Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 36 (6122),
20.02.2018.
OP numurs: 
2018/36.5
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
01.02.2018.
Stājas spēkā: 
06.03.2018.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi likumā "
Par 
piesārņojumu
"
Izdarīt likumā "
Par piesārņojumu
" (Latvijas Republikas Saeimas 
un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2001, 9. nr.; 2002,
16. nr.; 2004, 
2. nr.; 2005, 5. nr.; 2006, 9. nr.; 2007, 21., 23. nr.; 2009, 12. 
nr.; Latvijas Vēstnesis, 2009, 205. nr.;
2010, 104., 206. nr.; 
2011, 120. nr.; 2013, 36. nr.; 2014, 38. nr.; 2016, 123. nr.) 
šādus grozījumus:
1. Aizstāt visā likumā vārdus "siltumnīcefekta gāzu emisijas 
vienību reģistrs" (attiecīgā locījumā) ar vārdiem "Kioto
vienību 
un emisijas kvotu reģistrs" (attiecīgā locījumā).
2. 
1. 
pantā:
papildināt pantu ar 3.
6
 un 3.
7
 punktu 
šādā redakcijā:
"3
6
) 
kuģošanas sabiedrība
 - šā likuma 
izpratnē Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa 
regulas
(ES) 
2015/757
 par jūras transporta oglekļa dioksīda 
emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza
direktīvu 
2009/16/EK
 (turpmāk - Regula Nr. 
2015/757
) 3. panta "d" 
punktā minētais uzņēmums;
3
7
) 
emisijas kvotu izsolīšanas instruments
 - 
līdzekļi, kas iegūti, izsolot šā likuma 32.
2
 panta 
trešajā daļā
minētās emisijas kvotas;";
papildināt pantu ar 22., 23., 24., 25., 26. un 27. punktu šādā 
redakcijā:
"22) 
transporta enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta 
gāzu emisijas
 - visas oglekļa dioksīda (CO
2
), 
metāna
(CH
4
) un vienvērtīgā slāpekļa oksīda 
(N
2
O) neto emisijas, ko var attiecināt uz transporta 
enerģiju, ietverot visas
attiecīgās stadijas, sākot ar ieguvi vai 
audzēšanu un ražošanu, tostarp zemes izmantošanas maiņu, 
pārvadāšanu,
ievešanu, izvešanu, izplatīšanu, apstrādi un 
sadedzināšanu, neatkarīgi no tā, kurā valstī tās tiek 
radītas;
23) 
augšposma emisijas
 - visas siltumnīcefekta gāzu 
emisijas, kas rodas pirms jēlmateriāla nokļūšanas
rafinēšanas vai 
pārstrādes rūpnīcā, kur ražo benzīnu, dīzeļdegvielu vai gāzeļļu, 
sašķidrināto naftas gāzi, saspiesto
dabasgāzi, sašķidrināto 
dabasgāzi, saspiesto sintētisko metānu un saspiesto ūdeņradi;
24) 
transporta enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas uz 
vienu enerģijas vienību
 - uz transporta enerģiju
attiecināmo 
siltumnīcefekta gāzu emisiju (izteikta oglekļa dioksīda 
ekvivalentos) kopējās masas dalījums ar transporta
enerģijas 
kopējo energoietilpību, kas degvielai ir izteikta kā tās zemākā 
siltumspēja;
25) 
degvielas piegādātājs
 - persona, kurai likumā "
Par 
akcīzes nodokli
" noteiktajos gadījumos ir pienākums
samaksāt 
akcīzes nodokli par degvielu;
26) 
kravas izgarojumu emisijas kontroles sistēma
 - 
Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas
drošības 
komitejas cirkulāra Nr. 585 "Izgarojumu emisiju kontroles sistēmu 
standarti" 1.2.13. apakšpunktā noteiktā
sistēma;
27) 
transporta enerģija
 - šā likuma izpratnē prece ar 
noteiktu vērtību, ar ko nodrošina transportlīdzekļa kustību un
uzstādīto agregātu darbību."
3. Papildināt 2. pantu ar 10. punktu šādā redakcijā:
"10) novērst vai, ja tas nav iespējams, ierobežot piesārņojošo 
darbību radītās smakas."
4. Papildināt 3. pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
1
/
7
"(5) Šis likums nosaka prasības jūras transporta oglekļa 
dioksīda emisiju monitoringam, ziņošanai un verifikācijai,
ko 
veic saskaņā ar Regulu Nr. 
2015/757
."
5. Papildināt III nodaļu ar 18.
2
 pantu šādā 
redakcijā:
"
18.
2
 pants. Elektromagnētisko lauku starojuma 
novērtēšana un ierobežošana
(1) Prasības elektromagnētisko lauku starojuma novērtēšanai 
attiecas uz ierīcēm - mehāniskām, elektriskām vai
elektroniskām 
konstrukcijām, kā arī to apvienojumiem -, kas paredzētas speciālu 
funkciju izpildei:
1) zemas frekvences ierīcēm elektrības ražošanai un 
elektriskās strāvas pārvadei, tostarp sliežu ceļu strāvas
pārvadei, ar nominālo spriegumu no viena kilovolta (kV) un 
vairāk, ieskaitot citas līdzīgas ierīces frekvenču diapazonā
no 
viena herca (Hz) līdz deviņiem kiloherciem (kHz);
2) līdzstrāvas tālās pārvades un pārdales fiksētām ierīcēm, 
ieskaitot iekārtu darbību ar nominālo spriegumu no
diviem 
kilovoltiem (kV);
3) augstfrekvenču jeb radiofrekvenču ierīcēm, tostarp fiksētām 
instalācijām, kas rada elektromagnētiskos laukus
frekvenču 
diapazonā no deviņiem kiloherciem (kHz) līdz 300 gigaherciem 
(GHz).
(2) Ministru kabinets nosaka:
1) elektromagnētisko lauku starojuma robežlielumus un 
mērķlielumus, to piemērošanas kārtību un novērtēšanas
metodes;
2) prasības elektromagnētisko lauku radītā riska novēršanai 
vai samazināšanai;
3) kompetento iestādi ierīču radītā elektromagnētisko lauku 
starojuma kontrolei."
6. 24.
1
 pantā:
izslēgt 2.
1
 daļas 1. punktā vārdu "ievadītā";
izslēgt 3.
1
 daļas otro teikumu;
aizstāt piektās daļas 3. punktā vārdus "un turpmākie periodi" 
ar vārdu "periods";
papildināt piekto daļu ar 4. punktu šādā redakcijā:
"4) ceturtais un turpmākie periodi - 10 kalendāra gadi, sākot 
ar 2021. gada 1. janvāri."
7. Papildināt 24.
2
 pantu ar trešo, ceturto un 
piekto daļu šādā redakcijā:
"(3) Lai ierobežotu gaistošo organisko savienojumu emisiju, 
tai skaitā piesārņojošās darbības izraisīto smaku
izplatīšanos, 
kas rodas, veicot naftas produktu un bīstamu ķīmisko vielu un 
maisījumu kravu iekraušanu tankkuģos,
pašvaldības izdod saistošos 
noteikumus, kuros piesārņojošās darbības operatoriem, kas ostu 
teritorijās pārkrauj
naftas produktus un bīstamas ķīmiskās vielas 
un maisījumus, kuru tvaika spiediens, mērot pēc Reida metodes, ir 
27,6
kilopaskāli (kPa) vai vairāk, vai arī mazutu, jēlnaftu vai 
benzolu, ja šādu produktu, vielu un maisījumu kopējais
piesārņojošās darbības atļaujā noteiktais apgrozījums operatora 
īpašumā vai lietošanā esošajā ostas teritorijā ir 200
000 tonnu 
gadā vai vairāk, tiek noteiktas prasības kravas izgarojumu 
emisijas kontroles sistēmu uzstādīšanai, darbībai
un 
monitoringam.
(4) Pašvaldības saistošajos noteikumos, kas pieņemti saskaņā 
ar šā panta trešo daļu, pašvaldības ir tiesīgas
noteikt smakas 
mērķlieluma pārsnieguma laika ierobežojumu, kas ir zemāks par 168 
stundām kalendāra gadā, un
paredzēt, ka atbilstība smakas 
mērķlielumam ir nodrošināma uz operatora lietošanā vai īpašumā 
esošās teritorijas
robežas, kā arī noteikt kārtību, kādā par 
mērījumu rezultātiem informē institūciju, kas kontrolē ostas 
teritorijas
aizsardzību pret piesārņojumu.
(5) Kravas izgarojumu emisijas kontroles sistēmas 
piesārņojošās darbības operators, kas ostas teritorijā pārkrauj
naftas produktus un bīstamas ķīmiskās vielas, kuru tvaika 
spiediens, mērot pēc Reida metodes, ir 27,6 kilopaskāli
(kPa) vai 
vairāk, vai arī mazutu, jēlnaftu vai benzolu, un ja šādu produktu 
un vielu apgrozījums operatora īpašumā vai
lietošanā esošajā 
ostas teritorijā ir lielāks par 200 000 tonnu gadā, uzstāda līdz 
2021. gada 31. decembrim, ja
pašvaldība nav izdevusi saistošos 
noteikumus saskaņā ar šā panta trešo daļu vai ir izdevusi 
saistošos noteikumus, bet
tajos nav noteikusi citu, agrāku 
termiņu kravas izgarojumu emisijas kontroles sistēmas 
uzstādīšanai ostas teritorijā.
Pēc kravas izgarojumu emisijas 
kontroles sistēmu uzstādīšanas piesārņojošās darbības operators 
nodrošina to
darbību un monitoringu, kā arī veic smakas 
mērķlielumu mērījumus uz savā lietošanā vai īpašumā esošās 
teritorijas
robežas."
8. 28.
1
 pantā:
2
/
7
izteikt panta nosaukumu šādā redakcijā:
"
28.
1
 pants. Siltumnīcefekta gāzu emisijas 
atļaujas pieteikšana, izsniegšana, grozīšana un 
atcelšana
";
papildināt pirmo daļu pēc vārdiem "Iesniegumu atļaujas 
saņemšanai" ar vārdiem "vai grozīšanai";
papildināt pantu ar 3.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(3
1
) Iesniegumu atļaujas saņemšanai un tam 
pievienotos pielikumus un dokumentus iesniedz elektroniski, pēc
elektroniskas reģistrēšanās sniedzot informāciju tiešsaistes 
režīmā Valsts vides dienesta vienotās vides informācijas
sistēmas 
"TULPE" tīmekļvietnē. Iesniegumu atļaujas grozīšanai un tam 
pievienotos pielikumus un dokumentus
iesniedz elektroniski, 
izmantojot Eiropas Komisijas izveidoto un uzturēto vienoto 
Eiropas Savienības Emisijas kvotu
tirdzniecības sistēmas 
informācijas apmaiņas sistēmu "DECLARE" (turpmāk - ES ETS 
informācijas apmaiņas sistēma
"DECLARE"), kas sabiedrībai ir 
nepārtraukti pieejama tiešsaistes režīmā.";
papildināt ceturto daļu pēc vārda "Atļauju" ar vārdiem "vai 
tās grozījumus";
papildināt pantu ar 4.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(4
1
) Atļauju izsniedz A un B kategorijas atļauju 
izsniegšanas termiņā, ņemot vērā to, vai konkrētajam operatoram
ir piešķirama A vai B kategorijas atļauja piesārņojošās darbības 
veikšanai vai C kategorijas apliecinājums.";
papildināt pantu ar septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Operators iesniedz attiecīgajai reģionālajai vides 
pārvaldei iesniegumu ar lūgumu atcelt izsniegto
siltumnīcefekta 
gāzu emisijas atļauju, ja tas vairs neveic kādu no šā likuma 2. 
pielikumā minētajām darbībām un
nevēlas iesniegt šā likuma 
24.
1
 panta trešajā daļā minēto iesniegumu."
9. Izslēgt 30. panta ceturtās daļas trešo teikumu.
10. 32.
1
 pantā:
izslēgt piektajā daļā vārdu "katram";
papildināt pantu ar 5.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(5
1
) Katram šā likuma 24.
1
 panta 
piektās daļas 4. punktā minētajam periodam Vides aizsardzības un 
reģionālās
attīstības ministrija iekārtu sarakstu izstrādā un 
Ministru kabinets apstiprina reizi piecos gados.";
papildināt astotās daļas pirmo teikumu pēc vārdiem "iekārtu 
sarakstu" ar vārdiem un skaitļiem "šā likuma 24.
1
panta piektās daļas 3. punktā minētajam periodam";
papildināt pantu ar 8.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(8
1
) Lai sagatavotu iekārtu sarakstu katra šā 
likuma 24.
1
 panta piektās daļas 4. punktā minētā 10 
gadu perioda
katram piecu gadu periodam, operators atbilstoši 
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas 
pieprasījumam
iesniedz attiecīgajai reģionālajai vides pārvaldei 
pilnīgu un pārbaudītu informāciju un datus, kas nepieciešami, lai
noteiktu emisijas kvotu piešķīruma apjomu attiecīgajai iekārtai. 
Šā likuma 24.
1
 panta piektās daļas 4. punktā minētā
pirmā 10 gadu perioda, kas sākas 2021. gada 1. janvārī, pirmajam 
piecu gadu periodam operatori šo informāciju
iesniedz par laika 
periodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. 
Reģionālā vides pārvalde pieņem
lēmumu par iesniegtās 
informācijas apstiprināšanu."
11. 32.
2
 pantā:
aizstāt 1.
1
 daļas 4. punktā vārdu "astoņi" ar 
skaitli "10";
papildināt 4.
6
 daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Izsoļu ieņēmumus no Eiropas Savienības emisijas kvotu 
tirdzniecības šā panta 4.
4
 daļas 1. un 2. punktā
minētajiem mērķiem var turpināt piešķirt piecus gadus pēc Eiropas 
Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas
darbības termiņa 
beigām."
12. Aizstāt 32.
4
 panta otrajā daļā vārdus 
"siltumnīcefekta gāzu emisijas vienības" (attiecīgā locījumā) ar 
vārdiem
"Kioto vienības" (attiecīgā locījumā).
13. Izteikt 32.
6
 pantu šādā redakcijā:
3
/
7
"
32.
6
 pants. Emisijas kvotu izsolīšanas 
instrumenta konsultatīvā padome
(1) Emisijas kvotu izsolīšanas instrumenta (turpmāk - EKII) 
konsultatīvās padomes (turpmāk - konsultatīvā padome)
darbības 
mērķis ir sekmēt EKII līdzekļu izlietojuma caurredzamību un 
atbilstību šā likuma 32.
2
 panta 4.
4
, 
4.
5
 un 4.
6
daļā minētajiem mērķiem un 
prasībām, kā arī iesaistīt sabiedrības pārstāvjus EKII vadības un 
īstenošanas uzraudzībā.
(2) Lai uzlabotu EKII ieviešanas efektivitāti, konsultatīvā 
padome izskata tā kārtējā gada finanšu un darba plānu un
sniedz 
priekšlikumus Vides aizsardzības un reģionālās attīstības 
ministrijai.
(3) Konsultatīvā padome pēc savas vai Vides aizsardzības un 
reģionālās attīstības ministrijas iniciatīvas izskata arī
citus 
jautājumus, kas saistīti ar EKII vadību vai īstenošanu.
(4) Konsultatīvās padomes priekšsēdētājs ir vides aizsardzības 
un reģionālās attīstības ministrs vai vides
aizsardzības un 
reģionālās attīstības ministra iecelts pārstāvis. Konsultatīvajā 
padomē iekļauj:
1) pa vienam pārstāvim no Vides aizsardzības un reģionālās 
attīstības ministrijas, Ekonomikas ministrijas,
Zemkopības 
ministrijas, Satiksmes ministrijas un Izglītības un zinātnes 
ministrijas;
2) divus pārstāvjus, kurus rotācijas kārtībā uz vienu gadu 
deleģē biedrības un nodibinājumi, kas darbojas šā likuma
32.
2
 panta 4.
4
 daļā minētajās nozarēs;
3) divus Vides konsultatīvās padomes deleģētus tādu biedrību 
vai nodibinājumu pārstāvjus, kuru mērķis saskaņā ar
statūtiem ir 
vides aizsardzība.
(5) Konsultatīvās padomes locekļi par dalību šīs padomes darbā 
atalgojumu nesaņem.
(6) Konsultatīvās padomes personālsastāvu apstiprina vides 
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs.
Konsultatīvās 
padomes sekretariāta funkcijas nodrošina Vides aizsardzības un 
reģionālās attīstības ministrija.
(7) Ministru kabinets apstiprina konsultatīvās padomes 
nolikumu."
14. Izslēgt 32.
7
 panta trešajā daļā vārdus un 
skaitli "šā likuma 45. panta septītajā daļā minētie pārbaudītie 
ikgadējie
emisiju ziņojumi".
15. Papildināt 32.
9
 pantu ar 5.
2
 daļu 
šādā redakcijā:
"(5
2
) Ja šā likuma 24.
2
 panta trešās vai 
piektās daļas prasību neievērošana ir konstatēta šā likuma 49. 
panta
piektās daļas kārtībā un tas rada tiešus draudus cilvēku 
veselībai vai var radīt neatgriezenisku kaitējumu videi, pārvalde
aptur iekārtas vai tās daļas darbību līdz brīdim, kad saskaņā ar 
šā likuma 32.
11
 pantu pieļaujama iekārtas darbības
atjaunošana."
16. Papildināt 45. pantu ar devīto daļu šādā redakcijā:
"(9) Ikgadējo emisiju ziņojumu, Komisijas 2012. gada 21. 
jūnija regulas (ES) Nr. 
600/2012
 par siltumnīcefekta gāzu
ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par 
verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2003/87/EK
 27. pantā minēto verifikācijas 
ziņojumu, informāciju par veiktajiem siltumnīcefekta gāzu
emisiju 
samazināšanas pasākumiem un to finanšu līdzekļu izlietojumu, kā 
arī tiem pievienotos pielikumus un
dokumentus iesniedz 
elektroniski ES ETS informācijas apmaiņas sistēmā "DECLARE", kas 
sabiedrībai ir nepārtraukti
pieejama tiešsaistes režīmā."
17. Papildināt likumu ar 45.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
45.
1
 pants. Jūras transporta oglekļa dioksīda 
emisiju monitorings
(1) Kuģošanas sabiedrība katru gadu veic oglekļa dioksīda 
emisiju monitoringu un Eiropas Komisijai un Valsts
vides 
dienestam sniedz informāciju Regulas Nr. 
2015/757
 4., 5., 6., 7., 
8., 9., 10., 11. un 12. pantā un šajā likumā
noteiktajā 
kārtībā.
(2) Kuģošanas sabiedrība par kuģi, kura karoga valsts ir 
Latvija, katru gadu sagatavo un līdz 30. aprīlim Regulā Nr.
2015/757
 noteiktajā formātā un kārtībā Eiropas Komisijai un 
Valsts vides dienestam iesniedz pārbaudītu ziņojumu par
oglekļa 
dioksīda emisijām.
(3) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā tiek sagatavots, 
pārbaudīts un iesniegts ziņojums par oglekļa dioksīda
emisijām, 
kādā tiek akreditēts pārbaudes veicējs, kā arī notiek 
informācijas aprite."
18. Papildināt 47. pantu ar ceturto un piekto daļu šādā 
redakcijā:
"(4) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija un 
Valsts vides dienests savas kompetences ietvaros
4
/
7
uzrauga un 
kontrolē Regulā Nr. 
2015/757
 kuģošanas sabiedrībai noteikto 
prasību izpildi.
(5) Valsts vides dienests, sadarbojoties ar ostu pārvaldēm to 
kompetences ietvaros, uzrauga šā likuma 24.
2
 panta
trešajā un piektajā daļā noteikto prasību izpildi."
19. Papildināt 49. pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Ja tiek konstatēts, ka pašvaldības saistošajos 
noteikumos, kas izdoti saskaņā ar šā likuma 24.
2
 panta 
trešo
daļu, vai šā likuma 24.
2
 panta piektajā daļā 
ietvertās prasības nav ievērotas, Valsts vides dienests lemj par
piesārņojošās darbības izraisīto smaku ierobežošanu."
20. Papildināt likumu ar XI nodaļu šādā redakcijā:
"
XI nodaļa
Nosacījumi degvielas piegādātājam 
attiecībā uz transporta enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju
samazināšanu
55. pants. Transporta enerģijas 
siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana un degvielas 
piegādātāja
ziņojuma iesniegšana
(1) Degvielas piegādātājs līdz 2020. gada 31. decembrim 
nodrošina transporta enerģijas, izņemot elektroenerģijas,
aprites 
cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju uz vienu enerģijas vienību 
samazinājumu vismaz par sešiem procentiem
attiecībā pret 2010. 
gadā tā paša degvielas piegādātāja galapatēriņam transportā 
Latvijā piegādātās transporta
enerģijas aprites cikla 
siltumnīcefekta gāzu emisijām uz vienu enerģijas vienību.
(2) Degvielas piegādātājs šā panta pirmajā daļā minētā 
transporta enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu
emisiju 
samazinājuma panākšanai var iekļaut arī elektroenerģiju, ko 
degvielas piegādātājs kā transporta enerģiju
piegādā 
galapatēriņam transportā Latvijā.
(3) Degvielas piegādātājs šā panta pirmajā daļā noteiktā 
pienākuma izpildei, noslēdzot sadarbības līgumu ar citu
degvielas 
piegādātāju, var izveidot degvielas piegādātāju grupu.
(4) Degvielas piegādātājs vai degvielas piegādātāju grupa 
katru gadu līdz 15. maijam sniedz Valsts vides dienestam
degvielas piegādātāja ziņojumu, kas ietver datus par iepriekšējā 
kalendāra gadā galapatēriņam transportā Latvijā
piegādātās 
transporta enerģijas daudzumu un siltumnīcefekta gāzu emisiju 
intensitāti tajā.
(5) Valsts vides dienests, ņemot vērā šā panta ceturtajā daļā 
minēto degvielas piegādātāja ziņojumu, sagatavo un
iesniedz 
Eiropas Komisijai apkopotu informāciju par degvielas piegādātāju 
galapatēriņam transportā Latvijā piegādātās
transporta enerģijas 
daudzumu, transporta enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju 
intensitāti un augšposma emisiju
samazinājumu.
(6) Šā panta pirmajā un ceturtajā daļā minēto prasību 
īstenošanai Ministru kabinets nosaka:
1) kārtību, kādā aprēķina transporta enerģijas aprites cikla 
siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzumu un to
samazinājumu un 
augšposma emisiju samazinājumu;
2) metodes augšposma emisiju samazinājuma panākšanai;
3) kārtību, kādā degvielas piegādātājs sniedz datus par 
transporta enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu
emisiju 
intensitāti;
4) degvielas piegādātāja ziņojuma veidlapas paraugu un 
ziņojuma pārbaudes kārtību, kā arī informācijas aprites
kārtību.
56. pants. Transporta enerģijas 
siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas nodrošināšana
(1) Ekonomikas ministrija sadarbībā ar Valsts vides dienestu 
savas kompetences ietvaros uzrauga un kontrolē
degvielas 
piegādātājam šā likuma 55. pantā noteiktā pienākuma izpildi.
(2) Ja Valsts vides dienests pēc šā likuma 55. panta ceturtajā 
daļā minēto datu saņemšanas konstatē, ka
degvielas piegādātājs 
nav izpildījis šā likuma 55. panta pirmajā daļā noteikto 
pienākumu nodrošināt transporta
enerģijas aprites cikla 
siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, Ekonomikas ministrija 
pieņem lēmumu, kurā
nosaka degvielas piegādātājam veikt maksājumu 
valsts budžetā 0,01 procenta apmērā no degvielas piegādātāja 
pēdējā
finanšu gada neto apgrozījuma, kas attiecas uz degvielas 
apriti, tai skaitā piegādi un tirdzniecību. Veiktais maksājums
neatbrīvo degvielas piegādātāju no šā likuma 55. pantā noteiktā 
pienākuma izpildes."
21. Pārejas noteikumos:
papildināt 41. punktu ar teikumu šādā redakcijā:
5
/
7
"Katram šā likuma 52. panta pirmajā daļā minētajam konkrēto 
saistību izpildes termiņam ilgtermiņa stratēģiju
izstrādā līdz 
minētā saistību perioda pirmā gada beigām.";
papildināt pārejas noteikumus ar 45., 46., 47., 48., 49., 50., 
51., 52., 53., 54., 55. un 56. punktu šādā redakcijā:
"45. Ministru kabinets līdz 2018. gada 30. maijam izdod šā 
likuma 32.
6
 panta septītajā daļā minētos 
noteikumus.
46. Šā likuma 45.
1
 panta otrā daļa stājas spēkā 
2019. gada 1. janvārī.
47. Ministru kabinets līdz 2018. gada 30. maijam izdod šā 
likuma 45.
1
 panta trešajā daļā minētos noteikumus.
48. Ministru kabinets līdz 2018. gada 31. maijam izdod šā 
likuma 55. panta sestajā daļā minētos noteikumus.
49. Šā likuma 18.
2
 pants stājas spēkā 2018. gada 1. 
novembrī. Ministru kabinets līdz 2018. gada 30. septembrim
izdod 
šā likuma 18.
2
 panta otrajā daļā minētos 
noteikumus.
50. Attiecībā uz šā likuma 32.
1
 panta 
5.
1
 daļā minēto 10 gadu periodu, kas sākas ar 2021. 
gada 1. janvāri, Ministru
kabinets līdz 2018. gada 31. decembrim 
pieņem lēmumu atbalstīt bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu
elektroenerģijas ražošanai vai lēmumu šādu piešķiršanu 
neatbalstīt. Ja Ministru kabinets pieņem lēmumu atbalstīt
bezmaksas emisijas kvotu piešķiršanu elektroenerģijas ražošanai, 
tas līdz 2019. gada 30. jūnijam izdod šā likuma
32.
1
 
panta septītajā daļā minētos noteikumus, tajos iekļaujot 
nolikumu, kurā noteikts konkursa process un atlases
kritēriji.
51. Šā likuma 32.
1
 panta 8.
1
 daļā minēto 
informāciju par šā likuma 24.
1
 panta piektās daļas 4. 
punktā minētā
pirmā 10 gadu perioda, kas sākas 2021. gada 1. 
janvārī, pirmo piecu gadu periodu iesniedz:
1) operators - līdz 2019. gada 15. jūnijam;
2) reģionālā vides pārvalde - līdz 2019. gada 30. jūnijam.
52. Šā likuma 32.
1
 panta 5.
1
 daļā minēto 
iekārtu sarakstu pēc apstiprināšanas Ministru kabinetā Vides
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija iesniedz Eiropas 
Komisijai reizi piecos gados. Par 10 gadu perioda,
kas sākas 
2021. gada 1. janvārī, pirmo piecu gadu periodu iekārtu sarakstu 
iesniedz līdz 2019. gada 30. septembrim.
53. Šā likuma 32.
3
 panta pirmajā daļā noteiktais 
pienākums katru gadu līdz 30. aprīlim nodot emisijas kvotas, 45.
panta pirmajā daļā noteiktais pienākums veikt emisiju monitoringu 
un sniegt informāciju un 45. panta septītajā daļā
noteiktais 
pienākums sagatavot ikgadējo emisiju ziņojumu netiek piemērots 
aviācijas darbībām un siltumnīcefekta
gāzu emisijām no 
lidojumiem, kas tiek uzsākti:
1) Latvijas teritorijā esošā lidlaukā un tiek pabeigti 
lidlaukā, kurš atrodas valstī ārpus Eiropas Ekonomikas zonas;
2) lidlaukā, kurš atrodas valstī ārpus Eiropas Ekonomikas 
zonas, un tiek pabeigti Latvijas teritorijā esošā lidlaukā;
3) Latvijas teritorijā esošā lidlaukā un pabeigti lidlaukā, 
kurš atrodas tālākajā reģionā Līguma par Eiropas
Savienības 
darbību 349. panta nozīmē;
4) lidlaukā, kurš atrodas tālākajā reģionā Līguma par Eiropas 
Savienības darbību 349. panta nozīmē, un tiek
pabeigti Latvijas 
teritorijā esošā lidlaukā;
5) lidlaukā, kurš atrodas valstī ārpus Eiropas Ekonomikas 
zonas, un tiek pabeigti lidlaukā, kurš atrodas valstī ārpus
Eiropas Ekonomikas zonas;
6) lidlaukā, kurš atrodas tālākajā reģionā Līguma par Eiropas 
Savienības darbību 349. panta nozīmē, un tiek
pabeigti lidlaukā, 
kurš atrodas citā tālākajā reģionā Līguma par Eiropas Savienības 
darbību 349. panta nozīmē.
54. Šā likuma 45. panta pirmajā daļā noteikto pienākumu 
regulāri kontrolēt emisiju apjomu, veikt monitoringu un
sniegt 
informāciju (iesniegt monitoringa plānus) nepilda tāds gaisa kuģa 
operators, kurš veic tikai šo pārejas noteikumu
53. punktā 
minētos lidojumus.
55. Šā likuma 28.
1
 panta 3.
1
 daļa un 45. 
panta devītā daļa stājas spēkā 2018. gada 1. jūnijā.
56. Šā likuma 55. panta ceturtā daļa stājas spēkā 2018. gada 
1. jūnijā."
22. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 17., 18. un 19. punktu šādā redakcijā:
"17) Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra 
direktīvas 
98/70/EK
, kas attiecas uz benzīna un
dīzeļdegvielu 
kvalitāti un ar ko groza Padomes direktīvu 
93/12/EEK
;
18) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa 
direktīvas 
2009/30/EK
, ar ko groza direktīvu 
98/70/EK
6
/
7
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
attiecībā 
uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš 
mehānismu autotransporta līdzekļos
lietojamās degvielas radītās 
siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza 
Padomes direktīvu
1999/32/EK
 attiecībā uz tās degvielas 
specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ 
direktīvu
93/12/EEK
;
19) Padomes 2015. gada 20. aprīļa direktīvas (ES) 
2015/652
, ar 
ko nosaka aprēķina metodes un ziņošanas
prasības, ievērojot 
Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
98/70/EK
, attiecībā uz 
benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti."
23. 2. pielikumā:
izslēgt I sadaļas 1., 6., 8., 9., 15. un 18. rindā vārdu 
"ievadītā";
aizstāt II sadaļas 11. punktā vārdus un skaitļus "līdz 2020. 
gada 31. decembrim" ar vārdiem un skaitļiem "līdz 2030.
gada 31. 
decembrim".
Likums Saeimā pieņemts 2018. gada 1. februārī.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
Rīgā 2018. gada 20. februārī
7
/
7