Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 248 (6075),
14.12.2017.
OP numurs: 
2017/248.28
Izdevējs: 
Finanšu un
kapitāla tirgus komisija
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
199
Pieņemts: 
05.12.2017.
Stājas spēkā: 
15.12.2017.
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvie noteikumi Nr. 199
Rīgā 2017. gada 5. decembrī
(Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padomes
sēdes protokols Nr. 52 3. p.)
Normatīvie noteikumi par ieguldījumu pārvaldes sabiedrības
un alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka atalgojuma
politikas pamatprincipiem
Izdoti saskaņā ar 
Alternatīvo ieguldījumu fondu un
to pārvaldnieku likuma
 
24. panta
 otro daļu un
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma
13. panta
 sešpadsmito daļu
1. Vispārīgie jautājumi
1. "Normatīvie noteikumi par ieguldījumu pārvaldes sabiedrības un alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka
atalgojuma politikas pamatprincipiem" (tālāk tekstā – noteikumi) nosaka atalgojuma politikas pamatprincipus un ir
saistoši Latvijas Republikā licencētiem alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (tālāk tekstā – pārvaldnieks) un
Latvijas Republikā licencētām ieguldījumu pārvaldes sabiedrībām (tālāk tekstā – ieguldījumu pārvaldes sabiedrība)
(tālāk tekstā abi kopā – sabiedrība). Noteikumos noteiktos atalgojuma politikas pamatprincipus ieteicams piemērot
Latvijas Republikā reģistrētiem pārvaldniekiem, kas reģistrēti saskaņā ar 
Alternatīvo ieguldījumu fondu un to
pārvaldnieku likuma
 prasībām, ciktāl noteikumi ir attiecināmi uz to darbību.
2. Sabiedrība nodrošina šo noteikumu prasību ievērošanu, ņemot vērā tās organizatorisko struktūru, darbības
apjomu, veidus, sarežģītību un specifiku.
3. Noteikumos lietotie termini:
3.1. iekšējās kontroles funkcijas – sabiedrībā veiktās risku kontroles, darbības atbilstības kontroles un iekšējā
audita funkcijas;
3.2. atalgojuma nemainīgā daļa – no darbības rezultātiem neatkarīga darba samaksas daļa (parasti – darba
alga), kuras struktūru var veidot dažādi elementi monetārā vai nemonetārā formā;
3.3. atalgojuma mainīgā daļa – no darbības rezultātiem atkarīga darba samaksas daļa, kuras struktūru var
veidot dažādi elementi monetārā vai nemonetārā formā. Atalgojuma mainīgā daļa ietver arī pēc sabiedrības
iniciatīvas noteiktos ar pensionēšanos saistītos labumus (
discretionary pension benefits
), kuru apmērs ir
atkarīgs no darbības rezultātiem, bet neietver tādas iemaksas privāto pensiju fondu pensiju plānos vai tādus ar
pensionēšanos saistītos izdevumus, kas noteikti saskaņā ar sabiedrības vispārīgo pensiju politiku sabiedrības
līmenī;
1
/
9
3.4. atalgojums – atalgojuma nemainīgās daļas un atalgojuma mainīgās daļas (ja tāda paredzēta) kopsumma;
3.5. būtiska atalgojuma mainīgā daļa – 70–100 procentu (neieskaitot) no amatpersonai vai darbiniekam
noteiktās atalgojuma nemainīgās daļas pārskata gadā;
3.6. īpaši augsta atalgojuma mainīgā daļa – 100 (ieskaitot) un vairāk procentu no amatpersonai vai darbiniekam
noteiktās atalgojuma nemainīgās daļas pārskata gadā;
3.7. ieguldījumu portfelis – sabiedrības pārvaldē esošie aktīvi, kurus veido viens vai vairāki elementi: ieguldījumu
fonds, alternatīvais ieguldījumu fonds, valsts fondēto pensiju shēmas līdzekļu ieguldījumu plāns, privātā pensiju
fonda izveidots pensiju plāns vai individuāla ieguldītāja finanšu instrumentu portfelis;
3.8. fonds – alternatīvo ieguldījumu fonds 
Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likuma
 izpratnē un
ieguldījumu fonds 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma
 izpratnē;
3.9. riska profilu ietekmējošie amati – sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu
ietekmējošie amati, kuros nodarbinātas visas tās amatpersonas vai darbinieki, kuru profesionālā darbība
individuāli vai kolektīvi būtiski ietekmē sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu,
tostarp:
3.9.1. padomes locekļi un valdes locekļi,
3.9.2. augstākā līmeņa vadītāji, kas nav amati šo noteikumu 
3.9
.
4. punkta
 izpratnē,
3.9.3. amati, kuru pilnvarās ietilpst sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa vārdā uzņemties
risku, kas būtiski ietekmē sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu, piemēram,
darbinieki vai amatpersonas, kuras:
3.9.3.1. pieņem lēmumus par ieguldījumu veikšanu vai būtiski ietekmē šādu lēmumu pieņemšanu,
piemēram, ieguldījumu konsultanti un analītiķi,
3.9.3.2. slēdz līgumus vai veic darījumus, piemēram, pārdošanas speciālisti un izplatītāji,
3.9.4. amati, kuri ir atbildīgi par iekšējās kontroles funkciju veikšanu sabiedrībā,
3.9.5. amati, kuru atalgojums ir vienāds ar vai lielāks par sabiedrības augstākā līmeņa vadītāju vai amatu,
kuru pilnvarās ietilpst sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa vārdā uzņemties risku, kas
būtiski ietekmē sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu, saimju zemāko
atalgojuma līmeni,
3.9.6. ieguldījumu daļas vadītājs, izplatīšanas (mārketinga) daļas vadītājs;
3.10. ieguldījumu pakalpojumu sniedzēji – sabiedrības darbinieki fiziskās personas, kas ir iesaistītas
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanā saskaņā ar 
Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likuma
 
5. panta
septīto un astoto daļu vai ieguldījumu pakalpojumu vai blakuspakalpojumu sniegšanas procesā saskaņā ar
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma
 
5. panta
 otro un trešo daļu, tostarp klientu apkalpošanas speciālisti,
pārdošanas speciālisti, finanšu analītiķi un citas personas, kurām ir būtiska ietekme uz šajā punktā minēto
pakalpojumu kvalitāti.
4. Šo noteikumu prasības ir saistošas attiecībā uz visiem atalgojuma elementiem, ko darbiniekiem vai
amatpersonām piešķir sabiedrība, jebkuru summu, kuru izmaksā no sabiedrības pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa,
t.sk. fonda mantas, un kuru var attiecināt uz fonda pārvaldīšanas vai līdzvērtīgiem cita veida izdevumiem, ieskaitot
papildu atlīdzību (
carried interest
) par pārvaldē esošu alternatīvo ieguldījumu fondu un maksu par gūtajiem rezultātiem
(
performance fee
) par pārvaldē esošu ieguldījumu fondu, un ieguldījumu apliecībām (daļām), kuras piešķir sabiedrība no
tās pārvaldē esoša fonda riska profilu ietekmējošo amatu veicējiem un ieguldījumu pakalpojumu sniedzējiem apmaiņā
pret profesionālo pakalpojumu saņemšanu, kā arī maksājumiem par ieguldījumu plāna pārvaldi un pensiju plāna
pārvaldi, ja tos izmanto, veidojot atalgojumu sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu
ietekmējošiem amatiem un ieguldījumu pakalpojumu sniedzējiem.
5. Sabiedrība nodrošina, ka:
2
/
9
5.1. šo noteikumu prasības tiek piemērotas sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu
ietekmējošiem amatiem un ieguldījumu pakalpojumu sniedzējiem, izņemot šo noteikumu 
2.4
. apakšnodaļu un
3. nodaļu, kas attiecas tikai uz sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu
ietekmējošiem amatiem;
5.2. amatpersonas vai darbinieki, uz kuriem attiecas šo noteikumu prasības, apņemas neizmantot personīgās
riska ierobežošanas stratēģijas vai tādu atalgojuma un atbildības apdrošināšanu, kas mazinātu risku par
varbūtējo korekciju, kuras noteiktas atalgojuma politikā, ietekmi uz atalgojumu un it īpaši uz atlikto (
deferred
)
mainīgo atalgojuma daļu un ieturēto (
retained
) mainīgo atalgojuma daļu;
5.3. izmaksājot atalgojuma mainīgo daļu, netiek izmantoti tādi instrumenti vai metodes, kas veicina izvairīšanos
no šo noteikumu prasību ievērošanas;
5.4. tās pārvaldē esoša alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldes tiesības tiek nodotas saskaņā ar 
Alternatīvo
ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likuma
 
38. pantu
 un tās pārvaldē esoša ieguldījumu fonda pārvaldes
tiesības tiek nodotas saskaņā ar 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma
 
16. pantu
, kā arī ieguldījumu pārvaldes
sabiedrība var deleģēt fonda pārvaldes pakalpojumus saskaņā ar 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma
 
15.
pantu
 vai pārvaldnieks var deleģēt pakalpojumu un papildpakalpojumu sniegšanu saskaņā ar 
Alternatīvo
ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likuma
 
28. pantu
 tikai tādam citam pārvaldniekam un citai sabiedrībai vai
citai personai, kura ievēro vienu no tālāk minētajām prasībām:
5.4.1. cits pārvaldnieks un cita sabiedrība, kurai tiek nodotas fonda pārvaldes tiesības, vai cita persona,
kurai tiek deleģēti fonda pārvaldes pakalpojumi un papildpakalpojumi, ir pakļauta vismaz vienai no šādām
prasībām:
5.4.1.1. 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā
, 
Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likumā
,
kā arī šajos noteikumos noteiktajām vai tām līdzvērtīgām prasībām attiecībā uz atalgojuma politiku un
praksi,
5.4.1.2. 
Kredītiestāžu likumā
, 
Finanšu instrumentu tirgus likumā
 un Komisijas 02.07.2014. normatīvajos
noteikumos Nr. 126 "
Normatīvie noteikumi par atalgojuma politikas pamatprincipiem
" noteiktajām vai tām
līdzvērtīgām prasībām attiecībā uz atalgojuma politiku un praksi;
5.4.2. cits pārvaldnieks un cita sabiedrība, kurai nodotas fonda pārvaldes tiesības, vai cita persona, kurai
deleģēti fonda pārvaldes pakalpojumi un papildpakalpojumi, ievieš atbilstošus līgumiskus pasākumus, kas
nodrošina šo noteikumu prasību ievērošanu, ņemot vērā, ka šie līgumiskie pasākumi aptver visus
maksājumus, kas veikti citiem pārvaldniekiem vai citām sabiedrībām, kurām nodotas fonda pārvaldes
tiesības, vai citām personām, kurām deleģēti fonda pārvaldes pakalpojumi un papildpakalpojumi, vai to
pārvaldē esoša fonda riska profilu ietekmējošiem amatiem apmaiņā pret profesionālo pakalpojumu
saņemšanu.
2. Atalgojuma politika
2.1. Pārvaldība
6. Sabiedrība nodrošina tādas atalgojuma politikas izstrādi, dokumentēšanu un pastāvīgu īstenošanu, kas:
6.1. nerosina sabiedrības pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilam un prospektam vai darbības
noteikumiem neatbilstošu risku uzņemšanos;
6.2. neierobežo sabiedrības spēju nodrošināt stabilu finansiālo stāvokli un maksātspēju;
6.3. atbilst sabiedrības ieguldījumu stratēģijai un tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa ieguldījumu stratēģijai,
mērķiem, vērtībām, piemēram, ētikas standartiem, un interesēm, kā arī atbilst piesardzīgai un efektīvai risku
pārvaldīšanai un veicina to;
6.4. nav pretrunā ar sabiedrības pienākumu rīkoties pārvaldīto ieguldījumu portfeļu interesēs, t.sk. ievērojot
ieguldītāju un valsts fondēto pensiju shēmas līdzekļu ieguldījumu plāna un privātā pensiju fonda izveidotā pensiju
3
/
9
plāna dalībnieku interešu aizsardzības principus un citu ieinteresēto pušu intereses, kā arī spēju nodrošināt
pasākumus interešu konflikta novēršanai;
6.5. nepieļauj garantēta apmēra atalgojuma mainīgās daļas noteikšanu, izņemot jaunu darbinieku nolīgšanas
gadījumos pirmā darba gada laikā.
7. Sabiedrības padome, ja tāda izveidota, ir atbildīga par:
7.1. atalgojuma politikas pamatprincipu noteikšanu un atalgojuma politikas apstiprināšanu;
7.2. atalgojuma politikas izstrādes un īstenošanas uzraudzību;
7.3. atalgojuma noteikšanu sabiedrības valdes locekļiem, iekšējā audita funkcijas augstākā līmeņa
darbiniekiem, kā arī amatiem, kuru atalgojums ir vienāds ar vai lielāks par sabiedrības valdes locekļu amatu
saimes zemāko atalgojuma līmeni;
7.4. risku kontroles un darbības atbilstības kontroles funkciju augstākā līmeņa darbinieku atalgojuma tiešu
pārraudzību;
7.5. atalgojuma politikas pamatprincipu regulāru, bet ne retāku kā vienu reizi gadā, pārskatīšanu, lai nodrošinātu
to atbilstību sabiedrības darbības plānam vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa ieguldījumu stratēģijai, kā
arī pārmaiņām ārējos faktoros, piemēram, ārējos normatīvajos aktos;
7.6. pārbaužu veikšanas kārtības noteikšanu attiecībā uz atalgojuma politikas īstenošanas atbilstību
apstiprinātajai atalgojuma politikai un tai atbilstošiem iekšējiem un ārējiem normatīvajiem aktiem (piemēram,
sabiedrības padome nosaka, ka minēto atbilstību regulāri, bet ne retāk kā vienu reizi gadā, pārbauda un novērtē
iekšējās kontroles funkcijas vai piesaistīts ārējais eksperts);
7.7. ziņošanas kārtības sabiedrības padomei noteikšanu par iekšējās kontroles funkciju veiktajām pārbaudēm
un iegūtajiem rezultātiem, kā arī par atalgojuma politikas ietekmi uz sabiedrības vai tās pārvaldē esoša
ieguldījumu portfeļa riska profilu un risku pārvaldīšanas kvalitāti.
7.
1
 Ja sabiedrības padome nav izveidota, šajos noteikumos padomei noteiktās funkcijas pilda dalībnieku sapulce
un tai ir saistošas šajos noteikumos padomei noteiktās prasības.
8. Sabiedrība, kurai ir izveidota padome, ņemot vērā savu vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa darbības
apjomu, veidu, sarežģītību un specifiku, kā arī sabiedrības organizatorisko struktūru, izvērtē atalgojuma komitejas
izveides nepieciešamību un lietderību. Atalgojuma komiteja ir atbildīga par iekšējo normatīvo aktu, kurus apstiprina
sabiedrības padome un kuri ir saistīti ar atalgojumu, sagatavošanu, tostarp par tādu iekšējo normatīvo aktu
sagatavošanu, kuriem ir ietekme uz sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu un risku
pārvaldīšanas kvalitāti. Atalgojuma komiteja iekšējos normatīvos aktus sagatavo, ņemot vērā ieguldītāju un citu
ieinteresēto pušu, piemēram, sabiedrības akcionāru, ilgtermiņa intereses, kā arī visas sabiedrības (
public
) intereses.
8.
1
 Saskaņā ar sabiedrības padomes pilnvarojumu atalgojuma komiteja var būt atbildīga arī par valdes locekļu,
iekšējā audita funkcijas augstākā līmeņa darbinieku, amatu, kuru atalgojums ir vienāds ar vai lielāks par valdes locekļu
amatu saimes zemāko atalgojuma līmeni, atalgojuma noteikšanu, kā arī par risku kontroles un darbības atbilstības
kontroles funkciju augstākā līmeņa darbinieku atalgojuma tiešu pārraudzību.
8.
2
 Sabiedrības padomes atalgojumu nosaka un pārrauga sabiedrības akcionāri (dalībnieki).
8.
3
 Par atalgojuma komitejas vadītāju ieceļ vienu no padomes locekļiem. Par atalgojuma komitejas locekļiem drīkst
iecelt tikai padomes locekļus, izņemot, ja sabiedrības iekšējie normatīvie akti paredz amatpersonas, kas nav
sabiedrības padomes loceklis, vai darbinieku pārstāvniecību iestādes padomē. Šādā gadījumā par atalgojuma
komitejas locekli drīkst iecelt arī sabiedrības amatpersonu, kas nav sabiedrības padomes loceklis, vai darbinieku.
8.
4
 Sabiedrība nodrošina, ka izvērtējums un pieņemtie lēmumi par atalgojuma komitejas izveides lietderību ir
4
/
9
dokumentēti un pamatoti.
9. Sabiedrības valde ir atbildīga par sabiedrības padomes noteiktajiem atalgojuma politikas pamatprincipiem
atbilstošas atalgojuma politikas izstrādi un tai atbilstošu iekšējo normatīvo aktu izstrādi, apstiprināšanu un to
īstenošanu, ņemot vērā, ka iekšējās kontroles funkciju atalgojumu nosaka saskaņā ar iekšējās kontroles funkcijām
noteikto mērķu sasniegšanu neatkarīgi no sasniegtajiem darbības rezultātiem iekšējās kontroles funkciju kontrolētajās
darbības jomās. Sabiedrības valde nodrošina riska profilu ietekmējošo amatu un ieguldījumu pakalpojumu sniedzēju
informēšanu par to darbības rezultātu novērtēšanā un atalgojuma mainīgās daļas noteikšanā izmantojamajiem
rādītājiem un metodēm, kā arī nodrošina, ka iekšējie normatīvie akti atalgojuma noteikšanai, tostarp novērtēšanas
process un tā rezultāti, ir skaidri, dokumentēti un iekšēji pieejami, ja tas nepieciešams funkciju vai darba pienākumu
veikšanai vai tie attiecas uz konkrēto amatpersonu vai darbinieku.
10. Atalgojuma politikas un ar to saistīto iekšējo normatīvo aktu izstrādē un īstenošanas nodrošināšanā iesaista arī
darbiniekus, kuri veic iekšējās kontroles funkcijas, un darbiniekus, kuri veic personāla vadības funkciju, kā arī, ja
nepieciešams, akcionārus vai dalībniekus un ārējos ekspertus. Iesaistītajiem darbiniekiem, atalgojuma komitejas
locekļiem, akcionāriem vai dalībniekiem, ārējiem ekspertiem, kā arī par atalgojuma politiku atbildīgajiem sabiedrības
padomes locekļiem, kuri ir atbildīgi par šo noteikumu 
7. punktā
 minētajām funkcijām, ir:
10.1. atbilstoša kompetence atalgojuma un risku pārvaldības jomā;
10.2. nepieciešamās pilnvaras to funkciju veikšanai un informācijas iegūšanai;
10.3. spēja sniegt neatkarīgu un kompetentu vērtējumu par atalgojuma politiku un tās īstenošanu, kā arī tās
piemērotību sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa darbībai, tostarp tās ietekmi uz sabiedrības
vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu un risku, kapitāla un likviditātes pārvaldīšanas kvalitāti.
2.2. Atalgojuma politikas pamatprincipi
11. Atalgojuma politikas pamatprincipos nosaka:
11.1. atalgojuma politikas mērķus, tostarp sabiedrības, ciktāl tas nav pretrunā ar šo noteikumu 
6. punktā
minētajiem kritērijiem, noteikto darbības mērķu sasniegšanu, piemēram, attiecīgas kvalifikācijas darbinieku
piesaistīšana un motivēšana;
11.2. atalgojuma elementus, tostarp darba algu, prēmijas, motivējošas shēmas ilgtermiņa darbības rezultātu
sasniegšanai, ieguldījumu apliecības (daļas), atlīdzību darba līguma vai pilnvarojuma līguma izbeigšanas
gadījumā, iemaksas privāto pensiju fondu pensiju plānos un ar pensionēšanos saistītos labumus (
discretionary
pension benefits
) saskaņā ar sabiedrības pensiju politiku, kas atbilst sabiedrības un tās pārvaldē esoša
ieguldījumu portfeļa ieguldījumu stratēģijai, mērķiem, vērtībām, piemēram, ētikas standartiem, un interesēm;
11.3. pasākumus interešu konflikta novēršanai, piemēram, izslēdzot iespēju sabiedrības valdes un padomes
locekļiem noteikt vai piedalīties sava atalgojuma noteikšanā vai tiešā veidā piesaistot atalgojumu specifisku
finanšu instrumentu, finanšu instrumentu kategoriju vai noteikta to daudzuma pārdošanai;
11.4. katram riska profilu ietekmējošajam amatam un ieguldījumu pakalpojumu sniedzējam samērīgu attiecību
starp atalgojuma nemainīgo un mainīgo daļu, tostarp atalgojuma mainīgās daļas struktūru un atalgojuma
mainīgās daļas augstāko robežu, ņemot vērā darbības jomas, kurā attiecīgais amats veic darbību, nosacījumus
un specifiku. Sabiedrība nodrošina, ka atalgojuma nemainīgā daļa atalgojumā ir pietiekami liela, lai sabiedrība
varētu noteikt elastīgu atalgojuma politiku attiecībā uz atalgojuma mainīgo daļu, ieskaitot iespēju neizmaksāt
atalgojuma mainīgo daļu, piemēram, sabiedrības finansiālā stāvokļa un tās maksātspējas pasliktināšanās
gadījumā vai tās pārvaldē esoša ieguldījuma portfeļa ieguldījumu atdeves vai to raksturojošo finanšu rādītāju
negatīva rezultāta gadījumā, ņemot vērā sabiedrībai noteiktās kapitāla prasības;
11.5. riska profilu ietekmējošos amatus atbilstoši šo noteikumu 
3.9
. punktā minētajām kategorijām un
ieguldījumu pakalpojuma sniedzējus atbilstoši šo noteikumu 
3.10
. punktā minētajam, nodrošinot, ka izvērtējums
un pieņemtie lēmumi par riska profilu ietekmējošo amatu un ieguldījumu pakalpojumu sniedzēju noteikšanu ir
dokumentēti, t.sk. atsevišķi nodalīti un identificēti finansiālie un nefinansiālie rādītāji un metodes šo amatu
darbības rezultātu novērtēšanai un atalgojuma noteikšanai.
5
/
9
2.3. Darbības rezultātu novērtēšana un atalgojuma mainīgās daļas noteikšana
12. Sabiedrība nodrošina, ka riska profilu ietekmējošo amatu un ieguldījumu pakalpojumu sniedzēju darbības
rezultātu novērtēšanai izmanto un dokumentē ne tikai finansiālos rādītājus (kvantitatīvos kritērijus), piemēram,
ienākumus, bet arī nefinansiālos rādītājus (kvalitatīvos kritērijus), piemēram, iekšējo normatīvo aktu un standartu, kas
nosaka attiecības ar ieguldītājiem, vai noteikto limitu ievērošanu, atbilstoši šādām prasībām:
12.1. ja sabiedrība darbības rezultātu novērtēšanai izmanto finansiālos rādītājus, kas aprēķināti, pamatojoties
uz grāmatvedības datiem (piemēram, grāmatvedības peļņa), tā ņem vērā, ka šādi rādītāji ietver darbības
rezultātus par iepriekšējiem periodiem, bet neietver riskus, kuru dēļ var rasties zaudējumi turpmākajos darbības
periodos;
12.2. nefinansiālos rādītājus ņem vērā, izvērtējot darbības rezultātus individuāli. Nosakot nefinansiālo rādītāju
nozīmi, sabiedrība ievēro, ka nefinansiālo rādītāju izmantošana individuālās darbības rezultātu novērtēšanā ir
būtiska, jo nefinansiālo rādītāju neievērošana (vai nepilnīga ievērošana) var ietekmēt sabiedrības vai tās pārvaldē
esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu, kā arī sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa finanšu
rezultātus;
12.3. darbības rezultātu novērtēšanai izmantotos rādītājus, pamatojoties uz kuriem nosaka atalgojuma mainīgās
daļas individuālo apmēru vai atalgojuma mainīgās daļas kopējo apmēru (
overall variable remuneration pool
)
atbilstoši sabiedrības organizatoriskajai struktūrai, koriģē, ņemot vērā ar darbības rezultātiem saistīto esošo un
varbūtējo risku izvērtējumu, gan struktūrvienības, gan sabiedrības pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa vai
sabiedrības līmenī.
2.4. Papildu prasības, kas attiecas uz sabiedrības vai tās pārvaldē esoša
ieguldījumu portfeļa riska profilu ietekmējošiem amatiem
13. Atalgojuma politikas pamatprincipos attiecībā uz sabiedrības vai tās pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska
profilu ietekmējošiem amatiem papildus nosaka:
13.1. būtiskas un īpaši augstas atalgojuma mainīgās daļas atlikšanas kārtību, ievērojot, ka būtiskas atalgojuma
mainīgās daļas noteikšanas gadījumā ne mazāk kā 40 procentus (īpaši augstas atalgojuma mainīgās daļas
noteikšanas gadījumā – ne mazāk kā 60 procentus) no tās atliek uz periodu, kurš atbilst pārvaldnieka pārvaldē
esošā attiecīgā fonda darbības ciklam (
life cycle of the AIF concerned
) un ieguldījumu apliecību (daļu)
atpakaļpirkšanas politikai (
redemption policy
) vai ieguldījumu pārvaldes sabiedrības pārvaldē esošā attiecīgā
fonda ieguldījumu apliecību (daļu) ieteicamajam turēšanas periodam (
the holding period recommended
) un kurš
nav mazāks par trim līdz pieciem gadiem, un kura laikā var izvērtēt atalgojuma mainīgās daļas noteikšanā
izmantotos sabiedrības pārvaldē esošā attiecīgā fonda darbības rezultātus, to noturīgumu un ar tiem saistītos
riskus, vienlaikus ņemot vērā arī kopējā ieguldījumu portfeļa finansiālās darbības rezultātus. Minētais turēšanas
periods neattiecas uz gadījumu, kad pārvaldnieka pārvaldē esošā attiecīgā fonda atlikušais darbības cikls ir
īsāks par būtiskas un īpaši augstas atalgojuma mainīgās daļas atlikšanas periodu;
13.2. īpaši augstas atalgojuma mainīgās daļas noteikšanas kārtību, ievērojot, ka īpaši augstas atalgojuma
mainīgās daļas noteikšanas gadījumā, ņemot vērā sabiedrības pārvaldē esošo fondu juridisko statusu un to
dibināšanas dokumentus, ne mazāk kā 50 procentus no tās nosaka nemonetārā formā, t.i., 
sabiedrības
pārvaldē esošā attiecīgā fonda, attiecībā uz kuru ieguldījumu portfeļa riska profilu ietekmējošā amata veicējs
lielākoties īsteno savu darbību, ieguldījumu apliecībās (daļās)
. Ja ieguldījumu fondu vai alternatīvo ieguldījumu
fondu kopējā neto aktīvu vērtība neveido vismaz 50 procentus no kopējā ieguldījumu portfeļa veidojošo elementu
neto aktīvu vērtības, var noteikt mazāk nekā 50 procentus no īpaši augstas atalgojuma mainīgās daļas
nemonetārā formā. Sabiedrība attiecībā uz minētajiem instrumentiem nosaka tiem atbilstošu turēšanas politiku
(
retention policy
), tostarp gadu skaitu, cik ilgi attiecīgo nemonetāro instrumentu saņēmējs nav tiesīgs tos
pārdot, lai nodrošinātu sabiedrības atalgojuma politikā noteikto motivējošo shēmu atbilstību sabiedrības un tās
pārvaldē esošā fonda un šāda fonda ieguldītāju interesēm;
13.3. katram riska profilu ietekmējošajam amatam atbilstošas atalgojuma mainīgās daļas neatkarīgi no tās
struktūras (ieguldījumu apliecības (daļas), nauda vai citi maksāšanas līdzekļi) izmaksas un uz to neatsaucamu
tiesību (
vested rights
) iegūšanas nosacījumus, ņemot vērā, ka:
13.3.1. atalgojuma mainīgās daļas, tostarp atliktās daļas, faktisko izmaksu veic vai neatsaucamas tiesības,
6
/
9
ievērojot šo noteikumu 
13.3
.
2. punkta
 prasības, uz to iegūst atbilstoši pārvaldnieka pārvaldē esošā fonda
ieguldījumu apliecību (daļu) atpakaļpirkšanas politikai vai ieguldījumu pārvaldes sabiedrības pārvaldē esošā
attiecīgā fonda ieguldījumu apliecību (daļu) ieteicamajam turēšanas periodam, t.sk. ņemot vērā ieguldījumu
riskus, kā arī gadījumā, ja tā atbilst sabiedrības finansiālajam stāvoklim kopumā un sabiedrības pārvaldē
esošā fonda, riska profilu ietekmējošā amata veicēja un attiecīgās struktūrvienības darbības rezultātiem.
Sabiedrība samazina atalgojuma mainīgās daļas kopējo apmēru, tostarp arī atalgojuma mainīgās daļas
atliktās daļas kopējo apmēru, ja sabiedrības vai tās pārvaldē esošā fonda, attiecībā uz kuru riska profilu
ietekmējošā amata veicējs lielākoties īsteno savu darbību, finansiālās darbības rezultāti pasliktinās vai ir
negatīvi, vienlaikus ņemot vērā arī kopējā ieguldījumu portfeļa finansiālās darbības rezultātus. Sabiedrība
saskaņā ar 
Darba likuma
 
78. 
un 
79. pantā
 noteikto nodrošina tādu mehānismu izmantošanu kā izmaksātās
atalgojuma mainīgās daļas atmaksas pieprasīšana vai atalgojuma mainīgās daļas atliktās daļas, uz kuru ir
iegūtas neatsaucamas tiesības, kopējā apmēra daļēja vai pilnīga samazināšana, ja tā piešķirta par darbības
rezultātiem, pamatojoties uz datiem, kas vēlāk izrādījušies ar nolūku sagrozīti (ļaunprātīga rīcība)
(
clawback
), vai atalgojuma mainīgās daļas atliktās daļas, uz kuru nav iegūtas neatsaucamas tiesības,
kopējā apmēra daļēja vai pilnīga samazināšana, pamatojoties uz faktiskajiem darbības rezultātiem (
malus
),
13.3.2. neatsaucamas tiesības uz atalgojuma mainīgās daļas atlikto daļu iegūst proporcionāli periodam
(gadu skaitam), uz kādu atlikta atalgojuma mainīgā daļa, bet ne ātrāk kā 12 mēnešus pēc atalgojuma
mainīgās daļas noteikšanas. Pirms neatsaucamu tiesību uz atalgojuma mainīgās daļas atlikto daļu
iegūšanas to nepieciešamības gadījumā koriģē (samazina), ņemot vērā tās sākotnējā aprēķinā neietvertos
riskus, kas kļuvuši zināmi periodā, uz kuru atlikta atalgojuma mainīgā daļa, un kas ir saistīti ar darbības
rezultātiem, par kuru sasniegšanu noteikta atalgojuma mainīgās daļas atliktā daļa. Sabiedrība ievēro, ka
atalgojuma mainīgās daļas atliktās daļas faktisko izmaksu var veikt, kad uz to ir iegūtas neatsaucamas
tiesības, kā arī par atalgojuma mainīgās daļas atlikto daļu, uz kuru nav iegūtas neatsaucamas tiesības,
netiek noteiktas, aprēķinātas un izmaksātas dividendes vai procenti,
13.3.3. veicot īpaši augstas atalgojuma mainīgās daļas, tostarp atliktās daļas, faktisko izmaksu, šo
noteikumu 
13.2
. punkta prasības piemēro gan atalgojuma mainīgās daļas atliktajai daļai, gan neatliktajai
daļai;
13.4. atlīdzības, kas pārsniedz 
Darba likumā
 noteikto atlaišanas pabalsta apmēru darba līguma vai pilnvarojuma
līguma uzteikšanas gadījumā, samazināšanas vai neizmaksāšanas nosacījumus, ja attiecīgās sabiedrības vai
tās pārvaldē esošā ieguldījumu portfeļa riska profilu ietekmējošā amata veicēja darbības periodā ir konstatētas
kļūdas un nepilnības. Sabiedrība nodrošina, ka atlīdzība darba līguma vai pilnvarojuma līguma uzteikšanas
gadījumā atspoguļo darba tiesisko attiecību laikā sasniegtos rezultātus;
13.5. ar pensionēšanos saistīto labumu, kas ir atalgojuma mainīgās daļas elements (
discretionary pension
benefits
), izmaksas nosacījumus nemonetārā formā, t.i., sabiedrības pārvaldē esošā attiecīgā fonda ieguldījumu
apliecībās (daļās), ievērojot šādas prasības:
13.5.1. ja darba tiesiskās attiecības tiek pārtrauktas pirms pensionēšanās vecuma sasniegšanas,
sabiedrība nodrošina ar pensionēšanos saistīto labumu nemonetārā formā turēšanu savā īpašumā ne mazāk
kā piecus gadus vai uz periodu, kas atbilst attiecīgā fonda darbības ilgumam, ja tas ir mazāks par pieciem
gadiem, t.i., ar pensionēšanos saistītos labumus izmaksā nemonetārā formā piecus gadus pēc darba
attiecību pārtraukšanas pirms pensionēšanās vecuma sasniegšanas,
13.5.2. amatpersonai vai darbiniekam sasniedzot pensionēšanās vecumu, sabiedrība nodrošina, ka ar
pensionēšanos saistītos labumus izmaksā nemonetārā formā un tiem tiek piemērota sabiedrības noteiktā
nemonetāro instrumentu turēšanas politika, ievērojot, ka minēto instrumentu turēšanas periods nedrīkst būt
īsāks par pieciem gadiem vai par periodu, kas atbilst attiecīgā fonda darbības ilgumam, ja tas ir mazāks par
pieciem gadiem, t.i., amatpersona vai darbinieks saņemtos ar pensionēšanos saistītos labumus nemonetārā
formā drīkst pārdot ne ātrāk kā piecus gadus pēc pensionēšanās vecuma sasniegšanas.
14. Atalgojuma mainīgo daļu sabiedrības vai tā pārvaldē esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu ietekmējošiem
amatiem papildus šo noteikumu 
12. punktā
 minētajiem apsvērumiem nosaka, ievērojot šādas prasības:
14.1. atalgojuma mainīgās daļas noteikšanā ņem vērā amatpersonas vai darbinieka darbības rezultātu
novērtējumu individuāli kontekstā ar darbības rezultātu novērtējumu attiecīgās struktūrvienības vai sabiedrības
pārvaldē esošā attiecīgā ieguldījumu portfeļa līmenī un kontekstā ar vispārējiem darbības rezultātiem
sabiedrības, konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti, kā arī darbinieku, piemēram, risku kontroles
funkcijas, izteiktos novērtējumus par darbības rezultātu noturīgumu (pastāvīgumu);
14.2. darbības rezultātu novērtēšanā ņem vērā vairāku gadu atbilstoši pārvaldnieka pārvaldē esoša fonda
darbības ciklam vai ieguldījumu pārvaldes sabiedrības pārvaldē esoša fonda ieguldījumu apliecību (daļu)
7
/
9
ieteicamajam turēšanas periodam darbības rezultātu rādītājus, lai nodrošinātu, ka darbības rezultātu
novērtēšana ir pamatota ar ilgtermiņa darbības rezultātiem (t.sk. ir ņemts vērā ieguldījuma risks), kā arī ir ņemta
vērā pārvaldnieka pārvaldē esoša fonda ieguldījumu apliecību (daļu) atpakaļpirkšanas politika.
15. Izstrādājot un dokumentējot metodes finansiālo rādītāju koriģēšanai attiecībā uz sabiedrības vai tās pārvaldē
esoša ieguldījumu portfeļa riska profilu ietekmējošiem amatiem, ieteicams noteikt, kā atalgojuma mainīgās daļas
noteikšanā katrai amatpersonai vai darbiniekam atspoguļo:
15.1. riskus, kuri rodas vai var rasties darbības veidos, kuros nodarbināta attiecīgā amatpersona vai darbinieks;
15.2. iekšējās kontroles elementus esošo un varbūtējo risku mazināšanai;
15.3. periodu, kas nepieciešams, lai varētu izvērtēt darbības veida, kurā nodarbināta attiecīgā amatpersona vai
darbinieks, rezultātu.
3. Informācijas par atalgojuma politiku un praksi atklāšana
16. Pārvaldnieks atklāj, bet par pārskata periodu, kas sākas 2017. gada 1. janvārī un vēlāk, ieguldījumu pārvaldes
sabiedrība atklāj, ievērojot normatīvos aktus fizisko personu datu aizsardzības jomā, ne retāk kā vienu reizi gadā
atjaunotu informāciju par īstenoto atalgojuma politiku un praksi attiecībā uz riska profilu ietekmējošiem amatiem,
izvēloties piemērotu informācijas nesēju un vietu, kā arī nodrošina publiskotās informācijas aktualitāti. Informācijas
publicēšana internetā tiek uzskatīta par piemērotu publicēšanas vietu. Iepriekš minētās sabiedrības publisko:
16.1. informāciju, kas raksturo atalgojuma politikas noteikšanas un īstenošanas kārtību sabiedrībā, ņemot vērā
šo noteikumu 
10. punktā
 minēto personu iesaisti iekšējo normatīvo aktu izstrādē un īstenošanas
nodrošināšanā, tostarp informāciju par atalgojuma komitejas sastāvu, ja tāda ir izveidota, un tās pilnvarām,
ārējos ekspertus, ja to pakalpojumi izmantoti atalgojuma politikas noteikšanā, un citu ieinteresēto pušu
(
relevant stakeholders
) lomu atalgojuma politikas noteikšanā;
16.2. atalgojuma politikas mērķus, atalgojuma elementus un riska profilu ietekmējošos amatus pēc šo
noteikumu 
3.9
. punktā minētajām kategorijām, kā arī kritērijus to noteikšanai;
16.3. atalgojuma saistību ar darbības rezultātiem, tostarp:
16.3.1. izmantotos rādītājus un metodes darbības rezultātu novērtēšanai un atalgojuma mainīgās daļas
monetārā vai nemonetārā formā noteikšanai,
16.3.2. darbības rezultātu novērtēšanai izmantoto rādītāju faktiski pielietotās korekcijas, ņemot vērā ar
sabiedrības darbības rezultātiem saistīto esošo un varbūtējo risku izvērtējumu,
16.3.3. atalgojuma mainīgās daļas monetārā vai nemonetārā formā atlikšanas, neatsaucamu tiesību uz to
iegūšanas, kā arī tās izmaksas nosacījumus.
16.
1
 Informāciju par īstenoto atalgojuma politiku un praksi par šo noteikumu 
16. punktā
 minēto pārskata periodu,
kas sākas 2017. gada 1. janvārī, kā arī par turpmākajiem pārskata periodiem sabiedrība drīkst atklāt vienlaikus ar gada
pārskata vai konsolidētā gada pārskata publiskošanu par šo pašu pārskata periodu.
4. Noslēguma jautājumi
17. Pārvaldnieks nodrošina, ka šo noteikumu prasības tiek ieviestas ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šo noteikumu
stāšanās spēkā, bet ieguldījumu pārvaldes sabiedrība nodrošina, ka šo noteikumu prasības tiek ieviestas ne vēlāk kā
sešus mēnešus pēc šo noteikumu stāšanās spēkā.
18. Ar šo noteikumu spēkā stāšanos spēku zaudē Komisijas 2015. gada 3. novembra normatīvie noteikumi Nr. 185
"
Normatīvie noteikumi par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka atalgojuma politikas pamatprincipiem
".
8
/
9
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvas 
2011/61/ES
 par alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 
2003/41/EK
, Direktīvā 
2009/65/EK
, Regulā (EK) Nr. 
1060/2009
 un Regulā
(ES) Nr. 
1095/2010
;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvas 
2014/91/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2009/65/EK
 par
normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem
(PVKIU) attiecībā uz depozitārija funkcijām, atlīdzības politikas nostādnēm un sankcijām;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvas 
2009/65/EK
 par normatīvo un administratīvo aktu
koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU).
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētājs 
P. Putniņš
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
9
/
9