Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 70,
05.04.2017.
OP numurs: 
2017/70.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
23.03.2017.
Stājas spēkā: 
19.04.2017.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums
1. pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1)
 ātrdarbīgs elektronisko sakaru tīkls
 — publiskais elektronisko sakaru tīkls, kas galalietotājam spēj
nodrošināt publiskos interneta piekļuves pakalpojumus ar datu pārraides ātrumu vismaz 30 Mb/s;
2)
 fiziskā infrastruktūra
 — jebkurš tīkla operatora valdījumā vai īpašumā esošs infrastruktūras elements
(piemēram, caurules, masti, kanāli, kontrolakas, kanalizācijas akas, sadales skapji, ēkas, ēku ievadi,
inženiertīklu pievadi, torņi, balsti un citas atbalsta konstrukcijas), kas nav aktīvs tīkla elements, bet ir izveidots
un piemērots elektronisko sakaru tīkla elementu izvietošanai, lai sniegtu:
a) elektronisko sakaru pakalpojumus,
b) ražošanas, pārvades vai sadales pakalpojumus gāzes apgādes, elektroenerģijas apgādes (tai skaitā
sabiedrisko vietu apgaismošana), siltumenerģijas apgādes un ūdenssaimniecības (izņemot tīkla elementus,
ko izmanto dzeramā ūdens apgādē atbilstoši normatīvajiem aktiem dzeramā ūdens apgādes jomā)
pakalpojumus,
c) transporta pakalpojumus, tai skaitā dzelzceļa, autoceļu, ostu un lidostu pakalpojumus;
3)
 iekšējā fiziskā infrastruktūra
 — šā likuma izpratnē: dzīvojamā mājā vai nedzīvojamā ēkā esoša fiziskā
infrastruktūra vai instalācija no piekļuves punkta vai ēkas ievada līdz pieslēguma punktam, kas piemērota
ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla izvietošanai;
4)
 tīkla operators
 — komersants vai atvasinātas publiskas personas iestāde, kura nodrošina fizisko
infrastruktūru vai kuras īpašumā vai valdījumā tā atrodas;
5) 
piekļuves punkts
 — fiziskā infrastruktūra ēkā vai ārpus tās, kas ir pieejama elektronisko sakaru
komersantam un ļauj pieslēgties ātrdarbīgam elektronisko sakaru tīklam piemērotai iekšējai fiziskajai
infrastruktūrai;
6)
 vienotais informācijas punkts 
— Valsts reģionālās attīstības aģentūras pārziņā esošs vienotais valsts un
pašvaldību pakalpojumu portāls www.latvija.lv, kas ietver hipersaiti uz Apgrūtināto teritoriju informācijas
sistēmas datiem un Būvniecības informācijas sistēmas datiem.
(2) Šā likuma izpratnē fiziskā infrastruktūra nav kabeļi.
(3) Termini
 
"būtiska ietekme tirgū", "elektronisko sakaru tīkla ierīkošana", "elektronisko sakaru komersants",
"elektronisko sakaru tīkls", "galalietotājs" un "saistītās iekārtas" šajā likumā lietoti 
Elektronisko sakaru likuma
izpratnē.
2. pants. Likuma mērķis
1
/
10
Likuma mērķis ir veicināt ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla būvniecību un ierīkošanu, gan būvējot jaunu, gan
izmantojot esošu fizisko infrastruktūru, izmaksu efektīvā veidā.
3. pants. Likuma piemērošanas joma
(1) Likums nosaka:
1) elektronisko sakaru komersanta un tīkla operatora tiesības un pienākumus, kas saistīti ar minimālās
informācijas pieejamību, fiziskās infrastruktūras apsekošanu un piekļuvi tai, kā arī ar fiziskās infrastruktūras
būvdarbu koordinēšanu ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla nodrošināšanai;
2) elektronisko sakaru komersanta un dzīvojamās mājas vai nedzīvojamās ēkas īpašnieka tiesības un
pienākumus, kas saistīti ar piekļuvi iekšējai fiziskajai infrastruktūrai.
(2) Likumu piemēro tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā ar:
1) attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu nozari regulējošiem normatīvajiem aktiem;
2) valsts aizsardzības un nacionālās drošības jomu regulējošiem normatīvajiem aktiem.
(3) Šajā likumā noteiktos lēmumus par informācijas sniegšanu, atļauju apsekot fiziskās infrastruktūras elementus,
piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai vai iekšējai fiziskajai infrastruktūrai valsts aizsardzības vai nacionālās drošības jomā
(tai skaitā par kritiskās infrastruktūras objektiem), balstoties uz attiecīgiem apsvērumiem par valsts aizsardzību un
nacionālo drošību, pieņem kompetentā iestāde valsts aizsardzības vai nacionālās drošības jomā, bet par kritiskās
infrastruktūras objektu — tā īpašnieks. Lēmuma pieņēmējam atteikums nav jāpamato. Lēmuma pieņēmējs ievēro
termiņus, kas noteikti šā likuma 
5.
 panta septītajā un astotajā daļā, 
6.
 panta trešajā daļā, 
7.
 panta sestajā daļā,
8.
 panta sestajā daļā un 
9.
 panta piektajā daļā. Pieņemtie lēmumi netiek vērtēti domstarpību izskatīšanas procesā.
(4) Likums neattiecas uz:
1) saistīto iekārtu īpašnieku, ja šo iekārtu izmantošanas pamatmērķis ir nodrošināt citam elektronisko sakaru
komersantam piekļuvi minētajām iekārtām elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai;
2) daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas dzīvokļa īpašnieku un daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas kopīpašniekiem.
4. pants. Vienotajā informācijas punktā pieejamā informācija
(1) Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmā par tīkla operatora fizisko infrastruktūru un tās aizsargjoslām ir
pieejama šāda minimālā informācija:
1) atrašanās vieta kartē;
2) infrastruktūras veids atbilstoši Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas objektu klasifikatoram;
3) datu sniedzējs.
(2) Būvniecības informācijas sistēmā par fiziskās infrastruktūras būvdarbiem ir pieejama šāda minimālā informācija:
1) būvdarbu atrašanās vieta un veids;
2) būves nosaukums;
3) datums, kad būvatļaujā izdarīta atzīme par projektēšanas nosacījumu vai būvdarbu uzsākšanas nosacījumu
izpildi vai akceptēta būvniecības iecere, izdarot atzīmi paskaidrojuma rakstā vai apliecinājuma kartē;
4) būvniecības pasūtītājs un būvprojekta izstrādātājs.
(3) Tīkla operatora kontaktinformācija ir pieejama publiskajos reģistros.
2
/
10
(4) Vienotajā informācijas punktā pieejamā minimālā informācija ir vispārpieejama.
5. pants. Informācijas pieprasīšana tīkla operatoram
(1) Elektronisko sakaru komersants nolūkā ierīkot vai būvēt ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu rakstveidā pieprasa
tīkla operatoram šā likuma 
4.
 panta pirmajā daļā minēto informāciju, ja tā nav pieejama Apgrūtināto teritoriju
informācijas sistēmā.
(2) Tīkla operatoram ir pienākums sniegt informāciju, atbildot uz šā panta pirmajā daļā minēto pieprasījumu. Ja par
informācijas sagatavošanu tīkla operators nosaka maksu, tai jābūt objektīvi pamatotai un uz izmaksām balstītai.
(3) Elektronisko sakaru komersants nolūkā apspriest vienošanos par fiziskās infrastruktūras būvdarbu koordinēšanu
tīkla operatoram rakstveidā pieprasa informāciju par:
1) fiziskās infrastruktūras būvdarbiem, tai skaitā par tādiem fiziskās infrastruktūras būvdarbiem, kurus plānots
veikt, izmantojot valsts vai pašvaldības finansējumu;
2) fiziskās infrastruktūras būvdarbiem, par kuriem būvniecības ieceres iesniegumu plānots iesniegt sešu
mēnešu laikā no dienas, kad rakstveida pieprasījums iesniegts tīkla operatoram.
(4) Šā panta pirmajā un trešajā daļā minētajā rakstveida pieprasījumā elektronisko sakaru komersants pamato
informācijas nepieciešamību un norāda teritoriju, kurā paredzēts ierīkot vai būvēt ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu.
(5) Tīkla operators, sniedzot elektronisko sakaru komersantam atbildi par fiziskās infrastruktūras būvdarbiem, par
kuriem būvniecības ieceres iesniegumu plānots iesniegt nākamo sešu mēnešu laikā, vienlaikus nosūta Būvniecības
informācijas sistēmas pārzinim informāciju par plānotās būvniecības vietu, veidu, būves nosaukumu, plānoto
būvniecības ieceres iesnieguma iesniegšanas mēnesi un kontaktinformāciju. Informāciju par plānoto būvniecības ieceri
publicē Būvniecības informācijas sistēmā, un tā ir publiski pieejama.
(6) Tīkla operators var noraidīt šā panta pirmajā vai trešajā daļā minēto informācijas pieprasījumu, ja pieprasījumā
nav norādīta šā panta ceturtajā daļā minētā informācija vai informācija ir pieejama vienotajā informācijas punktā. Ja
informācija ir pieejama citā publiskā tīmekļvietnē, tīkla operators atbildē norāda, kur pieprasītā informācija atrodama.
(7) Tīkla operators sniedz atbildi divu mēnešu laikā no šā panta pirmajā daļā minētā informācijas pieprasījuma
saņemšanas dienas.
(8) Tīkla operators sniedz atbildi divu nedēļu laikā no šā panta trešajā daļā minētā informācijas pieprasījuma
saņemšanas dienas.
(9) Ja nepieciešams, tīkla operators un elektronisko sakaru komersants savstarpēji vienojas par informācijas
izmantošanas nosacījumiem.
6. pants. Apsekojuma pieprasīšana tīkla operatoram
(1) Elektronisko sakaru komersantam ir tiesības pieprasīt tīkla operatora fiziskās infrastruktūras konkrētu elementu
apsekojumu uz vietas.
(2) Elektronisko sakaru komersants rakstveida pieprasījumā norāda apsekojuma pamatojumu, teritoriju, kurā
izvietoti apsekošanai pieprasītie fiziskās infrastruktūras elementi, un, ja iespējams, tos tīkla operatora fiziskās
infrastruktūras elementus, kurus plānots izmantot ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla elementu izvietošanai.
(3) Tīkla operators mēneša laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas sniedz atļauju vai pamatotu atteikumu
apsekot fiziskās infrastruktūras elementus. Ja par fiziskās infrastruktūras apsekojumu uz vietas tīkla operators nosaka
maksu, tai jābūt objektīvi pamatotai un uz izmaksām balstītai.
(4) Tīkla operators var atteikt šā panta pirmajā daļā minēto pieprasījumu, pamatojot atteikumu, ja:
1) pieprasījumā nav norādīta šā panta otrajā daļā minētā informācija;
2) jauna ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla ierīkošana vai būvēšana negatīvi ietekmēs fiziskās infrastruktūras
3
/
10
elementu lietošanas drošību vai mehānisko stiprību un stabilitāti.
(5) Ja nepieciešams, tīkla operators un elektronisko sakaru komersants savstarpēji vienojas par informācijas
izmantošanas nosacījumiem.
7. pants. Piekļuve fiziskajai infrastruktūrai
(1) Elektronisko sakaru komersantam ir tiesības pieprasīt piekļuvi tīkla operatora fiziskajai infrastruktūrai nolūkā
ierīkot vai būvēt ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu.
(2) Elektronisko sakaru komersants rakstveida pieprasījumā pamato piekļuves nepieciešamību un norāda teritoriju,
kurā paredzēts ierīkot vai būvēt ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu, elektronisko sakaru tīkla elementus, kurus plāno
izvietot, un, ja iespējams, fiziskās infrastruktūras elementus, kuriem tiek pieprasīta piekļuve, kā arī laikposmu, kurā
piekļuve nepieciešama.
(3) Tīkla operators nodrošina elektronisko sakaru komersantam piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai saskaņā ar
taisnīgiem un saprātīgiem noteikumiem, ja pieprasījums par piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai ir saistīts ar ātrdarbīga
elektronisko sakaru tīkla ierīkošanu vai būvēšanu. Ja tīkla operators par piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai nosaka maksu,
tai jābūt objektīvi pamatotai un uz izmaksām balstītai.
(4) Tīkla operators var atteikt elektronisko sakaru komersantam piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai, pamatojot
atteikumu ar šādiem iemesliem:
1) pieprasījumā nav norādīta šā panta otrajā daļā minētā informācija;
2) jauna ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla ierīkošana vai būvēšana negatīvi ietekmēs fiziskās infrastruktūras
elementu lietošanas drošību vai mehānisko stiprību un stabilitāti;
3) nepieciešamā vieta vai ietilpība nav pieejama un ir pietiekami pamatots fakts, ka attiecīgā vieta vai ietilpība
turpmāk būs nepieciešama tīkla operatoram (piemēram, publiski pieejamos investīciju plānos);
4) tīkla integritātes un drošības apdraudējums;
5) pastāv risks, ka plānotie elektronisko sakaru pakalpojumi var radīt nopietnus traucējumus citu pakalpojumu
nodrošināšanai, kurus sniedz tajā pašā fiziskajā infrastruktūrā, ja tiek apdraudēta tīkla operatora darbības jomu
regulējošos normatīvajos aktos un līgumos noteiktā pakalpojumu nodrošināšanas kvalitāte;
6) ir pieejams alternatīvs risinājums, jo tīkla operators saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem noteikumiem
nodrošina piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai vairumtirdzniecībā, kas ir piemērota ātrdarbīgu elektronisko sakaru
tīklu nodrošināšanai;
7) piekļuves nodrošināšana ir pretrunā ar publiski finansēta projekta ietvaros izbūvētas fiziskās infrastruktūras
saglabāšanas un ilgtspējas nosacījumiem;
8) piekļuves nodrošināšanai nepieciešamas papildu darbības, kas skar trešās personas īpašumtiesības.
(5) Tīkla operators atteikumu nevar pamatot ar aizsargjoslas esību.
(6) Tīkla operators divu mēnešu laikā izskata pieprasījumu un informē elektronisko sakaru komersantu par
piekļuves nodrošināšanu vai sniedz pamatotu atteikumu.
8. pants. Fiziskās infrastruktūras būvniecības koordinēšana
(1) Tīkla operatoram ir tiesības un, ja to pieprasa elektronisko sakaru komersants, arī pienākums veikt sarunas
nolūkā koordinēt fiziskās infrastruktūras būvniecību.
(2) Tīkla operators, kurš veic būvniecību, kas pilnībā vai daļēji finansēta no valsts vai pašvaldību līdzekļiem, izpilda
elektronisko sakaru komersanta pamatotu rakstveida pieprasījumu koordinēt fiziskās infrastruktūras būvniecību nolūkā
ierīkot vai būvēt ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu.
4
/
10
(3) Šā panta otrajā daļā minētajā rakstveida pieprasījumā elektronisko sakaru komersants norāda attiecīgo
teritoriju, kurā paredzēts ierīkot vai būvēt ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla elementus, un informāciju par to, ar
kādām darbībām tas plāno iesaistīties tīkla operatora fiziskās infrastruktūras būvniecībā.
(4) Tīkla operators var atteikt šā panta otrajā daļā minēto rakstveida pieprasījumu par fiziskās infrastruktūras
būvniecības koordinēšanu, ja:
1) pieprasījumā nav norādīta šā panta trešajā daļā minētā informācija;
2) elektronisko sakaru komersants neuzņemas segt visas izmaksas papildus sākotnēji plānotajām fiziskās
infrastruktūras būvniecības izmaksām, tai skaitā izmaksas, ko rada papildu kavēšanās;
3) papildu fiziskās infrastruktūras būvniecība paredz izdarīt sākotnējā būvprojekta minimālajā sastāvā izmaiņas,
kuru dēļ būvniecības process saskaņā ar būvniecību regulējošiem normatīvajiem aktiem jāuzsāk no jauna;
4) pieprasījums ir iesniegts pēc būvatļaujas saņemšanas vai pēc tam, kad apliecinājuma kartē vai
paskaidrojuma rakstā izdarīta atzīme par būvniecības ieceres akceptu;
5) piekļuves nodrošināšana ir pretrunā ar publiski finansēta projekta ietvaros izbūvētas fiziskās infrastruktūras
saglabāšanas un ilgtspējas nosacījumiem;
6) fiziskās infrastruktūras būvniecības koordinēšana nav iespējama, ievērojot būvnormatīvā noteiktos tīklu
izvietošanas minimālos attālumus.
(5) Tīkla operators šā panta otrajā daļā minēto pieprasījumu nevar atteikt, pamatojoties ar aizsargjoslas esību.
(6) Tīkla operators mēneša laikā izskata šā panta otrajā daļā minēto pieprasījumu un sniedz elektronisko sakaru
komersantam atbildi par fiziskās infrastruktūras būvniecības koordinēšanu vai pamatotu atteikumu.
(7) Tīkla operators, kuram ir pienākums ievērot iepirkumu regulējošos normatīvos aktus un kurš ir saņēmis šā panta
otrajā daļā minēto elektronisko sakaru komersanta pieprasījumu, plānojot iepirkumu, ņem vērā šā likuma prasības.
9. pants. Iekšējā fiziskā infrastruktūra
(1) Būvniecības ierosinātājs, saņemot atļauju būvēt jaunu vai pārbūvēt esošu dzīvojamo māju vai nedzīvojamo ēku,
nodrošina ātrdarbīgam elektronisko sakaru tīklam atbilstošu iekšējo fizisko infrastruktūru.
(2) Šā panta pirmo daļu var nepiemērot, ja:
1) pārbūvējamā dzīvojamā mājā vai nedzīvojamā ēkā jau ir ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla nodrošināšanai
piemērota fiziskā infrastruktūra;
2) tiek būvēta vai pārbūvēta I grupas ēka;
3) jaunbūvējamā vai pārbūvējamā dzīvojamā ēka ir vienģimenes dzīvojamā māja;
4) būvējot jaunu vai pārbūvējot dzīvojamo māju vai nedzīvojamo ēku, iekšējās fiziskās infrastruktūras būvniecība
ir nesamērīga ekonomisku iemeslu dēļ, proti, pārsniedz piecus procentus no kopējām būvprojekta izmaksām;
5) ir objektīvi iemesli tam, ka līdz dzīvojamai mājai vai nedzīvojamai ēkai netiks nodrošināts ātrdarbīgs
elektronisko sakaru tīkls;
6) paredzētajam nedzīvojamās ēkas lietošanas veidam nav nepieciešams izmantot ātrdarbīgu elektronisko
sakaru tīklu;
7) dzīvojamai mājai vai nedzīvojamai ēkai — kultūras piemineklim vai kultūras pieminekli veidojošai vēsturiskās
apbūves daļai —, pamatojoties uz kompetentās iestādes atzinumu, pēc iekšējās fiziskās infrastruktūras
būvniecības samazinātos kultūrvēsturiskā vērtība.
(3) Elektronisko sakaru komersants ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla būvniecībai vai ierīkošanai dzīvojamā mājā
vai nedzīvojamā ēkā var prasīt piekļuvi šā tīkla izvietošanai piemērotai iekšējai fiziskajai infrastruktūrai, ja dublēšana
5
/
10
tehniski nav iespējama vai ekonomiski nav lietderīga.
(4) Elektronisko sakaru komersants rakstveida pieprasījumā par piekļuvi iekšējai fiziskajai infrastruktūrai pamato
piekļuves nepieciešamību un norāda fizisko vai juridisko personu, kas izteikusi vēlmi slēgt elektronisko sakaru
pakalpojuma līgumu par publisko interneta piekļuves pakalpojumu ar datu pārraides ātrumu vismaz 30 Mb/s
saņemšanu šajā dzīvojamā mājā vai nedzīvojamā ēkā, iekšējās fiziskās infrastruktūras elementus, attiecībā uz kuriem
tiek pieprasīta piekļuve, kā arī laikposmu, kurā ir nepieciešama piekļuve.
(5) Ja šā panta ceturtajā daļā minētais pieprasījums ir pamatots, tīkla operators, dzīvojamās mājas īpašnieks vai
nedzīvojamās ēkas īpašnieks divu mēnešu laikā pēc attiecīgā pieprasījuma saņemšanas nodrošina elektronisko
sakaru komersantam piekļuvi iekšējai fiziskajai infrastruktūrai. Ja par piekļuvi iekšējai fiziskajai infrastruktūrai tiek
noteikta maksa, tai jābūt objektīvi pamatotai un balstītai uz izmaksām, kas radušās saistībā ar elektronisko sakaru
komersanta darbībām elektronisko sakaru tīkla nodrošināšanai.
(6) Tīkla operators, dzīvojamās mājas īpašnieks vai nedzīvojamās ēkas īpašnieks var atteikt elektronisko sakaru
komersantam piekļuvi iekšējai fiziskajai infrastruktūrai ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla elementu izvietošanai, ja:
1) pieprasījumā nav norādīta šā panta ceturtajā daļā minētā informācija;
2) jauna ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla ierīkošana vai būvēšana negatīvi ietekmēs fiziskās infrastruktūras
elementu lietošanas drošību vai mehānisko stiprību un stabilitāti;
3) vajadzīgā vieta vai ietilpība nav pieejama.
10. pants. Domstarpību izskatīšana
(1) Elektronisko sakaru komersantam, tīkla operatoram, dzīvojamās mājas īpašniekam vai nedzīvojamās ēkas
īpašniekam ir tiesības risināt domstarpības tiesā vai šķīrējtiesā normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā vai Sabiedrisko
pakalpojumu regulēšanas komisijā (turpmāk — regulators) šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(2) Elektronisko sakaru komersants, tīkla operators, dzīvojamās mājas īpašnieks vai nedzīvojamās ēkas īpašnieks
domstarpību risināšanai var vērsties tiesā vai šķīrējtiesā, nevēršoties regulatorā. Ja elektronisko sakaru komersants,
tīkla operators, dzīvojamās mājas īpašnieks vai nedzīvojamās ēkas īpašnieks ir vērsies tiesā vai šķīrējtiesā, viņš zaudē
tiesības vērsties regulatorā.
(3) Regulators kā ārpustiesas instance izskata domstarpības starp elektronisko sakaru komersantu un tīkla
operatoru, dzīvojamās mājas īpašnieku vai nedzīvojamās ēkas īpašnieku par to tiesībām un pienākumiem, kas izriet no
šā likuma un attiecas uz šādiem jautājumiem:
1) informācijas pieprasīšana, ja domstarpības ir saistītas ar šā likuma 
5.
 pantā minētajām tiesībām un
pienākumiem;
2) fiziskās infrastruktūras apsekojums, ja domstarpības ir saistītas ar šā likuma 
6.
 pantā minētajām tiesībām un
pienākumiem;
3) piekļuve fiziskajai infrastruktūrai, ja domstarpības ir saistītas ar šā likuma 
7.
 pantā minētajām tiesībām un
pienākumiem;
4) fiziskās infrastruktūras būvdarbu koordinēšana, ja domstarpības ir saistītas ar šā likuma 
8.
 pantā minētajām
tiesībām un pienākumiem;
5) piekļuve iekšējai fiziskajai infrastruktūrai, ja domstarpības ir saistītas ar šā likuma 
9.
 panta trešajā, ceturtajā,
piektajā un sestajā daļā minētajām tiesībām un pienākumiem.
(4) Regulators pieprasa un domstarpībās iesaistītās puses un citas valsts un pašvaldību institūcijas noteiktā
termiņā bez maksas sniedz savā rīcībā esošo informāciju, ja tā nepieciešama domstarpību izšķiršanai. Valsts un
pašvaldību institūcijas regulatora noteiktajā termiņā sniedz tam atzinumu par attiecīgās institūcijas kompetencē
esošajiem jautājumiem, ja tas ir nepieciešams domstarpību izskatīšanai.
(5) Regulators šā panta trešajā daļā norādīto domstarpību izskatīšanai nepiemēro likuma "
Par sabiedrisko
pakalpojumu regulatoriem
"
 VII nodaļā
 norādīto strīdu izskatīšanas kārtību.
6
/
10
(6) Regulators neizskata domstarpības jautājumos, kas saistīti ar būvniecību regulējošu normatīvo aktu
piemērošanu.
11. pants. Iesniegums par domstarpību izskatīšanu
(1) Elektronisko sakaru komersants, tīkla operators, dzīvojamās mājas īpašnieks vai nedzīvojamās ēkas īpašnieks
iesniedz regulatoram rakstveida iesniegumu par domstarpību izskatīšanu (turpmāk — iesniegums). Iesniegumā norāda
šādu informāciju:
1) par iesniedzēju: fiziskajai personai — vārdu, uzvārdu, personas kodu, dzīvesvietu vai citas ziņas, kas palīdz
identificēt personu; juridiskajai personai — nosaukumu, reģistrācijas numuru un juridisko adresi;
2) par atbildētāju: fiziskajai personai — vārdu, uzvārdu, dzīvesvietu vai citas ziņas, kas palīdz identificēt
personu; juridiskajai personai — nosaukumu, reģistrācijas numuru un juridisko adresi;
3) citus domstarpību dalībniekus vai ieinteresētās personas;
4) faktu aprakstu;
5) no minētajiem faktiem izrietošo domstarpību priekšmetu un iesniedzēja prasījumu;
6) iesnieguma pamatojumu un citus ar domstarpībām saistītus argumentus.
(2) Iesniedzējs pievieno iesniegumam rakstveida materiālus un pierādījumus, kas pamato domstarpību rašanos un
domstarpību priekšmetu un pierāda, ka pirms vēršanās regulatorā tas ir ievērojis šā likuma 
5.
, 
6.
, 
7.
, 
8. 
un 
9.
 pantā
norādīto sadarbības kārtību.
(3) Par iesnieguma saņemšanas dienu uzskatāma diena, kad regulators ir saņēmis visu šā panta pirmajā daļā
norādīto informāciju un iesniegumam pievienoti dokumenti saskaņā ar šā panta otro daļu, kā arī ir veikts maksājums
par domstarpību izskatīšanu.
(4) Iesnieguma iesniegšana regulatoram neaptur plānoto vai uzsākto būvniecības procesu.
12. pants. Iesnieguma izvērtēšana
(1) Regulators izskata iesniegumu divu mēnešu laikā no tā saņemšanas dienas, izņemot iesniegumu par
domstarpībām saistībā ar piekļuvi esošai fiziskajai infrastruktūrai, ko izskata četru mēnešu laikā.
(2) Regulators neizskata domstarpības un saskaņā ar 
Iesniegumu likumu
 sniedz atbildi, kuru paraksta regulatora
priekšsēdētājs, ja konstatēta atbilstība vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:
1) saskaņā ar šo likumu nav pamata domstarpību izskatīšanai;
2) iesniegums neatbilst šā likuma 
11.
 panta pirmajā un otrajā daļā minētajiem noteikumiem;
3) iesniedzējs pirms vēršanās regulatorā nav ievērojis šā likuma 
5.
, 
6.
, 
7.
, 
8. 
vai 
9.
 pantā norādīto sadarbības
kārtību;
4) nav veikts maksājums par domstarpību izskatīšanu.
(3) Ja regulators nekonstatē šā panta otrajā daļā noteikto nosacījumu, tas paziņo atbildētājam par iesniedzēja
iesniegumu un nosaka paskaidrojuma un pierādījumu iesniegšanas termiņu. Atbildētājs rakstveidā sniedz regulatoram
paskaidrojumu un pierādījumus tā noteiktajā termiņā. Atbildētājs paskaidrojumā norāda šādu informāciju:
1) vai atzīst prasījumu pilnībā vai kādā tā daļā;
2) savus iebildumus pret prasījumu un to pamatojumu;
3) pierādījumus, kas apstiprina viņa iebildumus pret prasījumu un to pamatojumu, kā arī normatīvos aktus, uz
kuriem tie pamatoti;
7
/
10
4) citus apstākļus, kurus uzskata par nozīmīgiem lietas izskatīšanā.
(4) Ja pēc atbildētāja paskaidrojuma un pierādījumu saņemšanas un izvērtēšanas regulators konstatē vismaz vienu
no šā panta otrās daļas 1., 2. vai 3. punktā minētajiem nosacījumiem, tas saskaņā ar 
Iesniegumu likumu
 sniedz
iesniedzējam atbildi, kuru paraksta regulatora priekšsēdētājs.
(5) Regulators, ņemot vērā iesniegumā norādīto domstarpību priekšmetu, izvērtē prasījuma pamatotību, kā arī to,
vai nosacījumi ir caurredzami un nav diskriminējoši.
13. pants. Domstarpību izskatīšanas process
(1) Regulators iesniegumu izskata rakstveida procesā.
(2) Izskatot domstarpības rakstveida procesā, regulators iepazīstas ar iesniegtajiem materiāliem un, ja
nepieciešams, pieprasa domstarpībās iesaistītajām pusēm rakstveidā iesniegt papildu informāciju un pierādījumus.
(3) Regulators var izskatīt domstarpības bez domstarpībās iesaistīto pušu vai to pārstāvju klātbūtnes, pamatojoties
tikai uz iesniegtajiem rakstveida un citiem pierādījumiem, ja lietā esošie materiāli ir pietiekami.
(4) Ja regulators uzskata, ka atsevišķa jautājuma izlemšanai ir nepieciešams uzklausīt domstarpībās iesaistītās
puses vai ekspertu, tas sasauc regulatora padomes sēdi, uz kuru rakstveidā uzaicina domstarpībās iesaistītās puses
vai to pārstāvjus un, ja nepieciešams, ekspertu, lai uzklausītu paskaidrojumus, iebildumus un atzinumu. Uzaicinājumā
norāda sēdes norises laiku un vietu.
(5) Ja uzaicinātās personas uz regulatora padomes sēdi nav ieradušās, regulators var izskatīt domstarpības bez
domstarpībās iesaistīto pušu vai to pārstāvju klātbūtnes. Ja kāda no domstarpībās iesaistītajām pusēm vai tās
pārstāvis paziņo regulatoram par neierašanos uz domstarpību izskatīšanas sēdi, norādot attaisnojošus iemeslus,
regulators, ņemot vērā domstarpībās iesaistītās puses vai tās pārstāvja sniegto informāciju par neierašanās iemesliem,
var atlikt domstarpību izskatīšanu, informējot domstarpībās iesaistītās puses par sēdes atlikšanu, kā arī par nākamās
sēdes norises laiku un vietu.
(6) Domstarpībās iesaistītās puses godprātīgi īsteno savas procesuālās tiesības, ievērojot sacīkstes principu. Tām
ir vienādas tiesības paust savu viedokli un aizstāvēt savas tiesības un intereses.
(7) Domstarpībās iesaistīto pušu sacīkste notiek, pusēm sniedzot paskaidrojumus, iesniedzot pierādījumus, kā arī
regulatoram adresētus pieteikumus un veicot citas procesuālās darbības šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(8) Domstarpību izskatīšanas laikā jebkura domstarpībās iesaistītā puse, informējot par to regulatoru, var pieaicināt
ekspertu atzinuma sniegšanai vai veikt citas tiesiskas darbības, lai iegūtu pierādījumus, kuriem ir nozīme domstarpību
izskatīšanā.
(9) Ja tas ir nepieciešams domstarpību izskatīšanai, regulators pieprasa no valsts vai pašvaldības institūcijas
atzinumu, kas sniedzams regulatora noteiktajā termiņā.
(10) Domstarpībās iesaistītās puses dokumentus svešvalodās iesniedz, pievienojot tiem tulkojumu valsts valodā.
(11) Domstarpībās iesaistītās puses vai to pārstāvji, kuri neprot valsts valodu, paši nodrošina sev tulku.
(12) Regulatora priekšsēdētājs izbeidz domstarpību izskatīšanas procesu, ja iesniedzējs atsauc iesniegumu par
domstarpību izskatīšanu. Regulatora padome pieņem lēmumu izbeigt domstarpību izskatīšanas procesu, ja
domstarpībās iesaistītās puses nav iesniegušas pietiekamus pierādījumus.
(13) Regulators domstarpības izskata valsts valodā.
(14) Domstarpību izskatīšanas sēdes protokols un regulatora pieņemtais lēmums rakstveidā sagatavojams valsts
valodā.
(15) Fiziskā persona domstarpību izskatīšanā sevi pārstāv pati vai pilnvaro pārstāvi. Fiziskās personas pārstāvību
noformē ar notariāli apliecinātu pilnvaru vai domstarpību izskatīšanas sēdē ar mutvārdu paziņojumu, par ko izdarāms
ieraksts domstarpību izskatīšanas sēdes protokolā.
8
/
10
(16) Juridisko personu domstarpību izskatīšanā pārstāv amatpersona, kas darbojas atbilstoši likumā, statūtos vai
nolikumā piešķirtajām pilnvarām, vai arī cits juridiskās personas pilnvarots pārstāvis. Juridiskās personas pārstāvību
noformē ar rakstveida pilnvaru vai dokumentiem, kas apliecina amatpersonas tiesības bez īpaša pilnvarojuma pārstāvēt
juridisko personu.
(17) Dzīvojamās mājas un nedzīvojamās ēkas kopīpašniekus domstarpību izskatīšanā pārstāv kopīpašnieku
pilnvarots pārstāvis.
(18) Advokāta pilnvarojumu juridiskās palīdzības sniegšanai apliecina orderis. Ja advokāts uzstājas kā
domstarpībās iesaistītās puses pilnvarots pārstāvis, pilnvarojumu apliecina ar rakstveida pilnvaru. Ja fiziskās personas
pārstāvis ir zvērināts advokāts, pilnvarojumu apliecina ar rakstveida pilnvaru bez notariāla apliecinājuma.
(19) Pārstāvim ir tiesības pārstāvamā vārdā izpildīt visas procesuālās darbības. Pārstāvamajam ir saistošas visas
procesuālās darbības, kuras pārstāvis izpildījis viņam dotā pilnvarojuma ietvaros. Regulatora paziņojumus, rēķinus un
citus dokumentus nosūta tikai vienam pārstāvim. Ja domstarpībās iesaistīto pusi pārstāv vairāki pārstāvji, tie vienojas
un iesniedz regulatoram viena pārstāvja adresi, uz kuru regulators sūta paziņojumus, rēķinus un citus dokumentus. Ja
pārstāvji nevienojas par viena pārstāvja adresi, regulators sūta paziņojumus, rēķinus un citus dokumentus vienam
pārstāvim pēc savas izvēles.
(20) Ja pārstāvamais atsauc pārstāvim doto pilnvarojumu, pārstāvamais rakstveidā paziņo par to regulatoram.
Mutvārdu paziņojumu par pilnvarojuma atsaukšanu var sniegt domstarpību izskatīšanas sēdē, un par to izdarāms
ieraksts domstarpību izskatīšanas sēdes protokolā. Pārstāvim ir tiesības atteikties vest lietu, par to rakstveidā
paziņojot pārstāvamajam un regulatoram.
14. pants. Izlīgums
(1) Ja domstarpību izskatīšanas laikā domstarpībās iesaistītās puses vienojas par izlīgumu, regulatora
priekšsēdētājs izbeidz domstarpību izskatīšanas procesu.
(2) Domstarpībās iesaistītajām pusēm, kuras ir vienojušās par izlīgumu, nav tiesību no jauna iesniegt regulatoram
iesniegumu par domstarpību izskatīšanu attiecībā uz to pašu priekšmetu uz tā paša pamata.
15. pants. Lēmums par domstarpību izskatīšanu
(1) Regulatora padome lietā par domstarpību izskatīšanu pieņem lēmumu un nosaka tā izpildes kārtību un termiņu.
Regulators lēmumā norāda iesniedzēja prasījumu, atbildētāja iebildumus, domstarpībās iesaistīto pušu sniegtos
paskaidrojumus, lietā konstatētos faktus, pierādījumus un argumentus, ar kuriem pamatots lēmums, normatīvos aktus,
uz kuriem regulators ir pamatojies, konstatēto lietas apstākļu juridisko novērtējumu, kā arī secinājumus par prasījuma
pamatotību vai nepamatotību. Lēmuma lemjošajā daļā regulators norāda, vai iesniedzēja prasījums ir pilnībā vai daļēji
apmierināts vai noraidīts, atsevišķi norādot to prasījuma daļu, kuru daļēji apmierina vai noraida. Regulators lēmumā var
noteikt domstarpībās iesaistītajai pusei pienākumu izpildīt konkrētas darbības regulatora noteiktajā termiņā.
(2) Regulators piecu darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas nosūta vienu lēmuma eksemplāru katrai
domstarpībās iesaistītajai pusei un lēmumu publisko savā tīmekļvietnē.
(3) Ja domstarpībās iesaistītā puse nav apmierināta ar regulatora lēmumu par domstarpību izskatīšanu, tā ar
prasības pieteikumu par domstarpību priekšmetu ir tiesīga vērsties tiesā vai šķīrējtiesā normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā 30 dienu laikā no dienas, kad pieņemts regulatora lēmums par domstarpību izskatīšanu.
(4) Regulatora lēmums par domstarpību izskatīšanu stājas likumīgā spēkā dienā, kad ir pagājis šā panta trešajā
daļā noteiktais termiņš un tiesā vai šķīrējtiesā saskaņā ar normatīvajiem aktiem nav iesniegts pieteikums par
domstarpību priekšmetu. Ja tiesā vai šķīrējtiesā ir iesniegts pieteikums par domstarpību priekšmetu, regulatora
lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā šķīrējtiesas lēmums par šķīrējtiesas procesa izbeigšanu vai tiesas
lēmums par tiesvedības izbeigšanu.
(5) Ja domstarpībās iesaistītā puse šā panta trešajā daļā noteiktajā kārtībā tiesā vai šķīrējtiesā iesniedz prasības
pieteikumu par domstarpību priekšmetu, kas skar daļu regulatora lēmuma, regulatora lēmums daļā, par kuru nav
iesniegts prasības pieteikums tiesā vai šķīrējtiesā, stājas spēkā, kad beidzies šā panta trešajā daļā noteiktais termiņš.
(6) Domstarpībās iesaistītā puse, kā arī tās tiesību pārņēmējs pēc tam, kad regulatora lēmums par domstarpību
izskatīšanu stājies likumīgā spēkā, nav tiesīga no jauna iesniegt regulatoram iesniegumu par domstarpību izskatīšanu
9
/
10
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija direktīvas
2014/61/ES
 par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai.
Likums Saeimā pieņemts 2017. gada 23. martā.
Valsts prezidents 
R.Vējonis
Rīgā 2017. gada 5. aprīlī
attiecībā uz to pašu domstarpību priekšmetu uz tā paša pamata.
(7) Regulatora lēmums par domstarpību izskatīšanu, kas stājies likumīgā spēkā, ir saistošs domstarpībās
iesaistītajām pusēm.
(8) Ja regulatora lēmums par domstarpību izskatīšanu netiek izpildīts labprātīgi, domstarpībās iesaistītā
ieinteresētā puse var vērsties tiesā ar pieteikumu par izpildu raksta izsniegšanu regulatora lēmuma piespiedu izpildei.
16. pants. Maksājums par domstarpību izskatīšanu
(1) Domstarpībās iesaistītā puse par domstarpību izskatīšanu veic maksājumu.
(2) Regulators nosaka domstarpību izskatīšanas maksājuma apmēru, maksāšanas kārtību un termiņu.
Domstarpību izskatīšanas maksājumā iekļauj visas izmaksas, kas regulatoram rodas, izskatot domstarpības. Minēto
maksājumu ieskaita valsts budžetā regulatora kontā Valsts kasē, nodalot to no regulatora darbības finansējuma, kas
noteikts likumā "
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
". Maksājums izmantojams vienīgi šajā likumā paredzēto
domstarpību izskatīšanas procesā radušos izmaksu segšanai.
(3) Iesniedzējs, iesniedzot iesniegumu, samaksā regulatora noteikto maksājumu pilnā apmērā.
(4) Regulators neatmaksā maksājumu par domstarpību izskatīšanu, ja:
1) tas ir izskatījis domstarpības;
2) tas uz iesniegumu ir sniedzis atbildi saskaņā ar šā likuma 
12.
 panta otro un ceturto daļu;
3) tas ir veicis darbības, lai izvērtētu iesniegumu;
4) domstarpībās iesaistītās puses ir vienojušās par izlīgumu;
5) domstarpībās iesaistītās puses nav iesniegušas pietiekamus pierādījumus, lai varētu izskatīt domstarpības;
6) iesniedzējs ir lūdzis domstarpības neizskatīt.
Pārejas noteikums
Šā likuma 
10.
, 
11.
, 
12.
, 
13.
, 
14.
, 
15. 
un 
16.
 pants stājas spēkā vienlaikus ar 
grozījumiem Civilprocesa likumā
 par
regulatora lēmumu par strīdu vai domstarpību izskatīšanu piespiedu izpildi.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
10
/
10