Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 62 (5634),
31.03.2016.
OP numurs: 
2016/62.1
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
174
Pieņemts: 
22.03.2016.
Stājas spēkā: 
01.04.2016.
Attēlotā redakcija:
 14.04.2017. - ... 
Spēkā esošā
Grozījumi:
MK 11.04.2017. noteikumi 
Nr.203 / LV, 76 (5903), 13.04.2017. / Stājas spēkā 14.04.2017.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 174
 
Rīgā 2016. gada 22. martā (prot. Nr. 14 14. §)
Noteikumi par sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu
sniegšanu un lietošanu
Izdoti saskaņā ar 
Ūdenssaimniecības pakalpojumu likuma
 
4. panta 1., 2., 3. un 4. punktu 
un likuma "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
" 
22. panta
 piekto daļu
1. Vispārīgais jautājums
2. Sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanas un lietošanas
kārtība
1. Noteikumi nosaka:
1.1. kārtību, kādā sniedz, izmanto un pārtrauc sniegt sabiedriskos ūdenssaimniecības pakalpojumus;
1.2. kārtību, kādā nekustamo īpašumu pieslēdz centralizētajai ūdensapgādes vai centralizētajai kanalizācijas
sistēmai (tai skaitā prasības attiecībā uz komercuzskaites mēraparāta mezgla atrašanās vietu un gadījumus,
kad pieļaujama komercuzskaites mēraparāta mezgla izbūve ārpus piederības robežas);
1.3. pakalpojumu sniedzēja sniegto sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu uzskaites kārtību un kārtību,
kādā veicami norēķini par saņemtajiem pakalpojumiem;
1.4. kārtību, kādā aprēķina kompensāciju par sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu lietošanas
noteikumu pārkāpšanu.
2. Sabiedriskos ūdenssaimniecības pakalpojumus (turpmāk – ūdenssaimniecības pakalpojums) sniedz un lieto
saskaņā ar ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzēja (turpmāk – pakalpojuma sniedzējs) un ūdenssaimniecības
pakalpojuma lietotāja (turpmāk – pakalpojuma lietotājs) noslēgto pakalpojuma līgumu, kā arī ievērojot
Ūdenssaimniecības pakalpojumu likumu
, likumu "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
", šos noteikumus un
vietējās pašvaldības saistošos noteikumus ūdenssaimniecības pakalpojumu jomā.
1
/
11
3. Pakalpojuma līgumu slēdz par noteikta veida ūdenssaimniecības pakalpojuma sniegšanu, ja:
3.1. pakalpojuma lietotāja īpašumā vai valdījumā esošajam nekustamajam īpašumam ir šādi inženiertīkla
pievadi:
3.1.1. vismaz viens cauruļvada ievads, kas pievienots centralizētajai ūdensapgādes sistēmai (turpmāk –
ūdensapgādes ievads);
3.1.2. vismaz viens cauruļvada izvads, pa kuru tiek nodrošināta notekūdeņu savākšana un novadīšana uz
centralizēto kanalizācijas sistēmu (turpmāk – kanalizācijas izvads);
3.2. ūdenssaimniecības pakalpojuma lietošanai tiek izmantots brīvkrāns.
4. Ja pakalpojuma lietotāja īpašumā vai valdījumā ir gan ūdensapgādes ievads, gan kanalizācijas izvads, tiek slēgts
viens pakalpojuma līgums.
5. Centralizētajā kanalizācijas sistēmā drīkst novadīt notekūdeņus, kuri atbilst prasībām, kas vietējās pašvaldības
saistošajos noteikumos par centralizētās kanalizācijas sistēmas ekspluatāciju, lietošanu un aizsardzību noteiktas
notekūdeņu sastāvam. Minētās prasības vietējā pašvaldība nosaka, pamatojoties uz pakalpojuma sniedzēja kā
centralizētās kanalizācijas sistēmas uzturētāja izvērtējumu, ievērojot centralizētas kanalizācijas sistēmas projektēto
jaudu, kā arī to, ka piesārņojošo vielu koncentrācija notekūdeņos nedrīkst pārsniegt normatīvajā aktā par piesārņojošo
vielu emisiju ūdenī noteikto maksimālo koncentrāciju parametriem, kas raksturo tipiskus sadzīves notekūdeņus.
6. Pakalpojuma sniedzējs, ņemot vērā centralizētās kanalizācijas sistēmas tehnisko stāvokli un notekūdeņu
attīrīšanas iekārtā pielietoto tehnoloģisko procesu, var atļaut pakalpojuma lietotājam novadīt centralizētajā
kanalizācijas sistēmā ražošanas notekūdeņus, kuros atsevišķu piesārņojošo vielu pieļaujamā koncentrācija ir
augstāka par šo noteikumu 
5. punktā
 minēto koncentrāciju, ja netiek pārsniegta centralizētās notekūdeņu attīrīšanas
iekārtas projektētā jauda un visas ar šo notekūdeņu attīrīšanu saistītās izmaksas sedz attiecīgā pakalpojuma lietotājs.
Šajā gadījumā pakalpojuma sniedzējs pakalpojuma līgumā nosaka:
6.1. maksimāli pieļaujamās piesārņojošo vielu koncentrācijas ražošanas notekūdeņos. Nosakot minētās
piesārņojošo vielu koncentrācijas, pakalpojuma sniedzējam ir tiesības pieprasīt, lai pakalpojuma lietotājs
nodrošina neatkarīga eksperta izvērtējumu par novadāmo ražošanas notekūdeņu iespējamo ietekmi uz
centralizētās kanalizācijas sistēmas un notekūdeņu attīrīšanas iekārtas tehnoloģisko darbību, tai skaitā
izvērtējumu par maksimāli pieļaujamajām koncentrācijām notekūdeņos, kādus pakalpojuma lietotājs plāno
novadīt centralizētajā kanalizācijas sistēmā, neradot tajā darbības traucējumus;
6.2. papildu maksu par 6.1. apakšpunktā minēto piesārņojošo vielu attīrīšanu, nodrošinot, ka izdevumi, kas
radušies, attīrot šos notekūdeņus, netiek iekļauti Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas noteiktajā
tarifā vai pašvaldības noteiktajā maksā par ūdenssaimniecības pakalpojumiem konkrētajā pašvaldības
administratīvajā teritorijā.
7. Lai novērstu iespējamu vides piesārņojumu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas darbības traucējuma dēļ, kuru var
izraisīt ar centralizētajā kanalizācijas sistēmā ievadītajiem notekūdeņiem novadītais piesārņojums, pakalpojuma
sniedzējs ir tiesīgs veikt pakalpojuma lietotāja centralizētajā kanalizācijas sistēmā novadāmo notekūdeņu pārbaudi
(kontroli). Pakalpojuma lietotājs nodrošina iespēju pakalpojuma sniedzējam veikt šo pārbaudi jebkurā diennakts laikā.
Pārbaudes laikā pakalpojuma sniedzējs ņem notekūdeņu paraugus pie to ieplūdes vietas centralizētajā kanalizācijas
sistēmā un, veicot paraugu analīzi akreditētā laboratorijā, nosaka notekūdeņu sastāva un piesārņojošo vielu
koncentrācijas atbilstību šo noteikumu 
5. 
un 
6. punktā
 minētajiem nosacījumiem. Periodiskumu, ar kādu tiek veiktas
minētās pārbaudes, nosaka pakalpojumu sniedzējs atkarībā no notekūdeņos esošo piesārņojošo vielu iespējamās
negatīvās ietekmes uz vidi, no attīrīšanas iekārtās izmantotās notekūdeņu attīrīšanas tehnoloģijas, kā arī no
centralizētajā kanalizācijas sistēmā novadāmo notekūdeņu apjoma.
8. Ja pakalpojumu lietotājs neievēro šo noteikumu 
5. 
un 
6. punktā
 noteiktās prasības attiecībā uz centralizētajā
kanalizācijas sistēmā novadāmo notekūdeņu sastāvu un šā iemesla dēļ ir traucēta normāla attīrīšanas iekārtu darbība,
kā arī nodarīts kaitējums videi, visas papildu izmaksas, kas pakalpojuma sniedzējam radušās par piesārņojuma
likvidēšanu centralizētājā kanalizācijas sistēmā (par vides piesārņojuma novēršanu un seku likvidēšanu, tai skaitā arī
dabas resursu nodokļa samaksu par vidē emitēto piesārņojumu virs limitos noteiktā apjoma), sedz pakalpojuma
lietotājs.
2
/
11
3. Ūdenssaimniecības pakalpojumu pārtraukšanas un atjaunošanas kārtība
9. Pakalpojuma lietotājs ir atbildīgs par tā īpašumā vai valdījumā esošās ūdensapgādes vai kanalizācijas sistēmas
ekspluatāciju līdz piederības robežai un:
9.1. par saviem līdzekļiem veic attiecīgo ūdensapgādes vai kanalizācijas sistēmas (izņemot komercuzskaites
mēraparātu) uzturēšanu un likvidē noplūdes sistēmā, lai nepieļautu ūdens ieplūdi ēkā;
9.2. nekavējoties ziņo pakalpojuma sniedzējam par avārijām vai bojājumiem centralizētajā ūdensapgādes vai
kanalizācijas sistēmā, ja šīs sistēmas atrodas pakalpojuma lietotāja nekustamā īpašuma robežās.
10. Pakalpojuma sniedzējs ir tiesīgs pārtraukt sniegt ūdenssaimniecības pakalpojumus (par to rakstiski brīdinot
pakalpojuma lietotāju 30 dienas iepriekš) šādos gadījumos:
10.1. nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs lieto ūdenssaimniecības pakalpojumus bez pakalpojuma
līguma noslēgšanas vai turpina tos lietot pēc pakalpojuma līguma izbeigšanas;
10.2. pakalpojuma lietotājs neveic maksājumus par sniegtajiem ūdenssaimniecības pakalpojumiem
pakalpojuma līgumā noteiktajā kārtībā vai citus ar ūdenssaimniecības pakalpojumiem saistītos pakalpojuma
sniedzēja aprēķinātos maksājumus, tai skaitā nemaksā aprēķināto kompensāciju par ūdenssaimniecības
pakalpojumu lietošanas noteikumu pārkāpšanu;
10.3. ir apturēta pakalpojuma lietotāja saimnieciskā darbība, pasludināts maksātnespējas process, uzsākta
bankrota procedūra vai likvidācijas process.
11. Par šo noteikumu 
10. punktā
 minēto pakalpojumu pārtraukšanu pakalpojuma lietotājs atkārtoti tiek rakstiski
brīdināts trīs darbdienas pirms ūdenssaimniecības pakalpojuma pārtraukšanas. Pirms atkārtotā brīdinājuma
nosūtīšanas šo noteikumu 10.2. apakšpunktā minētajā gadījumā pakalpojuma sniedzējs veic aprēķinātā maksājuma
pārbaudi, ja pakalpojuma lietotājs ir iesniedzis rakstisku iebildumu pret veiktajiem aprēķiniem.
12. Pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs pārtraukt sniegt ūdenssaimniecības pakalpojumus (par to rakstiski brīdinot
pakalpojuma lietotāju 10 dienas iepriekš) šādos gadījumos:
12.1. pakalpojuma lietotājs ar savu darbību vai bezdarbību traucē vai kavē pakalpojuma sniedzēja darbiniekam
piekļūt komercuzskaites mēraparāta mezglam, ugunsdzēsības noslēgarmatūrai, hidranta vai kanalizācijas
sistēmas skatakai, kā arī neievēro 
Ūdenssaimniecības pakalpojumu likumā
 pakalpojuma sniedzējam noteiktās
tiesības piekļūt centralizētajai ūdensapgādes vai kanalizācijas sistēmai, lai novērstu avāriju vai likvidētu tās
sekas;
12.2. pakalpojuma lietotājs ilgāk par trim mēnešiem nesniedz ūdenssaimniecības pakalpojuma apjoma
uzskaitei nepieciešamās ziņas pakalpojuma līgumā noteiktajā kārtībā;
12.3. pakalpojuma lietotājs pakalpojuma sniedzēja noteiktajā termiņā nav nodrošinājis komercuzskaites
mēraparāta mezgla vai ugunsdzēsības noslēgarmatūras sakārtošanu, lai pakalpojuma sniedzējs varētu
nodrošināt komercuzskaites mēraparāta uzstādīšanu, nomaiņu vai komercuzskaites mēraparāta mezgla,
ugunsdzēsības noslēgarmatūras vai hidranta noplombēšanu.
13. Pakalpojuma sniedzējs ir tiesīgs pārtraukt ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanu bez iepriekšēja
brīdinājuma 
Ūdenssaimniecības pakalpojumu likuma
 
9. panta
 otrās daļas 2. punktā minētajos gadījumos, kā arī citos
gadījumos, ja:
13.1. pakalpojuma lietotājs nav nodrošinājis komercuzskaites mēraparāta saglabāšanu, to patvaļīgi regulējis,
noņēmis plombu no komercuzskaites mēraparāta mezgla, ugunsdzēsības noslēgarmatūras vai hidranta;
13.2. pakalpojuma lietotājs neievēro pakalpojuma līgumā noteikto ūdens lietošanas un notekūdeņu novadīšanas
kārtību, tai skaitā prasības notekūdeņu sastāvam un piesārņojošo vielu koncentrācijai, kas var izraisīt vai izraisa
avāriju centralizētajā kanalizācijas sistēmā vai notekūdeņu attīrīšanas iekārtas darbības traucējumus;
3
/
11
4. Kārtība, kādā nekustamo īpašumu pieslēdz centralizētajai ūdensapgādes un
kanalizācijas sistēmai
13.3. nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs ir ierīkojis patvaļīgu pieslēgumu pie centralizētās
ūdensapgādes vai centralizētās kanalizācijas sistēmas;
13.4. pakalpojuma lietotājs pakalpojuma sniedzēja noteiktajā laikposmā nav novērsis bojājumus tā īpašumā vai
valdījumā esošajā ūdenssaimniecības sistēmā un tie ietekmē centralizēto ūdensapgādes vai kanalizācijas
sistēmu vai nodara kaitējumu citiem pakalpojuma lietotājiem.
14. Pilnīga ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanas pārtraukšana pieļaujama vienīgi gadījumos, ja netiek
traucēta šo pakalpojumu sniegšana pakalpojuma lietotājiem, kuri lieto ūdenssaimniecības pakalpojumus uz cita
pakalpojuma līguma pamata un pilda šā pakalpojuma līguma noteikumus.
15. Ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanu atjauno triju darbdienu laikā pēc pārkāpumu novēršanas, saistību
nokārtošanas, kā arī tad, ja panākta vienošanās ar pakalpojuma sniedzēju par kārtību, kādā saistības tiks pilnīgi
nokārtotas, ievērojot, ka pakalpojuma lietotājs sedz visus izdevumus, kas saistīti ar šo noteikumu 
10.
, 
12. 
un 
13.
punktā
 minēto ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanas pārtraukšanu un atjaunošanu.
16. Ja ir publicēta oficiāla informācija par pakalpojuma lietotāja saimnieciskās darbības apturēšanu,
maksātnespējas procesa, bankrota procedūras vai likvidācijas procesa sākšanu, pakalpojuma sniedzējs ir tiesīgs
pieprasīt pakalpojuma lietotājam iemaksāt avansa maksājumu triju mēnešu vidējā maksājuma apmērā kā drošības
naudu viņa saistību izpildei.
17. Ja ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšana atsevišķiem pakalpojumu lietotājiem ir pārtraukta
Ūdenssaimniecības pakalpojumu likuma
 
9. panta
 otrās daļas 2. punktā minētajos gadījumos, pakalpojuma sniedzējs
nodrošina pakalpojuma lietotājam iespēju saņemt vismaz 25 litrus ūdens uz vienu iedzīvotāju diennaktī.
18. Lai jaunu vai esošu nekustamo īpašumu pieslēgtu centralizētajai ūdensapgādes sistēmai vai centralizētajai
kanalizācijas sistēmai, nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs pieprasa pakalpojuma sniedzējam un saņem no
viņa pieslēgšanās tehniskos noteikumus (turpmāk – tehniskie noteikumi).
19. Tehniskie noteikumi pieprasāmi šādos gadījumos:
19.1. jauna pieslēguma ierīkošanai, lai nodrošinātu ūdens piegādi no centralizētās ūdensapgādes sistēmas vai
notekūdeņu novadīšanu centralizētajā kanalizācijas sistēmā;
19.2. ja mainās notekūdeņu sastāvs vai patērētā ūdens vai novadāmo notekūdeņu daudzums pieaug tādā
apjomā, ka esošais pieslēgums to nevar nodrošināt;
19.3. ja tiek veikta komercuzskaites mēraparāta mezgla pārbūve vai mainīta komercuzskaites mēraparāta
mezgla atrašanās vieta.
20. Šo noteikumu 
19. punktā
 minētajos gadījumos nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs iesniedz
pakalpojuma sniedzējam tehnisko noteikumu pieprasījumu, kurā norāda informāciju par nekustamā īpašuma atrašanās
vietu, adresi un kadastra apzīmējumu, datus par plānoto ūdens patēriņu un novadāmo notekūdeņu daudzumu vai
informāciju par personu skaitu, kuras plāno lietot ūdenssaimniecības pakalpojumu, kā arī informāciju par ražošanas
notekūdeņus raksturojošajiem parametriem. Pieprasījumam pievieno dokumentu, kas apliecina īpašuma tiesības uz
nekustamo īpašumu, tā lietošanas tiesības vai tiesības uz nomu ar apbūves tiesībām, zemes robežu plānu, kā arī
citus dokumentus, ja tādi nepieciešami tehnisko noteikumu sagatavošanai.
21. Ja pieprasījumā norādītā informācija ir nepilnīga vai visi nepieciešamie dokumenti nav saņemti, pakalpojuma
sniedzējs septiņu darbdienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas par to rakstiski informē pieprasījuma iesniedzēju un
norāda, kāda informācija vai dokumenti papildus iesniedzami. Par pieprasījuma saņemšanas dienu uzskata dienu, kad
pakalpojuma sniedzējs ir saņēmis visu nepieciešamo informāciju.
4
/
11
22. Pakalpojuma sniedzējs, ievērojot prasības un termiņus, kas noteikti normatīvajos aktos būvniecības un vides
aizsardzības jomā, sagatavo un izsniedz pieprasījuma iesniedzējam skaidrus un tehniski pamatotus tehniskos
noteikumus. Ja tehnisko noteikumu sagatavošanai ir nepieciešams ilgāks laikposms, par tehnisko noteikumu
izsniegšanas termiņu pakalpojuma sniedzējs rakstiski informē pieprasījuma iesniedzēju.
23. Ja pieslēgšanās centralizētajai ūdenssaimniecības sistēmai nav iespējama sistēmas izvietojuma, tehniskā
stāvokļa vai nepietiekamās jaudas dēļ, pakalpojuma sniedzējs rakstveidā sniedz nekustamā īpašuma īpašniekam vai
valdītājam informāciju par citām pieslēguma ierīkošanas iespējām un termiņiem.
24. Pakalpojuma sniedzējs atbilstoši pieprasījumam tehniskajos noteikumos norāda vismaz:
24.1. pieslēguma vietu pie centralizētās ūdensapgādes sistēmas vai centralizētās kanalizācijas sistēmas;
24.2. tehnisko noteikumu pieprasījumā norādīto nekustamā īpašuma lietošanas veidu, ūdens patēriņu un
novadāmo notekūdeņu daudzumu;
24.3. prasības notekūdeņu sastāvam un raksturojošiem parametriem pirms to novadīšanas centralizētajā
kanalizācijas sistēmā;
24.4. piederības robežu, prasības komercuzskaites mēraparāta mezglam un tā atrašanās vietai;
24.5. tehniskās prasības pieslēgumam nepieciešamo ūdensapgādes ievadu vai kanalizācijas izvadu
projektēšanai, izbūvei vai pārbūvei, tai skaitā lietus notekūdeņu novadīšanai;
24.6. ja pieslēguma ierīkošanai nepieciešams izbūvēt vai pārbūvēt centralizēto ūdensapgādes sistēmu vai
centralizēto kanalizācijas sistēmu – tehniskās prasības pieslēgumam nepieciešamo centralizēto ūdensapgādes
vai centralizēto kanalizācijas sistēmu projektēšanai, izbūvei vai pārbūvei.
25. Tehnisko noteikumu derīguma termiņu, kurš nevar būt mazāks par gadu no to izsniegšanas dienas, nosaka
pakalpojuma sniedzējs. Ja tehnisko noteikumu derīguma termiņā nav izpildīti tehnisko noteikumu nosacījumi un
prasības, pakalpojumu sniedzējs pēc nekustamā īpašuma īpašnieka vai valdītāja pieprasījuma tehniskos noteikumus
izsniedz atkārtoti, veicot tajos nepieciešamās izmaiņas, vai pagarina tehnisko noteikumu derīguma termiņu, ja citas
izmaiņas nav paredzētas.
26. Pieslēguma ierīkošanai nepieciešamo būvniecības ieceres dokumentu izstrāde, ūdensapgādes ievada un
kanalizācijas izvada, kā arī komercuzskaites mēraparāta mezgla izbūve vai pārbūve tiek veikta par nekustamā īpašuma
īpašnieka vai valdītāja līdzekļiem atbilstoši kārtībai, kas noteikta normatīvajos aktos būvniecības jomā.
27. Ja šo noteikumu 
23. punktā
 minētā iemesla dēļ pieslēguma ierīkošanai nepieciešams izbūvēt vai pārbūvēt
centralizēto ūdensapgādes sistēmu vai centralizēto kanalizācijas sistēmu, pakalpojuma sniedzējs un nekustamā
īpašuma īpašnieks vai valdītājs vienojas par centralizētās ūdensapgādes vai centralizētās kanalizācijas sistēmas
projektēšanas, izbūves vai pārbūves kārtību. Līgumā par centralizētās ūdensapgādes vai centralizētās kanalizācijas
sistēmas projektēšanas, izbūves vai pārbūves kārtību ietver vismaz šādus noteikumus:
27.1. centralizētās ūdensapgādes vai centralizētās kanalizācijas sistēmas izbūve vai pārbūve tiek veikta par
nekustamā īpašuma īpašnieka vai valdītāja līdzekļiem;
27.2. projektēšanas darbus organizē nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs;
27.3. būvdarbus organizē pakalpojuma sniedzējs;
27.4. izbūvētā centralizētā ūdensapgādes vai kanalizācijas sistēma ir pakalpojuma sniedzēja īpašums.
28. Ja pakalpojuma sniedzējs, izvērtējot vairāku nekustamo īpašumu īpašnieku vai valdītāju tehnisko noteikumu
pieprasījumus un viņiem izsniegtos tehniskos noteikumus, konstatē, ka visu pieslēgumu ierīkošanai ir ekonomiski
pamatoti izbūvēt vai pārbūvēt kopējo centralizētās ūdensapgādes vai kanalizācijas sistēmas daļu, šo noteikumu 24.6.
apakšpunktā minētās prasības aizstāj ar vienreizēju pakalpojuma sniedzēja noteikto infrastruktūras attīstības
5
/
11
5. Prasības komercuzskaites mēraparāta mezglam
maksājumu pakalpojuma sniedzējam.
29. Pēc pieslēguma ierīkošanas būvdarbu pabeigšanas pakalpojuma sniedzējs būvniecību regulējošos normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā nekustamā īpašuma īpašniekam vai valdītājam izsniedz atzinumu par inženierbūves gatavību
ekspluatācijai.
30. Pēc šo noteikumu 
29. punktā
 minētā atzinuma izsniegšanas pakalpojuma sniedzējs ar nekustamā īpašuma
īpašnieku vai valdītāju noslēdz pakalpojuma līgumu, ievērojot prasības, ko nosaka 
Ūdenssaimniecības pakalpojumu
likums
, šie noteikumi un vietējās pašvaldības saistošie noteikumi par ūdenssaimniecības pakalpojuma līgumā
ietveramajiem noteikumiem.
31. Ja pakalpojumu lietotājs, kas izmanto ūdenssaimniecības pakalpojumus, ar savā īpašumā vai valdījumā esošu
ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmu starpniecību sniedz pakalpojumus citam blakuslietotājam, piegādājot viņa
nekustamajam īpašumam ūdeni vai novadot notekūdeņus, šādi sniegtie pakalpojumi nav uzskatāmi par
sabiedriskajiem ūdenssaimniecības pakalpojumiem.
32. Nekustamā īpašuma īpašnieks vai valdītājs nodrošina komercuzskaites mēraparāta mezgla izbūvi saskaņā ar
pakalpojuma sniedzēja izdotajiem tehniskajiem noteikumiem uz piederības robežas speciāli ierīkotā skatakā (ūdens
mērītāja mezglā) vai ārpus piederības robežas pakalpojuma sniedzēja noteiktā vietā.
33. Komercuzskaites mēraparāta mezgla izbūve ārpus piederības robežas ir pieļaujama, ja:
33.1. nevar nodrošināt atbilstību būvniecības normatīvo aktu prasībām, tai skaitā ja atbilstoši normatīvajam
aktam par ārējo inženiertīklu izvietojumu komercuzskaites mēraparāta mezgla izbūve ir saistīta ar ierobežotiem
apstākļiem inženiertīklu izvietošanai vai attālums no piederības robežas līdz būves pamatiem ir mazāks par
noteikto minimālo horizontālo attālumu;
33.2. komercuzskaites mēraparāta mezgla izbūve ir paredzēta centralizētajā ūdensapgādes sistēmā pirms
ūdensvada ievada;
33.3. to paredz vietējās pašvaldības saistošie noteikumi par kārtību, kādā ūdensapgādes tīkli vai kanalizācijas
tīkli un būves tiek pievienotas centralizētajai ūdensapgādes sistēmai vai centralizētajai kanalizācijas sistēmai.
34. Pēc komercuzskaites mēraparāta mezgla izbūves un komercuzskaites mēraparāta montāžas pakalpojuma
sniedzējs noplombē komercuzskaites mēraparāta mezglu. Pakalpojuma lietotājs nodrošina uzstādīto plombu
saglabāšanu, nepieļaujot plombu noņemšanu, bojāšanu vai aizstāšanu ar citām plombām, kuras nav uzstādījis
pakalpojuma sniedzējs.
35. Pakalpojuma lietotājs par saviem līdzekļiem pēc saskaņošanas ar pakalpojuma sniedzēju var aprīkot
komercuzskaites mēraparātu ar telemetrijas vai telemehānikas sistēmu datu automatizētai attālinātai nolasīšanai un
šos datus izmantot saņemto pakalpojumu uzskaitē, ja šāda sistēma ir ierīkota pakalpojuma sniedzēja
ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanas teritorijā.
36. Pakalpojuma lietotājs aizsargā komercuzskaites mēraparāta mezglu no tehniskiem bojājumiem,
applūdināšanas vai sasalšanas un ir atbildīgs par komercuzskaites mēraparāta saglabāšanu. Ja komercuzskaites
mēraparāts tiek nozagts vai sabojāts, pakalpojuma lietotājs par to nekavējoties ziņo pakalpojuma sniedzējam.
37. Ja pakalpojuma lietotājam radušās šaubas par komercuzskaites mēraparāta precizitāti, viņam ir tiesības
rakstiski pieprasīt, lai pakalpojuma sniedzējs nodrošina komercuzskaites mēraparāta pirmstermiņa verificēšanu kādā
no Latvijas Nacionālā akreditācijas biroja tīmekļvietnē www.latak.lv norādītajām inspicēšanas institūcijām. Izdevumus,
kas saistīti ar komercuzskaites mēraparāta pirmstermiņa verificēšanu, sedz:
37.1. pakalpojuma sniedzējs, ja komercuzskaites mēraparāts tiek atzīts par lietošanai nederīgu;
6
/
11
6. Ūdenssaimniecības pakalpojumu uzskaites un norēķinu kārtība
6.1. Piegādātā ūdens uzskaite
6.2. Novadītā notekūdeņu daudzuma uzskaite
37.2. pakalpojuma lietotājs, ja komercuzskaites mēraparāts tiek atzīts par lietošanai derīgu.
38. Piegādātā ūdens daudzumu, ko patērē pakalpojuma lietotājs nekustamajā īpašumā, nosaka pēc tāda
komercuzskaites mēraparāta rādījumiem, kuru noplombējis pakalpojuma sniedzējs.
39. Ja komercuzskaites mēraparāts nav uzstādīts, kā arī gadījumos, kuri nav minēti šo noteikumu 
42. punktā
:
39.1. piegādātā ūdens daudzumu, ko nekustamajā īpašumā – dzīvojamā mājā – patērē pakalpojuma lietotājs,
nosaka, ņemot vērā vietējās pašvaldības saistošajos noteikumos par sabiedriskā ūdenssaimniecības
pakalpojuma līgumā ietveramajiem noteikumiem noteiktās ūdens patēriņa normas vienam iedzīvotājam
diennaktī, kā arī informāciju par personu skaitu, kuras lieto pakalpojumu konkrētajā nekustamajā īpašumā.
Personu skaitu, kuras lieto ūdenssaimniecības pakalpojumu, nosaka, ņemot vērā nekustamajā īpašumā
deklarēto personu skaitu vai pakalpojuma lietotāja sniegtās ziņas, ja faktisko lietotāju skaits ir lielāks par
deklarēto personu skaitu;
39.2. piegādātā ūdens daudzumu, ko nekustamajā īpašumā – nedzīvojamā būvē (telpā) – patērē pakalpojuma
lietotājs, nosaka, ņemot vērā nominālo ūdens caurplūdumu caur ūdensvada ievadu 24 stundu režīmā, kas
koriģēts ar pakalpojuma līgumā noteikto ūdens plūsmas ātruma koeficientu, un dienu skaitu norēķinu periodā.
40. Pakalpojuma lietotājs nolasa komercuzskaites mēraparāta rādījumus pakalpojuma līgumā noteiktajā termiņā un
pakalpojuma līgumā noteiktajā kārtībā paziņo rādījumus pakalpojumu sniedzējam, ja pakalpojuma līgumā nav noteikta
cita kārtība.
41. Ja pakalpojuma lietotājs pakalpojuma līgumā noteiktajā termiņā nesniedz pakalpojuma sniedzējam ziņas par
komercuzskaites mēraparāta rādījumiem par attiecīgo norēķinu periodu, pakalpojumu sniedzējs patērētā ūdens
daudzumu attiecīgajā periodā nosaka pēc ūdens vidējā patēriņa nekustamajā īpašumā iepriekšējos 12 mēnešos.
42. Šo noteikumu 
41. punktā
 minēto ūdens daudzuma uzskaites kārtību piemēro:
42.1. līdz brīdim (bet ne ilgāk kā trīs mēnešus), kad pakalpojuma lietotājs paziņo ūdens komercuzskaites
mēraparāta kārtējos rādījumus vai ūdens komercuzskaites mēraparāta rādījumus ir nolasījis pakalpojuma
sniedzējs. Pakalpojumu sniedzējs veic pārrēķinu par nekustamajā īpašumā patērēto ūdens un novadīto
notekūdeņu daudzumu un pārrēķina rezultātus ietver nākamā norēķinu perioda rēķinā;
42.2. ja ūdens komercuzskaites mēraparāts ir nozagts, nedarbojas vai ir noņemts, lai to verificētu, nomainītu vai
labotu, bet ne ilgāk par mēnesi, skaitot no minētā gadījuma konstatējuma dienas, izņemot gadījumu, ja ūdens
komercuzskaites mēraparāts šajā termiņā netiek uzstādīts pakalpojuma sniedzēja vainas dēļ;
42.3. ja pakalpojuma lietotāja ūdensapgādes sistēmas sliktā tehniskā stāvokļa dēļ nav iespējams nomainīt
komercuzskaites mēraparātu, bet ne ilgāk kā trīs mēnešus no pakalpojuma sniedzēja noteiktā termiņa.
43. Ja pēc ūdens komercuzskaites mēraparāta verificēšanas:
43.1
. tas tiek atzīts par nederīgu, pakalpojumu sniedzējs veic pakalpojumu lietotāja patērētā ūdens daudzuma
pārrēķinu šo noteikumu 
41. punktā
 minētajā kārtībā par mēnesi, kurā tika veikta ūdens komercuzskaites
mēraparāta verificēšana;
43.2. tas tiek atzīts par derīgu, pakalpojuma lietotāja patērētā ūdens daudzuma uzskaitei pakalpojuma
sniedzējs piemēro minētā komercuzskaites mēraparāta rādījumus.
7
/
11
6.3. Norēķinu kārtība
44. Ja saskaņā ar pakalpojuma līgumu notekūdeņu komercuzskaites mēraparāta (turpmāk – notekūdeņu plūsmas
mērītājs) uzstādīšana nav nepieciešama, pakalpojuma sniedzējs pakalpojuma lietotāja novadīto notekūdeņu daudzumu
nosaka šo noteikumu 
38.
, 
39. 
vai 
41. punktā
 noteiktajā kārtībā, ņemot vērā, ka pakalpojuma lietotāja novadīto
notekūdeņu daudzums ir vienāds ar piegādātā ūdens daudzumu.
45. Pakalpojuma lietotājam, kuram ir vietējais ūdens ieguves avots (ūdensapgādes urbums vai aka) un kurš
notekūdeņus novada centralizētajā kanalizācijas sistēmā, notekūdeņu uzskaite tiek veikta atbilstoši uz vietējā ūdens
ieguves avota uzstādītā ūdens komercuzskaites mēraparāta vai – pēc pakalpojuma sniedzēja pieprasījuma – uz
kanalizācijas izvada uzstādītā notekūdeņu plūsmas mērītāja rādījumiem. Ja notekūdeņu uzskaiti veic atbilstoši
uzstādītā ūdens komercuzskaites mēraparāta rādījumiem:
45.1. par komercuzskaites mēraparāta uzstādīšanu, darbību un verificēšanu ir atbildīgs pakalpojuma lietotājs vai
pakalpojuma sniedzējs, ja komercuzskaites mēraparātu ir uzstādījis pakalpojuma sniedzējs;
45.2. pēc komercuzskaites mēraparāta uzstādīšanas pakalpojuma sniedzējs to noplombē;
45.3. pakalpojuma lietotājs papildus šo noteikumu 
36. punktā
 minētajiem nosacījumiem nodrošina uzstādīto
plombu saglabāšanu, nepieļaujot plombu noņemšanu, bojāšanu vai aizstāšanu ar citām plombām, kuras nav
uzstādījis pakalpojuma sniedzējs;
45.4. ja komercuzskaites mēraparāts ir sabojāts vai beidzies tā verificēšanas termiņš, patērētā ūdens
daudzumu nosaka saskaņā ar šo noteikumu 
39. punktu
.
46. Pakalpojuma lietotājs vietējā ūdens ieguves avota komercuzskaites mēraparāta rādījumus nolasa un paziņo
pakalpojuma sniedzējam šo noteikumu 
40. punktā
 noteiktajā kārtībā.
47. Ja pakalpojuma sniedzēja piegādātais vai no vietējā ūdens ieguves avota iegūtais ūdens tiek iekļauts ražojamās
produkcijas sastāvā vai izmantots ražošanas procesa nodrošināšanai un pilnībā netiek novadīts centralizētajā
kanalizācijas sistēmā, pakalpojuma lietotāja notekūdeņu daudzuma uzskaiti veic atbilstoši notekūdeņu plūsmas
mērītāja rādījumiem, ja pakalpojuma līgumā nav noteikts citādi. Pakalpojuma lietotājs ir atbildīgs par minētā
notekūdeņu plūsmas mērītāja uzstādīšanu un darbību.
48. Ja pakalpojuma lietotāja īpašumā vai valdījumā esošajā ūdensapgādes sistēmā avārijas dēļ notikusi ūdens
noplūde, centralizētajā kanalizācijas sistēmā novadīto notekūdeņu daudzumu nosaka pēc vidējā mēneša notekūdeņu
daudzuma, kas tika novadīts no nekustamā īpašuma iepriekšējos 12 mēnešos.
49. Ja pakalpojuma lietotājs centralizētajā kanalizācijas sistēmā novada lietus notekūdeņus no sava nekustamā
īpašuma teritorijas, to daudzums tiek iekļauts novadītajā kopējā notekūdeņu daudzumā un notekūdeņu apjomu
(kubikmetri gadā) nosaka atbilstoši būvnormatīvam par kanalizācijas būvēm.
50. Pakalpojuma lietotājs norēķinus par ūdenssaimniecības pakalpojumiem veic pakalpojuma sniedzēja noteiktajā
kārtībā un apmērā.
51. Maksājumu par sniegtajiem ūdenssaimniecības pakalpojumiem pakalpojuma sniedzējs aprēķina:
51.1. pamatojoties uz šo noteikumu 
6.1
. un 
6.2
. apakšnodaļā noteiktajā kārtībā veiktās uzskaites datiem;
51.2. saskaņā ar Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas noteikto tarifu vai pašvaldības noteikto maksu
konkrētajā pašvaldības administratīvajā teritorijā.
52. Papildu maksu par šo noteikumu 
6. punktā
 minēto ražošanas notekūdeņu attīrīšanu, kuros atsevišķu
piesārņojošo vielu pieļaujamā koncentrācija ir augstāka, pakalpojuma sniedzējs aprēķina, ņemot vērā ar minēto
ražošanas notekūdeņu attīrīšanu saistītās izmaksas, un nodrošina, ka papildu maksas aprēķina kārtība ir pieejama
8
/
11
7. Kārtība, kādā aprēķina kompensāciju par ūdenssaimniecības pakalpojumu
lietošanas noteikumu pārkāpšanu
pakalpojuma lietotājam un pašvaldībai pēc to pieprasījuma.
53. Kompensāciju par ūdenssaimniecības pakalpojumu lietošanas noteikumu pārkāpšanu pakalpojuma sniedzējs
aprēķina, ja pakalpojuma sniedzējs ir nodrošinājis ūdens piegādi līdz piederības robežai vai notekūdeņu novadīšanu no
piederības robežas, bet, veicot centralizētās ūdensapgādes sistēmas un centralizētās kanalizācijas sistēmas
pārbaudi, tiek konstatēts, ka:
53.1. pakalpojumam tiek izmantots pieslēgums, kurš ierīkots, neievērojot normatīvajos aktos būvniecības jomā
noteiktās prasības (patvaļīgs pieslēgums);
53.2. komercuzskaites mēraparāta mezgls ir pārbūvēts bez normatīvajos aktos noteiktā kārtībā izstrādātas
būvniecības dokumentācijas;
53.3. uzstādītajam komercuzskaites mēraparātam ir bojāta vai noņemta plomba vai ir izdarīta neatļauta
iedarbība uz komercuzskaites mēraparātu;
53.4. apvadlīnijas, ugunsdzēsības aizbīdņi un citi ūdenssaimniecības sistēmas elementi ir atvērtā stāvoklī un šā
iemesla dēļ ūdens komercuzskaites mēraparāts neuzskaita visu pakalpojuma lietotāja patērēto ūdeni;
53.5. ugunsdzēsības aizbīdņi ir aizvērtā stāvoklī, bet tiem nav plombas vai tā ir bojāta, izņemot gadījumus, ja
plomba ir noņemta, Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienestam dzēšot ugunsgrēku vai veicot
ugunsdzēsības sistēmas pārbaudi;
53.6. pakalpojuma līgumā nav iekļauta virszemes ūdeņu vai gruntsūdeņu novadīšana centralizētajā kanalizācijas
sistēmā vai pakalpojuma lietotāja kanalizācijas izvadam ir pievienota drenāžas sistēma bez normatīvajos aktos
noteiktajā kārtībā izstrādātās būvniecības dokumentācijas;
53.7. bez pakalpojuma sniedzēja atļaujas ūdens tiek lietots no ugunsdzēsības hidranta.
54. Ja konstatēti šo noteikumu 
53. punktā
 minētie pārkāpumi, patērētā ūdens vai novadīto notekūdeņu daudzumu
aprēķina, ņemot vērā nominālo ūdens caurplūdumu attiecīgi caur ūdensapgādes ievadu vai kanalizācijas izvadu 24
stundas diennaktī, skaitot no pārkāpuma izdarīšanas dienas. Ja pārkāpuma izdarīšanas laiks nav precīzi nosakāms,
pieņem, ka pārkāpums izdarīts vienu mēnesi iepriekš, skaitot no dienas, kad pakalpojuma sniedzējs konstatējis
pārkāpumu.
55. Nominālo ūdens caurplūdumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:
Q = π x d
2
/4 x v, kur
Q – ūdens caurplūdums (m
3
/s);
π – matemātiskā konstante (3,14);
d – cauruļvada iekšējais diametrs (m);
v – ūdens tecēšanas ātrums (0,8 m/s).
56. Kompensācijas apmēru pakalpojuma sniedzējs aprēķina, ņemot vērā šo noteikumu 51.2. apakšpunktā noteikto
tarifu vai maksu par sniegtajiem ūdenssaimniecības pakalpojumiem un šo noteikumu 
54. punktā
 noteiktajā kārtībā
aprēķināto patērētā ūdens vai novadīto notekūdeņu daudzumu pārkāpuma periodā. Pakalpojuma sniedzējs ir tiesīgs
noslēgt ar pakalpojuma lietotāju izlīgumu par kompensācijas apmēru un tās samaksas kārtību.
57. Papildus šo noteikumu 
53.
 punktā minētajiem nosacījumiem pakalpojuma sniedzējs aprēķina kompensāciju par
pakalpojuma līguma noteikumu pārkāpšanu, ja pakalpojuma sniedzējs šo noteikumu 
7.
 punktā minētajā pakalpojuma
9
/
11
8. Noslēguma jautājums
Ministru prezidents Māris Kučinskis 
Vides aizsardzības un 
reģionālās attīstības ministrs Kaspars Gerhards
lietotāja novadīto ražošanas notekūdeņu pārbaudē, veicot analīzi akreditētā laboratorijā, notekūdeņos konstatējis
augstāku piesārņojošo vielu koncentrāciju, nekā noteikts šo noteikumu 
5. punktā
 vai pakalpojuma līgumā. Ja ir
pārsniegta noteiktā maksimāli pieļaujamā koncentrācija rādītājiem – bioķīmiskais skābekļa patēriņš (BSP
5
) un
ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) –, kompensāciju aprēķina tikai par ķīmiskajam skābekļa patēriņam (ĶSP) noteiktās
maksimāli pieļaujamās koncentrācijas pārsniegumu. Kompensāciju aprēķina, izmantojot šādu formulu:
V= T x K x (R – 1), kur
V – kompensācijas apmērs;
T – kanalizācijas pakalpojumu tarifs vai vietējās pašvaldības noteiktā maksa;
K – novadīto notekūdeņu daudzums kubikmetros (m
3
);
R – piesārņojošās vielas maksimāli pieļaujamās koncentrācijas vislielākā pārsniegšanas reize, ko aprēķina,
izmantojot šādu formulu:
R=E/M, kur
E – pārbaudē konstatētā piesārņojošās vielas koncentrācija notekūdeņos (mg/l);
M – saskaņā ar šo noteikumu 
5. punktu
 pašvaldības noteiktā vai saskaņā ar šo noteikumu 
6. punktu
 pakalpojuma
līgumā noteiktā maksimāli pieļaujamā piesārņojošo vielu koncentrācija notekūdeņos (mg/l).
(MK 
11.04.2017.
 noteikumu Nr. 203 redakcijā)
58. Šo noteikumu 
57. punktā
 minēto kompensāciju pakalpojuma sniedzējs sāk aprēķināt par norēķinu periodu,
kurā tika konstatēts maksimāli pieļaujamo piesārņojošo vielu koncentrācijas pārsniegums notekūdeņos, un tā tiek
piemērota līdz nākamajai notekūdeņu pārbaudei. Pakalpojuma sniedzējs var noslēgt ar pakalpojuma lietotāju
vienošanos par kompensācijas apmēru un tās samaksas kārtību, ja pakalpojuma lietotājs īsteno notekūdeņu
priekšattīrīšanas iekārtu ierīkošanas vai pārbūves projektu. Paredzētais kompensācijas apmērs nevar būt mazāks par
faktiski radītajām izmaksām papildu piesārņojuma savākšanai un
 
attīrīšanai. Vienošanās pielikumā pievieno projekta
īstenošanas laika grafiku, kas nedrīkst pārsniegt divus gadus no vienošanās noslēgšanas dienas. Pakalpojuma
lietotājs pielikumu ar laika grafiku iesniedz arī Valsts vides dienestā. Pēc projekta īstenošanas laika grafikā noteiktā
termiņa beigām pakalpojuma sniedzējs kompensāciju piemēro atbilstoši šo noteikumu 
57.
 punktā minētajiem
nosacījumiem.
(MK 
11.04.2017.
 noteikumu Nr. 203 redakcijā)
59. Ja pakalpojuma lietotājs ir novērsis piesārņojošo vielu koncentrācijas virsnormas pārsniegumus centralizētajā
kanalizācijas sistēmā novadāmajos notekūdeņos, pakalpojuma sniedzējs pēc pakalpojuma lietotāja pieprasījuma veic
notekūdeņu paraugu ņemšanu un analīzi akreditētā laboratorijā. Samaksu par minētajām darbībām veic pakalpojuma
lietotājs. Ja analīžu rezultāti neuzrāda piesārņojošo vielu koncentrācijas pārsniegumus, šo noteikumu 
57. punktā
noteiktā kompensācija netiek piemērota no nākamā norēķinu perioda. Pakalpojuma lietotāja pieprasījumu pakalpojuma
sniedzējs izskata ne agrāk kā pēc trim mēnešiem no dienas, kad konstatēts līgumā noteiktās maksimāli pieļaujamās
piesārņojošo vielu koncentrācijas pārsniegums. Ja pakalpojumu lietotājs nodrošina piesārņojošo vielu koncentrācijas
pārsnieguma novēršanas pasākumus un ir tos īstenojis īsākā laikposmā, šajā punktā minēto pieprasījumu var izskatīt
agrāk.
60. Nav jāmaina to komercuzskaites mēraparātu mezglu atrašanās vieta, kuri izbūvēti līdz šo noteikumu spēkā
stāšanās dienai, arī tad, ja mainījies pakalpojuma lietotājs vai pārtraukts vai izbeigts pakalpojuma līgums.
10
/
11
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
11
/
11