Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 20 (5592),
29.01.2016.
OP numurs: 
2016/20.7
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
30
Pieņemts: 
12.01.2016.
Stājas spēkā: 
30.01.2016.
Attēlotā redakcija:
 17.08.2018. - ...
Grozījumi:
MK 14.08.2018. noteikumi 
Nr.510 / LV, 162 (6248), 16.08.2018. / Stājas spēkā 17.08.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 30
 
Rīgā 2016. gada 12. janvārī (prot. Nr. 2 21. §)
Kuģu radio un navigācijas aprīkojuma izmantošanas un
apkalpošanas noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Jūrlietu pārvaldes 
un jūras drošības likuma
 
11. panta
 desmito daļu
1. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka prasības kuģu radio un navigācijas aprīkojuma izmantošanai un apkalpošanai uz Latvijas
Kuģu reģistrā reģistrētajiem kuģiem.
2. Šo noteikumu izpratnē:
2.1. A, B, C, D kategorijas atpūtas kuģis – atpūtas kuģis, kas atbilst normatīvajos aktos par atpūtas kuģu un
ūdens motociklu būvniecību, atbilstības novērtēšanu un piedāvāšanu tirgū norādītajiem kritērijiem;
2.2. ciparu selektīvais izsaukums – sakaru veids, kur izsaukumam izmanto kodu paketes, kas ļauj radiostacijai
nodibināt sakarus un noraidīt informāciju citai stacijai vai staciju grupai (turpmāk – DSC);
2.3. D klases DSC – ciparu selektīvā izsaukuma aprīkojums, kas atbilst Starptautiskās telekomunikāciju
savienības (ITU) Radio noteikumos noteiktajām prasībām;
2.4. jauns zvejas kuģis – zvejas kuģis, kas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:
2.4.1. līgums par kuģa būvi ir noslēgts 2003. gada 1. janvārī vai vēlāk;
2.4.2. līgums par kuģa būvi ir noslēgts pirms 2003. gada 1. janvāra, bet kuģis ir piegādāts pasūtītājam pēc
2006. gada 1. janvāra;
2.4.3. nav līguma par kuģa būvi, bet kuģa būves sākumu nosaka datums, kad ir ielikts kuģa ķīlis vai ir ielikta
konstrukcija, vai ir samontēta konstrukcija (konstrukcijas svars ir mazākais no šādām vērtībām – 50 tonnas
vai 1 % no paredzētās kuģa konstrukcijas svara), un šis datums ir 2003. gada 1. janvāris vai vēlāk;
1
/
28
2.5. esošs zvejas kuģis – zvejas kuģis, kas nav jauns zvejas kuģis;
2.6. jūras rajons A1 – rajons, kurā ir nodrošināta krasta ultraīsviļņu radiostacijas darbība, kas strādā telefonijas
režīmā un veic nepārtrauktu sardzi DSC sistēmā;
2.7. jūras rajons A2 – rajons (izņemot jūras rajonu A1), kurā ir nodrošināti vidējo viļņu radiotelefona sakari ar
vismaz vienu krasta radiostaciju, kura nodrošina pastāvīgu iespēju avārijas izsaukuma pārraidei, izmantojot
DSC;
2.8. jūras rajons A3 – rajons (izņemot jūras rajonus A1 un A2), kurā ir nodrošināta pastāvīga avārijas ziņojuma
pārraide, izmantojot Starptautiskās jūras satelītu sakaru sistēmas (turpmāk – 
Inmarsat
) ģeostacionāro satelītu
sistēmu;
2.9. jūras rajons A4 – rajons, kas atrodas ārpus jūras rajoniem A1, A2 un A3;
2.10. NAVTEX uztvērējs – uztvērējs, kas automātiski saņem kuģošanas drošības informāciju 518 kHz
frekvencē, izmantojot šaurjoslas tiešās drukas telegrāfiju;
2.11. ziemeļu teritoriālais rajons – jūras rajons, kas atbilst normatīvajos aktos par jūras zvejas kuģu drošību
norādītajai definīcijai;
2.12. iekšējie ūdeņi – Latvijas iekšējie ūdeņi no jūras krasta līnijas uz sauszemes pusi;
2.13. kravas kuģis – pašgājējs kuģis, kas nav pasažieru, atpūtas vai zvejas kuģis.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
2. Radio aprīkojuma prasības
3. Šī nodaļa attiecas uz kuģiem, kas nav pakļauti 1974. gada Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības
aizsardzību uz jūras (un tās 1988. gada protokola (ar grozījumiem)) (turpmāk – SOLAS konvencija) IV nodaļas
prasībām, t. i., uz:
3.1. kravas kuģiem, kuru bruto tilpība ir mazāka par 300;
3.2. pasažieru kuģiem, kas neveic starptautiskus reisus;
3.3. kravas kuģiem, kuru bruto tilpība ir 300 un lielāka un kuri neveic starptautiskus reisus;
3.4. zvejas kuģiem;
3.5. atpūtas kuģiem.
2.1. Vispārīgās prasības
4. Uz katra kuģa, kas atrodas jūrā, ir radio aprīkojums, ar kuru var:
4.1. pārraidīt avārijas ziņojumu krasta radiostacijai, izmantojot vismaz divus dažādus neatkarīgus līdzekļus, kas
izmanto atšķirīgas radiosakaru sistēmas;
4.2. saņemt avārijas ziņojumus, ko pārraida no krasta uz kuģi;
4.3. pārraidīt un saņemt avārijas ziņojumus, ko pārraida no viena kuģa uz otru;
4.4. pārraidīt un saņemt meklēšanas un glābšanas koordinācijas ziņojumus;
4.5. pārraidīt un saņemt atrašanās vietas noteikšanas signālus;
2
/
28
4.6. pārraidīt un saņemt kuģošanas drošības informāciju;
4.7. pārraidīt un saņemt vispārējās nozīmes radiosakarus uz krasta radiostacijām vai tīkliem;
4.8. nodrošināt divpusējus sakarus no kuģa uz kuģi.
5. Kuģi aprīko ar radioiekārtām, kas nodrošina šo noteikumu 
4. punktā
 minēto prasību izpildi visos jūras rajonos,
kuros kuģis atradīsies paredzēto braucienu laikā.
6. Katra radioiekārta ir:
6.1. izvietota tā, lai mehāniskas, elektriskas vai citas izcelsmes kaitīgas ietekmes neiespaido tās lietošanu, kā
arī lai nodrošinātu elektromagnētisko saderību un izvairīšanos no kaitīgas mijiedarbības ar citu aprīkojumu;
6.2. izvietota tā, lai nodrošinātu vieglu pieejamību un drošu izmantošanu;
6.3. aizsargāta pret ūdens, temperatūras un citu nelabvēlīgu vides apstākļu iedarbību;
6.4. apgādāta ar drošu, pastāvīgi nostiprinātu elektrisko apgaismojumu, kas ir neatkarīgs no galvenā un avārijas
elektriskās enerģijas avota un nodrošina radioiekārtas pilnvērtīgu izmantošanu;
6.5. skaidri marķēta ar izsaukuma signālu, kuģa stacijas identifikatoru un citiem kodiem, kas nepieciešami,
izmantojot radioiekārtu;
6.6. apgādāta ar antenu izvietojuma plānu, lietošanas instrukcijām un diagrammām avārijas sakaru
nodrošināšanai.
7. Radioiekārtas, kas paredzētas avārijas signāla pārraidīšanai, nodrošina ar nepārtrauktu automātisku informāciju
par kuģa pozīciju. Aktivizējot avārijas pogu, minētā informācija tiek iekļauta avārijas ziņojumā.
8. Ultraīsviļņu radiotelefona kanālu vadība, kas nepieciešama kuģošanas drošībai, ir ērti pieejama stūres mājā kuģa
vadīšanas vietā un nodrošina radiosakaru iespēju no stūres mājas spārniem.
9. Ja šo noteikumu 4.2., 4.3. un 4.4. apakšpunktā minētajām prasībām atbilstošs kuģis, kas nav aprīkots jūras
rajonu A1, A2 vai A3 šķērsošanai, šķērso minētos jūras rajonus vienu reizi, tam šo noteikumu 
11.
, 
12.
, 
13. 
un 
14.
punktā
 minētās prasības nepiemēro.
10. Kuģus, kas kuģo iekšējos ūdeņos ostu akvatorijās, aprīko ar šo noteikumu 11.1. un 11.2. apakšpunktā minēto
iekārtu. Šajā punktā minēto prasību kuģa īpašnieks piemēro pēc saviem ieskatiem kuģiem, kas kuģo iekšējos ūdeņos
ārpus ostu akvatorijām.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
2.2. Prasības radio aprīkojumam
(Apakšnodaļas nosaukums MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
2.2.1. Kravas kuģi
11. Kuģus, kas kuģo jūras rajonā A1, aprīko ar:
11.1. ultraīsviļņu radioiekārtu, kas nodrošina:
3
/
28
11.1.1. divpusējus radiotelefona sakarus 156,800 MHz (16. kanāls), 156,650 MHz (13. kanāls) un 156,300
MHz (6. kanāls) frekvencēs;
11.1.2. vismaz D klases DSC sistēmas izsaukuma noraidīšanu 156,525 MHz frekvencē (70. kanāls) ar
iespēju nosūtīt avārijas izsaukumu 70. kanālā no kuģa vadības vietas;
11.2. atsevišķu radioiekārtu (vai kombinētu ar šo noteikumu 11.1.2. apakšpunktā minēto iekārtu), kas nodrošina
DSC dežūruztveršanu ultraīsviļņu 70. kanālā;
11.3. atsevišķu ultraīsviļņu radiostaciju (vai kombinētu ar šo noteikumu 11.1. apakšpunktā minēto iekārtu), kas
nodrošina vispārējas nozīmes radiosakarus, izmantojot radiotelefoniju;
11.4. pārnēsājamo globālās jūras negadījumu un drošības sistēmas (turpmāk – GMDSS) ultraīsviļņu
radiostaciju;
11.5. avārijas radioboju (EPIRB), kas:
11.5.1. noraida avārijas ziņojumu, izmantojot satelītu sistēmu, kas darbojas 406 MHz frekvencē;
11.5.2. nostiprināta viegli sasniedzamā vietā;
11.5.3. aktivizējama un pārvietojama ar rokām, lai viens cilvēks to varētu aiznest līdz glābšanas līdzeklim;
11.5.4. brīvi uzpeld un automātiski aktivizējas, ja kuģis grimst.
12. Kuģus, kas kuģo jūras rajonā A1 un A2, papildus šo noteikumu 
11. punktā
 minētajām prasībām aprīko ar:
12.1. vidējo viļņu radioiekārtu, kas noraida un saņem avārijas un drošības signālus:
12.1.1. 
2187,5 kHz frekvencē, izmantojot DSC;
12.1.2. 
2182 kHz frekvencē, izmantojot radiotelefoniju;
12.1.3. atsevišķu radioiekārtu (vai kombinētu ar šo noteikumu 12.1.1. apakšpunktā minēto iekārtu), kas
nodrošina DSC dežūruztveršanu 2187,5 kHz frekvencē;
12.2. atsevišķu vidējo viļņu radiostaciju (vai kombinētu ar šo noteikumu 12.1. apakšpunktā minēto iekārtu), kas
nodrošina vispārējas nozīmes radiosakarus, izmantojot radiotelefoniju;
12.3. kādu no iekārtām, kas avārijas ziņojumu noraidīšanai no kuģa uz krasta staciju izmanto radiosakarus,
atšķirīgus no vidējiem viļņiem. Šim nolūkam parasti izmanto avārijas radioboju;
12.4. radiolokācijas atbildētāju (turpmāk – SART) vai automātiskās identifikācijas sistēmas meklēšanas un
glābšanas raidītāju (turpmāk – AIS-SART), kas ir novietots tā, lai to varētu ērti izmantot;
12.5. NAVTEX uztvērēju.
13. Kuģus, kas kuģo jūras rajonā A1, A2 un A3, papildus šo noteikumu 
12. punktā
 minētajām prasībām aprīko ar
vienu no šādām iekārtām:
13.1. 
Inmarsat
 kuģa zemes staciju, kas var:
13.1.1. noraidīt un saņemt avārijas un drošības ziņojumus ar tiešās drukas telegrāfiju (turpmāk – NBDP);
13.1.2. nosūtīt un saņemt avārijas izsaukumus;
13.1.3. nodrošināt dežūru avārijas trauksmes ziņojumiem, kas raidīti no krasta uz kuģi (ieskaitot tādus, kas
adresēti noteiktiem ģeogrāfiskiem rajoniem);
4
/
28
13.1.4. noraidīt un saņemt vispārējas nozīmes radiosakarus, izmantojot NBDP;
13.2. vidējo viļņu un īsviļņu radioiekārtu, kas var:
13.2.1. noraidīt un saņemt avārijas un drošības ziņojumus visās avārijas un drošības frekvencēs no 1605 kHz
līdz 4000 kHz un no 4000 kHz līdz 27500 kHz, izmantojot DSC, radiotelefoniju un NBDP;
13.2.2. nodrošināt DSC dežūruztveršanu 2187,5 kHz frekvencē, 8414,5 kHz frekvencē un vienā no DSC
avārijas un drošības frekvencēm 4207,5 kHz, 6312 kHz, 12577 kHz vai 16804,5 kHz kā atsevišķa iekārta vai
kombinēta ar šo noteikumu 13.2.1. apakšpunktā minēto iekārtu;
13.2.3. nodrošināt iespēju noraidīt un saņemt vispārējas nozīmes radiosakarus, izmantojot radiotelefoniju vai
NBDP, ar atsevišķu vidējo viļņu un īsviļņu radioiekārtu (vai kombinētu ar šo noteikumu 13.2.1. apakšpunktā
minēto iekārtu) no 1605 kHz līdz 4000 kHz frekvenču joslā un no 4000 kHz līdz 27500 kHz frekvenču joslā.
14. Šo noteikumu 11. (izņemot 
11.5
. apakšpunktu), 
12. 
un 
13. punktā
 minēto radio aprīkojumu uzstāda kuģa
vadības vietā.
2.2.2. Pasažieru kuģi
15. Pasažieru kuģus, kas kuģo jūras rajonā A1, aprīko saskaņā ar šo noteikumu 
11. punktā
 minētajām prasībām,
papildus uzstādot šo noteikumu 12.3. apakšpunktā minēto SART vai AIS-SART.
16. Pasažieru kuģus, kas kuģo jūras rajonā A1 un A2, aprīko saskaņā ar šo noteikumu 
12. punktā
 minētajām
prasībām.
2.2.3. Zvejas kuģi
17. Kuģus, kas kuģo jūras rajonā A1, aprīko saskaņā ar šo noteikumu 
11. punktā
 minētajām prasībām.
18. Kuģus, kas kuģo jūras rajonā A1 un A2, aprīko saskaņā ar šo noteikumu 
12. punktā
 minētajām prasībām.
19. Kuģus, kas kuģo jūras rajonā A1, A2 un A3, aprīko saskaņā ar šo noteikumu 
13. punktā
 minētajām prasībām.
20. Aprīkojot kuģus saskaņā ar šo noteikumu 
17.
, 
18. 
un 
19. punktā
 minētajām prasībām, ņem vērā, ka:
20.1. katru jaunu kuģi, kura garums ir 24 metri un lielāks, un katru esošo kuģi, kura garums ir 45 metri un
lielāks, aprīko vismaz ar trim divpusējām ultraīsviļņu pārnēsājamām GMDSS radiostacijām;
20.2. uz jauniem kuģiem, kuru garums ir 24 metri un lielāks, bet mazāks par 45 metriem, saskaņojot ar valsts
akciju sabiedrību "Latvijas Jūras administrācija" (turpmāk – Jūras administrācija), ir atļauts šo noteikumu 20.1.
apakšpunktā minēto radiostaciju skaitu samazināt līdz divām, ja, ņemot vērā kuģa ekspluatācijas rajonu un
apkalpes locekļu skaitu, trīs radiostacijas nav nepieciešamas;
20.3. uz esošajiem kuģiem, kuru garums ir 24 metri un lielāks, bet mazāks par 45 metriem, pārnēsājamo
ultraīsviļņu radiotelefonu skaitu var samazināt līdz vienam;
20.4. uz kuģiem, kuru garums ir 45 metri un lielāks, uz katra borta uzstāda vismaz vienu SART vai AIS-SART,
ko izvieto tā, lai to varētu viegli novietot kolektīvajā glābšanas līdzeklī, vai arī katrā kolektīvajā glābšanas līdzeklī
izvieto vienu SART vai AIS-SART;
20.5. uz kuģiem, kuri kuģo ziemeļu teritoriālajā rajonā, katra glābšanas laiva, glābšanas plosts un glābējlaiva
papildus ir stacionāri aprīkota ar SART vai AIS-SART;
5
/
28
20.6. uz kuģiem, kuru garums ir mazāks par 45 metriem, uzstāda vismaz vienu SART vai AIS-SART;
20.7. esošos kuģus, kuru garums ir mazāks par 24 metriem un kuri kuģo tikai rajonā A1, saskaņojot ar Jūras
administrāciju, ir atļauts atbrīvot no prasības par SART vai AIS-SART nodrošināšanu.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
21. Zvejas kuģiem, ņemot vērā kuģa ekspluatācijas rajonu un saskaņojot ar Jūras administrāciju, ir atļauts
nepiemērot šo noteikumu 
17.
, 
18.
, 
19. 
un 
20. punktā
 minētās prasības vai piemērot tās ar nosacījumiem, nodrošinot,
ka šādi kuģi:
21.1. atbilst šo noteikumu 
4. punktā
 minētajām prasībām;
21.2. neapdraud kuģošanas drošību kopumā.
2.2.4. Atpūtas kuģi
22. Radio aprīkojums uz atpūtas kuģiem, kuru korpusa garums ir lielāks par 24 metriem, atbilst prasībām, kas
noteiktas kravas kuģiem.
23. A un B kategorijas atpūtas kuģi, kura korpusa garums ir 24 metri un mazāks, aprīko ar:
23.1. ultraīsviļņu radioiekārtu, kas nodrošina vismaz D klases DSC sistēmas ziņojuma noraidīšanu 156,525
MHz frekvencē (70. kanāls) ar iespēju nosūtīt avārijas ziņojumu 70. kanālā no kuģa vadības vietas;
23.2. vismaz vienu pārnēsājamu šļakatu necaurlaidīgu ultraīsviļņu radiostaciju. Ja kuģis ir aprīkots ar vairāk nekā
vienu glābšanas plostu, nodrošina glābšanas plostu skaitam atbilstošu vai lielāku pārnēsājamo radiostaciju
skaitu;
23.3. vidējo viļņu un īsviļņu radioiekārtu, kas noraida un saņem avārijas un drošības signālus, izmantojot DSC un
radiotelefoniju 2182 kHz frekvencē (var neaprīkot B kategorijas atpūtas kuģus, kuri nav paredzēti
komercdarbībai);
23.4. jūras satelītsakaru iekārtām (šo noteikumu 23.3. apakšpunktā minētās radioiekārtas vietā vai paralēli tai),
kas var:
23.4.1. nosūtīt un saņemt avārijas izsaukumus;
23.4.2. nodrošināt dežūru avārijas trauksmes ziņojumiem, kas raidīti no krasta uz kuģi (ieskaitot tādus, kas
adresēti noteiktiem ģeogrāfiskiem rajoniem);
23.5. NAVTEX uztvērēju;
23.6. avārijas radioboju (var neaprīkot B kategorijas atpūtas kuģus, kuri nav paredzēti komercdarbībai), kas:
23.6.1. noraida avārijas ziņojumu, izmantojot satelītu sistēmu, kas darbojas 406 MHz frekvencē;
23.6.2. ir nostiprināta viegli sasniedzamā vietā;
23.6.3. ir aktivizējama un viegli pārvietojama (viens cilvēks to var aiznest līdz glābšanas līdzeklim).
24. C kategorijas atpūtas kuģi, kura korpusa garums ir 24 metri un mazāks:
24.1. aprīko ar ultraīsviļņu radioiekārtu, kas nodrošina DSC sistēmas izsaukuma noraidīšanu 156,525 MHz
frekvencē (70. kanāls) ar iespēju nosūtīt avārijas izsaukumu 70. kanālā no kuģa vadības vietas (var neaprīkot
atpūtas kuģus, kas nav paredzēti komercdarbībai);
6
/
28
24.2. aprīko ar vismaz vienu pārnēsājamu šļakatu necaurlaidīgu ultraīsviļņu radiostaciju;
24.3. ieteicams aprīkot ar vidējo viļņu un īsviļņu radioiekārtu, kas pārraida un saņem avārijas un drošības
signālus, izmantojot DSC un radiotelefoniju 2182 kHz frekvencē;
24.4. ieteicams aprīkot ar NAVTEX uztvērēju.
25. Šo noteikumu 24.3. apakšpunktā minētās radioiekārtas vietā vai paralēli tai atļauts izmantot jūras satelītsakaru
ierīces, kas var:
25.1. nosūtīt un saņemt avārijas izsaukumus;
25.2. nodrošināt dežūru avārijas trauksmes ziņojumiem, kas raidīti no krasta uz kuģi (ieskaitot tādus, kas
adresēti noteiktiem ģeogrāfiskiem rajoniem).
26. D kategorijas atpūtas kuģi, kura korpusa garums ir 12 metri un lielāks, un visus D kategorijas atpūtas kuģus,
kuri kuģo ostu akvatorijās, aprīko ar vismaz vienu pārnēsājamu šļakatu necaurlaidīgu ultraīsviļņu radiostaciju, kas
nodrošina avārijas un drošības signālu noraidīšanu un saņemšanu 156,800 MHz frekvencē (16. kanāls).
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
2.3. Radio aprīkojuma uzstādīšana un uzturēšana darba kārtībā
27. Aprīkojumu uzstāda atbilstoši projektam, kas saskaņots ar Jūras administrāciju. Aprīkojums ir viegli pieejams
pārbaudēm un apkalpošanai uz kuģa.
28. Aprīkojumu nodrošina ar nepieciešamo informāciju tā pareizai lietošanai un apkalpošanai saskaņā ar ražotāja
tehnisko dokumentāciju.
29. Aprīkojumu apgādā ar piemērotiem instrumentiem un rezerves daļām, kas nodrošina tā apkalpošanu un
lietošanu.
30. Aprīkojumu uztur tā, lai nodrošinātu šo noteikumu 
6. punktā
 minēto prasību izpildi.
31. Lai nodrošinātu aprīkojuma nepārtrauktu darbību:
31.1. dublē kuģa aprīkojumu;
31.2. veic aparatūras apkopi krasta apkalpošanas punktos, noslēdzot līgumu ar komersantu, kuru sertificējusi
Jūras administrācija saskaņā ar normatīvajiem aktiem par kuģu aprīkojumu (turpmāk – sertificēts komersants);
31.3. kuģa komandā iekļauj radioelektronikas speciālistu, kurš apkalpo aparatūru jūrā.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
32. Ja kuģis kuģo jūras rajonā A1 vai A2, kuģa aprīkojuma darbību nodrošina vienā no šo noteikumu 
31. punktā
minētajiem aprīkojuma nepārtrauktas darbības nodrošināšanas veidiem, bet, ja kuģis kuģo jūras rajonos A3 vai A4, –
divos no tiem.
33. Ņemot vērā kuģa tipu un darbības veidu, Jūras administrācija var atbrīvot kuģi no šo noteikumu 
31. punktā
minētajiem aprīkojuma nepārtrauktas darbības nodrošinājuma veidiem vai atļaut izmantot vienu no tiem.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
7
/
28
34. Šajos noteikumos minētajam aprīkojumam, ko paredzēts uzstādīt uz kuģa, ir atbilstības sertifikāts saskaņā ar
prasībām, kas noteiktas normatīvajos aktos par kuģu aprīkojumu.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
35. Aprīkojuma uzstādīšanu, remontu un apkopi krastā veic sertificēts komersants.
36. Šo noteikumu 
2. nodaļā
 minētā aprīkojuma pārbaudi veic ne retāk kā reizi trijos gados pēc sākotnējās radio
aprīkojuma pārbaudes veikšanas. Pārbaudi veic sertificēts komersants vai klasifikācijas sabiedrība (atzīta
organizācija), ar kuru Jūras administrācija ir noslēgusi pilnvarojuma līgumu par kuģa tehnisko uzraudzību (turpmāk –
atzīta organizācija).
37. Par šo noteikumu 
36. punktā
 minētās pārbaudes rezultātiem sastāda kuģa radio aprīkojuma pārbaudes aktu
(
1.pielikums
). Minēto aktu glabā uz kuģa.
38. Saņemot informāciju par aprīkojuma neatbilstību šo noteikumu prasībām, Jūras administrācija veic aprīkojuma
ārpuskārtas pārbaudi.
2.4. Elektroenerģijas avoti
(Apakšnodaļas nosaukums grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
39. Kuģa darbības laikā nodrošina pietiekamu elektroenerģijas padevi radio aprīkojuma darbībai, kā arī rezerves
elektroenerģijas avota uzlādēšanai.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
40. Kuģus aprīko ar radio aprīkojuma rezerves elektroenerģijas avotu, kas nodrošina avārijas un drošības
radiosakarus, ja galvenais un avārijas elektroenerģijas avots nedarbojas. Rezerves elektroenerģijas avots nodrošina
vienlaicīgu ultraīsviļņu radioiekārtas un vidējo viļņu un īsviļņu radioiekārtas vai 
Inmarsat
 kuģa zemes stacijas un papildu
slodžu darbību jebkuros laikapstākļos laikposmā, kas nav mazāks par:
40.1. sešām stundām;
40.2. vienu stundu, ja avārijas elektroenerģijas avots pilnībā nodrošina nepieciešamo elektrisko un radioiekārtu
apgādi laikposmā, kas nav mazāks par sešām stundām.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
41. Rezerves elektroenerģijas avots (avoti) ir neatkarīgs no kuģa enerģētiskās iekārtas un elektriskā tīkla.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
42. Ja papildus ultraīsviļņu radioiekārtai ir uzstādītas vismaz divas radioiekārtas, kuras var pieslēgt rezerves
elektroenerģijas avotam (avotiem), to nodrošina ar pietiekamu kapacitāti, lai šo noteikumu 40.1. un 40.2. apakšpunktā
minētajos laikposmos attiecīgi apgādātu:
42.1. ultraīsviļņu radioiekārtu un visas pārējās radioiekārtas, kas vienlaicīgi var būt pieslēgtas rezerves
elektroenerģijas avotam;
42.2. ultraīsviļņu radioiekārtu un to radioiekārtu, kas patērē visvairāk enerģijas, ja rezerves elektroenerģijas
avotam vienlaikus ar ultraīsviļņu radioiekārtu var pieslēgt tikai vienu papildu radioiekārtu.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
43. Rezerves elektroenerģijas avotu izmanto, lai pieslēgtu šo noteikumu 6.4. apakšpunktā minēto elektrisko
apgaismojumu.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
8
/
28
44. Ja rezerves elektroenerģijas avots ir uzlādējams akumulators (akumulatori):
44.1. akumulatoru nodrošina ar automātisku uzlādēšanas iekārtu, kas spēj to uzlādēt līdz minimālajai
kapacitātei 10 stundu laikā;
44.2. akumulatoru kapacitāti, izmantojot piemērotu metodi, pārbauda ne retāk kā reizi gadā. Pārbaudi veic,
kuģim atrodoties piestātnē.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
45. Akumulatoru baterijas, kas ir rezerves enerģijas avots, izvieto un saslēdz tā, lai nodrošinātu:
45.1. augstu apkalpošanas iespēju;
45.2. pietiekamu kalpošanas laiku;
45.3. pietiekamu drošību;
45.4. akumulatoru bateriju temperatūru ražotāja noteiktajās robežās gan uzlādējot, gan bez slodzes.
46. Ja ir nepieciešams nepārtraukti ievadīt radioiekārtās šajā nodaļā noteikto informāciju no kuģa navigācijas vai
cita aprīkojuma, tad, lai nodrošinātu radioiekārtas pareizu darbību, paredz līdzekļus, lai kuģa galvenā vai avārijas
elektroenerģijas avota bojājuma gadījumā nodrošinātu šīs informācijas ievadīšanas nepārtrauktību.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
3. Radiosardzes
47. Uz kuģa uztur nepārtrauktu sardzi:
47.1. ultraīsviļņu 16. kanālā, ja tas saskaņā ar šo noteikumu prasībām ir aprīkots ar ultraīsviļņu radioiekārtu;
47.2. ultraīsviļņu DSC 70. kanālā, ja tas saskaņā ar šo noteikumu prasībām ir aprīkots ar ultraīsviļņu DSC
radioiekārtu;
47.3. avārijas un drošības DSC frekvencē 2187,5 kHz, ja tas saskaņā ar šo noteikumu prasībām ir aprīkots ar
vidējo viļņu radioiekārtu;
47.4. avārijas un drošības DSC frekvencēs 2187,5 kHz un 8414,5 kHz, kā arī vismaz vienā no avārijas un
drošības DSC frekvencēm 4207,5 kHz, 6312 kHz, 12577 kHz vai 16804,5 kHz atbilstoši dienas laikam un kuģa
ģeogrāfiskajai vietai, ja kuģis saskaņā ar šo noteikumu prasībām ir aprīkots ar īsviļņu un vidējo viļņu radioiekārtu.
Šo sardzi uztur, izmantojot skenējošo uztvērēju;
47.5. satelītu avārijas ziņojumu saņemšanai no krasta uz kuģi, ja kuģis saskaņā ar šo noteikumu prasībām ir
aprīkots ar 
Inmarsat
 kuģa zemes staciju.
48. Uz kuģa uztur radiosardzi kuģošanas drošības informācijas radioraidījumu saņemšanai atbilstošā frekvencē
(frekvencēs), kurā šo informāciju pārraida rajonā, kur kuģo kuģis.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
49. Uz kuģa, kas kuģo ostas teritorijā, papildus šo noteikumu 
47. punktā
 minētajam uztur sardzi saskaņā ar
attiecīgās ostas noteikumiem.
4. Radio aprīkojuma apkalpošana
9
/
28
50. Kuģa radio aprīkojuma apkalpošanu nodrošina kvalificēti radio operatori.
51. Personāla kvalifikāciju apliecina Jūras administrācijas Jūrnieku reģistra sertifikāts, kas izdots saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par jūrnieku sertificēšanu.
52. Vienu no sardzes stūrmaņiem kuģa kapteinis norīko par atbildīgo personu radiosakaru uzturēšanai avārijas
gadījumā.
53. Ierakstus par radiosakariem, kas ir svarīgi cilvēku dzīvībai un drošībai jūrā, izdara kuģa GMDSS radio žurnālā
saskaņā ar Jūras administrācijas prasībām. Uz kuģiem, kas kuģo iekšējos ūdeņos vai jūras rajonā A1, ierakstus par
radiosakariem izdara kuģa žurnālā.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
5. Avārijas radiobojas kodēšana, reģistrēšana un apkalpošana
54. Uz Latvijas kuģiem uzstāda avārijas radiobojas, kurām ir starptautiskās satelītu sistēmas, kas paredzēta
avārijas radioboju briesmu signālu uztveršanai un avārijas vietas noteikšanai (COSPAS-SARSAT), tipa atzīšanas
sertifikāts. Sertifikāta numuru ražotājs norāda avārijas radiobojas tehniskajā dokumentācijā.
55. Uz Latvijas kuģiem uzstādāmās vai esošās avārijas radiobojas kodē vai pārkodē sertificēts komersants,
kodēšanai izmantojot lietotāja protokolu ar deviņu ciparu kuģa, krasta radiostacijas vai kuģu grupas identifikācijas kodu
(turpmāk – MMSI numurs), ko piešķir valsts akciju sabiedrība "Elektroniskie sakari".
56. Avārijas radioboju pārkodē, ja:
56.1. kuģi, uz kura tā atrodas, izslēdz no Latvijas Kuģu reģistra;
56.2. kuģim, uz kura tā atrodas, maina MMSI numuru;
56.3. to uzstāda uz cita kuģa.
57. Uz Latvijas kuģiem uzstādītās avārijas radiobojas reģistrē Jūras administrācijā.
58. Avārijas radiobojas reģistrēšanai nepieciešami šādi dati:
58.1. reģistrācijas nolūks;
58.2. informācija par ražotāju;
58.3. informācija par lietotāju;
58.4. informācija par kuģi;
58.5. kodēšanas protokola kopija;
58.6. ikgadējās pārbaudes akts ar iekodētās informācijas izdruku.
59. Avārijas radioboju reģistrē pēc kodēšanas, pārkodēšanas, kā arī tad, ja ir mainīta:
59.1. informācija par lietotāju:
10
/
28
59.1.1. īpašnieks;
59.1.2. adrese;
59.1.3. avārijas kontakttelefona numurs;
59.2. informācija par kuģi:
59.2.1. vārds, izsaukuma signāls;
59.2.2. kuģa izmēri, korpusa krāsa;
59.2.3. pieļaujamais cilvēku skaits uz kuģa;
59.2.4. radiosakaru iekārtas.
60. Jūras administrācija pēc avārijas radiobojas reģistrācijas izsniedz lietotājam reģistrācijas karti (
2. pielikums
) un
nosūta tās kopiju Nacionālo bruņoto spēku Jūras spēku flotiles Krasta apsardzes dienesta Jūras meklēšanas un
glābšanas koordinācijas centram (turpmāk – MRCC).
61. MRCC reizi gadā kopā ar Jūras administrāciju salīdzina avārijas radioboju datubāzē reģistrēto informāciju.
62. Katra avārijas radioboja, kas uzstādīta uz Latvijas kuģa, ir apgādāta ar tehnisko dokumentāciju.
63. Avārijas radioboju uzstāda vietā, kur:
63.1. tai piekļūt un novietot to glābšanas līdzeklī var viens cilvēks;
63.2. piekļuvei netiek izmantots vertikālais traps;
63.3. peldošā līne uzpeldēšanas laikā neaizķeras aiz kuģa konstrukcijām.
64. Uz avārijas radiobojas ir uzlīme ar šādu informāciju:
64.1. īsa lietošanas instrukcija;
64.2. ieprogrammētais 15 zīmju heksadecimālais identifikācijas kods (MMSI numurs un tehniskā informācija par
avārijas radioboju, ko ieprogrammē sertificēts komersants);
64.3. baterijas derīguma termiņš;
64.4. sertificēta komersanta nosaukums un veiktās pārbaudes datums.
65. Avārijas radioboju pārbauda reizi mēnesī saskaņā ar ražotāja instrukciju un izdara attiecīgu ierakstu GMDSS
radio žurnālā.
66. Par avārijas radiobojas nozaudēšanu kuģis nekavējoties informē tuvāko jūras meklēšanas un glābšanas
koordinācijas centru.
67. Avārijas radioboju aktivizē avārijas situācijā. Ja avārijas situācijas nav un aktivizēšana notikusi kļūdaini:
67.1. pārtrauc avārijas signāla pārraidi;
67.2. paziņo par kļūdu tuvākajam jūras meklēšanas un glābšanas koordinācijas centram, norādot kuģa vārdu,
11
/
28
izsaukuma signālu un MMSI numuru.
68. Reizi gadā avārijas radioboju pārbauda sertificēts komersants. Maksimāli pieļaujamais laika intervāls starp
pārbaudēm ir 17 mēneši. Pēc pārbaudes aizpilda ikgadējās pārbaudes aktu (
3. pielikums
). Pārbaudēs izmanto
kalibrētu mēraparatūru. Kalibrēšanas biežumu nosaka mēraparatūras ražotājs.
69. Ikgadējā avārijas radiobojas pārbaude ietver:
69.1. uzstādīšanas vietas un montāžas pārbaudi;
69.2. līnes esības, tās stiprinājuma un stāvokļa pārbaudi (līne ir satīta un nav saistīta ar kuģi vai montāžas
kronšteinu);
69.3. vizuālo apskati defektu atklāšanai;
69.4. paštestēšanu;
69.5. identifikāciju, uzlīmes ar 15 zīmju heksadecimālo identifikācijas kodu pārbaudi;
69.6. pārraidītā signāla dekodēšanu, 15 zīmju heksadecimālā identifikācijas koda un citas raidītā signāla
informācijas pārbaudi, pārbaudi par 15 zīmju heksadecimālā identifikācijas koda un MMSI numura atbilstību
uzlīmē norādītajam;
69.7. reģistrācijas dokumentu pārbaudi;
69.8. baterijas derīguma termiņa pārbaudi;
69.9. hidrostata darbības un derīguma termiņa pārbaudi;
69.10. pārbaudi izstarojuma 406 MHz frekvencē, izmantojot paštestēšanas metodi vai ierīci, lai izvairītos no
briesmu signāla noraidīšanas satelītu sistēmai;
69.11. pārbaudi izstarojuma 121,5 MHz frekvencē, izmantojot paštestēšanas metodi vai ierīci, lai izvairītos no
satelītu sistēmas aktivizēšanas;
69.12. avārijas radiobojas novietošanu atpakaļ montāžas kronšteinā, pārliecinoties, vai nenotiek raidīšana;
69.13. pārbaudi par lietošanas instrukcijas esību uz kuģa.
70. Reizi piecos gados pēc uzstādīšanas avārijas radiobojas pārbaudi pēc ražotāja apstiprinātas programmas
vienlaikus ar akumulatoru baterijas maiņu veic sertificēts komersants.
71. Šo noteikumu 
69. 
un 
70. punktā
 minētos pārbaužu aktus glabā uz kuģa.
6. Navigācijas aprīkojuma prasības
72. Šajā nodaļā minētās prasības piemēro kuģiem saskaņā ar SOLAS konvencijas V nodaļas 
1. 
noteikuma 
4.
punktu
, un tās attiecas uz:
72.1. kuģiem, kuru bruto tilpība ir mazāka par 150;
72.2. kuģiem, kuru bruto tilpība ir mazāka par 500 un kuri neveic starptautiskus reisus;
72.3. zvejas kuģiem.
12
/
28
73. Saskaņā ar SOLAS konvencijas
 V nodaļas
 
1. 
noteikuma 
4. punktu
 uz šo noteikumu 
72. punktā
 minētajiem
kuģiem attiecina SOLAS konvencijas V nodaļas 15., 16., 17., 18., 20., 21., 22. (izņemot zvejas kuģus), 23., 24., 25.,
26. un 27. noteikuma prasības.
74. Jūras administrācija saskaņā ar SOLAS konvencijas
 V nodaļas
 3. noteikumu var piešķirt izņēmumus šajā
nodaļā noteikto prasību piemērošanā.
75. Kuģiem, kuri kuģo iekšējos ūdeņos, ieskaitot ostu akvatorijas, šīs nodaļas prasības piemēro, ja, ņemot vērā
kuģošanas rajona apstākļus, tas ir lietderīgi un praktiski iespējams.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
76. Šīs nodaļas nosacījumus kuģa īpašnieks piemēro pēc saviem ieskatiem atpūtas kuģiem, kuru korpusa garums
ir 12 metri un mazāks. Atpūtas kuģiem, kuru korpusa garums ir lielāks par 24 metriem, navigācijas aprīkojums atbilst
kravas kuģu aprīkojumam noteiktajām prasībām.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
6.1. Vispārīgās prasības
77. Aprīkojums, kuru paredzēts uzstādīt uz kuģa, atbilst normatīvajiem aktiem par kuģu aprīkojumu.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
78. Uz kuģa ir kuģa žurnāls, kurā ieraksta precīzu informāciju par visiem ar kuģošanu saistītajiem notikumiem un
apstākļiem, kas radušies reisa laikā.
79. Kuģiem, kuri aprīkoti ar automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS), nodrošina šīs aparatūras nepārtrauktu
darbību. Ārkārtējos apstākļos automātiskās identifikācijas sistēmu drīkst izslēgt, ja kapteinis uzskata, ka tas ir
nepieciešams kuģa drošības vai aizsardzības interesēs.
80. Uz kuģa uzstādītajam automātiskās identifikācijas sistēmas aprīkojumam ir obligātas ikgadējās pārbaudes,
kuras veic sertificēts komersants. Pārbaudes aktu glabā uz kuģa.
6.2. Kravas un pasažieru kuģi
81. Kuģi, kuru bruto tilpība ir lielāka par 300, un pasažieru kuģi neatkarīgi no to tilpības ir aprīkoti ar A klases
automātiskās identifikācijas sistēmu.
82. Kuģi ir aprīkoti ar globālās navigācijas satelītu sistēmas vai zemes radionavigācijas sistēmas uztvērēju vai
citiem līdzekļiem, kas piemēroti nepārtrauktai lietošanai paredzētā reisa laikā, nodrošinot automātisku kuģa atrašanās
vietas noteikšanu un atjaunošanu.
82.
1
 Kuģi apgādā ar oficiālām, atjauninātām navigācijas kartēm un navigācijas publikācijām (turpmāk – atbilstošas
navigācijas kartes un publikācijas), kas nepieciešamas reisa plānošanai un tā laikā. Ja kuģi aprīko ar elektronisko
navigācijas karšu attēlošanas un informācijas sistēmu (turpmāk – ECDIS), uzstāda dublējošo aprīkojumu.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
6.2.1. Kuģi, kas būvēti pirms 2002. gada 1. jūlija
13
/
28
83. Kuģi, kuru bruto tilpība ir mazāka par 150, ir aprīkoti ar stūrēšanas kompasu un peilēšanas ierīci.
84. Kuģi, kuru bruto tilpība ir lielāka par 150, papildus šo noteikumu 
83. punktā
 minētajam ir aprīkoti ar:
84.1. galveno magnētisko kompasu ar attiecīgi koriģētu deviāciju un noteiktu tās atlikušo vērtību vai citiem
līdzekļiem, kas nav atkarīgi no strāvas avota, ar iespēju noteikt un parādīt kompasa kursu galvenajā stūrēšanas
vietā;
84.2. pelorusu, peilēšanas ierīci vai citiem līdzekļiem, kas nav atkarīgi no strāvas avota, ar iespēju peilēt 360° pa
horizonta loku;
84.3. rezerves magnētisko kompasu, šo noteikumu 84.1. apakšpunktā minētā galvenā magnētiskā kompasa
aizvietotāju vai iekārtu, kas veic šo noteikumu 84.1. apakšpunktā minētās funkcijas vai žirokompasu;
84.4. komandtiltiņa navigācijas sardzes signalizācijas sistēmu (BNWAS). Ar minēto sistēmu aprīko arī
pasažieru kuģus neatkarīgi no to tilpības.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
85. Kuģi, kuru bruto tilpība ir lielāka par 300, un pasažieru kuģi neatkarīgi no to izmēra papildus ir aprīkoti ar 9 GHz
radiolokācijas iekārtu, lai noteiktu un parādītu attālumu, peilējumu radiolokācijas atbildētājiem, virsūdens objektiem,
šķēršļiem, krasta līnijām un navigācijas tehniskajiem līdzekļiem, kas sniedz palīdzību kuģošanā un ļauj izvairīties no
sadursmēm.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
86. Uz visiem kuģiem neatkarīgi no to izmēra ir sakaru līdzeklis, lai nodotu informāciju par kuģa kursu
komunikācijai ar avārijas stūrēšanas vietu, ja tāda ir.
6.2.2. Kuģi, kas būvēti pēc 2002. gada 1. jūlija
87. Uz visiem kuģiem neatkarīgi no to izmēra ir:
87.1. galvenais magnētiskais kompass ar attiecīgi koriģētu deviāciju un noteiktu tās atlikušo vērtību vai citiem
līdzekļiem, kas nav atkarīgi no strāvas avota, ar iespēju noteikt un parādīt kompasa kursu galvenajā stūrēšanas
vietā;
87.2. peloruss, peilēšanas ierīce vai citi līdzekļi, kas nav atkarīgi no strāvas avota, ar iespēju peilēt 360°
horizonta lokā;
87.3. korekcijas iespējas pārvērst magnētisko kursu un peilējumu īstajā;
87.4. skaņas uztveršanas sistēma, kas dod iespēju sardzes stūrmanim dzirdēt skaņas signālu un noteikt tā
virzienu, ja kuģa komandtiltiņš ir pilnībā izolēts;
87.5. sakaru līdzeklis komunikācijai ar avārijas stūrēšanas vietu, ja tāda ir;
87.6. ja kuģa bruto tilpība ir mazāka par 150 un ja tas ir praktiski iespējams, – radiolokācijas atbildētājs vai citi
līdzekļi, kas ļauj noteikt kuģi, izmantojot 9 GHz un 3 GHz radiolokācijas iekārtu.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
88. Kuģi, kuru bruto tilpība ir lielāka par 150, un pasažieru kuģi neatkarīgi no to tilpības papildus šo noteikumu 
87.
punktā
 minētajam ir aprīkoti ar:
88.1. rezerves magnētisko kompasu, šo noteikumu 87.1. apakšpunktā minētā galvenā magnētiskā kompasa
aizvietotāju vai iekārtu, kas veic šo noteikumu 87.1. apakšpunktā minētās funkcijas;
88.2. dienasgaismas signalizācijas lampu, kas nodrošina iespēju noraidīt gaismas signālus dienā un naktī un
14
/
28
kuras elektroenerģijas avots nav pilnīgi atkarīgs no kuģa elektroenerģijas padeves;
88.3. komandtiltiņa navigācijas sardzes signalizācijas sistēmu (BNWAS) (izņemot kuģus, kas kuģo tikai
iekšējos ūdeņos).
89. Kuģi, kuru bruto tilpība ir no 300 līdz 500, un pasažieru kuģi neatkarīgi no to tilpības papildus šo noteikumu 
88.
punktā
 minētajam ir aprīkoti ar:
89.1. eholoti vai citu elektronisku līdzekli, ar ko mēra un parāda uz displeja ūdens dziļumu;
89.2. 9 GHz radiolokācijas iekārtu, lai noteiktu un parādītu attālumu, peilējumu radiolokācijas atbildētājiem,
virsūdens objektiem, šķēršļiem, bojām, krasta līnijām un navigācijas zīmēm, kas sniedz palīdzību kuģošanā un
ļauj izvairīties no sadursmēm;
89.3. elektronisku mērķu attāluma un peilējuma noteikšanas ierīci (EPA) sadursmes riska noteikšanai;
89.4. ātruma un attāluma mērīšanas ierīci, kas norāda kuģa ātrumu un noieto attālumu attiecībā pret ūdeni;
89.5. noregulētu kursa nodošanas ierīci, kas šo noteikumu 89.2. un 89.3. apakšpunktā minētās iekārtas
apgādā ar informāciju par kuģa kursu.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
6.3. Zvejas kuģi
90. Ja nav noteiks citādi, šī nodaļa attiecas uz jauniem un esošiem zvejas kuģiem, kuru garums ir 15 metri un
lielāks.
91. Zvejas kuģis, kura garums ir 24 metri un lielāks, ir aprīkots ar:
91.1. galveno magnētisko kompasu (izņemot šo noteikumu 
94. punktā
 minēto gadījumu);
91.2. magnētisko kompasu kursa ievērošanai (izņemot gadījumu, ja kursa informācija no šo noteikumu 91.1.
apakšpunktā minētā galvenā magnētiskā kompasa ir pieejama un skaidri saprotama stūres vīram galvenajā
stūrēšanas vietā);
91.3. piemērotiem sakaru līdzekļiem starp galveno magnētisko kompasu un kuģa vadīšanas vietu;
91.4. iekārtu, kas nodrošina iespēju peilēt, cik vien tas ir praktiski iespējams, 360º horizonta lokā.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
92. Katru šo noteikumu 
91. punktā
 minēto magnētisko kompasu pareizi noregulē, kā arī nodrošina tā atlikušās
magnētiskās deviācijas tabulu vai līkni.
93. Kuģi apgādā ar rezerves magnētisko kompasu galvenā magnētiskā kompasa aizvietošanai (izņemot gadījumu,
kad uz zvejas kuģa ir šo noteikumu 91.2. apakšpunktā minētais magnētiskais kompass stūrēšanas vietā vai
žirokompass).
94. Saskaņojot ar Jūras administrāciju un ņemot vērā zvejas kuģa kuģošanas rajonu, zvejas kuģa attālināšanos no
krasta vai zvejas kuģa tipu, atsevišķiem zvejas kuģiem vai kuģu klasēm ir atļauts nepiemērot prasību par galvenā
magnētiskā kompasa nepieciešamību, ja zvejas kuģis ir apgādāts ar piemērotu magnētisko kompasu stūrēšanas vietā.
95. Zvejas kuģus, kuru garums ir mazāks par 24 metriem, saskaņojot ar Jūras administrāciju, apgādā ar kompasu
stūrēšanas vietā un iekārtu, kas nodrošina peilēšanas iespēju.
15
/
28
96. Zvejas kuģus, kuru garums ir 45 metri un lielāks un kuri būvēti pēc 1984. gada 1. septembra, apgādā ar
žirokompasu, kas atbilst šādām prasībām:
96.1. žirokompasa vai tā repitera rādītāji ir labi redzami stūres vīram galvenajā stūrēšanas vietā;
96.2. uz zvejas kuģiem, kuru garums ir 75 metri un lielāks, žirokompasa repitera vai repiteru izvietojums
nodrošina iespēju peilēt, cik vien tas praktiski iespējams, 360º horizonta lokā.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
97. Zvejas kuģus, kuru garums ir 75 metri un lielāks un kuri būvēti pirms 1984. gada 1. septembra, apgādā ar
žirokompasu, kas atbilst šo noteikumu 
96. punktā
 minētajām prasībām.
98. Zvejas kuģus, kuriem ir avārijas stūrēšanas vieta, aprīko vismaz ar telefonu vai citu sakaru līdzekli, lai nodotu uz
šo vietu informāciju par zvejas kuģa kustības virzienu. Zvejas kuģiem, kuru garums ir 45 metri un lielāks un kuri būvēti
1992. gada 1. februārī vai vēlāk, nodrošina vizuālu kompasa rādījumu pieejamību avārijas stūrēšanas vietā.
99. Zvejas kuģus, kuru garums ir 24 metri un lielāks, apgādā ar radiolokācijas iekārtu, kas darbojas 9 GHz
frekvenču joslā. Zvejas kuģiem, kuru garums ir 35 metri un lielāks, bet mazāks par 45 metriem, var piešķirt izņēmumu
saskaņā ar šo noteikumu 
109. punktā
 minētajām prasībām, nodrošinot zvejas kuģa aprīkojuma pilnīgu savietojamību ar
meklēšanas un glābšanas radiolokācijas atbildētāju.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
100. 
(Svītrots ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
101. Kuģus, kas saskaņā ar šo noteikumu 
99. punktu
 ir aprīkoti ar 9 GHz radiolokācijas iekārtu, papildus aprīko ar
elektronisku mērķu attāluma un peilējuma noteikšanas līdzekli (RPA) sadursmes riska noteikšanai. Zvejas kuģus, kuru
garums ir 75 metri un lielāks un kuri būvēti 1984. gada 1. septembrī vai vēlāk, aprīko ar automātisku radiolokācijas
iekārtas mērķu attāluma un peilējuma noteikšanas līdzekli (ARPA) sadursmes riska noteikšanai.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
102. Zvejas kuģus, kuru garums ir 75 metri un lielāks un kuri būvēti pirms 1980. gada 25. maija, un zvejas kuģus,
kuru garums ir 45 metri un lielāks un kuri būvēti 1990. gada 25. maijā un vēlāk, aprīko ar eholoti.
103. Zvejas kuģus, kuru garums ir mazāks par 45 metriem, apgādā ar līdzekļiem dziļuma noteikšanai zem zvejas
kuģa.
104. Zvejas kuģus, kuru garums ir 45 metri un lielāks un kuri būvēti 1984. gada 1. septembrī vai vēlāk, apgādā ar
ierīci ātruma un noietā attāluma uzrādīšanai.
105. Zvejas kuģus, kuru garums ir 75 metri un lielāks un kuri būvēti pirms 1984. gada 1. septembra, un zvejas
kuģus, kuru garums ir 45 metri un lielāks un kuri būvēti 1984. gada 1. septembrī un vēlāk, aprīko ar indikatoriem, kas
parāda stūres pagrieziena leņķi un katras dzenskrūves griešanās ātrumu, bet, ja zvejas kuģis ir aprīkots ar maināma
soļa dzenskrūvēm vai piestūrēšanas iekārtām, papildus parāda arī šādu dzenskrūvju soli un to darba režīmu. Visus
indikatorus izvieto vienā vietā.
106. Zvejas kuģus, kuru garums ir mazāks par 24 metriem, aprīko ar radiolokācijas atstarotāju.
107. Zvejas kuģi, kura pilnais garums pārsniedz 15 metrus, ir aprīkoti ar A klases automātiskās identifikācijas
sistēmu.
108. Kuģi ir aprīkoti ar globālās navigācijas satelītu sistēmas vai zemes radionavigācijas sistēmas uztvērēju vai
citiem līdzekļiem, kas piemēroti nepārtrauktai lietošanai paredzētā reisa laikā, nodrošinot automātisku kuģa atrašanās
16
/
28
vietas noteikšanu un atjaunošanu.
109. Visu veidu aprīkojumu, ko saskaņā ar šiem noteikumiem uzstāda uz zvejas kuģiem, apstiprina Jūras
administrācija. Aprīkojumu, kas uzstādīts pirms attiecīgu aprīkojuma uzstādīšanas prasību pieņemšanas, var atbrīvot
no pilnas atbilstības šīm prasībām, saskaņojot ar Jūras administrāciju.
6.3.1. Signalizēšanas aprīkojums
110. Zvejas kuģus, kuru garums ir 45 metri un lielāks, apgādā ar dienasgaismas signalizācijas lampu, kura nav
atkarīga tikai no zvejas kuģa galvenā elektriskās enerģijas avota. Paredz enerģijas apgādi arī no pārnēsājamiem
akumulatoriem. Zvejas kuģus, kuri strādā ūdeņos, kur var būt dreifējošais ledus, apgādā ar meklēšanas prožektoru,
kas spēj nodrošināt vienu luksu stipru apgaismojumu 750 metru attālumā.
111. Zvejas kuģus, kuru garums ir 45 metri un lielāks, apgādā ar pilnu signālkarogu komplektu.
6.3.2. Redzamība no navigācijas tiltiņa
112. Jauni kuģi, kuru garums ir 45 metri un lielāks, atbilst šādām prasībām:
112.1. jūras virsmas redzamība no zvejas kuģa vadības vietas uz priekšu no zvejas kuģa priekšgala 10º uz katru
pusi nav ierobežota vairāk par diviem zvejas kuģa garumiem vai 500 metriem (izvēlas mazāko garumu)
neatkarīgi no zvejas kuģa iegrimes vai galsveres;
112.2. nepārredzamais sektors, ko rada zvejas rīki vai citi šķēršļi ārpus stūres mājas virzienā uz priekšu, kas
ierobežo jūras virsmas pārredzamību no zvejas kuģa vadības vietas, nepārsniedz 10º. Kopējais nepārredzamā
sektora loks nepārsniedz 20º. Pārredzamos sektorus starp nepārredzamiem sektoriem nodrošina vismaz piecu
grādu lokā. Noteiktajā lokā katrs nepārredzamais sektors nepārsniedz 5º;
112.3. stūres mājas priekšējo iluminatoru apakšējās malas augstumu nosaka pēc iespējas mazāku. Iluminatoru
apakšējā mala nav šķērslis redzamībai uz priekšu;
112.4. stūres mājas priekšējo iluminatoru augšējās malas augstumu nosaka tādu, lai nodrošinātu horizonta
redzamību uz priekšu personai ar acu augstumu 1800 mm virs stūres mājas klāja vietā, no kuras vada kuģi. Ja
administrācija atzīst, ka 1800 mm augstums virs stūres mājas klāja nav nepieciešams un ir nepraktisks, to var
samazināt, bet ne zemāk par 1600 mm virs stūres mājas klāja;
112.5. horizontālo redzamības loku no zvejas kuģa vadības vietas nosaka ne mazāku par 225º virzienā tieši uz
priekšu un līdz 22,5º uz aizmuguri no dvarsa katrā zvejas kuģa pusē;
112.6. horizontālo redzamības loku no stūres mājas spārniem nosaka ne mazāku par 225º (vismaz 45º no
pretējā bortā priekšgala līdz 180º uz tā paša borta aizmuguri);
112.7. horizontālo redzamības loku no galvenās stūrēšanas vietas nosaka ne mazāku par 60º no virziena tieši
uz priekšu uz katru zvejas kuģa pusi;
112.8. zvejas kuģa sāna pārredzamība no stūres mājas spārna.
113. Nodrošina, lai stūres mājas logi atbilstu šādām prasībām:
113.1. logu karkass ir pēc iespējas mazāks, un tas neatrodas tieši pretī darba vietai;
113.2. lai samazinātu atstarošanos, stūres mājas priekšējie logi ir izvietoti slīpi pret vertikāli ar augšējo malu uz
āru leņķī, ne mazākā par 10º un ne lielākā par 25º;
113.3. logi nav polarizēti vai tonēti; 
17
/
28
113.3. logi nav polarizēti vai tonēti;
113.4. vismaz divi stūres mājas priekšējie logi un – atkarībā no stūres mājas formas – papildu logi ir skaidri
caurredzami neatkarīgi no laikapstākļiem.
114. Uz esošiem zvejas kuģiem, ja tas ir praktiski iespējams, ievēro šo noteikumu 
113. punktā
 minētās prasības.
Konstruktīvas izmaiņas vai papildu aprīkojumu nepieprasa.
115. Uz nestandarta konstrukcijas zvejas kuģiem, uz kuriem nav iespējams nodrošināt atbilstību šīs apakšnodaļas
prasībām, veic pasākumus, lai sasniegtu tādu pārredzamības pakāpi, kas ir pēc iespējas tuvāka noteiktajai.
6.3.3. Zvejas kuģa navigācijas instrumenti un publikācijas
116. Zvejas kuģus apgādā ar atbilstošām navigācijas kartēm un publikācijām, kas nepieciešamas reisa plānošanai
un tā laikā.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
117. ECDIS uzskata par atbilstošu šo noteikumu 
116. punktā
 minētajām prasībām attiecībā uz kartēm.
(Grozīts ar MK 
14.08.2018.
 noteikumiem Nr. 510)
118. Uz zvejas kuģa uzstāda dublējošo aprīkojumu, lai nodrošinātu šo noteikumu 
116. punktā
 minēto prasību
izpildi, ja aprīkojuma funkcijas pilnībā vai daļēji pilda elektroniski līdzekļi.
6.4. Atpūtas kuģi
(Apakšnodaļa MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
118.
1
 Atpūtas kuģi aprīko vismaz ar:
118.
1
1. magnētisko kompasu;
118.
1
2. atbilstošām navigācijas kartēm un publikācijām, kas nepieciešamas reisa plānošanai un tā laikā, un
stūrmaņa instrumentiem;
118.
1
3. eholoti vai rokas loti.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
118.
2
 A un B kategorijas atpūtas kuģus aprīko ar lagu vai citu noietās distances mērīšanas instrumentu.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
118.
3
 Atpūtas kuģi aprīko ar pasīvu radiolokācijas atstarotāju (radiolokācijas atstarotāju bez enerģijas avota).
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
118.
4
 Radiolokācijas atstarotājam piemēro normatīvajos aktos par kuģu aprīkojumu noteiktās prasības.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
118.
5
 Navigācijas ugunis, signālus un zīmes uzstāda atbilstoši 1972. gada Konvencijas par starptautiskajiem kuģu
sadursmju novēršanas noteikumiem (COLREG) prasībām.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
18
/
28
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1993. gada 23. novembra Direktīvas 
93/103/EK
 par drošības un veselības prasību minimumu darbā uz
zvejas kuģiem (trīspadsmitās individuālās direktīvas Direktīvas 
89/391/EEK
 16. panta 1. punkta nozīmē);
2) Padomes 1997. gada 11. decembra Direktīvas 
97/70/EK
, ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem,
kuru garums ir 24 metri vai lielāks;
3) Komisijas 1999. gada 18. marta Direktīvas 
1999/19/EK
, ar kuru groza Padomes Direktīvu 
97/70/EK
, ar ko nosaka
saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks.
Ministru prezidente Laimdota Straujuma 
Satiksmes ministra pienākumu izpildītājs, 
iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
Pārbaude veikta atbilstoši IMO SOLAS Konvencijas, ITU Radio noteikumu un Ministru kabineta
2016. gada 12. janvāra noteikumu Nr. 30 "Kuģu radio un navigācijas aprīkojuma izmantošanas un apkalpošanas
noteikumi" prasībām.
Kuģa vārds
 
Numurs Latvijas Kuģu reģistrā
 
Kuģa tips
 
Tilpība
 
Būves gads un vieta
 
Garums
 
Pieraksta osta
 
 
 
Spēkā esoša kuģa radiostacijas atļauja Nr. ______, kas izdota ____. gada ___. ___________, ir
 
/
 
nav
1)
 pieejama
uz kuģa.
118.
6
 A, B, C un D kategorijas atpūtas kuģus, kuru korpusa garums ir lielāks par 12 metriem, aprīko ar skaņas
signālu (miglas tauri). Pārējiem atpūtas kuģiem skaņas signāla vietā var izmantot citas ierīces efektīvas skaņas
radīšanai.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
118.
7
 Ja konstruktīvi nav iespējams izpildīt šo noteikumu 
118.
6
 punktā
 minētās prasības, izmanto citas
ekvivalentas iekārtas, iepriekš saskaņojot ar Jūras administrāciju.
(MK 
14.08.2018.
 noteikumu Nr. 510 redakcijā)
7. Noslēguma jautājums
119. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2006. gada 14. februāra noteikumus Nr. 144 "
Noteikumi par
Latvijas kuģu radio un navigācijas aprīkojuma drošības prasībām
" (Latvijas Vēstnesis, 2006, 37. nr.; 2012, 85. nr.).
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
1. pielikums
Ministru kabineta
2016. gada 
12. janvāra
noteikumiem Nr. 30
Kuģa radio aprīkojuma pārbaudes 
AKTS
19
/
28
Derīguma termiņš ________________
Izsaukuma signāls
 
MMSI numurs
 
NBDP numurs
 
Inmarsat
 ____ numurs
 
Jūras rajoni, kuros kuģis ir sertificēts strādāt:
 A1
 A1 + A2
 A1 + A2 + A3
 A1 + A2 + A3 + A4
1. Vispārīgās prasības
 
Stāvoklis*
Radio aprīkojums
 
Atrašanās vieta
 
Aizsargāts pret ūdens, temperatūras un citu nelabvēlīgu vides apstākļu iedarbību
Aprīkots ar drošu, pastāvīgi nostiprinātu elektrisko apgaismojumu, kas nodrošināts arī ar atbilstošu rezerves
barošanas avotu
Skaidri marķēts ar kuģa izsaukuma signālu, kuģa stacijas identifikatoru un citiem kodiem, kas tiek izmantoti
radiosakaros
________________________________________
* X – atbilst, ―  – neatbilst, NA – nav piemērojams.
1) 
Nevajadzīgo svītrot.
 
2. Radio iekārtas
2.1. Ultraīsviļņu (VHF) aparatūra
 
2.1.1.
VHF radiotelefonijas stacija
Stāvoklis*
 
Ražotājs ___________
 
 
Tips _____________
Sērijas Nr. _____________
 
 
Darbības pārbaudes rezultāts
 
2.1.2.
VHF DSC iekārta
 
Ražotājs ________________
 
Tips ________________
Klase ________________
Sērijas Nr. ________________
 
 
Pozīcijas atjaunošana:
 automātiska
 manuāla
 
 
Darbības pārbaudes rezultāts
 
MMSI numurs korekti ieprogrammēts aparatūrā
 
Vieta, no kuras tiek pārraidīts avārijas izsaukuma signāls
 
 
 
 
 
2.1.3. Papildus VHF radiotelefonijas stacija
 
Ražotājs ________________
 
 
 
Tips ________________
Sērijas Nr. ________________
 
 
Darbības pārbaudes rezultāts
 
________________________________________
* X – atbilst, ―    – neatbilst, NA – nav piemērojams.
1) 
Nevajadzīgo svītrot.
 
 
2.2. MF/HF aparatūra
 
2.2.1. MF/HF radiotelefonijas stacija
 
Stāvoklis*
 
Ražotājs ________________
 
 
 
Tips ________________
Sērijas Nr. ________________
 
 
Darbības pārbaudes rezultāts
 
2.2.2. MF/HF DSC iekārta
 
Ražotājs ______________
 
 
Tips _____________
Klase _____________
Sērijas Nr. _____________
 
20
/
28
 
Pozīcijas atjaunošana:
 automātiska
 manuāla
 
 
Darbības pārbaudes rezultāts
 
MMSI numurs korekti ieprogrammēts aparatūrā
 
Vieta, no kuras tiek pārraidīts avārijas izsaukuma signāls
 
 
 
2.3. NAVTEX uztvērējs
 
Ražotājs ________________
 
 
 
Tips ________________
Sērijas Nr. ________________
 
 
Pārbaudīts, vērtējot saņemtos ziņojumus vai to kopijas
 
Darbības pārbaudes rezultāts
 
 
Secinājums
Aparatūra ir
 
/
 
nav
1)
 atbilstošā darba kārtībā
 
 
________________________________________
* X – atbilst, ―    – neatbilst, NA – nav piemērojams.
1) 
Nevajadzīgo svītrot.
 
 
 
2.4. 
Inmarsat
 ____ kuģa zemes stacija
Stāvoklis*
 
Ražotājs ________________
 
 
 
Tips ________________
Sērijas Nr. ________________
 
 
 
Pozīcijas atjaunošana:
 automātiska
 manuāla
 
 
Iebūvētais EGC uztvērējs nodrošina MSI ziņojumu saņemšanu
 
Darbības pārbaudes rezultāts
 
 
 
 
 
2.5. Avārijas radioboja (EPIRB)
 
 
Ražotājs ________________
 
 
Tips ________________
Sērijas Nr. ________________
 
 
 
 
 
 
Frekvences:
 406 MHz
 121 MHz
 
 
Uzstādīšanas vieta un veids nodrošina radiobojas automātisku aktivizēšanu un brīvu uzpeldēšanu
 
Uzstādīšanas vieta
 
 
 
 
 
 
 
 
Radiobojas identifikators un cita informācija (ieskaitot kuģa izsaukuma signālu) ir skaidri norādīta
uz iekārtas korpusa
 
Pareizs radiobojas identifikators un cita informācija ir ieprogrammēta radiobojā un atbilst uz
radiobojas korpusa norādītajiem datiem
 
Peldošā aukla ir nostiprināta, labā stāvoklī un nav piesieta kuģim vai radiobojas uzstādīšanas
kronšteinam
 
 
 
Darbības pārbaude
 
Ikgadējā pārbaude
Pēdējā ikgadējā pārbaude veikta ____. gada ___. _____________
Pārbaudes akts ir
 
/
 
nav
1)
 pievienots
Krasta apkalpošana
Pēdējā krasta apkalpošana veikta ____. gada ___. _____________
Pārbaudes akts ir
 
/
 
nav
1)
 pievienots
Baterijas derīguma termiņš
 
Hidrostata (HDR) derīguma termiņš
 
Piezīmes
 
Secinājums
Aparatūra ir
 
/
 
nav
1)
 atbilstošā darba kārtībā
________________________________________
* X – atbilst, ―    – neatbilst, NA – nav piemērojams.
 
21
/
28
1) 
Nevajadzīgo svītrot.
2.6. Radiolokācijas atbildētāji (SART)
 
Nr. 1
Nr. 2
Ražotājs
 
 
Tips
 
 
Sērijas Nr.
 
 
Baterijas derīguma termiņš
 
 
Darbības pārbaudes rezultāts
Piezīmes
 
 
Secinājums
Aparatūra ir
 
/
 
nav
1)
 atbilstošā darba
kārtībā
Aparatūra ir
 
/
 
nav
1)
 atbilstošā darba
kārtībā
________________________________________
1) 
Nevajadzīgo svītrot.
 
2.7. Portatīvās VHF radiostacijas
 
Nr. 1
Nr. 2
Nr. 3
Ražotājs
 
 
 
Tips
 
 
 
Sērijas Nr.
 
 
 
Primārās avārijas baterijas
derīguma termiņš
 
 
 
Darbības pārbaudes rezultāts
(aizliegts izmantot pārbaudei
primāro avārijas bateriju)
Piezīmes
 
 
 
Secinājums
Aparatūra ir
 
/
 
nav
1)
atbilstošā darba kārtībā
Aparatūra ir
 
/
 
nav
1)
atbilstošā darba kārtībā
Aparatūra ir
 
/
 
nav
1)
atbilstošā darba kārtībā
________________________________________
1) 
Nevajadzīgo svītrot.
 
 
 
3. Elektriskās enerģijas avoti
Stāvoklis*
3.1. Primārais enerģijas avots:
spriegums:________ V
frekvence: ______ Hz
 
3.2. Avārijas enerģijas avots:
spriegums: ________ V
frekvence: ______ Hz
 
Avārijas enerģijas avots pilnībā nodrošina atbilstošā radio aprīkojuma apgādi
3.3. Rezerves enerģijas avots
3.3.1. Akumulatoru baterija
 
 
Atrašanās vieta
 
 
 
 
 
 
Ražotājs
 
Tips
 
Izgatavošanas datums
 
Nominālā kapacitāte (Аh)
 
Nominālais spriegums (V)
 
Baterijas kapacitāte nodrošina radio aparatūras darbību
1 stundu
 
/
 
3 stundas
 
/
 
6 stundas
1)
Pēdējās kapacitātes pārbaudes datums un rezultāti
 
Mērījumu rezultāti (baterijas atlikusī kapacitāte, elektrolīta
relatīvais blīvums u. c.)
 
Secinājums
Akumulatoru baterija ir
 
/
 
nav
1)
 atbilstošā darba kārtībā
 
3.3.2. Akumulatoru baterijas lādētājs
 
 
Atrašanās vieta
 
 
 
22
/
28
 
Ražotājs
 
 
 
 
Tips: automātisks
 
/
 
manuāls
1)
Nominālā uzlādes strāva (A):
Akumulatoru baterija tiek uzlādēta ne vairāk kā 10 stundu
laikā:
Nodrošina
 
/
 
nenodrošina
 
/
 
nav pārbaudīts
1)
Secinājums
Akumulatoru baterijas lādētājs ir
 
/
 
nav
1)
 atbilstošā darba kārtībā
________________________________________
* X – atbilst, ―    – neatbilst, NA – nav piemērojams.
1) 
Nevajadzīgo svītrot.
 
 
 
4. Aprīkojuma darbības nodrošināšana
Stāvoklis*
Darbība tiek nodrošināta, izmantojot šādas metodes (jūras rajonos A1 un A2 – vismaz viena metode,
jūras rajonos A3 un A4 – vismaz divas metodes):
 
4.1. Aparatūras dublēšana
4.2. Krasta tehniskā apkope un uzturēšana
 
Līgums ar komersantu, kas nodrošina tehniskās apkopes un uzturēšanas iespējas
 
kuģa darbības rajonā uz izsaukuma pamata
 
 
 
Komersanta nosaukums
 
 
 
Līgums ar krasta tehniskās apkopes komersantu ir
 
/
 
nav
1)
 pieejams uz
borta.
 
4.3. Tehniskās apkopes un uzturēšanas iespējas jūrā
 
5. Pārbaudē izmantotās testēšanas un mēraparatūras saraksts
 
5.1.
Aparatūra sprieguma, strāvas stipruma, pretestības un frekvences mērīšanai
 
Tips un sērijas numurs:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
5.2.
Aparatūra VHF un MF/HF raidītāju izstarojuma jaudas un atstarojuma efekta mērīšanai
 
Tips un sērijas numurs:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
5.3.
Aparatūra VHF un MF/HF signālu modulācijas mērīšanai
 
Tips un sērijas numurs:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
5.4.
Ierīce akumulatoru baterijas kapacitātes un elektrolīta blīvuma noteikšanai
 
Tips un sērijas numurs:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
5.5.
Avārijas radiobojas (EPIRB) testeris i
 
Tips un sērijas numurs:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
5.6.
Cita testēšanas
 
/
 
mērīšanas aparatūra
23
/
28
 
Tips un sērijas numurs:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
________________________________________
 
* X – atbilst, ―    – neatbilst, NA – nav piemērojams.
1) 
Nevajadzīgo svītrot.
 
6. Konstatētās neatbilstības, piezīmes, komentāri
 
 
 
 
 
 
 
7. Prasības
 
 
 
 
 
 
 
Pēc prasību izpildes informēt Jūras administrācijas Kuģošanas drošības inspekciju.
Atzinums
Veiktās pārbaudes rezultātā konstatēts, ka kuģa radio aprīkojums atrodas tehniski ___________ stāvoklī un tam
atļauts
 
/
 
aizliegts
1)
 kuģot rajonā, kas norādīts Kuģošanas spējas apliecībā, ar nosacījumu, ka ir izpildītas noteiktās
prasības.
Nākamās pārbaudes termiņš
 
Pārbaudi veica
 
 
 
 
 
(vārds, uzvārds)
 
(paraksts)
 
 
 
(komersants, amats)
 
 
 
(pārbaudes veikšanas vieta)
 
(datums)
Pārbaudes laikā klātesošās oficiālās personas:
 
(amats, vārds, uzvārds)
 
 
24
/
28
Satiksmes ministra pienākumu izpildītājs, 
iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
1. Informācija par radiobojas ražotāju
EPIRB information
 
Izgatavotājs
Manufacturerr
 
 
Modelis
Model
 
Sērijas numurs
Serial number
 
Automātiskā aktivācija
Automatic activation
 
 
Manuālā aktivācija
Manual activation
 
 
 
 
 
Ražotāja vai pārdevēja adrese
Address of manufacturer or dealer
 
 
 
 
 
Telefons
Phone
 
Fakss
Fax
 
Radiobojas 15 zīmju heksadecimālais identifikācijas kods
15 digit hexadecimal identification code of EPIRB
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
 
2. Informācija par radiobojas lietotāju
User information
Īpašnieks
Owner
 
Adrese
Address
 
 
Tālrunis
Phone
 
Fakss
Fax
 
Kontakttelefoni avārijas gadījumos
Emergency contact phone
 
 
 
 
 
3. Informācija par kuģi
Information on ship
2. pielikums
Ministru kabineta
2016. gada 
12. janvāra
noteikumiem Nr. 30
406 MHz COSPAS-SARSAT JŪRAS AVĀRIJAS RADIOBOJAS 
REĢISTRĀCIJAS KARTE 
REGISTRATION CARD FOR 406 MHz EPIRB
25
/
28
Kuģa vārds
Name of ship
 
 
Gaitas nodrošinājums (atzīmēt ar V)
Propulsion (tick V)
Izsaukuma signāls
Call sign
 
Buras
Sails
 
1 masts
1 mast
 
2 masti
2 masts
 
3 masti
3 masts
 
MMSI numurs (9 cipari)
MMSI number (9 digits)
 
Dzinējs
Engine
 
Stacionārais
Built in
 
Piekaramais
Outboard
 
LKR numurs
Registry number
 
Kuģa tips (atzīmēt ar V)
Type of ship (tick V)
IMO numurs
IMO number
 
Kravas
Cargo
 
Pasažieru
Passenger
 
Ro-ro pasažieru
Ro-ro passenger
 
Kuģa garums
Lengths
 
GT
 
Zvejas
Fishing
 
Atpūtas
Recreational
 
Cita tipa
Other
 
Kuģa korpusa
krāsa
Colour of hull
 
 
Pieraksta osta
Port of registry
 
 
Maksimāli pieļaujamais cilvēku skaits uz kuģa
Number of persons allowed on board
 
Kuģa radiosakaru iekārtas (atzīmēt ar V)
Ship’s radio appliances (tick V)
 
VHF
 
MF
 
HF
 
DSC
 
Inmarsat A
 
Inmarsat B
 
Inmarsat C
 
Inmarsat M
 
Cita
 
 
Mobilais tālrunis
Mobile phone
Inmarsat
 tālruņa Nr.
No. of MARSAT phone
 
 
 
4. Reģistrācijas adrese
Address of registry
 
 
 
 
Latvijas Jūras administrācija, Kuģošanas drošības inspekcija
Trijādības iela 5, Rīga, LV-1048, Latvija
Tālrunis: +371 67062168, +371 67062101
Fakss: +371 67860083
 
 
 
 
 
 
 
5. Atzīme par reģistrāciju
Mark of registry
 
 
 
 
Radioboja reģistrēta Latvijas Jūras administrācijas Kuģošanas drošības inspekcijā
EPIRB has been registered in Maritime Safety Inspectorate of
the Maritime Administration of Latvia
 
Datums
Date
 
Paraksts
Signature
 
Z. v.
Seal
 
 
 
 
 
26
/
28
Satiksmes ministra pienākumu izpildītājs, 
iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
Pārbaude veikta atbilstoši SOLAS konvencijas IV nodaļas 15. noteikuma 9. punktam un Ministru kabineta
2016. gada 12. janvāra noteikumu Nr. 30 "Kuģu radio un navigācijas aprīkojuma izmantošanas un apkalpošanas
noteikumi" prasībām.
Testing is conducted in accordance with SOLAS Reg. IV/15.9 and requirements laid down in Regulation of the
Cabinet of Ministers No
. 30 
"Regulations on Use and Servicing of Ship’s Radio and Navigation Equipment"
 of
12 January 2016
1. Kuģa dati
Vessel particulars
Kuģa vārds
Name of vessel
 
IMO numurs
IMO No.
 
Izsaukuma signāls
Call sign
 
MMSI numurs
MMSI No.
 
2. EPIRB dati
EPIRB particulars
Ražotājs un tips
Manufacturer and type
 
Sērijas numurs
Serial No.
 
Baterijas derīguma termiņš
Expiry date of battery
 
Izmērītā 406 MHz frekvence
Measured value of 406 MHz frequency
 
Pārraidītais identifikators
Transmitted identificator
 
121,5 MHz nesēja pieejamība
Availability of 121.5 MHz carrier
Jā
Nē
 
Yes
No
Izvietojums/stiprinājums atbilst prasībām
Location/mounted according to requirements
Jā
Nē
 
Yes
No
Vizuālās pārbaudes rezultāts apmierinošs
Satisfactory result of visual inspection
Jā
Nē
 
Yes
No
Iekšējā testa rezultāts apmierinošs
Satisfactory result of self test
Jā
Nē
 
Yes
No
Identifikators skaidri norādīts uz korpusa
EPIRB ID clearly marked on the beacon
Jā
Nē
 
Yes
No
Pārraidītais heksadecimālais identifikators atbilst
uz korpusa norādītajam
Jā
Nē
 
Yes
No
3. pielikums
Ministru kabineta
2016. gada 
12. janvāra
noteikumiem Nr. 30
406 MHz avārijas radiobojas (EPIRB) ikgadējās pārbaudes 
AKTS 
Annual Testing Certificate of 406 MHz EPIRB
27
/
28
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Transmitted 15 Hex ID is identical to marked on
the beacon
Yes
No
 
Reģistrācijas dokumenti ir pārbaudīti
Registration documentation checked
Jā
Nē
 
Yes
No
Lietošanas instrukcija ir pieejama
Operating instructions available
Jā
Nē
 
Yes
No
3. Hidrostata mehānisms
Hydro-static release unit
Ražotājs un tips
Manufacturer and type
 
Derīguma termiņš
Expiry date
 
4. Pārbaudes dati
Survey particulars
Pārbaudes vieta (pilsēta, valsts)
Place of survey (city/country)
 
Pārbaudes datums
Date of survey
 
Atzītais radio uzņēmums (zīmogs)
Approved radio company (stamp)
 
Radio pārbaudītāja vārds, uzvārds
Radio surveyor’s name, surname (capital
letters)
 
Radio pārbaudītāja paraksts
Radio surveyor’s signature
 
Dokumenta numurs
Document number
 
Nākamās ikgadējās pārbaudes datums
Next annual test date
 
Satiksmes ministra pienākumu izpildītājs, 
iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
28
/
28