Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 205 (4397),
29.12.2010.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
1164
Pieņemts: 
21.12.2010.
Stājas spēkā: 
01.01.2011.
Attēlotā redakcija:
 29.10.2014. - 30.06.2019.
Grozījumi:
MK 08.11.2011. noteikumi 
Nr.858 / LV, 178 (4576), 10.11.2011. / Stājas spēkā 11.11.2011.
MK 22.10.2013. noteikumi 
Nr.1140 / LV, 208 (5014), 24.10.2013. / Stājas spēkā 25.10.2013.
MK 21.10.2014. noteikumi 
Nr.654 / LV, 213 (5273), 28.10.2014. / Stājas spēkā 29.10.2014.
Ministru kabineta noteikumi Nr.1164
 
Rīgā 2010.gada 21.decembrī (prot. Nr.74 33.§)
Ostas valsts kontroles kārtība
Izdoti saskaņā ar 
Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likuma
 
15.panta
 trešo daļu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka ostas valsts kontroles kārtību.
2. Noteikumos lietotie termini:
2.1. konvencijas – šādas konvencijas ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgajiem juridiski
saistošajiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā:
2.1.1. 
1966.gada Starptautiskā konvencija par kravas marku (LL 66 konvencija);
2.1.2. 
1974.gada Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (
SOLAS
 konvencija);
2.1.3. 
1973.gada Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (
MARPOL
 konvencija);
2.1.4. 
1978.gada Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes
pildīšanu (STCW konvencija);
2.1.5. 
1972.gada Konvencija par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem (
COLREG
konvencija);
2.1.6. 
1969.gada Starptautiskā konvencija par kuģu tilpības mērīšanu (Tilpības konvencija);
2.1.7. 
(svītrots ar MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654);
2.1.8. 
1992.gada Starptautiskā konvencija par civiltiesisko atbildību par naftas piesārņojuma izraisītiem
zaudējumiem (
CLC
 konvencija);
1
/
35
2.1.9. 1976.gada Konvencija par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām (
LLMC konvencija
);
2.1.10. 2006.gada Konvencija par darbu jūrniecībā (MLC konvencija);
2.1.11. 2001. gada Starptautiskā konvencija par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli (
AFS
 2001);
2.1.12. 2001. gada Starptautiskā konvencija par civilo atbildību par bunkera degvielas piesārņojuma radīto
kaitējumu (Bunkera degvielas konvencija, 2001. gads);
2.2. Parīzes Saprašanās memorands – saprašanās memorands par ostas valsts kontroli, kas parakstīts Parīzē
1982.gada 26.janvārī, tā jaunākajā redakcijā;
2.3. brīvprātīgais 
IMO
 dalībvalstu audits – audits, kas noteikts Starptautiskās Jūras organizācijas (
IMO
)
Asamblejas 2005.gada 1.decembra rezolūcijā A.974(24) "Brīvprātīgā 
IMO
 dalībvalstu audita struktūra un
procedūras";
2.4. Parīzes Saprašanās memoranda teritorija – teritorija, kurā Parīzes Saprašanās memoranda dalībvalstis veic
inspekcijas saskaņā ar minēto memorandu;
2.5. kuģis – kuģis, uz kuru attiecas viena vai vairākas konvencijas un kurš kuģo ar karogu, kas nav Latvijas
karogs;
2.6. pirmās prioritātes kuģis – kuģis, kuru inspicē saskaņā ar šo noteikumu 
1.pielikuma
 21.punktu;
2.7. otrās prioritātes kuģis – kuģis, kuru inspicē saskaņā ar šo noteikumu 
1.pielikuma
 22.punktu;
2.8. kuģa un ostas mijiedarbība – mijiedarbība, kas notiek, kad kuģi tieši un nekavējoties ietekmē darbības, kas
ietver personu vai preču kustību vai ostas pakalpojumu sniegšanu no kuģa vai uz to;
2.9. enkurvieta – vieta, kas atrodas ostas jurisdikcijā, taču neatrodas pie piestātnes, un ko izmanto kuģa
noenkurošanai;
2.10. Kuģošanas drošības inspekcija – valsts akciju sabiedrības "Latvijas Jūras administrācija" Kuģošanas
drošības inspekcija;
2.11. ostas valsts kontroles inspektors – Kuģošanas drošības inspekcijas inspektors, kurš ir pilnvarots inspicēt
kuģus un veikt citus šajos noteikumos minētos pasākumus ostas valsts kontroles īstenošanai;
2.12. nakts laiks – laikposms no pulksten 22.00 līdz 6.00;
2.13. inspekcija – pārbaude, lai pārliecinātos par kuģa, tā aprīkojuma, apkalpes, kā arī apkalpes dzīves un
darba apstākļu atbilstību konvencijām un citiem normatīvajiem aktiem:
2.13.1. sākotnējā inspekcija – pārbaude, kuras laikā veic vismaz šo noteikumu 
34.punktā
 minētās darbības;
2.13.2. detalizētā inspekcija – pārbaude, kuras laikā šo noteikumu 
36.punktā
 minētajos apstākļos
padziļināti inspicē kuģi, tā aprīkojumu, apkalpi, apkalpes dzīves un darba apstākļus, kā arī kuģa atbilstību
kuģa operāciju veikšanas prasībām;
2.13.3. paplašinātā inspekcija – pārbaude, kas aptver vismaz šo noteikumu 
2.pielikumā
 minētās riska
zonas;
2.14. sūdzība – ziņojums vai cita veida informācija, ko sniedzis kuģa kapteinis, apkalpes loceklis, jūrniecības
profesionālā biedrība, arodbiedrība vai jebkura cita juridiska vai fiziska persona, kura ir ieinteresēta kuģa drošībā,
tai skaitā uz kuģa esošo jūrnieku drošībā, veselībā, dzīves un darba apstākļu uzlabošanā un piesārņojuma
novēršanā;
2.15. kuģa aizturēšana – aizliegums kuģim doties jūrā inspekcijas laikā konstatēto trūkumu dēļ, kuri (atsevišķi
vai kopumā) liek uzskatīt, ka kuģis ir zaudējis jūrasspēju;
2.16. ienākšanas aizliegums – aizliegums kuģim ienākt visās Eiropas Savienības ostās un enkurvietās;
2.17. kuģa operāciju apturēšana – aizliegums kuģim turpināt kuģa operācijas inspekcijas laikā konstatēto
2
/
35
trūkumu dēļ, kuri (atsevišķi vai kopumā) turpmāko kuģa operāciju veikšanu padara bīstamu;
2.18. kuģošanas sabiedrība – kuģa īpašnieks vai jebkura cita juridiska vai fiziska persona (piemēram, kuģa
operators vai berbouta fraktētājs), kas no kuģa īpašnieka ir pārņēmusi ar kuģa ekspluatāciju saistītos
pienākumus un atbildību, tai skaitā visus Starptautiskajā drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņošanas
novēršanas vadības kodeksā (
ISM
 kodekss) noteiktos pienākumus un atbildību;
2.19. atzīta organizācija – komercsabiedrība, kas karoga valsts iestāžu vārdā veic normatīvajos aktos noteiktos
uzdevumus;
2.20. konvencionālā apliecība – apliecība, ko saskaņā ar konvencijām izdevusi karoga valsts vai cita persona
karoga valsts vārdā;
2.21. klasifikācijas apliecība – dokuments, kas apliecina atbilstību 
SOLAS
 konvencijas II-1 nodaļas A-1 daļas
3.–1.noteikumam;
2.22. inspekciju datubāze – Eiropas Komisijas uzturēta datubāze, kas satur šo noteikumu 
3.pielikumā
 minēto
informāciju un tādējādi palīdz ieviest ostas valsts kontroles sistēmu;
2.23. 
SSN
 sistēma – kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas datu apmaiņas sistēma atbilstoši
normatīvajiem aktiem par kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas datu apmaiņas sistēmu;
2.24. 
Equasis
 informācijas sistēma – sistēma, kas satur ar kuģošanas drošību saistītu informāciju par kuģiem;
2.25. jūras darbaspēka sertifikāts – sertifikāts, kas minēts MLC konvencijas 5.1.3. noteikumā;
2.26. paziņojums par jūras darbaspēka atbilstību – paziņojums, kas minēts MLC konvencijas 5.1.3. noteikumā.
(Grozīts ar MK 
08.11.2011.
 noteikumiem Nr.858; MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1140; MK 
21.10.2014.
noteikumiem Nr.654)
3. Noteikumi attiecas uz ikvienu ārvalsts kuģi un tā apkalpi, kas ienāk Latvijas ostā vai enkurvietā kuģa un ostas
mijiedarbībai.
4. Ja ostas valsts kontroles inspektors pārbauda ārvalsts kuģi, kas atrodas Latvijas jurisdikcijā esošajos ūdeņos,
bet neatrodas ostā vai enkurvietā, šai pārbaudei tiek piemērotas šo noteikumu prasības.
5. Attiecībā uz kuģa aizsardzības prasību kontroli šie noteikumi attiecas tikai uz tiem kuģiem, uz kuriem attiecas
aizsardzības prasības saskaņā ar normatīvajiem aktiem par kuģu, kuģošanas kompāniju, ostu un ostas iekārtu
aizsardzības funkciju izpildi un uzraudzību.
6. Kuģiem, kuru bruto tilpība ir mazāka par 500, piemēro atbilstošo konvenciju prasības. Ja konvencijas prasības
nepiemēro, veic darbības, lai nodrošinātu, ka kuģis nav bīstams kuģošanas drošībai, cilvēku veselībai vai apkārtējai
videi. Piemērojot šo punktu, ievēro Parīzes Saprašanās memoranda 
1.pielikumu
 "Ostas valsts kontroles procedūras".
7. Veicot pārbaudi uz kuģa, kura karoga valsts nav konvencijas dalībvalsts, ostas valsts kontroles inspektors šim
kuģim un tā apkalpei nepiemēro labvēlīgākas prasības nekā kuģim, kura karoga valsts ir šīs konvencijas dalībvalsts.
Uz šādiem kuģiem veic detalizētas inspekcijas saskaņā ar Parīzes Saprašanās memoranda 
9. pielikumu
.
(Grozīts ar MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654)
7.
1 
Ja ostas valsts kontroles inspektors konstatē, ka uz kuģiem, kas kuģo ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts
karogu, tiek nepārprotami pārkāpti Eiropas Savienības sociālās jomas tiesību akti, kas pārņemti ar normatīvajiem
aktiem, ar ko īsteno Nolīgumu par jūrnieku darba laika organizēšanu, ko noslēgusi Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku
asociācija (EKKĪA) un Eiropas Savienības Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ESTDAF), un Eiropas
Kopienas Kuģu īpašnieku asociācijas (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par
2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā, tad saskaņā ar šiem noteikumiem nekavējoties informē citas attiecīgās
kompetentās iestādes, lai pēc vajadzības tiktu veiktas turpmākas darbības.
(MK 
21.10.2014.
 noteikumu Nr.654 redakcijā)
3
/
35
8. Noteikumi neattiecas uz zvejas kuģiem, karakuģiem, jūras spēku palīgkuģiem, primitīvas konstrukcijas koka
kuģiem, valsts dienesta kuģiem, kurus izmanto nekomerciāliem mērķiem (piemēram, ostas kapteiņa dienesta kuģiem,
loču kuteriem), kā arī atpūtas kuģiem, kuri nav iesaistīti komercdarbībā.
9. Ostas valsts kontroli veic Kuģošanas drošības inspekcija, norīkojot attiecīgus ostas valsts kontroles inspektorus.
10. Ostas valsts kontroles inspektori izmanto publiskās un privātās datubāzes, kas ir saistītas ar kuģu
inspekcijām, kā arī 
Equasis
 informācijas sistēmu.
11. Nacionālie bruņotie spēki, izmantojot Nacionālo bruņoto spēku tehniskos līdzekļus, kuģošanas līdzekļus vai
gaisa kuģus, nodrošina ostas valsts kontroles inspektoru nokļūšanu uz kuģa, kas atrodas Latvijas ostu enkurvietā,
ostas valsts kontroles pasākumu veikšanai.
II. Inspekciju sistēma un obligātais inspekciju daudzums gadā
12. Inspekcijas veic saskaņā ar šo noteikumu
 VIII nodaļā
 minēto kuģu atlases sistēmu atbilstoši šo noteikumu
1.pielikuma
 nosacījumiem.
13. Lai nodrošinātu obligāto inspekciju daudzumu, Kuģošanas drošības inspekcija katru gadu inspicē:
13.1. visus pirmās prioritātes kuģus;
13.2
. papildus pirmās prioritātes kuģiem vismaz tik daudz otrās prioritātes kuģu, lai sasniegtu inspekciju
datubāzē noteikto Latvijas proporcionālo daļu no kopējā inspekciju skaita, ko veic Eiropas Savienībā un Parīzes
Saprašanās memoranda teritorijā.
14. Ja saskaņā ar šo noteikumu 13.1.apakšpunktu nav inspicēti visi pirmās prioritātes kuģi, kas ienāk Latvijas
ostās un enkurvietās, uzskata, ka šajā apakšpunktā noteiktais pienākums ir izpildīts, ja neveikto inspekciju apjoms
nav lielāks par:
14.1. 5 % no tādu pirmās prioritātes kuģu kopskaita, kam ir augsts riska profils;
14.2. 10 % no tādu pirmās prioritātes kuģu kopskaita, kam nav augsta riska profila.
15. Neņemot vērā šo noteikumu 
14.punktā
 noteikto, prioritāri veic tādu kuģu inspekcijas, kuri saskaņā ar inspekciju
datubāzes sniegto informāciju Eiropas Savienības ostās ienāk reti.
16. Neņemot vērā šo noteikumu 
14.punktā
 noteikto attiecībā uz pirmās prioritātes kuģiem, kas ienāk enkurvietās,
prioritāri veic inspekcijas kuģiem ar augsta riska profilu, kuri saskaņā ar inspekciju datubāzes sniegto informāciju
Eiropas Savienības ostās ienāk reti.
III. Skaidrojumi līdzsvarotai inspekciju daļai Eiropas Savienībā
17. Ja Latvijas ostās un enkurvietās ienākušo pirmās prioritātes kuģu kopskaits pārsniedz inspekciju datubāzē
noteikto Latvijas proporcionālo daļu no kopējā inspekciju skaita, ko veic Eiropas Savienībā un Parīzes Saprašanās
memoranda teritorijā, uzskata, ka šo noteikumu 
13.2
.apakšpunktā minētais pienākums ir izpildīts, ja inspicēto pirmās
prioritātes kuģu skaits nav mazāks par Latvijas proporcionālo daļu un ja neveikto inspekciju apjoms nepārsniedz 30 %
no Latvijas ostās un enkurvietās ienākušo pirmās prioritātes kuģu kopskaita.
18. Ja Latvijas ostās un enkurvietās ienākušo pirmās un otrās prioritātes kuģu kopskaits ir mazāks par inspekciju
datubāzē noteikto Latvijas proporcionālo daļu no kopējā inspekciju skaita, ko veic Eiropas Savienībā un Parīzes
4
/
35
Saprašanās memoranda teritorijā, uzskata, ka šo noteikumu 13.2.apakšpunktā minētais pienākums ir izpildīts, ja ir
inspicēti visi pirmās prioritātes kuģi saskaņā ar šo noteikumu 13.1.apakšpunktu un vismaz 85 % no Latvijas ostās un
enkurvietās ienākušo otrās prioritātes kuģu kopskaita.
IV. Inspekciju atlikšana un gadījumi, kad inspekciju neuzskata par neveiktu
19. Kuģošanas drošības inspekcija var atlikt pirmās prioritātes kuģa inspicēšanu šādos gadījumos:
19.1. ja kuģi var inspicēt, kad tas Latvijas ostā vai enkurvietā ienāk nākamo reizi, ar nosacījumu, ka kuģis
starplaikā neieiet nevienā citā Eiropas Savienības vai Parīzes Saprašanās memoranda teritorijas ostā un
inspekcija netiek atlikta ilgāk kā uz 15 dienām;
19.2. ja 15 dienu laikā kuģi var inspicēt citā Eiropas Savienības vai Parīzes Saprašanās memoranda teritorijas
ostā, kurā kuģis paredzējis ieiet, ar nosacījumu, ka valsts, kurā atrodas attiecīgā osta, ir iepriekš piekritusi veikt
inspekciju.
20. Ja pirmās prioritātes kuģa inspicēšanu atliek saskaņā ar šo noteikumu 
19.punktu
 un to reģistrē inspekciju
datubāzē, inspekciju neuzskata par neveiktu.
21. Inspekciju neuzskata par neveiktu, ja pirmās prioritātes kuģi, kas atrodas Latvijas ostā, neinspicē šādu iemeslu
dēļ:
21.1. Kuģošanas drošības inspekcija uzskata, ka inspicēšana apdraud ostas valsts kontroles inspektoru, kuģa,
tā apkalpes, ostas vai jūras vides drošību, un inspekcijas neveikšanas iemesls ir reģistrēts inspekciju datubāzē;
21.2. kuģis ienācis Latvijas ostā nakts laikā, un inspekcijas neveikšanas iemesls ir reģistrēts inspekciju
datubāzē.
22. Kuģošanas drošības inspekcija veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kuģus, kas regulāri ienāk
Latvijas ostā vienīgi nakts laikā, atbilstoši inspicē.
23. Inspekciju neuzskata par neveiktu, ja kuģi, kas atrodas enkurvietā, neinspicē šādu iemeslu dēļ:
23.1. kuģi saskaņā ar šo noteikumu 
1.pielikumu
 ne vēlāk kā 15 dienu laikā inspicē citā ostā vai enkurvietā
Eiropas Savienībā vai Parīzes Saprašanās memoranda teritorijā;
23.2. kuģis ienācis enkurvietā nakts laikā vai tā uzturēšanās enkurvietā ir pārāk īsa, lai normatīvajos aktos
noteiktajā kārtībā veiktu inspekciju, un inspekcijas neveikšanas iemesls ir reģistrēts inspekciju datubāzē;
23.3. Kuģošanas drošības inspekcija uzskata, ka inspicēšana apdraud ostas valsts kontroles inspektoru, kuģa,
tā apkalpes, ostas vai jūras vides drošību, un inspekcijas neveikšanas iemesls ir reģistrēts inspekciju datubāzē.
V. Paziņojums par kuģa ienākšanu Latvijas ostā vai enkurvietā
24. Pirms Latvijas ostā vai enkurvietā ienāk kuģis, kuram saskaņā ar šo noteikumu
 X nodaļu
 jāveic paplašinātā
inspekcija, kuģa kapteinis vai aģents, vai kuģošanas sabiedrība šo noteikumu 
25.punktā
 un 
4.pielikumā
 noteiktajā
kārtībā paziņo šo noteikumu 
4.pielikumā
 minēto informāciju.
25. Šo noteikumu 
24.punktā
 minēto informāciju paziņo, to ievadot nacionālajā 
SSN
 sistēmā saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas datu apmaiņas sistēmu.
VI. Kuģa riska profils
5
/
35
26. Visiem kuģiem, kas ienāk Latvijas ostā vai enkurvietā, inspekciju datubāzē nosaka riska profilu, kas norāda uz
attiecīgā kuģa inspicēšanas prioritāti, laika periodu starp inspekcijām un inspekcijas apjomu.
27. Kuģa riska profilu nosaka, kombinējot šādus vispārējos un iepriekšējās darbības rādītājus:
27.1. vispārējie rādītāji – kuģa tips, kuģa vecums, karoga valsts darbība, iesaistītās atzītās organizācijas un
kuģošanas sabiedrības darbība saskaņā ar šo noteikumu 
1.pielikuma
 1.1.apakšnodaļu un 
5.pielikumu
;
27.2. iepriekšējās darbības rādītāji – kuģa trūkumu un kuģa aizturēšanu skaits noteiktā periodā saskaņā ar šo
noteikumu 
1.pielikuma
 1.2.apakšnodaļu un 
5.pielikumu
.
VII. Inspekciju biežums
28. Kuģim, kas ienāk Latvijas ostā vai enkurvietā, veic periodisku inspekciju vai papildu inspekciju.
29. Kuģim veic periodisku inspekciju iepriekš noteiktos laika intervālos atkarībā no kuģa riska profila saskaņā ar šo
noteikumu 
1.pielikuma
 1.nodaļu un 2.1.apakšnodaļu.
30. Kuģim veic papildu inspekciju saskaņā ar šo noteikumu 
1.pielikuma
 2.2.apakšnodaļu neatkarīgi no laika, kas
pagājis kopš pēdējās periodiskās inspekcijas.
VIII. Inspicējamo kuģu atlase
31. Kuģošanas drošības inspekcija inspicējamos kuģus atlasa, pamatojoties uz to riska profilu, saskaņā ar šo
noteikumu 
1.pielikuma
 1.nodaļu, bet gadījumos, ja pastāv īpaši svarīgi vai neparedzēti apstākļi, arī saskaņā ar šo
noteikumu 
1.pielikuma
 2.2.apakšnodaļu.
32. Kuģošanas drošības inspekcija:
32.1. inspicēšanai izvēlas pirmās prioritātes kuģus, kuriem ir obligāti jāveic inspekcija saskaņā ar šo noteikumu
1.pielikuma
 21.punktu;
32.2. inspicēšanai var izvēlēties otrās prioritātes kuģus, kuriem var veikt inspekciju saskaņā ar šo noteikumu
1.pielikuma
 22.punktu.
32.
1 
Ja kuģis, kurš izvēlēts inspekcijai, nav gatavs uzņemt ostas valsts kontroles inspektorus inspekcijas veikšanai
(piemēram, uz kuģa notiek remonts, kuģis ir dīkstāvē, kuģa operācijas ievērojami ierobežo inspekcijas veikšanas
iespēju), tad inspekcijas veikšana tiek atlikta. Šādā gadījumā ne vēlāk kā 24 stundas pirms paredzētās kuģa iziešanas
no ostas kuģa kapteinis vai aģents informē Kuģošanas drošības inspekciju par iespēju veikt kuģa inspekciju,
nodrošinot inspekcijas veikšanu pirms paredzētās kuģa iziešanas no ostas (piemēram, inspektoru nokļūšanu uz kuģa,
inspekcijas veikšanai nepieciešamo laiku). Informāciju par kuģim nepieciešamo inspekciju, kas jāveic līdz kuģa
iziešanai no ostas, ievieto SSN sistēmā iesaistīto pušu informēšanai.
(MK 
21.10.2014.
 noteikumu Nr.654 redakcijā)
IX. Sākotnējās un detalizētās inspekcijas
33. Kuģim, kas izvēlēts inspicēšanai saskaņā ar šo noteikumu
 VIII nodaļu
, veic sākotnējo inspekciju vai detalizēto
inspekciju.
6
/
35
34. Katrā sākotnējā inspekcijā ostas valsts kontroles inspektors veic vismaz šādas darbības:
34.1. pārbauda šo noteikumu 
6.pielikumā
 norādītās apliecības un citus dokumentus, kam saskaņā ar
konvencijām un Eiropas Savienības normatīvajiem aktiem kuģošanas jomā obligāti jābūt uz kuģa;
34.2. ja nepieciešams, pārliecinās, vai ir novērsti aktuālie trūkumi, kas atklāti iepriekšējā inspekcijā, kuru
veikusi Eiropas Savienības vai Parīzes Saprašanās memoranda dalībvalsts;
34.3. pārliecinās par kuģa vispārējo stāvokli, tai skaitā higiēnas apstākļiem uz kuģa (arī mašīntelpās un
dzīvojamās telpās).
35. Ja pēc iepriekšējās inspekcijas inspekciju datubāzē ir reģistrēti trūkumi, kas novēršami nākamajā ostā,
Kuģošanas drošības inspekcija var neveikt šo noteikumu 34.1. un 34.3.apakšpunktā minētās darbības.
36. Ja pēc šo noteikumu 
34.punktā
 minētās inspekcijas ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kuģis, tā aprīkojums,
apkalpe vai apkalpes dzīves un darba apstākļi neatbilst konvenciju prasībām, ostas valsts kontroles inspektors veic
detalizēto inspekciju.
37. Ja pēc šo noteikumu 
34.punktā
 minētās inspekcijas ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kuģa aizsardzības
sistēma neatbilst aizsardzības plānam vai aizsardzības prasībām, ostas valsts kontroles inspektors par to nekavējoties
informē valsts akciju sabiedrības "Latvijas Jūras administrācija" Kuģu un ostu aizsardzības inspekciju, kas veic
attiecīgā kuģa padziļināto aizsardzības pārbaudi saskaņā ar normatīvajiem aktiem par kuģu un kuģošanas kompāniju,
ostu un ostas iekārtu aizsardzības funkciju izpildi un uzraudzību.
38. Pamatots iemesls ir tad, ja ostas valsts kontroles inspektors, vērtējot kuģi atbilstoši kompetencei, uzskata, ka
konstatētie trūkumi ir pamats veikt šo noteikumu 
36.punktā
 noteikto detalizēto inspekciju vai šo noteikumu 
37.punktā
noteikto padziļināto aizsardzības pārbaudi. Pamatotu iemeslu piemēri ir minēti šo noteikumu 
7.pielikumā
.
X. Paplašinātās inspekcijas
39. Paplašināto inspekciju veic šādiem kuģiem:
39.1. saskaņā ar šo noteikumu 
1.pielikuma
 3.nodaļu:
39.1.1. kuģiem ar augstu riska profilu;
39.1.2. pasažieru kuģiem, naftas tankkuģiem, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģiem vai beramkravu kuģiem ar
standarta riska profilu, kas ir vecāki par 12 gadiem;
39.1.3. kuģiem ar augstu riska profilu vai pasažieru kuģiem, naftas tankkuģiem, gāzes vai ķīmisku vielu
tankkuģiem vai beramkravu kuģiem ar standarta riska profilu, kas ir vecāki par 12 gadiem, ja rodas īpaši
svarīgi vai neparedzēti apstākļi;
39.2. kuģiem, kam veicama atkārtota inspekcija pēc tam, kad saskaņā ar šo noteikumu
 XII nodaļu
 kuģim ir
noteikts ienākšanas aizliegums.
40. Ja kuģim saskaņā ar šo noteikumu 
39.punktu
 ir jāveic paplašinātā inspekcija, kapteinis vai kuģošanas
sabiedrība nodrošina, lai kuģa darbības grafikā būtu paredzēts pietiekams laiks tās veikšanai. Kuģis paliek ostā līdz
paplašinātās inspekcijas beigām, ja vien tas nav pretrunā kontroles pasākumiem, kas nepieciešami aizsardzības
apsvērumu dēļ.
41. Ja Kuģošanas drošības inspekcija pēc šo noteikumu
 V nodaļā
 minētā paziņojuma saņemšanas pieņem
lēmumu neveikt attiecīgā kuģa paplašināto inspekciju, Kuģošanas drošības inspekcija par to informē šo kuģi.
42. Paplašinātās inspekcijas apjomu un inspicējamās riska zonas nosaka šo noteikumu 
2.pielikums
.
7
/
35
43. Paplašinātās inspekcijas ietvaros var veikt arī detalizēto inspekciju, ja saskaņā ar šo noteikumu 
36. 
un
38.punktu
 tam ir pamatots iemesls.
XI. Drošības un aizsardzības pamatnostādnes un procedūras
44. Ostas valsts kontroles inspektori ievēro šo noteikumu 
8.pielikumā
 minētās pamatnostādnes un procedūras.
45. Šo noteikumu
 X nodaļu
 piemēro arī ro-ro pasažieru kuģiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem.
46. Ja saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ro-ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošību Kuģošanas
drošības inspekcija ir veikusi ārvalsts kuģa sākotnējo īpašo kuģa pārbaudi vai regulāro īpašo pārbaudi, šo īpašo
pārbaudi inspekciju datubāzē reģistrē kā detalizēto vai paplašināto inspekciju un ņem vērā, piemērojot šo noteikumu
VI,
 VII 
un
 VIII nodaļu
.
47. Neatceļot saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ro-ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošību
noteikto ro-ro pasažieru kuģu vai ātrgaitas pasažieru kuģu darbības aizliegumu, šiem kuģiem piemēro arī šajos
noteikumos noteikto tiesisko regulējumu attiecībā uz trūkumu novēršanu, kuģa aizturēšanu, ienākšanas aizliegumu un
uzraudzību pēc inspekcijām.
XII. Ienākšanas aizliegums
48. Latvijas ostā vai enkurvietā aizliegts ienākt šādiem kuģiem (izņemot šo noteikumu 
87.punktā
 minētos
gadījumus):
48.1. kuģim, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kura iekļauta "melnajā sarakstā", ko publicē Parīzes Saprašanās
memoranda gada pārskatā, un kas iepriekšējos 36 mēnešos vairāk nekā divas reizes bijis aizturēts vai kam
iepriekšējos 36 mēnešos vairāk nekā divas reizes saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ro-ro pasažieru kuģu un
ātrgaitas pasažieru kuģu drošību ir bijis noteikts darbības aizliegums kādas Eiropas Savienības valsts vai
Parīzes Saprašanās memoranda teritorijas ostā vai enkurvietā un kam ir izsniegts dokuments par ienākšanas
aizliegumu;
48.2. kuģim, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kura iekļauta "pelēkajā sarakstā", ko publicē Parīzes
Saprašanās memoranda gada pārskatā, un kas iepriekšējos 24 mēnešos vairāk nekā divas reizes bijis aizturēts
vai kam iepriekšējos 24 mēnešos vairāk nekā divas reizes saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ro-ro pasažieru
kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošību ir bijis noteikts darbības aizliegums kādas Eiropas Savienības valsts
vai Parīzes Saprašanās memoranda teritorijas ostā vai enkurvietā un kam ir izsniegts dokuments par
ienākšanas aizliegumu.
(Grozīts ar MK 
08.11.2011.
 noteikumiem Nr.858)
49. Kuģošanas drošības inspekcija pieņem lēmumu par ienākšanas aizliegumu, ja Latvijas osta vai enkurvieta ir
trešā vieta, kur kuģis ticis aizturēts vai kur tam noteikts darbības aizliegums, kā tas minēts šo noteikumu 
47.punktā
.
Ienākšanas aizliegums stājas spēkā, tiklīdz kuģis atstāj Latvijas ostu vai enkurvietu.
50. Lēmumu par ienākšanas aizlieguma atcelšanu pieņem, ja no minētā lēmuma pieņemšanas dienas ir pagājuši
trīs mēneši un ir panākta atbilstība nosacījumiem, kas noteikti šo noteikumu 
106.punktā
 un 
9.pielikuma
 3., 4., 5., 8.,
9. un 10.punktā.
51. Ja kuģim ienākšanas aizliegums noteikts otro reizi, lēmumu par ienākšanas aizlieguma atcelšanu pieņem, ja
no minētā lēmuma pieņemšanas dienas ir pagājuši 12 mēneši un ir panākta atbilstība nosacījumiem, kas noteikti šo
noteikumu 
106.punktā
 un 
9.pielikuma
 3., 4., 5., 8., 9. un 10.punktā.
52. Ja kuģim ienākšanas aizliegums noteikts trešo reizi, lēmumu par ienākšanas aizlieguma atcelšanu pieņem, ja 
8
/
35
no minētā lēmuma pieņemšanas dienas ir pagājuši 24 mēneši un kuģis atbilst šādām prasībām:
52.1. kuģis kuģo ar tādas valsts karogu, kas nav iekļauta šo noteikumu 48.1.apakšpunktā minētajā "melnajā
sarakstā" vai šo noteikumu 48.2.apakšpunktā minētajā "pelēkajā sarakstā";
52.2. kuģa konvencionālās un klasifikācijas apliecības izdevusi organizācija vai organizācijas, kas atzītas
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa Regulu (EK) Nr. 
391/2009
 par kopīgiem
noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates
(pārstrādātā versija);
52.3. saskaņā ar šo noteikumu 
5.pielikumu
 kuģi pārvalda kuģošanas sabiedrība, kurai ir augsts darbības
līmenis;
52.4. ir panākta atbilstība nosacījumiem, kas minēti šo noteikumu 
106.punktā
 un 
9.pielikuma
 3., 4., 5., 8., 9. un
10.punktā.
53. Ikvienam kuģim, kam ienākšanas aizliegums noteikts trešo reizi, bet kurš 24 mēnešus pēc minētā lēmuma
pieņemšanas dienas neatbilst šo noteikumu 
52.punktā
 minētajām prasībām, nosaka pastāvīgu ienākšanas aizliegumu
jebkurā no Eiropas Savienības ostām un enkurvietām.
54. Ikvienam kuģim, kas aizturēts pēc trešā ienākšanas aizlieguma, nosaka pastāvīgu ienākšanas aizliegumu
jebkurā Eiropas Savienības ostā un enkurvietā.
55. Kuģošanas drošības inspekcija darbības, kas saistītas ar ienākšanas aizlieguma piemērošanu, veic saskaņā ar
šo noteikumu 
9.pielikumā
 minētajām procedūrām.
XII.
1
 Kuģa izraidīšana un ienākšanas aizliegums par 
LLMC
 konvencijas prasību
neievērošanu
(Nodaļa MK 
08.11.2011.
 noteikumu Nr.858 redakcijā; nodaļa stājas spēkā 
01.01.2012.
, sk. 111.
1
 punktu)
55.
1
 Ja uz kuģa nav dokumenta, kas apliecina kuģa īpašnieka apdrošināšanu attiecībā uz jūras prasībām atbilstoši
LLMC
 konvencijai, Kuģošanas drošības inspekcija, izvērtējot faktiskos apstākļus (piemēram, draudus kuģošanas
drošībai, videi), var pieņemt lēmumu par kuģa izraidīšanu no Latvijas ostas vai enkurvietas. Lēmums par kuģa
izraidīšanu ietver kuģa turpmākas ienākšanas aizliegumu. Par pieņemto lēmumu Kuģošanas drošības inspekcija
vienas darbdienas laikā nosūta paziņojumu Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības dalībvalstīm un attiecīgā kuģa
karoga valstij.
55.
2
 Ja kuģis izraidīts no citas Eiropas Savienības dalībvalsts ostas vai enkurvietas par to, ka tam nav dokumenta,
kas apliecina kuģa īpašnieka apdrošināšanu attiecībā uz jūras prasībām atbilstoši 
LLMC
 konvencijai, kuģim aizliegts
ienākt Latvijas ostās un enkurvietās.
55.
3
 Šo noteikumu 
55.
1
 punktā
 minētā lēmuma un 55.
2
 punktā minētā ienākšanas aizlieguma izpildi nodrošina
Nacionālo bruņoto spēku Krasta apsardzes dienests. Kuģošanas drošības inspekcija nekavējoties nosūta Nacionālo
bruņoto spēku Krasta apsardzes dienestam šo noteikumu 
55.
1
 punktā
 minētā lēmuma kopiju vai no citas Eiropas
Savienības dalībvalsts saņemtu informāciju par kuģa izraidīšanu no šīs valsts ostas vai enkurvietas par to, ka tam nav
dokumenta, kas apliecina kuģa īpašnieka apdrošināšanu attiecībā uz jūras prasībām atbilstoši 
LLMC
 konvencijai.
55.
4
 Šo noteikumu 55.
1
 un 
55.
2
 punktā
 minētais kuģa ienākšanas aizliegums ir spēkā līdz brīdim, kamēr tiek
izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:
55.
4
 1. kuģošanas sabiedrība sniedz Kuģošanas drošības inspekcijai pietiekamus pierādījumus, ka uz kuģa ir
dokuments, kas apliecina kuģa īpašnieka apdrošināšanu attiecībā uz jūras prasībām atbilstoši 
LLMC
konvencijai. Šādā gadījumā Kuģošanas drošības inspekcija par kuģa ienākšanas aizlieguma atcelšanu
nekavējoties informē kuģošanas sabiedrību, Nacionālo bruņoto spēku Krasta apsardzes dienestu, kā arī Eiropas
9
/
35
Komisiju, Eiropas Savienības dalībvalstis un attiecīgā kuģa karoga valsti;
55.
4
 2. ir saņemta informācija no Eiropas Komisijas, citas Eiropas Savienības dalībvalsts vai kuģa karoga valsts
par kuģa ienākšanas aizlieguma atcelšanu. Šādā gadījumā Kuģošanas drošības inspekcija par kuģa
ienākšanas aizlieguma atcelšanu nekavējoties informē Nacionālo bruņoto spēku Krasta apsardzes dienestu.
55.
5
 Šajā nodaļā minētais kuģa ienākšanas aizliegums neietekmē ienākšanas aizliegumu sistēmu, kas noteikta šo
noteikumu
 XII nodaļā
.
XIII. Inspekcijas ziņojums
56. Pabeidzot sākotnējo, detalizēto vai paplašināto inspekciju, ostas valsts kontroles inspektors sagatavo
inspekcijas ziņojumu saskaņā ar šo noteikumu 
10.pielikumu
.
57. Inspekcijas ziņojumu izsniedz kuģa kapteinim.
57.
1
 Ja pēc detalizētās inspekcijas vai paplašinātās inspekcijas tiek atklāts, ka darba un dzīves apstākļi uz kuģa
neatbilst MLC konvencijas prasībām, ostas valsts kontroles inspektors par to nekavējoties ziņo kuģa kapteinim un
informē viņu par neatbilstību novēršanas termiņiem.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
57.
2
 Ja detalizētās inspekcijas vai paplašinātās inspekcijas laikā uz kuģa atklāti būtiski darba un dzīves apstākļu
trūkumi vai ja tie saistīti ar sūdzību par MLC konvencijas standartu pārkāpumiem, Kuģošanas drošības inspekcija par
to ziņo jūrnieku un kuģu īpašnieku organizācijām Latvijā un var informēt karoga valsts administrāciju un nākamās
piestāšanās ostas kompetentās iestādes.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
57.
3
 Par jautājumiem, kas saistīti ar MLC konvenciju, Kuģošanas drošības inspekcijai ir tiesības nosūtīt
Starptautiskās Darba organizācijas ģenerāldirektoram detalizētās inspekcijas ziņojuma kopiju, kam pievienotas
jebkādas paredzētajā termiņā saņemtās atbildes no kuģa karoga valsts kompetentās iestādes tādu darbību veikšanai,
kuras var uzskatīt par piemērotām un lietderīgām, lai nodrošinātu, ka šāda informācija tiek saglabāta un ka tiek
informētas visas puses, kuras varētu būt ieinteresētas attiecīgās pārsūdzības procedūrās.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā, kas grozīta ar MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654)
XIV. Sūdzības
58. Kuģošanas drošības inspekcija veic sūdzību sākotnējo izvērtēšanu, nosakot, vai sūdzība ir pamatota.
59. Ja Kuģošanas drošības inspekcija uzskata, ka sūdzība ir pamatota, tā veic ar sūdzību saistītos turpmākos
pasākumus, vienlaikus nodrošinot, lai jebkura ar šo sūdzību saistīta persona var paust savu viedokli.
60. Ja Kuģošanas drošības inspekcija uzskata, ka sūdzība ir acīmredzami nepamatota, tā par to informē sūdzības
iesniedzēju, norādot pamatojumu.
61. Sūdzības iesniedzēja identitāti kuģa kapteinim un kuģošanas sabiedrībai neatklāj. Kuģošanas drošības
inspekcija nodrošina iesniegto sūdzību konfidencialitāti, tai skaitā nodrošina konfidencialitāti kuģa apkalpes locekļu
iztaujāšanas laikā.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
10
/
35
62. Kuģošanas drošības inspekcija informē kuģa karoga valsts administrāciju par sūdzībām, kas nav acīmredzami
nepamatotas, un par turpmākajiem pasākumiem šo sūdzību izskatīšanā. Ja sūdzība attiecas uz Starptautiskās Darba
organizācijas kompetenci, attiecīgo dokumentu kopijas nosūta arī Starptautiskajai Darba organizācijai.
62.
1
 Ja kuģis ir ienācis Latvijas ostā, par jūrnieka sūdzību saistībā ar MLC konvencijas prasību neievērošanu, tai
skaitā par jūrnieku tiesību pārkāpumiem, var ziņot Kuģošanas drošības inspekcijai. Šādos gadījumos Kuģošanas
drošības inspekcija uzsāk sūdzības sākotnējo izvērtēšanu.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
62.
2
 Kuģošanas drošības inspekcija izvērtē, vai sūdzībā par MLC konvencijas standartu pārkāpumiem ir izmantotas
kuģa sūdzību procedūras un, ja iespējams, cenšas panākt, lai sūdzību atrisina kuģa līmenī. Kuģošanas drošības
inspekcija var veikt detalizētu inspekciju saskaņā ar šo noteikumu
 IX nodaļu
.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
62.
3
 Ja, izvērtējot sūdzību par MLC konvencijas standartu pārkāpumiem vai veicot inspekciju, tiek atklāti šo
noteikumu 64. vai 
64.
1
 punktā
 minētie trūkumi, piemēro minēto punktu un šo noteikumu
 XV nodaļas
 nosacījumus.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
62.
4
 Ja sūdzību par MLC konvencijas standartu pārkāpumiem nevar atrisināt kuģa līmenī un šo noteikumu 64. vai
64.
1
 punkta
 nosacījumi nav piemērojami, Kuģošanas drošības inspekcija par to nekavējoties ziņo kuģa karoga valstij,
lai noteiktā termiņā saņemtu norādes un rīcības plānu trūkumu novēršanai. Visu veikto pārbaužu ziņojumus
elektroniski nosūta inspekciju datubāzei.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā, kas grozīta ar MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654)
62.
5
 Ja, atbildot uz Kuģošanas drošības inspekcijas paziņojumu saskaņā ar šo noteikumu 
62.
4
 punktu
, kuģa
karoga valsts norāda, ka tā šo jautājumu atrisinās pati un tā šajā sakarā var izmantot efektīvas procedūras, kā arī ja ir
iesniegts pieņemams rīcības plāns trūkumu novēršanai, Kuģošanas drošības inspekcija var atturēties no turpmākas
piedalīšanās sūdzības izskatīšanā.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
62.
6
 Ja sūdzība par MLC konvencijas standartu pārkāpumiem nav atrisināta pēc tam, kad ir veiktas attiecīgās
darbības saskaņā ar šo noteikumu 62.
2
 un 
62.
4
 punktu
, Kuģošanas drošības inspekcijas ziņojuma kopiju kopā ar
atbildēm, kas noteiktā termiņā saņemtas no kuģa karoga valsts kompetentās iestādes, nosūta Starptautiskās Darba
organizācijas ģenerāldirektoram un kuģu īpašnieku un jūrnieku organizācijām Latvijā, kā arī var informēt nākamās
piestāšanās ostas kompetentās iestādes.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
XV. Trūkumu novēršana un kuģa aizturēšana
63. Kuģošanas drošības inspekcija uzrauga, lai inspicēšanas laikā apstiprinātos vai atklātos trūkumus novērstu
saskaņā ar konvenciju prasībām.
64. Ja inspicēšanas laikā ir atklāti trūkumi, kas apdraud kuģošanas drošību, cilvēku veselību vai apkārtējo vidi,
Kuģošanas drošības inspekcija pieņem lēmumu par kuģa aizturēšanu vai lēmumu par kuģa operāciju apturēšanu.
64.
1
 Ja detalizētās inspekcijas laikā (tai skaitā izskatot sūdzību) Kuģošanas drošības inspekcija atklāj, ka kuģis
neatbilst MLC konvencijas prasībām un apstākļi uz kuģa apdraud jūrnieku drošību vai veselību, vai trūkumi ir uzskatāmi
par būtisku vai atkārtotu MLC konvencijas prasību (tai skaitā jūrnieku tiesību) pārkāpumu, Kuģošanas drošības
inspekcija pieņem lēmumu par kuģa aizturēšanu vai lēmumu par kuģa operāciju apturēšanu šajā nodaļā noteiktajā
kārtībā uz laiku, kamēr minētie trūkumi nav novērsti vai kamēr Kuģošanas drošības inspekcija nav apstiprinājusi rīcības
plānu trūkumu novēršanai un ir pārliecinājusies, ka plāns tiks nekavējoties īstenots.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
11
/
35
64.
2
 Šo noteikumu 
64.
1
 punktā
 minētajā rīcības plānā norāda veicamās darbības un termiņu, kādā tās tiks veiktas.
Kuģa kapteinis pirms rīcības plāna iesniegšanas Kuģošanas drošības inspekcijā kuģošanas sabiedrības vārdā to
saskaņo ar kuģa karoga valsti. Pirms rīcības plāna apstiprināšanas ostas valsts kontroles inspektors var konsultēties
ar kuģa karoga valsti.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā, kas grozīta ar MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654)
65. Pieņemot lēmumu par kuģa aizturēšanu, ostas valsts kontroles inspektors piemēro šo noteikumu 
11.pielikumā
minētos kritērijus.
66. Lēmuma par kuģa aizturēšanu vai lēmuma par kuģa operāciju apturēšanu izpildi nodrošina tās ostas kapteinis,
kurā kuģis atrodas. Ostas kapteinim ir saistošs arī mutisks ostas valsts kontroles inspektora norādījums par attiecīgo
drošības kontroles pasākumu nodrošināšanu vai kuģa atbrīvošanu. Lai aizturētu kuģi, ostas valsts kontroles
inspektors:
66.1. aizpilda Parīzes Saprašanās memoranda ziņojuma par kuģa pārbaudi A un B veidlapas, kurās norāda
informāciju saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu;
66.2. aizpilda Parīzes Saprašanās memorandā noteikto paziņojumu kapteinim par kuģa aizturēšanu, tam
pievieno aizpildītas šo noteikumu 66.1.apakšpunktā minētās veidlapas un iesniedz paziņojumu aizturamā kuģa
kapteinim, bet tā kopiju – ostas kapteinim.
67. Kad uz kuģa, kurš ir aizturēts vai kura operācijas ir apturētas, novērsti visi pārbaudes laikā konstatētie trūkumi,
kuģa kapteinis par to informē Kuģošanas drošības inspekciju, lai varētu veikt atkārtotu pārbaudi.
68. Ja pēc šo noteikumu 
67.punktā
 minētās atkārtotās pārbaudes ostas valsts kontroles inspektors konstatē, ka
kuģis var doties jūrā vai atsākt kuģa operācijas, neapdraudot kuģošanas drošību, cilvēku veselību vai apkārtējo vidi,
ostas valsts kontroles inspektors pieņem lēmumu par kuģa atbrīvošanu.
69. Atbrīvojot aizturēto kuģi, ostas valsts kontroles inspektors aizpilda Parīzes Saprašanās memorandā noteikto
paziņojumu par kuģa atbrīvošanu. Paziņojumu iesniedz kuģa kapteinim, bet tā kopiju – ostas kapteinim.
70. Ja inspekcijā atklāj, ka kuģim nav normatīvajiem aktiem atbilstošas reisa datu reģistrācijas iekārtas, bet šādas
iekārtas izmantošana ir obligāta, Kuģošanas drošības inspekcija kuģi aiztur. Ja konstatētos trūkumus nevar novērst
aizturēšanas ostā, Kuģošanas drošības inspekcija var vai nu ļaut kuģim turpināt ceļu līdz remonta rūpnīcai, kas
atrodas vistuvāk aizturēšanas ostai un kur trūkumus iespējams novērst, vai arī pieprasīt, lai trūkumus novērstu 30
dienās, kā paredzēts Parīzes Saprašanās memorandā iekļautajās instrukcijās. Šajā nolūkā piemēro šo noteikumu
 XVII
nodaļā
 minēto procedūru.
71. Ja kuģa vispārējais stāvoklis neatbilst standartiem, Kuģošanas drošības inspekcija saskaņā ar Parīzes
Saprašanās memorandā noteikto procedūru 
var atlikt tā inspicēšanu tik ilgi, kamēr par kuģi atbildīgās personas ir
nodrošinājušas kuģa atbilstību attiecīgajām konvenciju prasībām.
72. Aizturēšanas gadījumā Kuģošanas drošības inspekcija par visiem aizturēšanas apstākļiem nekavējoties
rakstiski informē, pievienojot inspekcijas ziņojumu, kuģa karoga valsts administrāciju vai, ja tas nav iespējams,
konsulu, vai, ja tāda nav, tuvāko valsts diplomātisko pārstāvi. Ja nepieciešams, par minētajiem apstākļiem ziņo arī
attiecīgajiem inspektoriem vai atzītajām organizācijām, kas saskaņā ar konvencijām atbild par klasifikācijas sertifikātu
vai konvenciālo apliecību izdošanu.
(MK 
21.10.2014.
 noteikumu Nr.654 redakcijā)
72.
1
 Ja kuģa aizturēšanas iemesls ir būtiski vai atkārtoti MLC konvencijas prasību (tai skaitā jūrnieku tiesību)
pārkāpumi vai ja dzīves un darba apstākļi uz kuģa apdraud jūrnieku drošību vai veselību, Kuģošanas drošības
inspekcija par to nekavējoties informē kuģa karoga valsti un lūdz kuģa karoga valsts pārstāvja klātbūtni, ja iespējams,
aicinot kuģa karoga valsti atbildēt noteiktā termiņā. Kuģošanas drošības inspekcija informāciju nekavējoties nosūta arī
kuģu īpašnieku un jūrnieku organizācijām Latvijā un Starptautiskās Darba organizācijas ģenerāldirektoram, kā arī var
informēt nākamās piestāšanās ostas kompetentās iestādes.
12
/
35
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā)
73. Šie noteikumi neierobežo konvencijās noteiktās papildu prasības attiecībā uz informēšanas un ziņošanas
procedūrām saistībā ar ostas valsts kontroli.
74. Īstenojot ostas valsts kontroli, Kuģošanas drošības inspekcija nodrošina, lai neviens kuģis netiktu aizturēts vai
aizkavēts nepamatoti. Ja kādu kuģi nepamatoti aiztur vai aizkavē, kuģošanas sabiedrībai ir tiesības prasīt atlīdzību par
zaudējumiem vai bojājumiem. Visos gadījumos, kad kuģošanas sabiedrība uzskata, ka aizturēšana vai aizkavēšana ir
nepamatota, saskaņā ar 
Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumu
 pierādīšanas pienākums ir kuģošanas sabiedrībai.
75. Aizturētais kuģis drīkst pārvietoties uz citu ostas daļu tikai tad, ja ir saņemta atbilstoša Kuģošanas drošības
inspekcijas atļauja. Kuģošanas drošības inspekcija atļauj aizturētajam kuģim pārvietoties uz citu ostas daļu, ja šāda
rīcība ir droša un tā nepieciešama ostas pārmērīgas noslogotības mazināšanai. Ostas pārmērīgas noslogotības risks
nevar būt par pamatu nepieņemt lēmumu par kuģa aizturēšanu vai pieņemt lēmumu par kuģa atbrīvošanu. Ostas
pārvalde sadarbojas ar Kuģošanas drošības inspekciju, lai atvieglotu aizturēto kuģu izvietošanu.
XVI. Apstrīdēšanas tiesības
76. Kuģošanas drošības inspekcijas lēmumu par kuģa aizturēšanu vai lēmumu par ienākšanas aizliegumu
kuģošanas sabiedrība var apstrīdēt un pārsūdzēt 
Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā
 noteiktajā kārtībā.
Saskaņā ar 
Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumu
 Kuģošanas drošības inspekcijas lēmuma apstrīdēšana un
pārsūdzēšana neaptur kuģa aizturēšanu vai ienākšanas aizliegumu.
77. Ja lēmumu par kuģa aizturēšanu vai ienākšanas aizliegumu atceļ vai groza, Kuģošanas drošības inspekcija
nekavējoties veic attiecīgus labojumus inspekciju datubāzē, vienlaikus nodrošinot, lai 24 stundu laikā pēc attiecīgā
lēmuma atcelšanas vai grozījumu izdarīšanas tajā Eiropas Komisija varētu veikt atbilstošus labojumus tās iepriekš
publicētajā informācijā.
XVII. Uzraudzība pēc inspekcijām un kuģa aizturēšanas
78. Ja šo noteikumu 
64.punktā
 minētos trūkumus nav iespējams novērst inspicēšanas ostā, Kuģošanas drošības
inspekcija var ļaut kuģim bez liekas kavēšanās pāriet uz aizturēšanas ostai tuvāko piemēroto remonta rūpnīcu, kurā
trūkumus iespējams novērst un kuru izvēlas kuģa kapteinis un iesaistītās iestādes, ievērojot nosacījumus, kādus
paredzējusi kuģa karoga valsts administrācija un kādiem piekritusi Kuģošanas drošības inspekcija, lai kuģa
pārvietošanās neapdraudētu kuģošanas drošību un cilvēku veselību, kā arī nesamērīgi neapdraudētu jūras vidi.
79. Ja lēmums par kuģa nosūtīšanu uz remonta rūpnīcu ir pieņemts tādēļ, ka kuģis neatbilst 
IMO
 Rezolūcijai A
744(18) dokumentācijas nepilnību vai kuģa konstrukcijas trūkumu dēļ, Kuģošanas drošības inspekcija var pieprasīt, lai
pirms iziešanas jūrā aizturēšanas ostā tiktu veikti nepieciešamie kuģa korpusa vai citu konstrukciju biezuma mērījumi.
80. Šo noteikumu 
78.punktā
 minētajos gadījumos Kuģošanas drošības inspekcija par visiem pārvietošanās
nosacījumiem ziņo tās valsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas remonta rūpnīca, šo noteikumu 
72.punktā
minētajām personām un, ja nepieciešams, arī citām iesaistītajām iestādēm.
81. Ja Kuģošanas drošības inspekcija saņem informāciju no citas valsts par to, ka kuģi pēc ostas valsts kontroles
inspekcijas nosūta uz kuģu remonta rūpnīcu Latvijā, Kuģošanas drošības inspekcija kontrolē kuģa ierašanos Latvijā un
remonta darbu izpildi, kā arī informē valsti, kas kuģi nosūtījusi, par rīcību šīs kontroles ietvaros.
82. Latvijas ostā vai enkurvietā ir aizliegts ienākt šādiem kuģiem:
82.1. kuģiem, kas dodas jūrā, neievērojot nosacījumus, ko paredzējusi tās valsts kompetentā iestāde, kurā
atrodas inspicēšanas osta;
13
/
35
82.2. kuģiem, kas neievēro attiecīgo konvenciju prasības, neienākot norādītajā remonta rūpnīcā.
83. Šo noteikumu 
82.punktā
 minētais ienākšanas aizliegums paliek spēkā, kamēr kuģošanas sabiedrība tās valsts
kompetentajai iestādei, kurā atklāti trūkumi, nav sniegusi pietiekamus pierādījumus, kas uzskatāmi apliecina kuģa
pilnīgu atbilstību attiecīgām konvenciju prasībām.
84. Ja šo noteikumu 
78.punktā
 minētais kuģis dodas jūrā, neievērojot Kuģošanas drošības inspekcijas
nosacījumus, Kuģošanas drošības inspekcija nekavējoties par to informē pārējo Eiropas Savienības dalībvalstu
kompetentās iestādes.
85. Ja kuģis neievēro attiecīgo konvenciju prasības, neienākot Eiropas Savienības vai Parīzes Saprašanās
memoranda dalībvalsts norādītajā remonta rūpnīcā Latvijas ostā vai enkurvietā, Kuģošanas drošības inspekcija
nekavējoties par to informē pārējo Eiropas Savienības dalībvalstu kompetentās iestādes.
86. Pirms pieņemt lēmumu par ienākšanas aizliegumu saskaņā ar šo noteikumu 
82.punktu
, Kuģošanas drošības
inspekcija ir tiesīga konsultēties ar attiecīgā kuģa karoga valsts administrāciju.
87. Neņemot vērā šo noteikumu 
82. 
un 
83.punktā
 minētos nosacījumus, Kuģošanas drošības inspekcija ir tiesīga
ļaut kuģim ienākt Latvijas ostā vai enkurvietā nepārvaramas varas (
force majeure
) apstākļos, sevišķi svarīgu drošības
apsvērumu dēļ vai tādēļ, lai novērstu vai mazinātu piesārņojuma draudus vai labotu trūkumus, ja vien kuģošanas
sabiedrība vai kuģa kapteinis ir veikuši piemērotus pasākumus drošai kuģa ienākšanai ostā vai enkurvietā atbilstoši
Kuģošanas drošības inspekcijas ieskatiem.
XVIII. Inspektoru kvalifikācija
88. Ostas valsts kontroli īsteno ostas valsts kontroles inspektori, kuru kvalifikācija atbilst šo noteikumu
12.pielikumā
 minētajām minimālajām prasībām.
89. Ja ostas valsts kontroles inspektoram ir nepieciešama konsultācija specifiskā jomā (piemēram, par
atomenerģijas jautājumiem saistībā ar tāda kuģa inspekciju, kas pārvadā bīstamas vielas), Kuģošanas drošības
inspekcija konsultāciju sniegšanai pieaicina attiecīgajā jomā kompetentu personu (piemēram, augstākās izglītības
iestādes pasniedzēju). Pieaicinātajai personai ir pienākums sniegt konsultāciju atbilstoši kompetencei.
90. Personai, kas ostas valsts kontroles inspektorus konsultē saskaņā ar šo noteikumu 
89.punktu
, piemēro tādus
pašus ierobežojumus attiecībā uz interešu konflikta novēršanu, kādus piemēro ostas valsts kontroles inspektoriem
saskaņā ar likuma "Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā" 
11. 
un 
12.pantu
.
91. Ostas valsts kontroles inspektora tiesības veikt ostas valsts kontroli apliecina ostas valsts kontroles inspektora
dienesta apliecība. Dienesta apliecībā ietveramā informācija ir norādīta šo noteikumu 
13.pielikumā
.
92. Valsts akciju sabiedrība "Latvijas Jūras administrācija" nodrošina, lai ostas valsts kontroles inspektora
kompetence un atbilstība šo noteikumu 
12.pielikumā
 minētajām minimālajām prasībām tiktu pārbaudīta, pirms viņam
atļauj veikt ostas valsts kontroles inspektora funkcijas, un pēc tam – periodiski.
XIX. Ziņojumi no ločiem un valsts vai ostas pārvaldes amatpersonām
93. Ja, pildot savus pienākumus, locis, kas ir iesaistīts kuģu pietauvošanā vai attauvošanā vai kas strādā uz
kuģiem, kuri dodas uz kādu Latvijas ostu vai šķērso Latvijas ūdeņus, konstatē, ka kādam kuģim ir acīmredzamas
nepilnības, kas kuģošanu varētu padarīt nedrošu vai varētu apdraudēt jūras vidi, tas nekavējoties par to informē
Kuģošanas drošības inspekciju.
14
/
35
94. Ja, pildot savus pienākumus, valsts vai ostas pārvaldes amatpersona konstatē, ka kādam kuģim ir
acīmredzamas nepilnības, kas kuģošanu varētu padarīt nedrošu vai varētu apdraudēt jūras vidi, tā nekavējoties par to
informē Kuģošanas drošības inspekciju.
95. Loči un valsts vai ostas pārvaldes amatpersonas saskaņā ar šo noteikumu 
93. 
un 
94.punktu
 sniedz vismaz
šādu informāciju (ja iespējams – elektroniski):
95.1. par kuģi – vārds, 
IMO
 identifikācijas numurs, izsaukuma signāls un karoga valsts;
95.2. par reisu – pēdējā ienākšanas osta, galamērķa osta;
95.3. uz kuģa konstatētās acīmredzamās nepilnības.
96. Kuģošanas drošības inspekcija veic atbilstošus pasākumus saistībā ar acīmredzamām nepilnībām, par kurām
ziņojuši loči un valsts vai ostas pārvaldes amatpersonas. Kuģošanas drošības inspekcija veiktos pasākumus
dokumentē.
XX. Inspekciju datubāze
97. Inspekciju datubāzē ir visa informācija, kas nepieciešama, lai īstenotu saskaņā ar šiem noteikumiem izveidoto
inspekciju sistēmu. Inspekciju datubāzē iekļauj šo noteikumu 
3.pielikumā
 minēto informāciju.
98. Nacionālo bruņoto spēku Krasta apsardzes dienests, izmantojot automātiskās identifikācijas sistēmas Latvijas
moduli, nodrošina, lai dati par jebkura kuģa faktisko ienākšanas un iziešanas laiku kopā ar attiecīgās ostas
identificētāju tiktu automātiski nosūtīti uz inspekciju datubāzi, izmantojot SSN sistēmu.
99. Ja kuģis nav aprīkots ar automātisko identifikācijas sistēmu vai minētā sistēma nedarbojas, kuģa kapteinis vai
aģents, vai kuģošanas sabiedrība par to informē ostas kapteiņa dienestu vismaz 24 stundas pirms paredzētās kuģa
ienākšanas ostā. Šādā gadījumā kuģa kapteinis vai aģents, vai kuģošanas sabiedrība faktisko ienākšanas un
iziešanas laiku paziņo ostas kapteiņa dienestam. Ostas kapteiņa dienests to kopā ar attiecīgās ostas identificētāju
nosūta uz inspekciju datubāzi, izmantojot 
SSN
 sistēmu.
100. Ja kuģis atrodas reidā, kuģa kapteinis vai aģents, vai kuģošanas sabiedrība informē ostas kapteiņa dienestu
par plānoto kuģa un ostas mijiedarbību un par faktisko kuģa un ostas mijiedarbības sākuma un beigu laiku. Ostas
kapteiņa dienests attiecīgo informāciju kopā ar attiecīgās ostas identificētāju nosūta uz inspekciju datubāzi, izmantojot
SSN
 sistēmu.
101. Kuģošanas drošības inspekcija informāciju par inspekcijām, kas veiktas saskaņā ar šiem noteikumiem,
nekavējoties ievada inspekciju datubāzē pēc tam, kad ir pabeigts inspekcijas ziņojums vai pieņemts lēmums par kuģa
atbrīvošanu.
102. Kuģošanas drošības inspekcija 72 stundu laikā pēc šo noteikumu 
101.punktā
 minētās informācijas
ievadīšanas inspekciju datubāzē apstiprina šo informāciju, lai to varētu publicēt.
XXI. Informācijas apmaiņa un sadarbība
103. Ostas pārvalde, Nacionālo bruņoto spēku Krasta apsardzes dienests un citas iesaistītās iestādes sniedz
Kuģošanas drošības inspekcijai šādu to rīcībā esošo informāciju:
103.1. par kuģiem, kuri nav snieguši ziņas saskaņā ar:
103.1.1. šajos noteikumos minētajām prasībām;
15
/
35
103.1.2. normatīvajiem aktiem par formalitātēm, kas saistītas ar kuģu ienākšanu ostā un iziešanu no ostas;
103.1.3. normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā sniedzami ziņojumi par bīstamām un piesārņojošām kuģu
kravām;
103.1.4. normatīvajiem aktiem par kuģu radīto atkritumu un kravu pārpalikumu pieņemšanu un
apsaimniekošanu;
103.1.5. normatīvajiem aktiem par kuģu, kuģošanas kompāniju, ostu un ostas iekārtu aizsardzības funkciju
izpildi un uzraudzību;
103.2. par kuģiem, kuri izgājuši jūrā, neievērojot prasības attiecībā uz reisa datu reģistrācijas sistēmu un
normatīvos aktus par Latvijas ūdeņu izmantošanas kārtību un kuģošanas režīmu tajos attiecībā uz kuģošanu
kuģu satiksmes vadības un informācijas sistēmas robežās;
103.3. par kuģiem, kuriem aizliegts ienākt ostā vai kuri izraidīti no ostas saskaņā ar normatīvajiem aktiem par
kuģu, kuģošanas kompāniju, ostu un ostas iekārtu aizsardzības funkciju izpildi un uzraudzību;
103.4. par acīmredzamām nepilnībām saskaņā ar šo noteikumu
 XIX nodaļu
.
104. Kuģošanas drošības inspekcija sniedz Eiropas Komisijai šo noteikumu 
14.pielikumā
 minēto informāciju tajā
noteiktajos termiņos. Kuģošanas drošības inspekcija šo noteikumu 
14.pielikuma
 1.2. un 2.1.apakšpunktā noteikto
informāciju nesniedz, ja uz inspekciju datubāzi ir nosūtīta informācija saskaņā ar šo noteikumu 
98.
, 
99. 
un 
100.punktu
.
104.
1
 Kuģošanas drošības inspekcija regulāri iesniedz Starptautiskās Darba organizācijas ģenerāldirektoram
statistiku un informāciju par izskatītajām sūdzībām. Šādas informācijas iesniegšanu nodrošina, lai tiktu saglabāts
informācijas reģistrs un par to tiktu informētas puses, arī jūrnieku un kuģu īpašnieku organizācijas, kuras varētu būt
ieinteresētas izmantot iespēju piedalīties attiecīgajās sūdzību iesniegšanas un izskatīšanas procedūrās.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1140 redakcijā, kas grozīta ar MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654)
XXII. Izmaksu atlīdzināšana
105. Ja šo noteikumu
 IX 
un
 X nodaļā
 minēto inspekciju laikā ir konstatēti trūkumi, kas ir par pamatu kuģa
aizturēšanai, visas ar inspicēšanu saistītās izmaksas sedz kuģošanas sabiedrība vai tās pārstāvis Latvijā.
106. Visas izmaksas, kas saistītas ar inspekcijām, kuras Kuģošanas drošības inspekcija veic saskaņā ar šo
noteikumu
 XII nodaļu
 un 
83.punktu
, sedz kuģošanas sabiedrība vai tās pārstāvis Latvijā.
107. Visas izmaksas, kas saistītas ar kuģa uzturēšanos ostā sakarā ar kuģa aizturēšanu, sedz kuģošanas
sabiedrība vai tās pārstāvis Latvijā.
108. Lēmumu par kuģa atbrīvošanu Kuģošanas drošības inspekcija pieņem, kad pilnībā ir veikti šajā nodaļā
noteiktie maksājumi, par kuriem Kuģošanas drošības inspekcijai ir informācija, vai arī ir sniegts pietiekams
nodrošinājums attiecīgo izmaksu atlīdzināšanai.
XXIII. Noslēguma jautājumi
109. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2006.gada 14.marta noteikumus Nr.197 "Ostas valsts
kontroles kārtība" (Latvijas Vēstnesis, 2006, 47.nr.).
110. Šo noteikumu 
6.pielikuma
 41.punkts stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī.
16
/
35
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Komisijas 1996.gada 25.jūnija Direktīvas 
96/40/EK
, ar kuru tiek ieviests inspektoru, kas veic ostas valsts kontroli,
personas apliecību kopējs modelis;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 1999.gada 13.decembra Direktīvas 
1999/95/EK
 par noteikumu ieviešanu attiecībā
uz to jūrnieku darba stundām, kas strādā uz kuģiem, kuri ierodas Kopienas ostās;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002.gada 27.jūnija Direktīvas 
2002/59/EK
, ar ko izveido Kopienas kuģu
satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 
93/75/EEK
;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa Direktīvas 
2009/16/EK
 par ostas valsts kontroli (pārstrādāta
versija);
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa Direktīvas 
2009/20/EK
 par kuģu īpašnieku apdrošināšanu pret
jūras prasībām;
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008.gada 19.novembra Direktīvas 
2008/106/EK
 par jūrnieku minimālo
sagatavotības līmeni;
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.gada 21.novembra Direktīvas 
2012/35/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2008/106/EK
par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni;
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Direktīvas 
2013/38/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2009/16/EK
par ostas valsts kontroli.
Ministru prezidents, reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs V.Dombrovskis 
Satiksmes ministrs U.Augulis
1. Kuģa riska profils
1.1. Vispārīgie rādītāji
1.1.1. Kuģa tips
1. Pasažieru kuģus, naftas un ķīmiskos tankkuģus, gāzvedējus un beramkravu kuģus uzskata par tādiem, kas rada
lielāku risku.
111. Šo noteikumu 
6.pielikuma
 42.punkts stājas spēkā pēc tam, kad stājusies spēkā Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009.gada 23.aprīļa Regula (EK) Nr. 
392/2009
 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz
jūras (saskaņā ar šīs regulas 12.pantā noteikto).
111.
1
 Šo noteikumu 2.1.9.apakšpunkts un
 XII
1
 nodaļa
 stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī.
(MK 
08.11.2011.
 noteikumu Nr.858 redakcijā)
112. Noteikumi stājas spēkā 2011.gada 1.janvārī.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(Grozīta ar MK 
08.11.2011.
 noteikumiem Nr.858; MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1140; MK 
21.10.2014.
noteikumiem Nr.654)
1.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Ostas valsts kontroles sistēmas elementi
(Pielikums grozīts ar MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654)
17
/
35
1.1.2. Kuģa vecums
2. Uzskata, ka kuģi, kas vecāki par 12 gadiem, rada lielāku risku.
1.1.3. Karoga valsts darbība
3. Kuģis, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kuras kuģiem Eiropas Savienībā un Parīzes Saprašanās memoranda
teritorijā ir augsts aizturēšanas īpatsvars, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku.
4. Kuģus, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kuras kuģiem Eiropas Savienībā un Parīzes Saprašanās memoranda
teritorijā ir zems aizturēšanas īpatsvars, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.
5. Kuģus, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kam pabeigts brīvprātīgais 
IMO
 dalībvalstu audits un kas ir iesniegusi
korektīvo darbības plānu (ja nepieciešams), uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.
1.1.4. Atzītas organizācijas
6. Kuģus, kam apliecības izdevušas atzītas organizācijas, kuru darbības līmenis saistībā ar kuģu aizturēšanas
īpatsvaru Eiropas Savienībā un Parīzes Saprašanās memoranda teritorijā ir zems vai ļoti zems, uzskata par tādiem,
kas rada lielāku risku.
7. Kuģus, kam apliecības izdevušas atzītas organizācijas, kuru darbības līmenis saistībā ar kuģu aizturēšanas
īpatsvaru Eiropas Savienībā un Parīzes Saprašanās memoranda teritorijā ir augsts, uzskata par tādiem, kas rada
mazāku risku.
8. Kuģus, kam apliecības izdevušas organizācijas, kuras atzītas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2009.gada 23.aprīļa Regulu (EK) Nr. 
391/2009
 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām,
kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.
1.1.5. Kuģošanas sabiedrības darbība
9. Tādu kuģošanas sabiedrību kuģus, kuru darbības līmenis ir zems vai ļoti zems, ņemot vērā to kuģu trūkumus un
aizturēšanas īpatsvaru Eiropas Savienībā un Parīzes Saprašanās memoranda teritorijā, uzskata par tādiem, kas rada
lielāku risku.
10. Tādu kuģošanas sabiedrību kuģus, kuru darbības līmenis ir augsts, vadoties pēc to kuģu trūkumu un
aizturēšanas īpatsvara Eiropas Savienībā un Parīzes Saprašanās memoranda teritorijā, uzskata par tādiem, kas rada
mazāku risku.
1.2. Iepriekšējās darbības rādītāji
11. Kuģus, kas aizturēti vairāk nekā vienu reizi, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku.
12. Kuģus, kuriem Ministru kabineta 2010.gada 21.decembra noteikumu Nr.1164 "Ostas valsts kontroles kārtība"
(turpmāk – noteikumi) 5.pielikuma 6.punktā minētajā laikposmā inspekcijā reģistrēto trūkumu skaits ir mazāks par šo
noteikumu 
5.pielikuma
 6.punktā minēto trūkumu skaitu, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.
13. Kuģus, kas noteikumu 
2.pielikumā
 minētajā periodā nav aizturēti, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.
1.3. Kuģa riska profila noteikšana
14. Šā pielikuma 1.1. un 1.2.apakšnodaļā minētos riska rādītājus kombinē, izsverot katra rādītāja relatīvo ietekmi
uz kopējo kuģa risku, lai noteiktu šādus kuģa riska profilus:
14.1. augsts risks;
14.2. standarta risks;
14.3. zems risks.
15. Nosakot kuģa riska profilu, lielāka ietekme ir kuģa tipa, karoga valsts darbības, atzītu organizāciju un
kuģošanas sabiedrību darbības rādītājiem.
2. Kuģu inspekcijas
2.1. Periodiskās inspekcijas
16. Periodiskās inspekcijas veic iepriekš noteiktos laika intervālos. To biežumu nosaka atkarībā no kuģa riska
profila. Starplaiks starp augsta riska kuģu periodiskajām inspekcijām nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus. Starplaiku
starp cita riska profila kuģu periodiskajām inspekcijām palielina, riskam attiecīgi samazinoties.
17. Ostas valsts kontroles inspektori veic periodisko inspekciju:
18
/
35
17.1. jebkuram augsta riska kuģim, kas pēdējo sešu mēnešu laikā Eiropas Savienības vai Parīzes Saprašanās
memoranda teritorijas ostā vai enkurvietā nav inspicēts. Augsta riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no piektā
mēneša kopš pēdējās inspekcijas;
17.2. jebkuram standarta riska kuģim, kas pēdējo 12 mēnešu laikā Eiropas Savienības vai Parīzes Saprašanās
memoranda teritorijas ostā vai enkurvietā nav inspicēts. Standarta riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no
desmitā mēneša kopš pēdējās inspekcijas;
17.3. jebkuram zema riska kuģim, kas pēdējo 36 mēnešu laikā Eiropas Savienības vai Parīzes Saprašanās
memoranda teritorijas ostā vai enkurvietā nav inspicēts. Zema riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no
divdesmit ceturtā mēneša kopš pēdējās inspekcijas.
2.2. Papildu inspekcijas
18. Kuģi, uz kuriem attiecas šā pielikuma 19.punktā minētie īpaši svarīgie apstākļi vai šā pielikuma 20.punktā
minētie neparedzētie apstākļi, ir pakļauti inspekcijai neatkarīgi no tā, cik ilgs laiks pagājis kopš pēdējās periodiskās
inspekcijas. Par nepieciešamību veikt papildu inspekciju neparedzētu apstākļu dēļ izlemj ostas valsts kontroles
inspektors, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu.
19. Kuģus, uz kuriem attiecas šādi īpaši svarīgi apstākļi, inspicē neatkarīgi no tā, cik ilgs laiks pagājis kopš
pēdējās periodiskās inspekcijas:
19.1. kuģim drošības apsvērumu dēļ uz laiku apturēta klase vai kuģis izslēgts no tās kopš pēdējās inspekcijas
Eiropas Savienībā vai Parīzes Saprašanās memoranda teritorijā;
19.2. kāda cita Eiropas Savienības vai Parīzes Saprašanās memoranda teritorijas dalībvalsts sniegusi ziņojumu vai
paziņojumu par attiecīgo kuģi;
19.3. kuģis nav atrodams inspekciju datubāzē;
19.4. kuģis:
19.4.1. ceļā uz ostu bijis iesaistīts sadursmē, uzskrējis uz sēkļa vai izmests krastā;
19.4.2. tiek apsūdzēts par to, ka, atbrīvojoties no kaitīgām vielām vai notekūdeņiem, pārkāpis attiecīgos
noteikumus;
19.4.3. izdarījis nekontrolētus vai nedrošus manevrus, kuru laikā nav ievēroti 
IMO
 pieņemtie kuģu satiksmes
noteikumi vai drošas kuģošanas prakse un procedūras.
20. Kuģus, uz kuriem attiecas šādi neparedzēti apstākļi, var inspicēt neatkarīgi no tā, cik ilgs laiks pagājis kopš
pēdējās periodiskās inspekcijas:
20.1. kuģis nav ievērojis spēkā esošās 
IMO
 rekomendācijas attiecībā uz navigāciju Baltijas jūras ieejās;
20.2. kuģim sertifikātus izdevusi organizācija, kura bijusi atzīta, bet kuras atzīšana atsaukta kopš pēdējās
inspekcijas Eiropas Savienībā vai Parīzes Saprašanās memoranda teritorijā;
20.3. loči vai valsts vai ostas pārvaldes amatpersonas saskaņā ar noteikumu XIX nodaļu ziņojuši, ka kuģim ir
acīmredzamas nepilnības, kas rada draudus kuģošanas drošībai vai apkārtējai videi;
20.4. kuģis nav izpildījis šādas ziņošanas formalitātes:
20.4.1. paziņošana saskaņā ar noteikumu V nodaļu;
20.4.2. paziņošana par kuģa ienākšanu ostā saskaņā ar normatīvajiem aktiem par formalitātēm, kas saistītas ar
kuģu ienākšanu ostā;
20.4.3. ziņošana par bīstamām un piesārņojošām kuģu kravām saskaņā ar normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā
sniedzami ziņojumi par bīstamām un piesārņojošām kuģu kravām;
20.4.4. ziņošana par kuģa radītajiem atkritumiem un kravas pārpalikumiem saskaņā ar normatīvajiem aktiem par
kuģu radīto atkritumu un kravu pārpalikumu pieņemšanu un apsaimniekošanu;
20.4.5. aizsardzības informācijas ziņošana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 31.marta
Regulu (EK) Nr. 
725/2004
 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu;
20.5. par kuģi saņemts ziņojums vai sūdzība (arī krastā iesniegta sūdzība) no kuģa kapteiņa, kāda apkalpes
locekļa vai jebkuras citas personas vai organizācijas, kurai ir likumīgas intereses attiecībā uz kuģa drošu
ekspluatāciju, dzīves un darba apstākļiem uz kuģa vai piesārņojuma novēršanu, ja vien attiecīgā dalībvalsts šādu
paziņojumu vai sūdzību neuzskata par acīmredzami nepamatotu;
19
/
35
20.6. kuģis iepriekšējo reizi ticis aizturēts vairāk nekā pirms trim mēnešiem;
20.7. par kuģi saņemts ziņojums, ka tam ir būtiski trūkumi, izņemot tos kuģus, kuru trūkumi jāizlabo 14 dienu laikā
vai kuru trūkumi jāizlabo pirms iziešanas no ostas;
20.8. par kuģi saņemts ziņojums, ka tam ir problēmas ar kravu, jo īpaši kaitīgu un bīstamu kravu;
20.9. kuģis izdarījis kādas citas darbības, kuras apdraudējušas cilvēkus, īpašumu vai apkārtējo vidi;
20.10. par kuģi no drošiem avotiem kļuvis zināms, ka tā riska rādītāji atšķiras no reģistrētajiem, un tādējādi tā riska
līmenis ir paaugstināts;
20.11. kuģi, attiecībā uz kuriem ir panākta vienošanās par šo noteikumu 64.
1
 punktā minēto rīcības plānu trūkumu
novēršanai, bet attiecīgā plāna īstenošanu nav pārbaudījis ostas valsts kontroles inspektors.
3. Atlases shēma
21. Pirmās prioritātes kuģiem veic šādas inspekcijas:
21.1. paplašināto inspekciju veic:
21.1.1. jebkuram kuģim ar augstu riska profilu, kurš nav inspicēts pēdējos sešos mēnešos;
21.1.2. jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai beramkravu kuģim ar
standarta riska profilu, ja tas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 12 mēnešos;
21.2. sākotnējo vai detalizēto inspekciju veic jebkuram kuģim ar standarta riska profilu, kas nav pasažieru kuģis,
naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai beramkravu kuģis, ja tas ir vecāks par 12 gadiem un nav
inspicēts pēdējos 12 mēnešos;
21.3. šā pielikuma 19.punktā noteikto īpaši svarīgo apstākļu gadījumā:
21.3.1. detalizēto vai paplašināto inspekciju saskaņā ar ostas valsts kontroles inspektora profesionālo vērtējumu
veic jebkuram kuģim ar augstu riska profilu un jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu
tankkuģim vai beramkravu kuģim, ja tas ir vecāks par 12 gadiem;
21.3.2. detalizēto inspekciju veic jebkuram kuģim, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku
vielu tankkuģis vai beramkravu kuģis, ja tas ir vecāks par 12 gadiem.
22. Otrās prioritātes kuģiem veic šādas inspekcijas (ja Kuģošanas drošības inspekcija nolemj inspicēt otrās
prioritātes kuģi):
22.1. paplašināto inspekciju veic:
22.1.1. jebkuram kuģim ar augstu riska profilu, kurš nav inspicēts pēdējos piecos mēnešos;
22.1.2. jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai beramkravu kuģim ar
standarta riska profilu, ja tas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 10 mēnešos;
22.1.3. jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai beramkravu kuģim ar
zemu riska profilu, ja tas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 24 mēnešos;
22.2. sākotnējo vai detalizēto inspekciju veic:
22.2.1. jebkuram kuģim, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai
beramkravu kuģis ar standarta riska profilu, ja tas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 10 mēnešos;
22.2.2. jebkuram kuģim, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai
beramkravu kuģis ar zemu riska profilu, ja tas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 24 mēnešos;
22.3. šā pielikuma 20.punktā noteikto neparedzēto apstākļu gadījumā:
22.3.1. detalizēto vai paplašināto inspekciju saskaņā ar ostas valsts kontroles inspektora profesionālo vērtējumu
veic jebkuram kuģim ar augstu riska profilu un jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu
tankkuģim vai beramkravu kuģim, ja tas ir vecāks par 12 gadiem;
22.3.2. detalizēto inspekciju veic jebkuram kuģim, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku
vielu tankkuģis vai beramkravu kuģis, ja tas ir vecāks par 12 gadiem.
Satiksmes ministrs U.Augulis
20
/
35
Paplašinātās inspekcijas laikā padziļināti pārbauda šādu riska zonu vispārējo stāvokli:
1. Dokumentācija.
2. Korpusa un konstrukciju stāvoklis.
3. Piemērotība laikapstākļiem – hermētiskums.
4. Ārkārtas situāciju sistēmas.
5. Radiosakaru sistēmas.
6. Kravas operācijas.
7. Ugunsdrošība.
8. Signalizācijas sistēmas.
9. Dzīves un darba apstākļi.
10. Navigācijas aprīkojums.
11. Dzīvības glābšanas ierīces.
12. Bīstamās kravas.
13. Dzeniekārtas un palīgmehānismi.
14. Piesārņojuma novēršana.
Satiksmes ministrs U.Augulis
1. Eiropas Savienības un Parīzes Saprašanās memoranda dalībvalstu inspekciju dati.
2. Informācija par kuģa riska profilu un par inspicējamiem kuģiem.
3. Informācija par katras dalībvalsts obligāto inspekciju daudzumu.
4. Informācija par valstu karogiem, kas iekļauti "pelēkajā sarakstā" un "melnajā sarakstā", kā minēts Ministru
kabineta 2010.gada 21.decembra noteikumu Nr.1164 "Ostas valsts kontroles kārtība" 48.punktā, kā arī "baltajā
sarakstā".
5. Informācija par kuģošanas sabiedrību darbību.
6. Informācija par vietām, kuras ir riska zonā un kuras jāpārbauda katrā inspekcijā.
2.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Paplašinātā kuģa inspekcija
3.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Inspekciju datubāzē iekļautā informācija
21
/
35
Satiksmes ministrs U.Augulis
1. Ja kuģim jāveic paplašinātā inspekcija, kuģa kapteinis vai aģents, vai kuģošanas sabiedrība sniedz šādu
informāciju:
1.1. kuģa identifikācija (vārds, izsaukuma signāls, 
IMO
 identifikācijas numurs vai Jūras mobilā dienesta identifikācijas
(MMSI) numurs);
1.2. plānotais kuģa ierašanās laiks ostā vai enkurvietā;
1.3. tankkuģiem:
1.3.1. konfigurācija (viens korpuss, viens korpuss ar izolētā balasta tankiem, dubults korpuss);
1.3.2. kravas un balasta tanku stāvoklis (pilni, tukši, inerti);
1.3.3. kravas apjoms un veids;
1.4. plānotās darbības ostā vai enkurvietā (iekraušana, izkraušana, citas);
1.5. normatīvajos aktos noteiktās inspekcijas, būtiska tehniskā apkope un būtiski remontdarbi, ko kuģim plānots veikt
ostā;
1.6. Parīzes Saprašanās memoranda teritorijā veiktās pēdējās paplašinātās inspekcijas datums.
2. Informāciju ievada nacionālajā 
SSN
 sistēmā vismaz trīs dienas pirms paredzamā ierašanās laika ostā vai
enkurvietā vai pirms iepriekšējās ostas atstāšanas, ja paredzams, ka reisa ilgums būs īsāks par trim dienām.
Satiksmes ministrs U.Augulis
Vispārīgie rādītāji
Augsta riska kuģis
Standarta riska
kuģis
Zema riska kuģis
kritēriji
salīdzinošo
rādītāju punkti
kritēriji
kritēriji
1.
Kuģa tips
Ķīmisku vielu
tankkuģis, gāzvedējs,
naftas tankkuģis,
beramkravu kuģis,
pasažieru kuģis
2
Visu veidu
2.
Kuģa vecums
Visu veidu > 12 g.
1
Visu vecumu
3.a
Karogs
"Melnais" saraksts,
"pelēkais" saraksts un
"baltais" saraksts
"Melns" – ļoti augsta
riska, augsta riska, no
vidēja riska līdz
augstam riskam
2
"Balts"
4.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Paziņojums par kuģa ienākšanu
5.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Kuģu riska profils
22
/
35
"Pelēks" – vidēja riska
1
Nav ne augsta,
ne zema riska
kuģis
3.b
IMO
 audits
–
–
Ir
4.a
Atzīta
organizācija
Darbība
Augsts
–
–
Augsts
Vidējs
–
–
–
Zems
Zems
1
–
Ļoti zems
Ļoti zems
–
4.b
ES atzīta
–
–
Jā
5.
Sabiedrība
Darbība
Augsts
–
–
Augsts
Vidējs
–
–
–
Zems
Zems
2
–
Ļoti zems
Ļoti zems
–
Iepriekšējās darbības rādītāji
6.
Pēdējos 36 mēnešos
katrā inspekcijā reģistrēto
trūkumu skaits
Trūkumi
Nav piemērots
–
≤ 5 (un pēdējos
36 mēnešos ir
veikta vismaz
viena inspekcija)
7.
Cik reižu aizturēts
pēdējos 36 mēnešos
Aizturēts
Aizturēts
≥ 2 reizes
1
Nav aizturēts
Augsta riska kuģi ir kuģi, kas atbilst pieciem vai vairāk salīdzinošo rādītāju punktiem.
Zema riska kuģi ir kuģi, kas atbilst visiem zema riska rādītājiem.
Standarta riska kuģi ir kuģi, kas nav ne augsta riska, ne zema riska kuģi.
Satiksmes ministrs U.Augulis
1. Starptautiskā tilpības apliecība.
2. Kuģa drošības apliecības:
2.1. pasažieru kuģa drošības apliecība;
2.2. kravas kuģa konstrukcijas drošības apliecība;
2.3. kravas kuģa aprīkojuma drošības apliecība;
2.4. kravas kuģa radiodrošības apliecība;
2.5. izņēmuma apliecība, ja nepieciešams – kravu saraksts;
2.6. kravas kuģa drošības apliecība.
3. Starptautiskā kuģa aizsardzības apliecība.
4. Kuģa vēstures pieraksti.
5. Apliecības par kuģa piemērotību sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai:
5.1. starptautiskā apliecība par kuģa piemērotību sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai;
5.2. apliecība par kuģa piemērotību sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai.
6.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Apliecību un citu dokumentu saraksts
(Pielikums grozīts ar MK 
08.11.2011.
 noteikumiem Nr.858; MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1140; MK 
21.10.2014.
noteikumiem Nr.654)
23
/
35
6. Apliecības par kuģa piemērotību bīstamu ķīmisku lejamkravu pārvadāšanai:
6.1. starptautiskā apliecība par kuģa piemērotību bīstamu ķīmisku lejamkravu pārvadāšanai;
6.2. apliecība par kuģa piemērotību bīstamu ķīmisku lejamkravu pārvadāšanai.
7. Starptautiskā naftas piesārņojuma profilakses apliecība.
8. Starptautiskā apliecība par piesārņojuma novēršanu, pārvadājot kaitīgas lejamkravas tilpnēs.
9. Kravas zīmes apliecības:
9.1. starptautiskā kravas zīmes apliecība;
9.2. starptautiskā kravas zīmes izņēmuma apliecība.
10. Naftas operāciju žurnāla I un II daļa.
11. Kravas operāciju žurnāls.
12. Apliecība par kuģa apkalpes minimālo sastāvu.
13. Apliecības vai citi dokumenti saskaņā ar 
STCW
 konvenciju.
14. Medicīnas apliecības saskaņā ar MLC konvenciju.
15. Darba laika organizācijas tabula saskaņā ar MLC konvenciju un 
STCW
 konvenciju.
16. Jūrnieku darba un atpūtas stundu reģistrs saskaņā ar MLC konvenciju.
17. Noturības informācija.
18. Kuģošanas sabiedrības atbilstības dokumenta noraksts un kuģa drošas vadības apliecība, kas izdoti saskaņā
ar 
ISM
 kodeksu.
19. Apliecības par kuģa korpusa izturību (stiprību) un mehānismiem, kuras izsniegusi attiecīgā klasifikācijas
sabiedrība (šos dokumentus inspektors pārbauda tikai tad, ja kuģis saglabā klasifikācijas sabiedrības noteikto kuģa
klasi).
20. Dokuments par atbilstību īpašām prasībām, ko piemēro kuģiem, kas pārvadā bīstamas kravas.
21. Ātrgaitas kuģa drošības apliecība un atļauja izmantot ātrgaitas kuģi.
22. Bīstamo kravu īpašais saraksts vai deklarācija (manifests), vai detalizēts kravas plāns.
23. Kuģa žurnāls ar ierakstiem par mācībām un mācību trauksmēm, tai skaitā aizsardzības mācību trauksmēm, un
žurnāls ar ierakstiem par glābšanas līdzekļu un iekārtu pārbaudēm un apkopi, kā arī ugunsdzēsības līdzekļu un iekārtu
pārbaudēm un apkopi.
24. Speciāla lietojuma kuģu drošības apliecība.
25. Mobilo urbšanas platformu drošības apliecība.
26. Naftas tankkuģiem – naftas atsūknēšanas uzraudzības un kontroles sistēmu pieraksti par pēdējo reisu balastā.
27. Trauksmju saraksti, ugunsdrošības plāns, pasažieru kuģiem – kuģa bojājumu novēršanas plāns.
28. Ārkārtas situāciju plāns rīcībai gadījumos, ja no kuģa noplūdusi nafta vai tās produkti.
29. Ziņojumi par pārbaudēm (beramkravu kuģiem un naftas tankkuģiem).
30. Ziņojumi par iepriekš veiktajām ostas valsts kontroles inspekcijām.
31. Ro-ro pasažieru kuģiem – informācija par A/A maksimālo attiecību.
32. Dokuments, ar kuru atļauta graudu pārvadāšana.
33. Kravas nostiprināšanas rokasgrāmata.
34. Atkritumu apsaimniekošanas plāns un atkritumu uzskaites žurnāls.
35. Palīdzības sistēma lēmumu pieņemšanai – pasažieru kuģu kapteiņiem.
36. Meklēšanas un glābšanas dienestu sadarbības plāni ar pasažieru kuģiem, kuri kursē pastāvīgos maršrutos.
24
/
35
37. Ekspluatācijas ierobežojumu saraksts uz pasažieru kuģiem.
38. Beramkravu kuģa grāmata.
39. Beramkravu iekraušanas un izkraušanas plāni.
40. Dokuments, kas apliecina apdrošināšanu vai jebkādu citu finansiālu nodrošinājumu attiecībā uz civiltiesisko
atbildību par naftas piesārņojuma izraisītiem zaudējumiem atbilstoši 
CLC
 konvencijai.
41. Dokuments, kas apliecina kuģa īpašnieka apdrošināšanu attiecībā uz jūras prasībām atbilstoši 
LLMC
konvencijai.
42. Apliecība, kas vajadzīga saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 23.aprīļa Regulu (EK) Nr.
392/2009
 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras.
43. Starptautiskā gaisa piesārņojuma novēršanas apliecība.
44. Starptautiskā notekūdeņu piesārņošanas novēršanas apliecība.
45. Jūras darbaspēka sertifikāts.
46. Paziņojums par jūras darbaspēka atbilstību MLC konvencijai (I un II daļa).
47. Pretapaugšanas sistēmu starptautiskais sertifikāts.
48. Dokuments, kas apliecina apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu attiecībā uz civiltiesisko atbildību par
bunkera degvielas piesārņojuma radītu kaitējumu.
Satiksmes ministrs U.Augulis
I. Pamatoti iemesli detalizētas inspekcijas veikšanai
1. Kuģis atbilst Ministru kabineta 2010.gada .21decembra noteikumu Nr.1164 "Ostas valsts kontroles kārtība"
1.pielikuma 19. vai 20.punktā minētajiem nosacījumiem.
2. Nav pienācīgi aizpildīts kuģa naftas operāciju žurnāls.
3. Pārbaudot apliecības un citus dokumentus, atklātas neprecizitātes.
4. Ir liecības, ka kuģa apkalpes locekļi neatbilst normatīvajos aktos par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni
noteiktajām prasībām, kuras saistītas ar saziņu uz kuģa.
5. Kuģa kapteiņa, virsnieka vai ierindas jūrnieka kompetences sertifikāts un (vai) prasmes sertifikāts, un (vai) cits
dokumentārs pierādījums ir iegūts krāpšanas ceļā vai minētā dokumenta īpašnieks nav tā persona, kam sākotnēji
izdots minētais dokuments.
6. Kuģa kapteinim, virsniekam vai ierindas jūrniekam kompetences sertifikātu un (vai) prasmes sertifikātu, un (vai)
citu dokumentāru pierādījumu ir izdevusi valsts, kas nav ratificējusi STCW konvenciju.
7. Veicot operācijas ar kravu vai citas operācijas, ir pārkāpti drošības noteikumi vai 
IMO
 nostādnes (piemēram,
skābekļa saturs inertās gāzes pievadā kravas tilpnēm pārsniedz noteikto maksimāli pieļaujamo līmeni).
8. Naftas tankkuģa kapteinis nevar uzrādīt reģistrētus datus par naftas atsūknēšanas uzraudzības un kontroles
sistēmas darbu attiecībā uz pēdējo pārgājienu balastā.
9. Nav atjaunots trauksmju saraksts vai apkalpes locekļi nav informēti par saviem pienākumiem ugunsgrēka
gadījumā vai saņemot pavēli pamest kuģi.
10. Kuģis raidījis viltus trauksmes signālus, bet nav veicis pienācīgas trauksmes atsaukšanas procedūras.
11. Nav konvencijās paredzētā būtiska aprīkojuma vai procedūru.
7.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Pamatotu iemeslu piemēri
(Pielikums grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1140; MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654)
25
/
35
12. Uz kuģa ir pārmērīgi antisanitāri apstākļi.
13. Ostas valsts kontroles inspektora novērojumi liecina, ka korpusa vai citu konstrukciju nodilums vai citi trūkumi
var apdraudēt kuģa konstrukciju integritāti un hermētiskumu.
14. Ir informācija vai liecības par to, ka kapteinis vai apkalpe nepārzina būtiskas kuģa operācijas, kas saistītas ar
kuģu drošību vai vides piesārņošanas novēršanu, vai arī tādas kuģa operācijas nav veiktas.
15. Nav darba laika organizācijas tabulas vai jūrnieku darba un atpūtas stundu reģistra.
16. Sūdzība vai inspektora novērojumi liecina, ka jūrnieki ir pārmērīgi noguruši (nespēj koncentrēties pienākumu
veikšanai).
16.
1
 Dokumenti, kas prasīti MLC konvencijā, nav uzrādīti vai uzturēti, vai satur nepatiesu informāciju, vai uzrādītie
dokumenti nesatur informāciju, kas prasīta MLC konvencijā.
16.
2
 Dzīves un darba apstākļi uz kuģa neatbilst MLC konvencijas prasībām.
16.
3
 Ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka kuģis ir mainījis karogu, lai izvairītos no atbilstības MLC konvencijai.
16.
4
 Ir iesniegta sūdzība, ka konkrēti darba un dzīves apstākļi uz kuģa neatbilst MLC konvencijas prasībām.
16.
5
 Pēc sūdzības izskatīšanas procedūras krastā vai kuģa dokumentācijas pārbaudes konstatēts, ka iepriekš
konstatētās nepilnības nav novērstas vai izbeigtas vai kuģis ir tādas valsts karoga kuģis, kura nav ratificējusi MLC
konvenciju.
II. Pamatoti iemesli kuģa padziļinātas aizsardzības pārbaudes veikšanai*
17. Starptautiskā kuģa aizsardzības apliecība nav derīga, tai skaitā tai ir beidzies apliecības derīguma termiņš.
18. Kuģa aizsardzības līmenis ir zemāks nekā ostas vai ostas iekārtas aizsardzības līmenis.
19. Nav veiktas apmācības, kas saistītas ar kuģa aizsardzību.
20. Ieraksti reģistrā par pēdējām 10 kuģa un ostas vai kuģa un kuģa mijiedarbības reizēm nav pilnīgi.
21. Ir liecības, ka kuģa apkalpes locekļi nav spējīgi sazināties savā starpā.
22. Ir liecības, ka kuģa aizsardzības pasākumiem ir būtiski trūkumi.
23. No trešajām personām saņemta informācija (piemēram, ziņojums vai sūdzība) saistībā ar kuģa aizsardzības
jautājumiem.
24. Kuģim ir atkārtoti izdota Starptautiskā kuģa aizsardzības pagaidu apliecība, un ostas valsts kontroles
inspektors pēc profesionāla izvērtējuma secina, ka viens no iemesliem, kāpēc kuģis vai kuģošanas sabiedrība ir
pieprasījusi šo apliecību, ir izvairīšanās no pilnīgas atbilstības 
SOLAS
 konvencijas XI-2 nodaļā un Starptautiskā kuģu
un ostas iekārtu aizsardzības kodeksa A daļā noteiktajām prasībām pēc tam, kad beidzies sākotnējais Starptautiskās
kuģa aizsardzības pagaidu apliecības termiņš.
Piezīme * Par šajā nodaļā neminētiem pamatotiem iemesliem, lai veiktu kuģa padziļināto aizsardzības pārbaudi,
lemj saskaņā ar normatīvajiem aktiem par kuģu un kuģošanas kompāniju, ostu un ostas iekārtu aizsardzības funkciju
izpildi un uzraudzību.
Satiksmes ministrs U.Augulis
1. Parīzes Saprašanās memoranda 
1.pielikums
 "Ostas valsts kontroles procedūras".
2. Šādas Parīzes Saprašanās memoranda instrukcijas to jaunākajā redakcijā:
2.1. 
Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships
 (Instrukcija 33/2000/02: Pasažieru
8.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Kuģu kontroles pamatnostādnes un procedūras
(Pielikums grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1140)
26
/
35
kuģu un prāmju drošības pasākumu pārbaude);
2.2. 
Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts
 (Instrukcija 35/2002/02: Vadlīnijas ostas
valsts kontroles inspektoriem par elektroniskajām kartēm);
2.3. 
Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions
 (Instrukcija 36/2003/08:
Norādījumi par darba un dzīves apstākļu pārbaudi);
2.4. 
Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended
 (Instrukcija
37/2004/02: Vadlīnijas atbilstoši 
STCW
 78/95 konvencijai ar grozījumiem);
2.5. 
Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest
 (Instrukcija 37/2004/05: Vadlīnijas
par darba un atpūtas stundu pārbaudi);
2.6. 
Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects
 (Instrukcija 37/2004/10:
Vadlīnijas ostas valsts kontroles inspektoriem par jautājumiem aizsardzības jomā);
2.7. 
Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCOs Checking a Voyage Data Recorder (VDR)
 (Instrukcija
38/2005/02: Vadlīnijas ostas valsts kontroles inspektoriem, veicot reisa datu reģistrācijas iekārtu pārbaudes (
VDR
));
2.8. 
Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I
 (Instrukcija 38/2005/05: Vadlīnijas par 
MARPOL
73/78 
1.pielikumu
);
2.9. 
Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil
Tankers
 (Instrukcija 38/2005/07: Vadlīnijas par vienkorpusa naftas tankkuģu stāvokļa novērtējuma shēmu (
CAS
));
2.10. 
Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code
 (Instrukcija 39/2006/01:
Vadlīnijas ostas valsts kontroles inspektoriem par 
ISM
 kodeksu);
2.11. 
Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS
 (Instrukcija
39/2006/02: Vadlīnijas ostas valsts kontroles inspektoriem par 
GMDSS
 aprīkojuma pārbaudi);
2.12. 
Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist
 (Instrukcija 39/2006/03:
Ienākšanas aizlieguma un paziņošanas kontrolsaraksta optimizēšana);
2.13. 
Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure
Simulation (black-out test)
 (Instrukcija 39/2006/10: Vadlīnijas ostas valsts kontroles inspektoriem balasta tanku
inspekcijai un galvenās elektroenerģijas padeves pārtraukuma izmēģinājumiem (elektroenerģijas padeves pārtraukuma
tests));
2.14. 
Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers
 (Instrukcija 39/2006/11:
Norādījumi beramkravu kuģu konstrukciju inspekcijai);
2.15. 
Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers
 (Instrukcija 39/2006/12: Ostas
valsts kontroles inspektoru labas prakses kodekss);
2.16. 
Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O)
 (Instrukcija
40/2007/04: Kritēriji atzītu organizāciju atbildības novērtēšanai);
2.17. 
Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of
MARPOL
 73/78 (Instrukcija 40/2007/09: Vadlīnijas ostas valsts kontroles inspekciju atbilstībai 
MARPOL
 73/78
6.pielikumam
);
2.18. 
Instruction 46/2013/13: Guidelines for inspection on Maritime Labour Convention, 2006
 (Instrukcija
46/2013/13: Vadlīnijas inspekcijai par 2006.gada Konvenciju par darbu jūrniecībā).
Satiksmes ministrs U.Augulis
1. Ja pastāv Ministru kabineta 2010.gada 21.decembra noteikumu Nr.1164 "Ostas valsts kontroles kārtība"
(turpmāk – noteikumi) 48.punktā minētie nosacījumi un Latvijas ostā vai enkurvietā kuģi aiztur trešo reizi, Kuģošanas
drošības inspekcija rakstiski informē kuģa kapteini par to, ka tiks pieņemts lēmums par ienākšanas aizliegumu, kas
stāsies spēkā, tiklīdz kuģis atstās ostu vai enkurvietu.
9.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Ienākšanas aizliegums
27
/
35
2. Kuģošanas drošības inspekcija pieņemto lēmumu par ienākšanas aizliegumu izsniedz kuģa kapteinim. Lēmuma
kopiju nosūta kuģa karoga valsts administrācijai, attiecīgajai atzītajai organizācijai, citām Eiropas Savienības un
Parīzes Saprašanās memoranda dalībvalstīm, Eiropas Komisijai un Parīzes Saprašanās memoranda sekretariātam.
Kuģošanas drošības inspekcija nekavējoties aktualizē inspekciju datubāzi, iekļaujot tajā informāciju par ienākšanas
aizliegumu.
3. Lai panāktu ienākšanas aizlieguma atcelšanu, kuģošanas sabiedrība iesniedz atbilstošu iesniegumu Kuģošanas
drošības inspekcijā. Iesniegumam pievieno karoga valsts administrācijas dokumentu, kas izdots pēc karoga valsts
pilnvarota inspektora pārbaudes uz kuģa un apliecina, ka kuģis pilnībā atbilst konvenciju prasībām. Karoga valsts
administrācija sniedz Kuģošanas drošības inspekcijai pierādījumus, ka kuģa pārbaude ir notikusi.
4. Ja nepieciešams, iesniegumam ar lūgumu atcelt ienākšanas aizliegumu pievieno klasifikācijas sabiedrības
dokumentu, kas izdots pēc klasifikācijas sabiedrības inspektora pārbaudes uz kuģa un apliecina, ka kuģis atbilst
attiecīgās klasifikācijas sabiedrības noteiktajiem klases standartiem. Klasifikācijas sabiedrība sniedz Kuģošanas
drošības inspekcijai pierādījumus, ka kuģa pārbaude ir notikusi.
5. Lēmumu par ienākšanas aizlieguma atcelšanu drīkst pieņemt tikai pēc noteikumu 50., 51. un 52.punktā
noteiktajiem laikposmiem un pēc kuģa atkārtotas inspicēšanas ostā, ko izvēlas pēc vienošanās. Šādos gadījumos
ostā neveic nekādas kravas operācijas, līdz tiek pieņemts lēmums par ienākšanas aizlieguma atcelšanu.
6. Ja izvēlētā osta atrodas Eiropas Savienības dalībvalstī, Kuģošanas drošības inspekcija šīs valsts kompetentajai
iestādei pieprasa atļauju kuģim ienākt izvēlētajā ostā, lai atkārtoti inspicētu kuģi.
7. Ja citas Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentā iestāde pieprasa atļauju kuģim ienākt izvēlētajā Latvijas
ostā, lai šī kompetentā iestāde varētu atkārtoti inspicēt kuģi, Kuģošanas drošības inspekcija dod attiecīgu atļauju.
8. Ja viens no aizturēšanas iemesliem, kas bija par pamatu lēmumam par ienākšanas aizliegumu, ir kuģa
konstrukcijas nepilnības, Kuģošanas drošības inspekcija var pieprasīt, lai atkārtotai inspicēšanai dara pieejamas
noteiktas vietas uz kuģa, tai skaitā kravas telpas un tilpnes.
9. Kuģi atkārtoti inspicē tās valsts kompetentā iestāde, kas pieņēmusi lēmumu par ienākšanas aizliegumu, vai tās
valsts kompetentā iestāde, kurā kuģis ienāk (pēc vienošanās ar tās valsts kompetento iestādi, kas pieņēmusi lēmumu
par ienākšanas aizliegumu). Kompetentā iestāde var pieprasīt, lai par atkārtotu inspicēšanu paziņotu 14 dienas
iepriekš. Šai valstij jāsaņem pietiekami pierādījumi, ka kuģis pilnībā atbilst konvenciju prasībām.
10. Kuģi atkārtoti inspicē paplašinātās inspekcijas apjomā.
11. Ja paplašinātās inspekcijas rezultāti ir pozitīvi, Kuģošanas drošības inspekcija pieņem lēmumu par ienākšanas
aizlieguma atcelšanu un nosūta to kuģošanas sabiedrībai. Lēmuma kopiju nosūta kuģa karoga valsts administrācijai,
attiecīgajai klasifikācijas sabiedrībai, citām Eiropas Savienības un Parīzes Saprašanās memoranda dalībvalstīm,
Eiropas Komisijai un Parīzes Saprašanās memoranda sekretariātam. Kuģošanas drošības inspekcija nekavējoties
aktualizē inspekciju datubāzi, iekļaujot tajā informāciju par ienākšanas aizlieguma atcelšanu.
Satiksmes ministrs U.Augulis
Inspekcijas ziņojumā ir vismaz šāda informācija:
1. Vispārīgā informācija:
1.1. kompetentā iestāde, kas rakstījusi ziņojumu;
1.2. inspicēšanas laiks un vieta;
1.3. inspicētā kuģa vārds;
10.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Inspekcijas ziņojums
28
/
35
1.4. karoga valsts;
1.5. kuģa tips (kā norādīts kuģa drošas vadības apliecībā);
1.6. 
IMO
 identifikācijas numurs;
1.7. izsaukuma signāls;
1.8. tilpība (bruto);
1.9. pilna kravnesība (ja nepieciešams);
1.10. būves datums, kas norādīts kuģa drošības apliecībā;
1.11. viena vai vairākas klasifikācijas sabiedrības, kā arī jebkura cita organizācija, kas attiecīgajam kuģim izdevusi
klasifikācijas apliecību (ja tādas ir);
1.12. viena vai vairākas atzītās organizācijas, kā arī jebkurš cits subjekts, kas attiecīgajam kuģim karoga valsts vārdā
izdevis konvencionālās apliecības;
1.13. kuģošanas sabiedrības nosaukums (vai vārds un uzvārds) un adrese;
1.14. ja kuģis pārvadā šķidras vai cietas kravas bez taras, tā fraktētāja nosaukums un adrese, kurš atbild par kuģa
izvēli, kā arī frakta tips;
1.15. inspekcijas ziņojuma datums;
1.16. norāde, ka informāciju par inspekciju vai aizturēšanu var publicēt.
2. Informācija saistībā ar inspekciju:
2.1. konvencionālās apliecības, to izdošanas datums un derīguma termiņš, kā arī iestāde vai organizācija, kas izdevusi
attiecīgās apliecības;
2.2
. inspicētās kuģa daļas un elementi (detalizētās vai paplašinātās inspekcijas gadījumā);
2.3. osta, kurā veikta iepriekšējā starpposmu, ikgadējā vai atjaunošanas pārbaude, datums, kad pārbaude notikusi, un
organizācija, kas pārbaudi veikusi;
2.4. inspekcijas tips (sākotnējā inspekcija, detalizētā inspekcija, paplašinātā inspekcija);
2.5. trūkumu veids;
2.6. veiktie pasākumi.
3. Papildu informācija, ja kuģis tiek aizturēts:
3.1. datums, kad pieņemts lēmums par aizturēšanu;
3.2. datums, kad pieņemts lēmums par kuģa atbrīvošanu;
3.3. trūkumu raksturs, kuri pamato aizturēšanu (ja nepieciešams, atsauces uz konvencijām);
3.4. ja nepieciešams, norāde, vai atzīta organizācija vai cita privāta struktūra, kas veikusi pārbaudi, ir atbildīga par
trūkumiem, kas katrs atsevišķi vai visi kopā bijuši par pamatu aizturēšanai;
3.5. veiktie pasākumi.
Satiksmes ministrs U.Augulis
29
/
35
1. Pirms lēmuma pieņemšanas par kuģa aizturēšanu ostas valsts kontroles inspektors piemēro šā pielikuma 3. un
4.punktā minētos kritērijus.
2. Ja aizturēšanas iemesls ir bojājumi, kas radušies negadījumā, kurš noticis kuģa pārgājiena laikā uz ostu,
lēmumu par kuģa aizturēšanu nepieņem, ja:
2.1. pienācīgi izpildītas prasības, kas paredzētas 
SOLAS
 konvencijas I/11(c) noteikumā;
2.2. pirms ienākšanas ostā kuģa kapteinis vai īpašnieks Kuģošanas drošības inspekcijā iesniedzis sīku izklāstu
par negadījuma apstākļiem un bojājumiem, kā arī informējis par to, kādas ziņas ir sniegtas karoga valsts
administrācijai;
2.3. kuģis veic koriģējošas darbības, kas, pēc Kuģošanas drošības inspekcijas ieskatiem, ir pietiekamas;
2.4. pēc ziņojuma saņemšanas par koriģējošo darbību pabeigšanu Kuģošanas drošības inspekcija ir
pārliecinājusies, ka trūkumi, kas apdraudēja kuģošanas drošību, cilvēku veselību vai apkārtējo vidi, ir novērsti.
3. Pieņemot lēmumu par kuģa aizturēšanu, ostas valsts kontroles inspektors ievēro šādus galvenos kritērijus:
3.1. kuģi, kura tālāka kuģošana nav droša, aiztur, inspicējot pirmo reizi, neatkarīgi no tā, cik ilgi plānota kuģa
uzturēšanās ostā;
3.2. kuģi aiztur, ja trūkumi uz kuģa ir tik nopietni, ka ostas valsts kontroles inspektors uzskata par nepieciešamu
atkārtotā pārbaudē pārliecināties, vai tie ir novērsti, pirms kuģis dodas jūrā. Nepieciešamība ostas valsts kontroles
inspektoram atkārtoti pārbaudīt kuģi ir trūkumu nopietnības kritērijs. Kuģošanas drošības inspekcijai jebkuriem
līdzekļiem (vislabāk, kuģi atkārtoti pārbaudot) jāpārliecinās, vai konkrētie trūkumi ir novērsti, pirms kuģis dodas jūrā.
4. Pieņemot lēmumu, vai atklātie trūkumi ir pietiekami nopietni, lai kuģi aizturētu, ostas valsts kontroles inspektors
vērtē, vai:
4.1. uz kuģa ir attiecīgi derīgi dokumenti;
4.2. kuģa apkalpe atbilst apliecībā par kuģa apkalpes minimālo sastāvu norādītajam;
4.3. kuģis un tā apkalpe spēj:
4.3.1. droši kuģot visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.2. droši veikt kravas operācijas, pārvadāt kravu un uzraudzīt tās stāvokli visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.3. droši ekspluatēt kuģa mehānismus visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.4. uzturēt atbilstošu dzinējiekārtas un stūres iekārtas darbu visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.5. ja nepieciešams, dzēst ugunsgrēkus visās kuģa daļās visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.6. ja nepieciešams, ātri un droši pamest kuģi un veikt glābšanas darbus visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.7. nepieļaut vides piesārņošanu visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.8. uzturēt pietiekamu kuģa noturību visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.9. uzturēt pietiekamu ūdensnecaurlaidību visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.10. briesmu situācijās nodrošināt sakarus visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.11. nodrošināt drošus un veselībai nekaitīgus apstākļus uz kuģa visa turpmākā pārgājiena laikā;
4.3.12. sniegt maksimālu informāciju, ja notiek negadījums.
5. Ja atbilde uz kādu no šā pielikuma 4.punktā minētajiem nosacījumiem ir negatīva, tad, ņemot vērā visu atklāto
trūkumu bīstamību, ostas valsts kontroles inspektors apsver, vai kuģi nepieciešams aizturēt. Vairāku mazāk svarīgu
trūkumu kopums arī var būt par pamatu kuģa aizturēšanai, ja kopā tie rada draudus kuģošanas drošībai, jūras vides
aizsardzībai vai jūrnieku dzīves un darba apstākļiem.
11.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Kuģa aizturēšanas kritēriji
(Pielikums grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1140; MK 
21.10.2014.
 noteikumiem Nr.654)
30
/
35
6. Piemēri trūkumiem, kuru dēļ kuģi var aizturēt:
6.1. vispārīgie trūkumi: nav derīgu apliecību un citu dokumentu, ko pieprasa konvencijas vai citi normatīvie akti
kuģošanas drošības, jūras vides aizsardzības un jūrnieku dzīves un darba apstākļu jomā. Tomēr kuģiem, kas izmanto
tādu valstu karogus, kas nav attiecīgo konvenciju līgumslēdzējas puses vai nav ieviesušas kādu citu normatīvo aktu
kuģošanas drošības, jūras vides aizsardzības un jūrnieku dzīves un darba apstākļu jomā, nav obligāts pienākums
saņemt šajās konvencijās vai citos normatīvajos aktos paredzētās apliecības, tāpēc minēto apliecību trūkums nevar
būt par tiešu iemeslu šo kuģu aizturēšanai. Taču, piemērojot vienādas attieksmes principu, pirms kuģa iziešanas jūrā
nepieciešama kuģa atbilstība minēto dokumentu prasībām;
6.2. jomas, ko regulē 
SOLAS
 konvencija (atsauces dotas iekavās):
6.2.1. pienācīgi nedarbojas dzeniekārta vai citi būtiski mehānismi, kā arī elektroiekārtas;
6.2.2. nav pietiekami tīra mašīntelpa, bilžās ir daudz eļļaina ūdens, cauruļu izolācija, tai skaitā izplūdes cauruļu
izolācija mašīntelpā, ir notraipīta ar naftas produktiem, pienācīgi nedarbojas bilžu atsūknēšanas iekārtas;
6.2.3. pienācīgi nedarbojas avārijas ģenerators, apgaismojums, akumulatori un slēdži;
6.2.4. pienācīgi nedarbojas galvenā un avārijas stūres iekārta;
6.2.5. nav individuālo dzīvības glābšanas līdzekļu, kolektīvo glābšanas līdzekļu un to nolaišanas iekārtu, glābšanas
līdzekļu skaits ir nepietiekams vai tie ir būtiski nolietojušies;
6.2.6. nav ugunsgrēka atklāšanas sistēmu, ugunsgrēka trauksmes signalizācijas, ugunsdzēšanas aprīkojuma,
stacionāro ugunsdzēšanas iekārtu, ventilācijas vārstu, ugunsdrošības aizbīdņu un degvielas padeves ātrās
noslēgšanas ierīču, tās neatbilst prasībām vai arī tās ir būtiski nolietojušās un nespēj pildīt savas funkcijas;
6.2.7. uz tankkuģu kravas klāja nav atbilstošu ugunsdzēsības līdzekļu vai tie ir būtiski nolietojušies vai nedarbojas;
6.2.8. nav gaitas uguņu, signālzīmju vai skaņu signālu, tie neatbilst prasībām vai ir būtiski nolietojušies;
6.2.9. nav radioiekārtu sakaru nodrošināšanai briesmu gadījumos vai drošības nolūkos vai tās pienācīgi nedarbojas;
6.2.10. nav atbilstošu navigācijas iekārtu vai tās pienācīgi nedarbojas, ņemot vērā 
SOLAS
 konvencijas V/12(o)
noteikumu;
6.2.11. nav koriģētu navigācijas karšu vai citu navigācijas publikāciju, kas nepieciešamas paredzētajam
pārgājienam, ņemot vērā, ka papīra karšu vietā var izmantot elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmu,
kas saņēmusi apstiprinājumu un kas izmanto oficiālus datus;
6.2.12. kravas sūkņu telpās dzirksteļo izplūdes ventilācija (
SOLAS
 konvencijas II-2/59.3.1 noteikums);
6.2.
13. 
nopietni trūkumi kuģa ekspluatācijas organizācijā, kas noteikta Parīzes Saprašanās memoranda
1.pielikuma
 5.5.sadaļā;
6.2.14. apkalpes locekļu skaits, komplektācija vai kvalifikācija neatbilst apliecībā par drošu kuģa minimālo apkalpi
norādītajai;
6.2.15. netiek veikta paplašināto pārbaužu programma saskaņā ar 
SOLAS
 konvencijas XI nodaļas 2.noteikumu;
6.3. jomas, ko regulē Starptautiskais ķīmisko beramkravu (lejamkravu) kodekss (
IBC
) (atsauces dotas iekavās):
6.3.1. tādu vielu pārvadāšana, kas nav minētas piemērotības apliecībā, vai nav informācijas par kravu (16.2);
6.3.2. nav augsta spiediena drošības iekārtu vai tās ir bojātas (8.2.3);
6.3.3. nedroša vai kodeksa prasībām neatbilstoša elektroinstalācija (10.2.3);
6.3.4. dzirksteļošanas avoti bīstamās vietās (11.3.15);
6.3.5. īpašu prasību pārkāpumi (15);
6.3.6. pārsniegts maksimāli pieļaujamais kravas daudzums vienā tilpnē (16.1);
6.3.7. jutīgu produktu nepietiekama siltumizolācija (16.6);
6.4. jomas, ko regulē Starptautiskais sašķidrināto gāzu pārvadāšanas kodekss (
IGC
) (atsauces dotas iekavās):
6.4.1. tādu vielu pārvadāšana, kas nav minētas apliecībā par kuģa piemērotību pārvadāt sašķidrinātu gāzi,
starptautiskajā apliecībā par kuģa piemērotību pārvadāt bīstamas ķīmiskas lejamkravas, apliecībā par kuģa
piemērotību pārvadāt bīstamas ķīmiskas lejamkravas, vai nav informācijas par kravu (18.1);
31
/
35
6.4.2. nav dzīvojamo vai dienesta telpu noslēgšanas ierīču (3.2.6);
6.4.3. starpsienas nav gāzes necaurlaidīgas (3.3.2);
6.4.4. bojātas gaisa slūžas (3.6);
6.4.5. nav ātrās noslēgšanas vārstu vai tie ir bojāti (5.6);
6.4.6. nav drošības vārstu vai tie ir bojāti (8.2);
6.4.7. nedroša vai kodeksa prasībām neatbilstoša elektroinstalācija (10.2.4);
6.4.8. kravas telpās nedarbojas ventilācija (12.1);
6.4.9. nedarbojas kravas tilpņu spiediena trauksmes signalizācija (13.4.1);
6.4.10. bojāts gāzes detektors vai toksiskās gāzes detektors (13.6);
6.4.11. tiek pārvadātas vielas, kuru darbību nepieciešams nomākt, palēnināt, ja kuģim nav derīgas inhibitēšanas
apliecības (17/19);
6.5. jomas, ko regulē LL 66 konvencija:
6.5.1. uz klāja un korpusa apšuvuma ievērojamās platībās atklāti bojājumi, korozija vai apšuvuma un ar to saistītā
karkasa deformācija, kas ietekmē kuģa jūrasspēju vai spēju izturēt lokālas slodzes, ja vien nav veikti atbilstoši pagaidu
remontdarbi tā, lai varētu veikt pārgājienu līdz ostai, kur paredzēti pilnvērtīgi remontdarbi;
6.5.2. konstatēta kuģa nepietiekama noturība;
6.5.3. nav pietiekamas un uzticamas informācijas, kas ātri un vienkārši ļautu kuģa kapteinim iekraut un nostabilizēt
kuģi tā, lai droša noturības rezerve tiktu uzturēta visos mainīgajos pārgājiena apstākļos un netiktu pieļautas
nepieņemamas slodzes uz kuģa konstrukcijām;
6.5.4. nav kuģa atveru noslēgšanas iekārtu, lūku noslēgšanas aprīkojuma un ūdensnecaurlaidīgu durvju vai tās
būtiski nolietotas vai bojātas;
6.5.5. kuģis ir pārkrauts;
6.5.6. nav iegrimes zīmju vai nav iespējams tās nolasīt;
6.6. jomas, ko regulē 
MARPOL
 konvencijas I pielikums (atsauces dotas iekavās):
6.6.1. nav naftas produktus saturoša ūdens filtrēšanas aprīkojuma, naftas izplūdes uzraudzības un kontroles
sistēmas vai 15 ppm trauksmes signalizācijas aprīkojuma vai tas ir būtiski nolietojies vai nedarbojas pieņemami;
6.6.2. sateču ūdeņu vai naftas produktu atlieku uzglabāšanas tilpņu tilpums nav pietiekams paredzētajam
pārgājienam;
6.6.3. nav pieejams naftas operāciju žurnāls (20 (5));
6.6.4. ierīkots nelikumīgs izplūdes apvedceļš;
6.6.5. nav apskates ziņojuma vai tas neatbilst 
MARPOL
 konvencijas 13.G(3)(b) noteikumam;
6.7. jomas, ko regulē 
MARPOL
 konvencijas II pielikums (atsauces dotas iekavās):
6.7.1. nav procedūru rokasgrāmatas saskaņā ar 
MARPOL
 konvencijas II pielikuma 5.noteikumu (P&A
rokasgrāmata);
6.7.2. krava nav iedalīta kategorijās (3(4));
6.7.3. nav pieejams kravas žurnāls (9(6));
6.7.4. tiek pārvadātas naftai līdzīgas vielas, neievērojot attiecīgās prasības vai bez atbilstoši grozītas apliecības
(14);
6.7.5. ierīkots nelikumīgs izplūdes apvedceļš;
6.7.
1
 jomas, ko regulē MARPOL konvencijas 73/78 V pielikums:
6.7.
1
 1. nav atkritumu apsaimniekošanas plāna;
6.7.
1
 2. nav pieejams atkritumu reģistrācijas žurnāls;
32
/
35
6.7.
1
 3. kuģa personāls nepārzina atkritumu apsaimniekošanas plānā noteiktās atkritumu savākšanas un
novadīšanas prasības;
6.8. jomas, ko regulē 
STCW
 konvencija un nacionālie normatīvie akti par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni:
6.8.1. apkalpes locekļiem nav atbilstošu apliecību, derīgu pagaidu atļauju vai arī tie nevar uzrādīt dokumentāru
pierādījumu, ka karoga valsts administrācijai ir iesniegts pieteikums pēc apstiprinājuma;
6.8.2. ir pierādījumi, ka apliecība ir iegūta krāpšanas ceļā vai apliecības īpašnieks nav tā persona, kam sākotnēji
izdota minētā apliecība;
6.8.3. nav ievērotas karoga valsts administrācijas noteiktās apkalpes drošas komplektēšanas prasības;
6.8.4. klāja vai mašīnas sardzes kārtība neatbilst prasībām, kādas konkrētam kuģim noteikusi karoga valsts
administrācija;
6.8.5. sardzē nav personas, kura būtu kvalificēta rīkoties ar drošai kuģošanai, drošiem radiosakariem vai jūras
piesārņošanas novēršanai būtiski svarīgu aprīkojumu;
6.8.6. nav apliecinājuma profesionālai piemērotībai veikt pienākumus, kas jūrniekiem uzdoti attiecībā uz kuģa
drošību un piesārņojuma novēršanu;
6.8.7. nespēja nodrošināt pirmo sardzi, uzsākot pārgājienu, vai turpmākās sardzes maiņas ar apkalpes locekļiem,
kas būtu pietiekami atpūtušies un citādi piemēroti pienākumu veikšanai;
6.9. jomas, ko regulē MLC konvencija:
6.9.1. nav pietiekamu pārtikas krājumu pārgājienam līdz nākamajai ostai;
6.9.2. nav pietiekamu dzeramā ūdens krājumu pārgājienam līdz nākamajai ostai;
6.9.3. uz kuģa ir galēji antisanitāri apstākļi;
6.9.4. nav apkures iespēju dzīvojamās telpās uz kuģiem, kuri kuģo rajonos, kur var būt īpaši zema temperatūra;
6.9.5. nepietiekama ventilācija dzīvojamās telpās uz kuģiem;
6.9.6. higiēnas normām neatbilstoši daudz atkritumu, koridori un dzīvojamās telpas aizsprostotas ar aprīkojumu vai
kravu vai pastāv citi bīstami apstākļi;
6.9.7. ir pierādījumi, ka apkalpes locekļi, kuri nodrošina pirmo sardzi, ir pārāk noguruši (piemēram, nespēj
koncentrēties pienākumu veikšanai);
6.9.8. apstākļi uz kuģa acīmredzami apdraud jūrnieku drošību un veselību;
6.9.9. neatbilstība ir nopietns (piemēram, uz kuģa nodarbināta, nolīgta vai strādā persona, kas nav sasniegusi
minimālo vecumu) vai atkārtots MLC konvencijas prasību (arī jūrnieku tiesību) pārkāpums saistībā ar jūrnieku dzīves un
darba apstākļiem uz kuģa, kā noteikts kuģa jūras darbaspēka sertifikātā un paziņojumā par jūras darbaspēka
atbilstību.
7. Kuģis nav jāaiztur, ja inertās gāzes sistēma vai ar kravu saistīts aprīkojums, vai mehānismi nedarbojas vai netiek
uzturēti atbilstoši to lietošanas instrukcijām. Tas uzskatāms par pietiekamu pamatu kravas operāciju apturēšanai.
Satiksmes ministrs U.Augulis
1. Ostas valsts kontroles inspektoram nepieciešamas atbilstošas teorētiskās zināšanas un praktiskā pieredze par
kuģu uzbūvi un to ekspluatāciju. Viņam ir jābūt kompetentam konvenciju prasību un attiecīgo ostas valsts kontroles
procedūru piemērošanā. Zināšanas un kompetenci starptautisko un Eiropas Savienības prasību piemērošanā iegūst
dokumentētās apmācību programmās.
2. Lai nodrošinātu šā pielikuma 1.punktā minēto nosacījumi izpildi, ostas valsts kontroles inspektors:
12.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Minimālās prasības ostas valsts kontroles inspektoriem
33
/
35
2.1. ir ieguvis vismaz vienu šādu kvalifikāciju:
2.1.1. saskaņā ar 
STCW
 konvencijas pielikuma II/2 vai III/2 noteikuma prasībām ieguvis kuģa virsnieka kompetences
apliecību bez kuģa tilpības, dzinēja jaudas vai braukšanas rajona ierobežojumiem;
2.1.2. nokārtojis eksāmenu kuģu būves inženiera, mehānikas inženiera vai ar jūrniecības jomu saistītā inženiera
specialitātē, un tam ir darba pieredze šajā specialitātē vismaz pieci gadi;
2.1.3. ieguvis atbilstošu augstāko izglītību vai līdzvērtīgu izglītību, kā arī apguvis atbilstošas apmācības un ieguvis kuģu
drošības inspektora kvalifikāciju;
2.2. ir ieguvis vismaz vienu šādu darba pieredzi:
2.2.1. vismaz vienu gadu strādājis karoga valsts kontroles inspektora amatā, veicot inspekcijas un izsniedzot kuģa
apliecības saskaņā ar konvenciju prasībām vai veicot atzītu organizāciju uzraudzību;
2.2.2. vismaz vienu gadu strādājis praksē un piedalījies ostas valsts kontroles inspekcijās pieredzējušu ostas valsts
kontroles inspektoru vadībā;
2.3. kura kvalifikācija atbilst šā pielikuma 2.1.1.apakšpunktā noteiktajām prasībām, ir ieguvis vismaz piecu gadu darba
pieredzi jūrniecības jomā atbilstoši klāja vai mašīnas apkalpes kuģa virsnieka amatā vai arī karoga valsts inspektora vai
ostas valsts kontroles inspektora palīga amatā. Šāda darba pieredze ietver vismaz divu gadu darba pieredzi jūrā,
strādājot par stūrmani vai kuģa mehāniķi;
2.4. spēj mutiski un rakstiski sazināties ar jūrniekiem angļu valodā.
3. Ja persona ir pieņemta darbā ostas valsts kontroles inspektora amatā pirms 2009.gada 23.aprīļa un neatbilst
kādai no šā pielikuma 2.punktā minētajām prasībām, tā var turpināt pildīt inspektora pienākumus.
Satiksmes ministrs U.Augulis
1. Ostas valsts kontroles inspektora apliecībā iekļauj:
1.1. izdevējiestādes nosaukumu;
1.2. apliecības turētāja vārdu un uzvārdu;
1.3. apliecības turētāja fotogrāfiju, kas nav vecāka par pieciem gadiem;
1.4. apliecības turētāja parakstu;
1.5. atzīmi par to, ka apliecības turētājs ir pilnvarots veikt ostas valsts kontroli saskaņā ar atbilstošiem normatīvajiem
aktiem.
2. Ieraksti ostas valsts kontroles inspektora apliecībā ir latviešu un angļu valodā.
Satiksmes ministrs U.Augulis
13.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
Ostas valsts kontroles inspektora apliecība
14.pielikums 
Ministru kabineta 
2010.gada 21.decembra noteikumiem Nr.1164
34
/
35
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
1. Kuģošanas drošības inspekcija katru gadu līdz 1.aprīlim sniedz Eiropas Komisijai šādus datus par iepriekšējo
gadu:
1.1. inspektoru skaits, kuri darbojas tās vārdā ostas valsts kontroles sistēmā. Šo informāciju iesniedz, aizpildot
šādu tabulu:
Osta/reģions
Pilna laika
inspektoru skaits
Nepilna laika
inspektoru skaits
Nepilna laika inspektoru
skaita pārrēķins uz pilnu
laiku
Kopā
X osta/reģions ...
Y osta/reģions ...
Kopā
1.2. kuģu skaits, kas ienākuši Latvijas ostās. Norāda tikai tos kuģus, uz kuriem attiecas šie noteikumi. Katru šādu
kuģi uzskata par vienu vienību neatkarīgi no tā, cik reižu minētais kuģis ienācis Latvijas ostās.
2. Kuģošanas drošības inspekcija iesniedz Eiropas Komisijā:
2.1. Latvijas ostās ienākušo kuģu sarakstu, norādot kuģa 
IMO
 identifikācijas numuru, ienākšanas datumu un ostu
(sarakstā nenorāda kuģus, kuri veic regulāru pasažieru un kravas prāmju satiksmi), – reizi sešos mēnešos. Sarakstu
iesniedz izklājlapas programmas formātā, nodrošinot minētās informācijas automātiskas ieguves un apstrādes iespēju.
Sarakstu iesniedz četru mēnešu laikā pēc tā perioda beigām, uz kuru attiecas dati;
2.2. regulārās pasažieru prāmju satiksmes sarakstus un regulārās kravas prāmju satiksmes sarakstus, norādot
katra kuģa 
IMO
 identifikācijas numuru, vārdu un maršrutu, – ne vēlāk kā līdz 2011.gada 1.jūlijam un pēc tam katru
reizi, kad šajā satiksmē ir izmaiņas. Sarakstu iesniedz izklājlapas programmas formātā, nodrošinot minētās
informācijas automātiskas ieguves un apstrādes iespēju.
Satiksmes ministrs U.Augulis
Eiropas Komisijai sniedzamās ziņas
35
/
35