā likuma 
19.panta
 ceturto daļu.
4. 
(Izslēgts ar 
17.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
5. Ministru kabinets līdz 2006.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
9.panta
 trešajā daļā, 
15.panta
 otrajā daļā, 
22.panta
pirmajā daļā, 
28.panta
 otrajā un septītajā daļā, 
29.panta
 otrajā un ceturtajā daļā, 
30.panta
 trešajā daļā, 
32.panta
piektajā daļā, 
33.panta
 otrajā daļā un 
34.panta
 pirmajā daļā minētos noteikumus. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās
dienai piemērojami šādi Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) Ministru kabineta 1996.gada 22.oktobra noteikumi Nr.413 "Elektroenerģijas piegādes un lietošanas
noteikumi";
2) Ministru kabineta 1999.gada 21.septembra noteikumi Nr.326 "Noteikumi par kvalificētajiem elektroenerģijas
lietotājiem";
3) Ministru kabineta 2002.gada 8.janvāra noteikumi Nr.9 "Prasības koģenerācijas stacijām un kārtība, kādā
nosakāma saražotās elektroenerģijas pārpalikuma iepirkšanas cena";
4) Ministru kabineta 2002.gada 15.janvāra noteikumi Nr.29 "
Elektroenerģijas ražošanas jaudu uzstādīšanas un
izvietojuma kārtība, ja elektroenerģijas ražošanai izmanto reģeneratīvos energoresursus
".
6. Regulators līdz 2006.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
8.panta
 otrajā daļā, 
12.panta
 trešajā daļā, 
19.panta
 trešajā
daļā, 
30.panta
 trešajā daļā un 
39.panta
 otrajā daļā paredzētos normatīvos aktus.
7. Līdz Tīkla kodeksa apstiprināšanai piemērojams saskaņā ar 
Enerģētikas likuma
 
28.panta
 8.punktu regulatora
apstiprinātais Tīkla kodekss.
8. Šā likuma 
4.panta
 otrajā daļā minētais Tīkla kodekss un 
37.panta
 ceturtajā daļā minētie garantiju pieprasīšanas
kritēriji un kārtība iesniedzami regulatoram apstiprināšanai līdz 2006.gada 1.janvārim.
9. Ministru kabinets līdz 2006.gada 1.janvārim izdod siltumenerģijas piegādes un lietošanas noteikumus un 
gāzes
piegādes un lietošanas noteikumu
s. Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai piemērojami šādi saskaņā ar
Enerģētikas likuma
 
5.panta
 otro daļu izdotie Ministru kabineta noteikumi:
1) Ministru kabineta 1995.gada 28.februāra noteikumi Nr.41 "Siltumenerģijas piegādes un lietošanas noteikumi";
33
/
43
2) Ministru kabineta 1998.gada 20.janvāra noteikumi Nr.23 "
Gāzes piegādes un lietošanas noteikumi
".
10. Administratīvās lietas, kuras par sistēmas dalībnieku vai elektroenerģijas tirgotāju izsniegtajiem rēķiniem vai ar
tiem saistītajiem dokumentiem administratīvajā tiesā ierosinātas līdz 2008.gada 14.maijam, administratīvā tiesa
pabeidz izskatīt saskaņā ar 
Administratīvā procesa likumu
.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
11. Grozījumi šā likuma 
8.panta
 otrajā daļā attiecībā uz pieslēguma noteikumiem ražotājiem un lietotājiem,
grozījumi 9.panta otrajā daļā attiecībā uz pieslēguma izmaksu sadalījumu starp sistēmas dalībnieku un sistēmas
operatoru, kā arī 9.panta 2.
1
 daļa stājas spēkā 2008.gada 1.septembrī.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
12. Regulators līdz 2008.gada 1.septembrim izdod šā likuma 
8.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus un metodiku.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
13. Ministru kabinets līdz 2008.gada 1.septembrim izdod šā likuma 
9.panta
 2.
1
 daļas 2.punktā minētos
noteikumus.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
14. Pieslēgumus, par kuru ierīkošanu pieslēguma līgumi saskaņā ar šā likuma 
8.panta
 otro daļu un 
9.panta
 otro
daļu ir noslēgti līdz 2008.gada 31.augustam, sistēmas operators ierīko atbilstoši tiem sistēmas dalībnieku pieslēguma
noteikumiem un saskaņā ar regulatora noteikto pieslēguma maksas aprēķināšanas metodiku, kas bija spēkā
pieslēguma līguma slēgšanas brīdī.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
15. Šā likuma 
28.
1
 un 
29.
1
 pants
 stājas spēkā 2009.gada 1.janvārī.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
16. Ministru kabinets līdz 2009.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
28.
1
 panta
 otrajā un piektajā daļā, kā arī 
29.
1
 panta
otrajā un piektajā daļā minētos noteikumus.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
17. Regulators līdz 2009.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
23.panta
 septītajā daļā, 
28.
1
 panta
 ceturtajā daļā un 
29.
1
panta
 ceturtajā daļā minētos normatīvos aktus.
(
10.04.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.05.2008.
)
18. Pārvades un sadales sistēmas aktīvu un saistību ieguldīšana elektroenerģijas sistēmas īpašnieka vai sadales
sistēmas operatora kā iegūstošās sabiedrības pamatkapitālā ir uzskatāma par saimnieciskās darbības veida nodošanu
likuma “
Par uzņēmumu ienākuma nodokli
” 
1.panta
 četrpadsmitās daļas izpratnē, un tai piemērojami likuma “
Par
uzņēmumu ienākuma nodokli
” 
6.
2
 panta
 noteikumi ar nosacījumu, ka elektroenerģijas sistēmas īpašnieks vai sadales
sistēmas operators 12 mēnešu laikā pārņem no vienas vai vairākām “Latvenergo” koncerna sabiedrībām ar pārvades un
sadales sistēmas darbību saistītos aktīvus un saistības.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
19. Grozījumi šā likuma 
32.panta
 pirmajā un otrajā daļā un 
38.panta
 pirmajā daļā stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
20. Šā likuma 
1.panta
 otrās daļas 23.punkts, 
26.
1
 un 
32.
1
 pants
 stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī. Elektroenerģijas
ražotājiem un tirgotājiem, kuru licences elektroenerģijas ražošanai un elektroenerģijas tirdzniecībai 2012.gada 1.janvārī
ir spēkā, nav jāiesniedz paziņojums par reģistrāciju. Šādus elektroenerģijas ražotājus un tirgotājus regulators pēc
savas iniciatīvas reģistrē attiecīgajā reģistrā.
34
/
43
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
21. Kamēr nav pieņemts šā likuma 
11.
1
 pantā
 noteiktais lēmums par pārvades sistēmas operatora sertificēšanu,
pārvades sistēmas operatora funkcijas pilda energoapgādes komersants, kuram izsniegta licence elektroenerģijas
pārvadei.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
22. Regulators līdz 2012.gada 1.martam izdod šā likuma 
8.panta
 otrajā daļā, 
11.
1
 panta
 ceturtajā un desmitajā
daļā, 
12.panta
 trešajā un ceturtajā daļā, 
15.
1
 panta
 otrajā daļā, 
16.pantā
, 
19.panta
 trešajā un ceturtajā daļā, 
21.
1
 panta
ceturtajā un piektajā daļā minētos normatīvos aktus. Līdz šo normatīvo aktu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā
līdz 2012.gada 1.martam piemērojami šādi regulatora izdoti normatīvie akti, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) ar regulatora padomes 2006.gada 8.februāra lēmumu Nr.37 apstiprinātie “Noteikumi par minimālajām
prasībām elektroenerģijas sistēmas operatora neatkarībai”;
2) ar regulatora padomes 2007.gada 28.novembra lēmumu Nr.556 apstiprinātā 
Elektroenerģijas pārvades
sistēmas pakalpojumu tarifu aprēķināšanas metodika
;
3) ar regulatora padomes 2007.gada 12.decembra lēmumu Nr.592 apstiprinātā 
Elektroenerģijas tarifu
aprēķināšanas metodika saistītajiem lietotājiem
;
4) ar regulatora padomes 2008.gada 3.septembra lēmumu Nr.280 apstiprinātie noteikumi “Sistēmas pieslēguma
noteikumi elektroenerģijas ražotājiem”;
5) ar regulatora padomes 2009.gada 1.aprīļa lēmumu Nr.74 apstiprinātie “
Sistēmas pieslēguma noteikumi
elektroenerģijas sistēmas dalībniekiem
”.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
23. Pārvades sistēmas operators līdz 2011.gada 1.septembrim iesniedz regulatoram iesniegumu tā sertificēšanai
saskaņā ar šā likuma 
11.
1
 pantu
.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
24. Pārvades sistēmas operators līdz 2011.gada 1.oktobrim izstrādā un iesniedz regulatoram Tīkla kodeksu. Līdz
šā normatīvā akta spēkā stāšanās dienai piemērojams ar regulatora padomes 2010.gada 24.februāra lēmumu Nr.1/3
apstiprinātais Tīkla kodekss.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
25. Ministru kabinets līdz 2011.gada 1.oktobrim izdod šā likuma 
35.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus. Līdz šo
noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2011.gada 1.oktobrim piemērojami Ministru kabineta 2009.gada
21.jūlija noteikumi Nr.793 “
Elektroenerģijas tirdzniecības un lietošanas noteikumi
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
26. 
(Izslēgts ar 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
27. Regulators līdz 2012.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
26.
1
 panta
 otrajā un ceturtajā daļā un 
32.
1
 panta
 otrajā un
trešajā daļā minētos normatīvos aktus.
(
08.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
28. Ministru kabinets līdz 2014.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
30.
1
 panta
 ceturtajā daļā minētos noteikumus.
(
10.10.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
29. Regulators līdz 2014.gada 1.janvārim izdod šā likuma 
26.
1
 panta
 ceturtajā daļā un 
32.
1
 panta
 trešajā daļā
35
/
43
minētos normatīvos aktus. Līdz šo normatīvo aktu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2014.gada 1.janvārim
piemērojams regulatora 2011.gada 23.novembra lēmums Nr. 
1/31
 "
Enerģijas ražotāju un tirgotāju reģistrācijas
noteikumi
".
(
10.10.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
30. Ministru kabinets līdz 2014.gada 1.aprīlim izdod šā likuma 
47.panta
 sestajā daļā minētos noteikumus.
(
10.10.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
 Sk. Pārejas noteikumu 31.punktu)
31. Likuma
 X nodaļa
 stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem 
Latvijas Administratīvo pārkāpumu
kodeksā
.
(
10.10.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
32. Papildus šā likuma 
33.panta
 otrajā daļā minētajiem pienākumiem, ko pilda publiskais tirgotājs, no 2014.gada
1.janvāra tas maksā garantēto maksu par uzstādīto elektrisko jaudu šā likuma 
28.
1
 pantā
 noteiktajā kārtībā un,
ievērojot nediskriminējošu attieksmi, nodrošina to iepriekš noslēgto līgumu pārslēgšanu, uz kuru pamata tiek veikti
maksājumi par koģenerācijas stacijā uzstādīto elektrisko jaudu.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
33. Ministru kabinets līdz 2014.gada 1.aprīlim izdod šā likuma 
32.panta
 trešajā daļā, 
34.panta
 trešajā daļā un
35.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.03.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.04.2014.
)
34. Regulators līdz 2014.gada 1.martam izdod šā likuma 
28.panta
 piektajā daļā, 
28.
1
 panta
 ceturtajā daļā, 
29.
1
panta
 ceturtajā daļā un 
30.panta
 trešajā daļā minētos normatīvos aktus. Līdz attiecīgo normatīvo aktu spēkā stāšanās
dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2014.gada 1.martam piemērojama ar regulatora padomes 2013.gada 28.augusta lēmumu
Nr.1/9 apstiprinātā 
Obligātā iepirkuma komponenšu aprēķināšanas metodika
.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
35. Ja mājsaimniecības lietotājam nav spēkā esoša tirdzniecības līguma ar elektroenerģijas tirgotāju par lietotāja
apgādi ar elektroenerģiju no 2015.gada 1.janvāra, elektroenerģijas piegādi šim lietotājam nodrošina pašreizējais
tirgotājs saskaņā ar universālā pakalpojuma piedāvājuma nosacījumiem. Lietotājam ir pienākums atbilstoši
norēķināties par saņemtajiem pakalpojumiem.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.03.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.04.2014.
)
36. No 2014.gada 1.aprīļa publiskā tirgotāja pienākumus pilda komersanta, kuram 2014.gada 31.martā ir spēkā
esoša elektroenerģijas tirdzniecības licence, meitas sabiedrība, kas reģistrēta elektroenerģijas tirgotāju reģistrā
(turpmāk — publiskā tirgotāja pienākumu pārņēmējs).
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
37. Publiskā tirgotāja pienākumu pārņēmējs 12 mēnešu laikā no publiskā tirgotāja pienākumu izpildes uzsākšanas
kompensē iepriekšējam publiskā tirgotāja pienākumu pildītājam tirgus cenu pārsniegušo obligātā iepirkuma izmaksu
un saņemto obligātā iepirkuma komponentes maksājumu starpību par laikposmu no 2013.gada 1.janvāra līdz
2013.gada 31.decembrim.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
38. Publiskā tirgotāja pienākumu pārņēmējs 12 mēnešu laikā no publiskā tirgotāja pienākumu izpildes uzsākšanas
kompensē iepriekšējam publiskā tirgotāja pienākumu pildītājam tirgus cenu pārsniegušo obligātā iepirkuma izmaksu
un saņemto obligātā iepirkuma komponentes maksājumu starpību, kā arī izmaksāto garantēto maksu par
koģenerācijas stacijā uzstādīto elektrisko jaudu par laikposmu no 2014.gada 1.janvāra līdz 2014.gada 31.martam. Šīs
izmaksas sedz visi Latvijas elektroenerģijas galalietotāji proporcionāli savam elektroenerģijas patēriņam, kompensējot
publiskajam tirgotājam izdevumus. Iepirkuma izmaksu attiecināšanas aprēķina metodiku nosaka regulators.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
36
/
43
39. Grozījumi šā likuma 
1.pantā
 par 17.punkta izslēgšanu, 
32.pantā
 par trešās daļas izteikšanu jaunā redakcijā un
sestās daļas izslēgšanu, kā arī par 
33.
, 
34. 
un 
35.panta
 izteikšanu jaunā redakcijā stājas spēkā 2014.gada 1.aprīlī.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
40. No 2014.gada 1.aprīļa līdz 31.decembrim elektroenerģijas piegādi saistītajiem lietotājiem nodrošina akciju
sabiedrība "Latvenergo" vai sadales sistēmas operators, kura tīklam ir pieslēgti mazāk nekā simt tūkstoši lietotāju.
Šādā gadījumā piemērojami:
1) 2014.gada 31.martā spēkā esošie šā likuma un uz tā pamata izdoto tiesību aktu noteikumi, kas regulē
elektroenerģijas piegādi saistītajiem lietotājiem;
2) lēmumi, kas pieņemti, pamatojoties uz šā likuma 
33.panta
 trešo daļu tādā redakcijā, kādā tā bija spēkā
2014.gada 31.martā.
(
20.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.04.2014.
)
41. No 2014.gada 1.aprīļa līdz 31.decembrim Ministru kabineta 2011.gada 29.novembra noteikumi Nr.914
"
Elektroenerģijas tirdzniecības un lietošanas noteikumi
" piemērojami elektroenerģijas piegādei:
1) saistītajiem lietotājiem saskaņā ar šo pārejas noteikumu 40. un 42.punktu;
2) tiem saistītajiem lietotājiem, kuri kļuvuši par tirgus dalībniekiem, bet līdz 2014.gada 1.jūnijam izvēlējušies
atteikties no tirgotāja izvēles tiesību izmantošanas un saņem elektroenerģiju saskaņā ar šo pārejas noteikumu
40. un 42.punktu.
(
20.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.04.2014.
)
42. Šo pārejas noteikumu 40. un 41.punktā minētajos gadījumos elektroenerģiju saistītajiem lietotājiem piegādā,
ievērojot visus tos lēmumus (tajā skaitā Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas un publiskā tirgotāja
lēmumus), kuri pieņemti, pamatojoties uz šā likuma 
33.panta
 trešo daļu tādā redakcijā, kādā tā bija spēkā 2014.gada
31.martā.
(
20.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.04.2014.
)
43. Ar šo pārejas noteikumu 40., 41. un 42.punktā lietoto terminu "saistītais lietotājs" saprot galalietotāju, kuram
līdz 2014.gada 31.martam bija tiesības saņemt universālo pakalpojumu.
(
20.03.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.04.2014.
)
44. No 2015.gada 1.janvāra līdz 31.decembrim aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojums ir šāds:
1) trūcīgai vai maznodrošinātai ģimenei (personai) ne vairāk kā 100 kilovatstundu elektroenerģijas tirdzniecība
par cenu 0,0131 
euro 
par vienu kilovatstundu katrā norēķinu periodā (kalendārajā mēnesī);
2) daudzbērnu ģimenei ne vairāk kā 300 kilovatstundu elektroenerģijas tirdzniecība par cenu 0,0131 
euro 
par
vienu kilovatstundu katrā norēķinu periodā (kalendārajā mēnesī).
(
18.09.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
45. Par elektroenerģijas apjomu, kas norēķinu periodā pārsniedz šo pārejas noteikumu 44.punktā minēto
aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojuma apjomu, aizsargātais lietotājs maksā aizsargātā lietotāja tirdzniecības
pakalpojuma sniedzēja piedāvāto un aizsargātā lietotāja izvēlēto elektroenerģijas cenu vai aizsargātā lietotāja
tirdzniecības pakalpojuma sniedzēja noteikto universālā pakalpojuma cenu.
(
18.09.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
46. Aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojuma sniegšanu no 2015.gada 1.janvāra līdz 31.decembrim nodrošina
akciju sabiedrība "Latvenergo".
(
18.09.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
47. No 2016.gada 1.janvāra aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojuma sniegšanu nodrošina un no valsts
37
/
43
budžeta līdzfinansē šā likuma 
33.
1 
pantā
 noteiktajā kārtībā.
(
18.09.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
48. Ministru kabinets līdz 2015.gada 1.jūnijam izdod šā likuma 
33.
1 
panta
 otrajā un piektajā daļā minētos Ministru
kabineta noteikumus. Līdz šā likuma 
33.
1 
panta
 piektajā daļā minēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās
dienai pašvaldība līdz katra mēneša astotajam datumam, izmantojot valsts informācijas sistēmu savietotāju, sniedz
aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojuma sniedzējam šādus aizsargāto lietotāju datus: vārds, uzvārds, personas
kods, elektroenerģijas tirdzniecības līguma numurs, elektroenerģiju patērējošā objekta adrese, dzīvesvietas adrese un
kontaktinformācija, ja tāda ir pieejama.
(
18.09.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
49. Grozījumi par likuma 
1.panta
 otrās daļas 12.punkta izslēgšanu stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem
grozījumiem 
Enerģētikas likumā
.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
50. Šā likuma 
19.panta
 pirmajā daļā minētais sadales sistēmas operators, kas ietilpst vertikāli integrēta
elektroapgādes komersanta sastāvā, ne vēlāk kā ar 2016.gada 1.janvāri nodrošina, ka tā identitāte ir nošķirta no
vertikāli integrēta elektroapgādes komersanta tirdzniecības struktūras identitātes.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
51. Ražotāji, kas elektroenerģijas ražošanai izmanto atjaunojamos energoresursus un kas uzsākuši darbību pirms
šā likuma spēkā stāšanās, 2015.gada 1.janvārī zaudē tiesības pārdot elektroenerģiju publiskajam tirgotājam atbilstoši
nosacījumiem par darbības režīmu, iepirkuma termiņiem un cenu, kādi uz tiem attiecās šā likuma spēkā stāšanās
brīdī.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
52. 
Ražotājiem, kas elektroenerģijas ražošanai izmanto atjaunojamos energoresursus un kas uzsākuši darbību
pirms šā likuma spēkā stāšanās un nav izmantojuši šā likuma 
30.panta
 1.
1
 daļā noteiktās tiesības, ar 2015.gada
1.janvāri, bet ne ilgāk kā 20 gadus no elektrostacijas ekspluatācijas uzsākšanas dienas ir tiesības pārdot
elektroenerģiju publiskajam tirgotājam par cenu 0,1112 
euro 
par kilovatstundu.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
52.
1
 Uz ražotājiem, kas izmanto šo pārejas noteikumu 52. punktā minētās tiesības, ir attiecināmi šā likuma 
29.
2
,
30.
4
, 
31.
1
 un 
31.
2
 panta
 nosacījumi.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
53. Publiskais tirgotājs atsevišķi uzskaita tās elektroenerģijas apjomu un izmaksas, kura iepirkta saskaņā ar šo
pārejas noteikumu 52. punktu. Šā iepirkuma izmaksas sedz visi Latvijas elektroenerģijas galalietotāji proporcionāli
elektroenerģijas patēriņam, kompensējot publiskajam tirgotājam iepirkuma izdevumus. Kompensējamo izmaksu
aprēķinā ņem vērā likumā par vidēja termiņa budžeta ietvaru noteikto valsts budžeta dotāciju obligātā iepirkuma
komponenšu apmēra mazināšanai. Iepirkuma izmaksu attiecināšanas aprēķina metodiku nosaka regulators.
Kompensējamo izmaksu un attiecīgo publiskā tirgotāja ieņēmumu starpību pārskata gadā publiskais tirgotājs atzīst
aktīvos vai saistībās.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
 Punkta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2021.
Sk. Pārejas noteikumu 91. punktu)
53.
1
 Publiskais tirgotājs ir tiesīgs saņemt izcelsmes apliecinājumu par tā elektroenerģijas ražotāja saražoto
elektroenerģiju, kurš izmanto šo pārejas noteikumu 52. punktā minētās tiesības, ievērojot šā likuma 
29.
2
 panta
nosacījumus.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
53.
2
 Publiskais tirgotājs samazina šo pārejas noteikumu 53. punktā minētās izmaksas par to ieņēmumu daļu, kuru
tas saņēmis, pārdodot izcelsmes apliecinājumu, kas saņemts par tādu saražotās elektroenerģijas daudzumu, kuru
38
/
43
publiskais tirgotājs iepircis no elektroenerģijas ražotāja saskaņā ar šo pārejas noteikumu 52. punktu.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
53.
3
 Elektroenerģijas neto norēķinu sistēmu piemēro arī norēķiniem par mājsaimniecības lietotāja objektā
saražotās un patērētās elektroenerģijas apjomu un tam atbilstošām šo pārejas noteikumu 53. punktā minētajām
elektroenerģijas obligātā iepirkuma izmaksām.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
54. Regulators līdz 2015.gada 1.martam izdod jaunu šā likuma 
16.panta
 pirmajā daļā minēto normatīvo aktu. Līdz
attiecīgā normatīvā akta spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2015.gada 1.martam piemērojama ar regulatora
padomes 2011.gada 26.oktobra lēmumu Nr. 
1/23
 apstiprinātā 
Elektroenerģijas pārvades sistēmas pakalpojumu tarifu
aprēķināšanas metodika
.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
55. Šā likuma 
30.
2
 pants
 stājas spēkā 2015.gada 1.jūlijā. Ministru kabinets līdz 2015.gada 30.jūnijam izdod
attiecīgajā pantā minētos Ministru kabineta noteikumus, paredzot, ka šie noteikumi stājas spēkā pēc tam, kad
Eiropas Komisija ir pieņēmusi lēmumu par pasākuma atbilstību Eiropas Kopienas kopējam tirgum.
(
17.12.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
56. Grozījumi par šā likuma 
28.panta
 septītās daļas, 
28.
1
 panta
 piektās daļas un 
29.panta
 piektās daļas
izslēgšanu stājas spēkā 2016.gada 1.oktobrī.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
57. Ministru kabineta 2009.gada 10.marta noteikumi Nr.221 "
Noteikumi par elektroenerģijas ražošanu un cenu
noteikšanu, ražojot elektroenerģiju koģenerācijā
" attiecībā uz komersantiem, kuriem līdz 2012.gada 12.decembrim
piešķirtas tiesības pārdot koģenerācijā saražoto elektroenerģiju obligātā iepirkuma ietvaros vai tiesības saņemt maksu
par koģenerācijas stacijā uzstādīto elektrisko jaudu, tiek piemēroti līdz dienai, kad spēku zaudē visas komersantiem
piešķirtās tiesības.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
58. Ministru kabineta 2010.gada 16.marta noteikumi Nr.262 "
Noteikumi par elektroenerģijas ražošanu, izmantojot
atjaunojamos energoresursus, un cenu noteikšanas kārtību
" attiecībā uz komersantiem, kuriem līdz 2015.gada
29.aprīlim piešķirtas tiesības pārdot no atjaunojamiem energoresursiem saražoto elektroenerģiju obligāti iepērkamā
elektroenerģijas apjoma veidā vai tiesības saņemt garantētu maksu par elektrostacijā uzstādīto elektrisko jaudu, tiek
piemēroti līdz dienai, kad spēku zaudē visas komersantiem piešķirtās tiesības.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
59. Ministru kabinets līdz 2017.gada 1.septembrim izdod grozījumus Ministru kabineta 2009.gada 27.oktobra
noteikumos Nr.1227 "
Noteikumi par regulējamiem sabiedrisko pakalpojumu veidiem
" par pieprasījuma reakcijas
pakalpojumu iekļaušanu regulējamo sabiedrisko pakalpojumu veidos.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
60. Ministru kabinets līdz 2016.gada 1.oktobrim izdod šā likuma 
29.
2
 pantā
 minētos noteikumus. Līdz attiecīgo
Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2016.gada 30.septembrim ir spēkā Ministru
kabineta 2011.gada 22.novembra noteikumi Nr.900 "
Noteikumi par izcelsmes apliecinājuma saņemšanu
elektroenerģijai, kas ražota, izmantojot atjaunojamos energoresursus
".
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
61. Ministru kabinets līdz 2020. gada 31. martam izdod šā likuma 
36.
1
 panta
 otrajā daļā minētos noteikumus.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
62. 
(Izslēgts ar 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
39
/
43
63. Šā likuma 
21.
1
 panta
 sestā un septītā daļa un 
33.panta
 ceturtā un piektā daļa stājas spēkā 2016.gada 1.jūlijā.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
64. Ministru kabinets līdz 2016.gada 1.septembrim izdod šā likuma 
9.panta
 2.
3
 daļā minētos noteikumus.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
65. Šā likuma 
32.
2
 pants
 stājas spēkā 2019.gada 1.janvārī.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
66. Šā likuma 
30.
1
 panta
 pirmajā daļā noteiktais elektroenerģijas neto norēķinu periods, kas sākas 2016.gada
1.janvārī, beidzas 2017.gada 31.martā.
(
19.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.06.2016.
)
67. Regulators līdz 2017.gada 1.oktobrim izdod šā likuma 
28.
1
 panta
 ceturtajā daļā minēto metodiku. Līdz attiecīgā
normatīvā akta spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2017.gada 30.septembrim piemērojama ar regulatora
padomes 2014.gada 26.februāra lēmumu Nr.1/5 apstiprinātā 
Obligātā iepirkuma komponenšu aprēķināšanas metodika
.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2017.
)
68. Publiskais tirgotājs iesniedz šā likuma 
28.panta
 piektajā daļā, 
28.
1
 panta
 ceturtajā daļā, 
30.panta
 trešajā daļā,
30.
2
 panta
 trešajā daļā un šo pārejas noteikumu 53.punktā noteikto izmaksu attiecināšanu pārrēķinu līdz 2017.gada
20.oktobrim. Apstiprinātais pārrēķins stājas spēkā 2018.gada 1.janvārī.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2017.
)
69. Līdz 2017.gada 31.decembrim spēku saglabā regulatora lēmumi, kuri pieņemti, pamatojoties uz obligātā
iepirkuma komponenšu aprēķināšanas metodiku, kas bija spēkā līdz 2017.gada 30.septembrim.
(
23.11.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.09.2017.
)
70. Ministru kabinets līdz 2020. gada 1. aprīlim izdod šā likuma 
31.
1
 panta
 devītajā daļā minētos noteikumus.
(
14.11.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2020.
)
71. Regulators izdod šā likuma 
19.
1
 panta
 otrajā daļā minēto normatīvo aktu līdz 2020. gada 31. maijam.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
72. Ministru kabinets izdod šā likuma 
22. panta
 pirmajā daļā minētos noteikumus līdz 2020. gada 31. augustam.
Līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai piemērojami Ministru kabineta 2009. gada 11. augusta noteikumi Nr. 883
"
Noteikumi par atļaujām elektroenerģijas ražošanas jaudu palielināšanai vai jaunu ražošanas iekārtu ieviešanai
".
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
73. Šā likuma grozījumi par 
29.
2
 panta
 izteikšanu jaunā redakcijā un likuma papildināšanu ar 
29.
3
 pantu
 stājas
spēkā 2020. gada 1. decembrī.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
74. Šā likuma 
31.
2
 panta
 otrās daļas 5. punkta nosacījumi un 
31.
3
 pantā
 minētais pienākums attiecībā uz
ražotājiem, kas izmanto šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
 minētās tiesības, piemērojamas ar 2021. gada 1.
janvāri.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
40
/
43
75. Ministru kabinets līdz 2020. gada 31. augustam izdod šā likuma 
31.
4
 panta
 ceturtajā daļā minētos noteikumus.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
76. Šā likuma 
28.
, 
28.
1
, 
29. 
vai 
30. pantā
 minētās tiesības izmantojošo ražotāju elektrostaciju kopējo
kapitālieguldījumu iekšējās peļņas normas atbilstības un pārkompensācijas izvērtēšanu veic sešu mēnešu laikā pēc šā
likuma 
31.
4
 panta
 ceturtajā daļā minēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienas.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
77. Līdz šo pārejas noteikumu 75. punktā minēto noteikumu spēkā stāšanās dienai Ministru kabineta noteiktā
atbildīgā iestāde nodrošina kopējo kapitālieguldījumu iekšējās peļņas normas izvērtēšanu saskaņā ar kārtību, kādu
nosaka Ministru kabineta 2010. gada 16. marta noteikumi Nr. 262 "
Noteikumi par elektroenerģijas ražošanu,
izmantojot atjaunojamos energoresursus, un cenu noteikšanas kārtību
" un Ministru kabineta 2009. gada 10. marta
noteikumi Nr. 221 "
Noteikumi par elektroenerģijas ražošanu un cenu noteikšanu, ražojot elektroenerģiju koģenerācijā
".
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
78. Ministru kabinets izdod šā likuma 
5.
1
 panta
 piektajā daļā minētos noteikumus līdz 2020. gada 30. novembrim.
Elektroenerģijas tirgotāji un elektroenerģijas sistēmas operatori uzsāk datu platformas lietošanu pēc minēto Ministru
kabineta noteikumu stāšanās spēkā.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
79. Sadales sistēmas operatori, kuru sistēmai ir pieslēgti mazāk par simt tūkstošiem lietotāju, datu platformas
lietošanu uzsāk ne vēlāk kā 36 mēnešu laikā pēc šā likuma 
5.
1
 pantā
 minēto Ministru kabineta noteikumu stāšanās
spēkā.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
80. Šā likuma 
31.
5
 pants
 stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
81. Ministru kabineta noteiktā atbildīgā iestāde līdz 2021. gada 1. decembrim veic pārbaudi attiecībā uz šā likuma
31.
5
 pantā
 noteiktā vienotā tehnoloģiskā principa ievērošanu elektrostacijās.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
82. Šā likuma 
30.
4
 panta
 otrās daļas noteikums neattiecas uz tiem elektroenerģijas ražotājiem, kuriem pirms 2020.
gada 15. februāra tiesības uz valsts atbalstu piešķirtas līdz 2023. gada 15. februārim.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
83. Elektroenerģijas ražotājiem, kuriem tiesības uz valsts atbalstu piešķirtas pirms 2020. gada 15. februāra uz
laiku, kas pārsniedz 2023. gada 15. februāri, un kuriem atbalsta periods konkrētajā dienā sasniedzis 20 gadus, šo
atbalstu turpina sniegt līdz 2023. gada 15. februārim.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
84. Ministru kabinets līdz 2021. gada 31. maijam izstrādā šā likuma 
30.
4
 panta
 trešajā daļā minēto kārtību.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
85. Šā likuma 
33.
1
 panta
 ceturtajā daļā minēto kārtību Ministru kabinets pieņem līdz 2020. gada 1. jūnijam. Līdz
attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai piemēro Ministru kabineta 2016. gada 12. jūlija
noteikumus Nr. 459 "
Aizsargātā lietotāja tirdzniecības pakalpojuma sniegšanas, obligātā iepirkuma komponentes un
sadales sistēmas pakalpojuma kompensēšanas kārtība
".
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
41
/
43
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001.gada 27.septembra direktīvas 
2001/77/EK
 par tādas elektroenerģijas
izmantošanas veicināšanu iekšējā tirgū, kas saražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 26.jūnija direktīvas 
2003/54/EK
 par elektroenerģijas tirgus kopīgiem
noteikumiem un direktīvas 
96/92/EK
 atcelšanu;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 11.februāra direktīvas 
2004/8/EK
 par koģenerācijas, kas balstīta uz
lietderīgā siltuma pieprasījumu, veicināšanu iekšējā enerģijas tirgū un grozījumu direktīvā 
92/42/EEK
;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 18.janvāra direktīvas 
2005/89/EK
 par pasākumiem, lai nodrošinātu
elektroapgādes drošumu un ieguldījumus infrastruktūrā;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 13.jūlija direktīvas 
2009/72/EK
 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz
elektroenerģijas iekšējo tirgu un par direktīvas 
2003/54/EK
 atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ);
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa direktīvas 
2009/28/EK
 par atjaunojamo energoresursu
izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ direktīvas 
2001/77/EK
 un 
2003/30/EK
 (Dokuments attiecas
uz EEZ);
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.gada 25.oktobra direktīvas 
2012/27/ES
 par energoefektivitāti, ar ko groza
direktīvas 
2009/125/EK
 un 
2010/30/ES
 un atceļ direktīvas 
2004/8/EK
 un 
2006/32/EK
;
86. Šā likuma grozījumi par 
30.
1
 panta
 izteikšanu jaunā redakcijā stājas spēkā 2020. gada 1. aprīlī.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
87. Šā likuma 
31.
2
 panta
 trešajā un piektajā daļā minētos nosacījumus Ministru kabinets izstrādā līdz 2020. gada
31. maijam.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
88. Pirmā pārbaude par šā likuma 
31.
3
 panta
 nosacījuma izpildi visām elektrostacijām, kuras ražo siltumenerģiju
koģenerācijas procesā un saņem atbalstu elektroenerģijas ražošanai, tiek īstenota līdz 2021. gada 1. decembrim.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
89. Ekonomikas ministrija līdz 2020. gada 1. oktobrim iesniedz Saeimai ziņojumu par šā likuma 
31.
2
 pantā
noteiktā pienākuma (uzraudzīt un kontrolēt elektroenerģijas ražotāju darbību, lai nodrošinātu pārkompensācijas
novēršanu un nelikumīgi saņemtā valsts atbalsta atgūšanu) izpildes rezultātiem. Ziņojumā iekļauj elektroenerģijas
ražotāju sniegto informāciju par elektroenerģijas izlietojumu elektrostacijas vajadzībām (pašpatēriņu) (vismaz par trim
pēdējiem darbības gadiem), sadales tīkla datus par reālajām elektroenerģijas plūsmām saskaņā ar aktuālajām
pieslēguma shēmām atbilstošajā periodā, kā arī elektrostacijas darbības rādītājus.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
90. Šā likuma grozījumi par 
28. panta
 otrās daļas, 
28.
1
 panta
 otrās daļas un 
29. panta
 ceturtās daļas izteikšanu
jaunā redakcijā stājas spēkā 2020. gada 1. septembrī.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)
91. Grozījumi šā likuma 
28. panta
 piektajā daļā, 
30. panta
 trešajā daļā un šo pārejas noteikumu 53. punktā par
valsts budžeta dotācijas attiecināšanu uz kompensējamām izmaksām stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
15.02.2020.
)  
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.04.2008.
, 
08.07.2011.
, 
19.05.2016.
 un 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā
15.02.2020.
)
42
/
43
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra direktīvas 
2018/2001
 par no atjaunojamajiem
energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ).
Likums Saeimā pieņemts 2005.gada 5.maijā.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2005.gada 25.maijā
43
/
43