Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 175,
11.12.2003.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 2, 29.01.2004.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
20.11.2003.
Stājas spēkā: 
01.01.2004.
Attēlotā redakcija:
 03.05.2022. - 31.12.2022.
Grozījumi:
14.04.2005. likums / LV, 68, 29.04.2005.; Ziņotājs, 10, 26.05.2005. / Stājas spēkā 13.05.2005.
09.06.2005. likums / LV, 99, 28.06.2005.; Ziņotājs, 14, 28.07.2005. / Stājas spēkā 12.07.2005.
15.06.2006. likums / LV, 100, 29.06.2006.; Ziņotājs, 14, 28.07.2005. / Stājas spēkā 13.07.2006.
29.03.2007. likums / LV, 62, 17.04.2007.; Ziņotājs, 10, 24.05.2007. / Stājas spēkā 01.05.2007.
04.10.2007. likums / LV, 172, 25.10.2007.; Ziņotājs, 22, 22.11.2007. / Stājas spēkā 08.11.2007.
22.05.2008. likums / LV, 90, 11.06.2008.; Ziņotājs, 13, 10.07.2008. / Stājas spēkā 25.06.2008.
29.05.2008. likums / LV, 94, 18.06.2008.; Ziņotājs, 14, 24.07.2008. / Stājas spēkā 01.07.2008.
23.10.2008. likums / LV, 174, 07.11.2008.; Ziņotājs, 23, 11.12.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
26.02.2009. likums / LV, 39, 11.03.2009. / Stājas spēkā 25.03.2009.
15.10.2009. likums / LV, 171, 28.10.2009.; Ziņotājs, 22, 26.11.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
13.01.2011. likums / LV, 16, 28.01.2011. / Stājas spēkā 11.02.2011.
22.03.2012. likums / LV, 56, 11.04.2012. / Stājas spēkā 25.04.2012.
14.06.2012. likums / LV, 100, 27.06.2012. / Stājas spēkā 10.07.2012.
08.11.2012. likums / LV, 186, 27.11.2012. / Stājas spēkā 01.12.2012.
09.07.2013. likums / LV, 142, 24.07.2013. / Stājas spēkā 07.08.2013.
19.09.2013. likums / LV, 193, 03.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
24.04.2014. likums / LV, 92, 14.05.2014. / Stājas spēkā 28.05.2014.
11.06.2015. likums / LV, 124, 30.06.2015. / Stājas spēkā 14.07.2015.
29.10.2015. likums / LV, 222, 12.11.2015. / Stājas spēkā 01.01.2016.
04.02.2016. likums / LV, 31, 15.02.2016. / Stājas spēkā 29.02.2016.
26.05.2016. likums / LV, 115, 15.06.2016. / Stājas spēkā 29.06.2016.
15.12.2016. likums / LV, 254, 29.12.2016. / Stājas spēkā 01.01.2017.
14.09.2017. likums / LV, 196, 03.10.2017. / Stājas spēkā 17.10.2017.
21.09.2017. likums / LV, 196, 03.10.2017. / Stājas spēkā 04.10.2017.
26.10.2017. likums / LV, 222, 08.11.2017. / Stājas spēkā 09.11.2017.
21.06.2018. likums / LV, 132, 04.07.2018. / Stājas spēkā 18.07.2018.
28.02.2019. likums / LV, 52, 14.03.2019. / Stājas spēkā 28.03.2019.
20.06.2019. likums / LV, 132, 02.07.2019. / Stājas spēkā 16.07.2019.
12.12.2019. likums / LV, 257A, 23.12.2019. / Stājas spēkā 06.01.2020.
17.06.2020. likums / LV, 119A, 19.06.2020. / Stājas spēkā 03.07.2020.
29.04.2021. likums / LV, 84B, 05.05.2021. / Stājas spēkā 19.05.2021.
27.05.2021. likums / LV, 110, 09.06.2021. / Stājas spēkā 23.06.2021.
23.09.2021. likums / LV, 193, 06.10.2021. / Stājas spēkā 20.10.2021.
30.09.2021. likums / LV, 200, 15.10.2021. / Stājas spēkā 29.10.2021.
31.03.2022. likums / LV, 75A, 19.04.2022. / Stājas spēkā 03.05.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Finanšu instrumentu tirgus likums
A sadaļa
Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likumā lietotie termini
1
/
226
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
kategorija
 — viena veida finanšu instrumenti, kuros nostiprinātas viena un tā paša veida tiesības ar
vienādiem šo tiesību īstenošanas noteikumiem;
2) 
ieguldījumu brokeru sabiedrība
 — kapitālsabiedrība, kas regulāri un profesionāli sniedz ieguldījumu
pakalpojumus;
3) 
dalībvalsts
 — Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
4) 
izcelsmes dalībvalsts
 — dalībvalsts saskaņā ar šā likuma 3.
1
 panta prasībām;
5) 
dalībvalsts uzraudzības institūcija
 — institūcija, kurai dalībvalsts deleģējusi ieguldījumu pakalpojumu
sniegšanas uzraudzības funkciju neatkarīgi no tā, vai šī institūcija izveidota uz likuma pamata vai arī šo
funkciju tai deleģējusi valsts pārvaldes iestāde, ja par šo institūciju un tās tiesībām un pienākumiem attiecīgā
dalībvalsts paziņojusi Eiropas Komisijai;
6)
 regulētais tirgus
 — daudzpusēja sistēma, kuru organizē vai pārvalda regulētā tirgus organizētājs un kurā
atbilstoši daudzpusējas sistēmas noteikumiem, ievērojot līdzvērtīgus nosacījumus, apvieno vairāku trešo
personu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem vai veicina šādu interešu
apvienošanu tā, ka rezultātā tiek noslēgts darījums attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot
saskaņā ar daudzpusējas sistēmas noteikumiem, un kurai ir atļauts darboties, un kura pastāvīgi darbojas
saskaņā ar šā likuma D sadaļas I nodaļu;
7) 
regulētā tirgus organizētājs
 — kapitālsabiedrība, kas organizē vai pārvalda regulēto tirgu;
8) 
oficiālais saraksts
 — tāds regulētais tirgus, kuram regulētā tirgus organizētājs noteicis visaugstākās
prasības salīdzinājumā ar citiem tā organizētajiem regulētajiem tirgiem un kura darbība notiek saskaņā ar šajā
likumā tam noteiktajām minimālajām prasībām;
9) 
publiskā apgrozība
 — darījumu slēgšana ar regulētajā tirgū iekļautiem finanšu instrumentiem;
10) 
emitents
 — persona, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, kā arī persona, kura savā
vārdā emitē vai ir pieteikusi iekļaušanai regulētajā tirgū pārvedamus vērtspapīrus vai citus finanšu
instrumentus. Attiecībā uz regulētajā tirgū iekļautajiem depozitārajiem sertifikātiem par emitentu uzskata to
vērtspapīru emitentu, uz kuriem tiesības ir nostiprinātas depozitārajā sertifikātā neatkarīgi no tā, vai šie
vērtspapīri ir vai nav iekļauti regulētajā tirgū;
11) 
sākotnējā izvietošana
 — emitenta vai tā pilnvarotas personas izteikts publiskais piedāvājums iegūt
pārvedamus vērtspapīrus vai citus finanšu instrumentus un to pirmreizējā izvietošana;
12) 
(izslēgts 
12.12.2019
. likumu);
13) 
prospekts
 — dokuments, kurā ietverta detalizēta informācija par emitentu un tā emitētiem pārvedamiem
vērtspapīriem, par kuriem publiskā piedāvājuma izteicējs vēlas izteikt publisko piedāvājumu vai kurus persona,
kas lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, vēlas iekļaut regulētajā tirgū;
14) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
15) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
16) 
centrālais vērtspapīru depozitārijs
 — kapitālsabiedrība Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada
23. jūlija regulas (ES) Nr.  
909/2014
 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem
vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem direktīvās 
98/26/EK
 un 
2014/65/ES
 un regulā (ES) Nr. 
236/2012
 (turpmāk — Regula Nr. 
909/2014
) 2. panta 1. punkta 1. apakšpunkta izpratnē;
17) 
centrālā vērtspapīru depozitārija dalībnieks
 — dalībnieks likuma "Par norēķinu galīgumu maksājumu un
finanšu instrumentu norēķinu sistēmās" 1. panta pirmās daļas 6. punkta izpratnē;
18) 
finanšu instrumentu tirgus dalībnieki
 — kredītiestādes, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai
ieguldījumu blakuspakalpojumus, ieguldījumu brokeru sabiedrības, emitenti, ieguldītāji, sabiedrības, kuras
saskaņā ar likumu ir tiesīgas pārvaldīt kopējo ieguldījumu uzņēmumus, regulētā tirgus organizētāji, centrālie
2
/
226
vērtspapīru depozitāriji, datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji, ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras
sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus, un citas personas, kuras veic šajā
likumā regulētās darbības;
19) 
būtiska līdzdalība
 — personas vai vairāku personu, kas uz vienošanās pamata rīkojas saskaņoti, tieši vai
netieši iegūta līdzdalība, kas aptver 10 un vairāk procentu no komercsabiedrības pamatkapitāla vai
balsstiesīgo akciju vai daļu skaita vai dod iespēju būtiski ietekmēt komercsabiedrības finanšu un darbības
politiku;
20) 
kontrole
 — personai ir kontrole pār komercsabiedrību, ja:
a) šai personai komercsabiedrībā ir izšķirošā ietekme uz līdzdalības pamata,
b) šai personai komercsabiedrībā ir izšķirošā ietekme uz koncerna līguma pamata,
c) starp šo personu un komercsabiedrību pastāv citas attiecības — analogas šā punkta "a" vai "b"
apakšpunktā minētajām attiecībām;
21) 
nozīmīga līdzdalība
 — tieši vai netieši iegūta līdzdalība, kas aptver piecus un vairāk procentus no
emitenta balsstiesīgā kapitāla;
22) 
Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība
 — ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas ir
Eiropas Savienības mātes iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija regulas (ES) Nr. 
575/2013
 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar
ko groza regulu (ES) Nr.  
648/2012
 (turpmāk — Regula Nr.  
575/2013
) 4. panta 1. punkta 29. apakšpunkta
izpratnē;
23) 
Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība
 — Latvijas Republikā reģistrēta ieguldījumu
brokeru sabiedrība, kurai ir meitas sabiedrība — ieguldījumu brokeru sabiedrība, cita finanšu iestāde vai
kredītiestāde — vai kurai ir dalība ieguldījumu brokeru sabiedrībā, citā finanšu iestādē vai kredītiestādē, bet
kura pati nav citas Latvijas Republikā reģistrētas licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes
meitas sabiedrība vai Latvijas Republikā reģistrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība;
24) 
Latvijas Republikas mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — Latvijas Republikā reģistrēta finanšu
pārvaldītājsabiedrība, kura nav Latvijas Republikā reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes meitas sabiedrība vai citas Latvijas Republikā reģistrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas
sabiedrība;
25) 
ciešas attiecības
 — divu vai vairāku personu savstarpēja saistība:
a) dalības veidā — personai tiešā vai kontroles veidā ir 20 vai vairāk procentu balsstiesību
komercsabiedrībā vai persona tiešā vai kontroles veidā ieguvusi līdzdalību, kas aptver 20 vai vairāk
procentu no komercsabiedrības pamatkapitāla,
b) kontroles veidā,
c) ja tās ir saistītas ar vienu un to pašu personu kontroles veidā;
26) 
sākotnējais kapitāls
 — kapitāls, kuru veido viens vai vairāki šādi elementi, kas atbilst Regulas Nr. 
575/2013
 prasībām attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitāla elementiem:
a) akcijas, kā arī citi kapitāla instrumenti un to emisijas uzcenojums,
b) iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa vai zaudējumi,
c) citi uzkrātie ienākumi, kas uzrādīti kopējo ienākumu pārskatā,
d) pārējās rezerves,
e) kārtējā darbības gada peļņa;
27) 
sākotnējais reģistrs
 — saraksts, kurā iekļautas personas, kurām pieder viena vai vairāku emitentu
3
/
226
emitētie finanšu instrumenti (turpmāk arī — finanšu instrumentu īpašnieki) un kuras finanšu instrumentus
ieguvušas sākotnējās izvietošanas rezultātā vai pēc finanšu instrumentu laišanas publiskajā apgrozībā sev
piederošo finanšu instrumentu uzskaiti nav pārvietojušas no sākotnējā reģistra uz sev piederošo finanšu
instrumentu kontu;
28) 
(izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
;
29)
 depozitārie sertifikāti
 — pārvedami vērtspapīri, kas tirgojami kapitāla tirgū un apliecina īpašumtiesības uz
tāda emitenta vērtspapīriem, kura juridiskā adrese ir citā valstī, un vienlaikus iekļauti tirdzniecībai regulētajā
tirgū un tos var tirgot atsevišķi no šāda emitenta vērtspapīriem;
30) 
pārvedami vērtspapīri
 — vērtspapīri, kas tirgojami kapitāla tirgū, izņemot maksāšanas līdzekļus, tostarp:
a) kapitāla vērtspapīri,
b) parāda vērtspapīri,
c) citi vērtspapīri, kuros nostiprinātas tiesības iegādāties vai atsavināt pārvedamus vērtspapīrus vai kuri
paredz norēķinus naudā, ko nosaka pārvedami vērtspapīri, valūta, procentu likme vai ienesīgums, preces,
indekss vai rādītājs;
31) 
(izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
;
32) 
(izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
;
33) 
(izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu
);
34) 
(izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
;
35) 
uzņēmēja dalībvalsts
 — valsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā tiek izteikts publiskais
piedāvājums vai tiek lūgta pārvedamu vērtspapīru iekļaušana regulētajā tirgū, vai valsts, kurā ieguldījumu
brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei ir filiāle vai kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde sniedz
ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus, vai valsts, kurā regulētā tirgus organizētājs
veic atbilstošus pasākumus, lai veicinātu šajā valstī esošo tirgus dalībnieku piekļuvi tirdzniecībai tās sistēmā
no attāluma, ja šī valsts atšķiras no izcelsmes dalībvalsts;
36) 
kvalificētie ieguldītāji
 — ieguldītāji, kas par tādiem noteikti šā likuma 124.
1
 panta otrajā daļā vai atbilst šā
panta otrajā vai piektajā daļā minētajām prasībām un kritērijiem, kā arī personas, kuras atbilstoši šā likuma
124.
2
 panta noteikumiem atzītas par tiesīgiem darījuma partneriem;
37) 
(izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
;
38) 
ārvalsts
 — valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
39) 
kompetentā institūcija
 — institūcija, kurai dalībvalsts deleģējusi funkciju uzraudzīt prospektu
sagatavošanas, reģistrēšanas un izplatīšanas kārtību un kura veic pienākumus, kas saistīti ar starptautisko
sadarbību ar citu dalībvalstu kompetentajām institūcijām;
40) 
saistītais uzņēmums
 — līdzdalība uzņēmumā, kurā grupas uzņēmumiem tieši vai netieši (ar meitas
uzņēmumu starpniecību) pieder 20 vai vairāk procentu no balsstiesīgo akciju (daļu) skaita, vai līdzdalība, kas
dod tiesības būtiski ietekmēt, bet ne kontrolēt ar uzņēmuma finansiālās darbības un pamatdarbības politiku
saistīto lēmumu pieņemšanu;
41) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
42) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
43) 
parāda vērtspapīri
 — obligācijas vai cita veida pārvedami vērtspapirizēti parādi, kā arī depozitārie
sertifikāti attiecībā uz šādiem vērtspapīriem;
44) 
kontrolēta komercsabiedrība
 — komercsabiedrība, kura atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:
4
/
226
a) komercsabiedrībā personai ir balsstiesību vairākums,
b) personai tieši vai netieši ir tiesības ievēlēt vai atsaukt vairākumu valdes vai padomes locekļu, un šī
persona vienlaikus ir arī komercsabiedrības akcionārs (dalībnieks),
c) komercsabiedrības akcionārs (dalībnieks) ir persona, kas viena pati kontrolē akcionāru vai dalībnieku
balsstiesību vairākumu saskaņā ar vienošanos, ko šāda persona ir noslēgusi ar citiem attiecīgās
komercsabiedrības akcionāriem vai dalībniekiem,
d) personai ir kontrole pār komercsabiedrību, un šī persona to faktiski izmanto vai var izmantot;
45) 
regulētā informācija
 — visu veidu informācija, kuru emitents vai persona, kas lūgusi pārvedamu
vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, dara zināmu saskaņā ar šā likuma 3.
1
, 54. panta, D sadaļas III, IV
nodaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa regulas (ES) Nr.  
596/2014
 par tirgus
ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2003/6/EK
 un Komisijas direktīvas 
2003/124/EK
, 2003/125/EK un 2004/72/EK (turpmāk —
Regula Nr.  
596/2014
) 7. un 19. panta prasībām;
46) 
elektroniskie līdzekļi
 — elektroniskais aprīkojums datu apstrādei, uzglabāšanai un pārraidīšanai,
izmantojot kabeļus, radioviļņus, optiskās tehnoloģijas vai citus elektromagnētiskos līdzekļus;
47) 
tirgus uzturētājs
 — persona, kas pastāvīgi nodrošina viena vai vairāku finanšu instrumentu aktīvu
tirdzniecību (likviditāti) tirdzniecības dienas laikā, pērkot un pārdodot finanšu instrumentus pašas noteiktās
cenas robežās un par saviem līdzekļiem;
48) 
tirdzniecības diena
 — diena vai laikposms attiecīgajā dienā, kad saskaņā ar regulētā tirgus organizētāja
noteikumiem attiecīgajā regulētajā tirgū iespējams veikt darījumus ar finanšu instrumentiem;
49) 
daudzpusējā tirdzniecības sistēma
 (turpmāk arī — DT sistēma) — sistēma, kuru organizē ieguldījumu
brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai regulētā tirgus organizētājs un kurā, ievērojot līdzvērtīgus nosacījumus,
apvieno trešo pušu finanšu instrumentu pirkšanas un pārdošanas rīkojumus tā, ka tiek noslēgts darījums;
50) 
daudzpusējās tirdzniecības sistēmas organizētājs
 — ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai
regulētā tirgus organizētājs, kas saskaņā ar DT sistēmas noteikumiem nodrošina tās darbību;
51) 
piesaistītais aģents
 — fiziskā vai juridiskā persona, kas vienas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes vārdā klientiem vai iespējamiem klientiem reklamē vai citādi veicina ieguldījumu pakalpojumu
vai ieguldījumu blakuspakalpojumu izmantošanu, kurus sniedz ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde, pieņem no klientiem un nosūta norādījumus vai rīkojumus attiecībā uz ieguldījumu
pakalpojumiem vai finanšu instrumentiem, izvieto finanšu instrumentus vai sniedz ieguldījumu konsultācijas
klientiem vai iespējamiem klientiem attiecībā uz minētajiem finanšu instrumentiem vai pakalpojumiem;
52) 
piesaistītā aģenta atbildīgā persona
 — pašnodarbinātā persona, piesaistītā aģenta izpildinstitūcijas
loceklis vai cita persona, kas atbilstoši kompetencei piesaistītā aģenta vadības līmenī ir atbildīga par
piesaistītā aģenta profesionālo darbību;
53) 
sistemātisks internalizētājs
 — ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kas organizēti, bieži,
sistemātiski un nozīmīgā apjomā veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulētā tirgus,
DT sistēmas vai organizētās tirdzniecības sistēmas bez daudzpusējas sistēmas organizēšanas. Sistemātiskā
internalizētāja darbības biežumu un sistemātiskumu nosaka pēc to finanšu instrumentu ārpusbiržas
pārdošanas darījumu skaita, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde veikusi savā vārdā, pildot
klientu rīkojumus. Darbības apjoma nozīmīgumu nosaka vai nu pēc ieguldījumu brokeru sabiedrības, vai
kredītiestādes ārpusbiržas tirdzniecības apjoma attiecībā pret ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes kopējo tirdzniecības apjomu ar konkrēto finanšu instrumentu, vai pēc ieguldījumu brokeru
sabiedrības vai kredītiestādes ārpusbiržas tirdzniecības apjoma attiecībā pret konkrētā finanšu instrumenta
kopējo tirdzniecības apjomu Eiropas Savienībā;
54) 
ierobežojošs rīkojums
 — rīkojums pirkt vai pārdot noteiktu finanšu instrumentu daudzumu par īpaši
noteiktu cenu vai par labāku cenu;
55)
 
ieguldījumu konsultācija
 — personalizēta ieteikuma sniegšana klientam pēc viņa lūguma vai pēc
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes iniciatīvas attiecībā uz vienu vai vairākiem darījumiem, kas
saistīti ar finanšu instrumentiem;
5
/
226
56) 
rīkojumu izpilde klientu vārdā
 — darbība, kuru veic, lai noslēgtu līgumu par viena vai vairāku finanšu
instrumentu pirkšanu vai pārdošanu klientu vārdā, un kurā ietilpst līgumu slēgšana par brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes emitēto finanšu instrumentu pārdošanu emitēšanas brīdī;
57) 
darījumu veikšana savā vārdā
 — tirdzniecība, izmantojot pašu kapitālu (līdzekļus), kuras rezultātā tiek
veikti darījumi ar vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem;
58) 
portfeļa pārvaldība
 — individuālu klientu portfeļu pārvaldīšana atbilstoši katra klienta pilnvarojumam, ja
šādos portfeļos ietverts viens vai vairāki finanšu instrumenti;
59) 
klients
 — jebkura fiziskā vai juridiskā persona, kurai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde
sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus;
60) 
profesionāls klients
 — klients, kuram ir attiecīga pieredze, zināšanas un kompetence, lai patstāvīgi
pieņemtu ieguldījumu lēmumu un pienācīgi novērtētu riskus, ko viņš uzņemas;
61) 
privāts klients
 — klients, kas nav profesionāls klients;
62) 
finanšu analītiķis
 — ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes darbinieks, kas izstrādā
ieguldījumu pētījuma saturu;
63) 
korporatīvā pārvaldība
 — pasākumu kopums komercsabiedrības darbības mērķu sasniegšanai un
komercsabiedrības darbības kontrolei, kā arī ar komercsabiedrības darbību saistīto risku novērtēšanai un
pārvaldīšanai;
64) 
ieraksta datums
 — tās darbdienas datums, pēc kuras līdz akcionāru sapulcei atliek vēl piecas darbdienas
un kuras beigās tiek fiksēti attiecīgās akciju sabiedrības akcionāri un tiem piederošais akciju skaits akcionāra
dalībai attiecīgajā akcionāru sapulcē, vai emitenta vai piedāvātāja noteikts datums, kurā tiek noteiktas tiesības
uz labumiem, kas tiks gūti finanšu instrumentu notikumu rezultātā;
65) 
brīvais kapitāls
 — personai piederošo aktīvu vērtība, kas samazināta par šīs personas saistību vērtību un
to aktīvu vērtību, kuri uzskatāmi par ilgtermiņa ieguldījumiem;
66) 
(izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
;
67) 
(izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
;
68) 
finanšu instrumentu turēšana
 — finanšu instrumentu turēšana un administrēšana klientu vārdā, tostarp ar
finanšu instrumentiem veicamo darījumu nodrošināšanai nepieciešamo naudas līdzekļu turēšana un citu ar
finanšu instrumentu turēšanu vai administrēšanu saistīto pakalpojumu sniegšana, izņemot vērtspapīru kontu
uzturēšanu augstākajā līmenī;
69) 
oficiāla vienošanās
 — līgums, kas ir saistošs saskaņā ar normatīvajos aktos noteikto un paredz personai
tiesības no finanšu instrumentiem izrietošo tiesību izpildes dienā iegūt emitenta balsstiesīgās akcijas akciju
sabiedrībā;
70) 
finanšu instrumentu garā pozīcija
 — finanšu instrumenti, kas pieder personai, vai finanšu instrumenti,
kas personai dod tiesības vai uzliek pienākumu iegūt finanšu instrumentus;
71) 
finanšu instrumentu īsā pozīcija
 — personas saistības, kas izpildāmas finanšu instrumentos, vai finanšu
instrumenti, kas personai dod tiesības vai uzliek pienākumu atsavināt finanšu instrumentus;
72) 
finanšu instrumentu notikums
 — jebkurš fakts vai apstāklis, kas iespaido finanšu instrumentu
nominālvērtību vai citus raksturlielumus, kā arī emitenta rīcība, izpildot saistības pret personu, kurai ir tiesības
uz labumiem finanšu instrumentu notikumu rezultātā (dividenžu izmaksa, procentu izmaksa, emisijas
sadalīšana, emisijas apvienošana un citi līdzīgi fakti vai apstākļi);
73) 
mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus
 — daudzpusējā tirdzniecības sistēma, kurai piešķirts
mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus statuss saskaņā ar šā likuma 133.
11
 pantu;
74) 
enerģētikas atvasināto instrumentu līgumi
 — iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas
6
/
226
līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi, kas ir minēti šā likuma 3. panta otrās daļas 6. punktā un
attiecas uz oglēm vai naftu, tiek tirgoti organizētā tirdzniecības sistēmā un par ko var norēķināties, izmantojot
tikai fizisku piegādi;
75) 
daudzpusēja sistēma
 — sistēma vai infrastruktūra, kurā daudzu trešo personu pirkšanas un pārdošanas
intereses var mijiedarboties sistēmā;
76) 
organizētā tirdzniecības sistēma
 (turpmāk arī — OT sistēma) — daudzpusēja sistēma, kura nav
regulētais tirgus vai daudzpusējā tirdzniecības sistēma un kurā var mijiedarboties vairākas trešo pušu
pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas
kvotām vai atvasinātiem instrumentiem tā, ka tiek noslēgts darījums;
77) 
tirdzniecības vieta
 — regulētais tirgus, daudzpusējā tirdzniecības sistēma vai organizētā tirdzniecības
sistēma;
78) 
likvīds tirgus
 — finanšu instrumenta vai finanšu instrumentu kategorijas tirgus, kurā nepārtraukti ir kāds
tirgus dalībnieks, kas ir gatavs un vēlas pirkt un pārdot, un kurš ir izvērtēts atbilstoši šādiem kritērijiem, ņemot
vērā konkrētā finanšu instrumenta vai konkrētās finanšu instrumentu kategorijas īpašās tirgus struktūras:
a) darījumu vidējais biežums un apjoms dažādos tirgus apstākļos, ņemot vērā finanšu instrumenta
kategorijas produktu būtību un aprites ciklu,
b) tirgus dalībnieku skaits un veids, tostarp tirgus dalībnieku skaita un tirgoto instrumentu attiecība
konkrētam produktam,
c) vidējais starpības apmērs starp pirkšanas un pārdošanas interesēm, ja tāds ir pieejams;
79) 
grupa
 — mātesuzņēmums un visi tā meitasuzņēmumi;
80) 
sapārota tirdzniecība
 — darījums, kurā starpnieks iesaistās starp pircēju un pārdevēju tā, lai visa
darījuma izpildes laikā starpnieks nekad netiktu pakļauts tirgus riskam, pirkšana un pārdošana tiek veikta
vienlaikus, un kuru noslēdz par cenu, ar kādu starpniekam nav nekādas citas peļņas vai zaudējumu, kā vien
iepriekš atklāta komisijas maksa par darījumu;
81) 
algoritmiskā tirdzniecība
 — finanšu instrumentu tirdzniecība, kurā datora algoritms automātiski nosaka
rīkojumu individuālos parametrus, tostarp — vai un kurā brīdī iniciēt rīkojumu, rīkojumā norādīto cenu vai
apjomu vai rīkojuma pārvaldību pēc tā iesniegšanas, darbojoties ar minimālu cilvēka līdzdalību vai bez tās, un
neietver sistēmas, kas tiek izmantotas, tikai lai novirzītu rīkojumus uz vienu vai vairākām tirdzniecības vietām
vai apstrādātu rīkojumus, neietverot tirdzniecības parametru noteikšanu, vai apstiprinātu rīkojumus, vai
apstrādātu izpildītus rīkojumus pēc tirdzniecības;
82) 
augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metode
 — algoritmiskās tirdzniecības metode, kuru
raksturo:
a) infrastruktūra, kas paredzēta, lai mazinātu datu tīkla un cita veida aizturi, tostarp tai piemīt vismaz viena
no šādām īpašībām: klienta algoritmiskās tirdzniecības sistēmas un darījumu apstrādes sistēmas
atrašanās vienā datu centrā, klienta algoritmiskās tirdzniecības sistēmas un darījumu apstrādes sistēmas
atrašanās atsevišķos datu centros, kas savā starpā savienoti ar ātru un zemas aiztures savienojumu vai
arī sistēmas savā starpā savienotas ar ātru un tiešu elektronisko piekļuvi,
b) automātiska sistēma, kas pati bez cilvēka iesaistes iniciē, ģenerē, novirza (maršrutē) vai izpilda
atsevišķus tirdzniecības darījumus vai rīkojumus,
c) liels vienas dienas laikā nosūtīto ziņojumu, proti, rīkojumu, kotējumu vai anulāciju, daudzums;
83) 
tieša elektroniskā piekļuve
 — iespēja personai elektroniski nosūtīt rīkojumus attiecībā uz finanšu
instrumentu tieši tirdzniecības vietai, lietojot tirdzniecības vietas biedra, dalībnieka vai klienta tirdzniecības
kodu un izmantojot biedra, dalībnieka vai klienta infrastruktūru vai jebkuru citu tirdzniecības vietas biedra,
dalībnieka vai klienta sakaru sistēmu (tieša piekļuve tirgum) vai neizmantojot šo infrastruktūru (sponsorēta
piekļuve);
84) 
kombinētās pārdošanas prakse
 — ieguldījumu pakalpojuma piedāvāšana kopā ar citu pakalpojumu vai
produktu vienā paketē vai viens vai vairāki produkti vai pakalpojumi ir kā nosacījums citam produktam vai
7
/
226
līgumam vai to paketei;
85) 
strukturētais noguldījums
 — noguldījums, kas definēts Noguldījumu garantiju likuma 1. panta pirmās
daļas 1. punktā un kas ir pilnībā atmaksājams, beidzoties noguldījuma termiņam, atbilstoši nosacījumiem,
saskaņā ar kuriem jebkādus procentus vai prēmijas aprēķina pēc formulas, kurā var tikt ņemti vērā šādi faktori:
a) indekss vai indeksu kombinācija, izņemot mainīgas likmes noguldījumus, kuru ienesīgums ir tieši
saistīts ar procentu likmju indeksu, tostarp 
Euribor
 vai 
Libor
,
b) finanšu instruments vai finanšu instrumentu kombinācija,
c) prece vai preču kombinācija vai citi materiāli vai nemateriāli neatvietojamu lietu aktīvi,
d) valūtas kurss vai valūtas kursu kombinācija;
86) 
biržā tirgots fonds
 — fonds, kura vismaz viena daļa vai akciju kategorija tiek tirgota visu tirdzniecības
dienu vismaz vienā tirdzniecības vietā un ar vismaz vienu tirgus uzturētāju, kurš veic pasākumus, lai
nodrošinātu, ka tā daļu vai akciju biržas vērtība tirdzniecības vietā būtiski neatšķiras no tā neto aktīvu vērtības
un, ja tāda ir, — no tā indikatīvās neto aktīvu vērtības;
87) 
sertifikāti
 — vērtspapīri, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija regulas (ES)
Nr.  
600/2014
 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza regulu (ES) Nr.  
648/2012
 (turpmāk — Regula Nr. 
600/2014
) 2. panta 1. punkta 27. apakšpunktā;
88) 
strukturētā finansējuma produkti
 — vērtspapīri, kas noteikti Regulas Nr.  
600/2014
 2. panta 1. punkta
28. apakšpunktā;
89) 
atvasinātie instrumenti
 — instrumenti, kas noteikti šīs daļas 30. punkta "c" apakšpunktā un šā likuma
3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā;
90) 
preču atvasinātie instrumenti
 — instrumenti, kas definēti:
a) šīs daļas 30. punkta "c" apakšpunktā un saistīti ar preci vai šā likuma 3. panta otrās daļas 10. punktā
minēto bāzes aktīvu,
b) šā likuma 3. panta otrās daļas 5., 6., 7. un 10. punktā;
91) 
centrālais darījumu partneris
 — persona, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4.
jūlija regulas (EK) Nr. 
648/2012
 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem
un darījumu reģistriem (turpmāk — Regula Nr. 
648/2012
) 2. panta 1. punktā;"
92) 
apstiprināta publicēšanas struktūra
 — persona, kurai saskaņā ar šo likumu ir tiesības sniegt ieguldījumu
brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm pakalpojumu publicēt to vārdā ziņojumus par darījumiem atbilstoši
Regulas Nr.  
600/2014
 20. un 21. pantam;
93) 
konsolidētu datu lentes nodrošinātājs
 (turpmāk arī — KDL nodrošinātājs) — persona, kurai saskaņā ar
šo likumu ir tiesības sniegt pakalpojumu — ziņojumu vākšanu par darījumiem ar finanšu instrumentiem, kas
minēti Regulas Nr.  
600/2014
 6., 7., 10., 12., 13., 20. un 21. pantā, no regulētajiem tirgiem, DT sistēmām, OT
sistēmām un apstiprinātām publicēšanas struktūrām un ziņojumu konsolidēšanu nepārtrauktā elektroniskā
faktiskā datu apstrādes procesa norises laika (turpmāk –– reāllaiks) datu plūsmā, nodrošinot datus par katra
finanšu instrumenta cenu un apjomu;
94) 
apstiprināta ziņošanas sistēma
 — persona, kurai saskaņā ar šo likumu ieguldījumu brokeru sabiedrību un
kredītiestāžu vārdā ir tiesības sniegt Finanšu un kapitāla tirgus komisijai un Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādei ziņojumus par darījumu detaļām;
95) 
ārvalsts sabiedrība
 — sabiedrība, kas būtu pielīdzināma kredītiestādei, kura sniedz ieguldījumu
pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības, vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, ja šīs sabiedrības galvenais
birojs atrastos Eiropas Savienībā;
96) 
vairumtirdzniecības energoprodukti
 — vairumtirdzniecības energoprodukti, kas noteikti Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra regulas (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus
integritāti un pārredzamību (turpmāk — Regula Nr. 1227/2011) 2. panta 4. punktā; 
8
/
226
integritāti un pārredzamību (turpmāk — Regula Nr. 1227/2011) 2. panta 4. punktā;
97) 
lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti
 — atvasināto instrumentu līgumi, kas attiecas uz
Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido
lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr.
234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (turpmāk — Regula Nr. 1308/2013) 1. pantā un I pielikuma I,
II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII, XIV, XV, XVI, XVII, XVIII, XIX, XX daļā un XXIV daļas 1. iedaļā
minētajiem produktiem, kā arī uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra regulas (ES)
Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes regulas
(EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes regulu (EK) Nr. 104/2000 I pielikumā minētajiem
produktiem;
98) 
valsts emitents
 — jebkurš no turpmāk minētajiem emitentiem, kas emitē parāda instrumentus:
a) Eiropas Savienība,
b) dalībvalsts, tostarp attiecīgās dalībvalsts valdības departaments, aģentūra vai īpašam nolūkam
dalībvalsts dibināta sabiedrība,
c) federālas dalībvalsts gadījumā — federācijas loceklis,
d) vairāku dalībvalstu īpašam nolūkam dibināta sabiedrība,
e) starptautiska finanšu institūcija, kuru izveidojušas divas vai vairākas dalībvalstis un kuras uzdevums ir
nodrošināt finansējumu un sniegt finanšu palīdzību tās locekļiem, kurus piemeklējušas smagas finansiāla
rakstura problēmas vai kuriem tādas draud,
f) Eiropas Investīciju banka;
99) 
valsts parāds
 — parāda instruments, ko emitē valsts emitents;
100) 
pastāvīgs informācijas nesējs
 — jebkurš instruments, kas klientam sniedz iespēju uzglabāt viņam
personīgi adresētu informāciju tā, lai šī informācija būtu pieejama turpmākai izmantošanai laikposmā, kas
atbilst informācijas mērķim, un ļauj nemainītā veidā uzrādīt uzglabāto informāciju;
101) 
datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji
 — apstiprināta publicēšanas struktūra, KDL nodrošinātājs vai
apstiprināta ziņošanas sistēma;
102) 
naudas tirgus instrumenti
 — finanšu instrumenti, kurus parasti tirgo naudas tirgū: valsts parādzīmes,
noguldījumu sertifikāti un komercsabiedrību parādzīmes, izņemot maksāšanas līdzekļus;
103) 
augstākā vadība
 — tādas personas (darbinieki), kuru amata stāvoklis dod tām iespēju būtiski ietekmēt
iestādes darbības virzību, bet kuras nav padomes vai valdes locekļi;
104) 
filiāle
 — teritoriāli vai citādi nošķirta ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes struktūrvienība,
kurai nav juridiskās personas statusa un kura darbojas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes
vārdā. Visas struktūrvienības, kuras vienā dalībvalstī ir izveidojusi ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde, kas atrodas citā dalībvalstī, uzskatāmas par vienu filiāli;
105) 
vērtspapīru finansēšanas darījums
 — darījums atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada
25. novembra regulas (ES) 
2015/2365
 par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas
pārredzamību un ar ko groza regulu (ES) Nr. 
648/2012
 (turpmāk — Regula Nr. 
2015/2365
) 3. panta 11. punktā
noteiktajam;
106) 
pilnvarotais padomdevējs
 — juridiskā persona, kura savas saimnieciskās darbības ietvaros veic izpēti
un sniedz padomus un ieteikumus attiecībā uz balsstiesību izmantošanu dalībvalstī reģistrētā akciju
sabiedrībā, kuras akcijas iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū;
107) 
elektroniskā forma
 — informācijas sniegšanas vai saņemšanas veids, izmantojot jebkuru patstāvīgu
informācijas nesēju, izņemot papīru.
(2) Šādi termini atbilst Regulā Nr.  
575/2013
 lietotajiem terminiem:
9
/
226
1) 
mātes sabiedrība
 — terminam "mātesuzņēmums" Regulas Nr.  
575/2013
 4. panta 1. punkta
15. apakšpunkta izpratnē;
2) 
meitas sabiedrība
 — terminam "meitasuzņēmums" Regulas Nr.  
575/2013
 4. panta 1. punkta
16. apakšpunkta izpratnē;
3) 
jaukta pārvaldītājsabiedrība
 — terminam "jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība" Regulas Nr.  
575/2013
4. panta 1. punkta 22. apakšpunkta izpratnē.
(3) Papildus šā panta pirmajā un otrajā daļā minētajiem terminiem Regulas Nr. 
575/2013
 un Eiropas Parlamenta un
Padomes 2017. gada 14. jūnija regulas (ES) 
2017/1129
 par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus
vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ direktīvu 
2003/71/EK
 (turpmāk — Regula Nr. 
2017/1129
)
izpratnē ir lietoti šādi termini:
1) 
finanšu iestāde
 — finanšu iestāde Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 26. apakšpunkta izpratnē;
2) 
finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — finanšu pārvaldītājsabiedrība Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 20.
apakšpunkta izpratnē;
3) 
dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība
Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 30. apakšpunkta izpratnē;
4) 
Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība
 — Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrība Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 31. apakšpunkta izpratnē;
5) 
pašu kapitāls
 — pašu kapitāls Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 118. apakšpunkta izpratnē;
6) 
kapitāla vērtspapīri
 — pašu kapitāla vērtspapīri Regulas Nr. 
2017/1129
 2. panta "b" punkta izpratnē;
7) 
publiskais piedāvājums
 — vērtspapīru publiskais piedāvājums Regulas Nr. 
2017/1129
 2. panta "d" punkta
izpratnē;
8) 
publiskā piedāvājuma izteicējs
 — piedāvātājs Regulas Nr. 
2017/1129
 2. panta "i" punkta izpratnē.
(4) Likumā lietotais termins "saistītā puse" atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra regulas (EK) Nr.  
1126/2008
,
ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu
(EK) Nr.  
1606/2002
 pielikumā minētajā 24. SGS "Informācijas atklāšana par saistītajām pusēm" lietotajam terminam.
(5) Piemērojot šā likuma tiesību normas, kurās ir ietverti šā panta pirmajā daļā minētie termini, ievēro Komisijas
2016. gada 25. aprīļa deleģēto regulu (ES) 
2017/565
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un
jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (turpmāk — Regula Nr.  
2017/565
) un Komisijas 2017. gada
28. augusta deleģēto regulu (ES) 
2017/2294
, ar ko deleģēto regulu (ES) 
2017/565
 groza attiecībā uz sistemātisko
internalizētāju definīcijas konkretizēšanu direktīvas 
2014/65/ES
 vajadzībām.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019.
, 
12.12.2019.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.05.2022.
 Grozījums par vārdu "Finanšu un kapitāla tirgus komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar
vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
2.pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir nodrošināt finanšu instrumentu tirgus funkcionēšanu, veicinot:
1) ieguldītāju interešu aizsardzību;
2) finanšu instrumentu tirgus stabilitāti un uzticamību;
3) informācijas pieejamību un vienlīdzīgas iespējas visiem finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem.
3.pants. Likuma darbība
10
/
226
(1) Šis likums regulē finanšu instrumentu publiskā piedāvājuma izteikšanas, finanšu instrumentu publiskās
apgrozības, ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas, datu ziņošanas pakalpojumu
sniegšanas, finanšu instrumentu tirgus dalībnieku licencēšanas, darbības un uzraudzības kārtību, kompetento
institūciju sadarbības kārtību, nosaka finanšu instrumentu tirgus dalībnieku un šā likuma 4.
1
 panta trešajā un ceturtajā
daļā minēto personu tiesības un pienākumus, kā arī atbildību par šajā likumā paredzēto prasību neievērošanu.
(1
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzskatāma par kompetento iestādi Latvijā šādu tieši piemērojamo Eiropas
Savienības tiesību aktu izpratnē:
1) Komisijas 2003.gada 22.decembra regula (EK) Nr. 
2273/2003
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2003/6/EK
 īsteno attiecībā uz atbrīvojumiem saistībā ar atpirkšanas programmām un finanšu
instrumentu stabilizāciju (turpmāk — Eiropas Komisijas regula Nr. 
2273/2003
);
2) Komisijas 2004.gada 29.aprīļa regula (EK) Nr. 
809/2004
 par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas
2003/71/EK
 īstenošanu attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas
iekļaušanu ar norādi un prospektu publicēšanu, un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu (turpmāk — Eiropas
Komisijas regula Nr. 
809/2004
);
3) Komisijas 2006.gada 10.augusta regula (EK) Nr. 
1287/2006
, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2004/39/EK
 attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu
sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem
terminiem (turpmāk — Eiropas Komisijas regula Nr. 
1287/2006
);
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 16.septembra regula (EK) Nr. 
1060/2009
 par kredītreitingu
aģentūrām (turpmāk — Regula Nr. 
1060/2009
);
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.gada 14.marta regula (EK) Nr. 
236/2012
 par īso pārdošanu un dažiem
kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (turpmāk — Regula Nr. 
236/2012
);
6) Regula Nr.  
648/2012
;
7) Regula Nr. 
575/2013
;
8) Regula Nr. 
596/2014
;
9) Regula Nr. 
909/2014
;
10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 16.aprīļa regula (ES) Nr. 
537/2014
 par īpašām prasībām
attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu
2005/909/EK
 (turpmāk — Regula Nr. 
537/2014
) gadījumos, kas noteikti Revīzijas pakalpojumu likuma 37.
5
pantā;
11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. novembra regula (ES) Nr.  
1286/2014
 par komplektētu
privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (turpmāk
— Regula Nr.  
1286/2014
);
12) Regula Nr. 
2015/2365
;
13) Regula Nr.  
600/2014
;
14) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija regula (ES) 
2016/1011
 par indeksiem, ko izmanto kā
etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar
kuru groza direktīvu 
2008/48/EK
, direktīvu 
2014/17/ES
 un regulu (ES) Nr.  
596/2014
 (turpmāk — Regula Nr. 
2016/1011
);
15) Regula Nr. 
2017/1129
.
(2) Šis likums attiecas uz šādiem finanšu instrumentiem, kuri šā likuma izpratnē ir:
1) pārvedami vērtspapīri;
11
/
226
2) naudas tirgus instrumenti;
3) ieguldījumu fondu un alternatīvo ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecības (daļas) un citi pārvedami
vērtspapīri, kas apliecina līdzdalību šādos fondos vai tiem pielīdzināmos kopējo ieguldījumu uzņēmumos;
4) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi, procentu likmes
nākotnes līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi, kuri saistīti ar vērtspapīriem, valūtām, procentu
likmēm vai ienesīgumu, emisijas kvotām vai citiem atvasinātiem instrumentiem, finanšu indeksiem vai finanšu
rādītājiem, par kuriem var norēķināties, izmantojot fizisku piegādi vai naudā;
5) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi, nākotnes līgumi
un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi, kuri saistīti ar precēm un kuru nosacījumi paredz norēķinus naudā
vai iespēju norēķināties naudā pēc kādas puses izvēles, ja tas nav saistīts ar līguma laušanu sakarā ar
saistību nepildīšanu vai līgumisko attiecību citādu izbeigšanu;
6) iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi
saskaņā ar Regulu Nr. 
2017/565
, kuri saistīti ar precēm un par kuriem var norēķināties, izmantojot preces
fizisku piegādi, ja tos tirgo regulētajā tirgū, DT sistēmā vai OT sistēmā, izņemot vairumtirdzniecības
energoproduktus, kas tiek tirgoti OT sistēmā un par ko var norēķināties, izmantojot tikai fizisku piegādi;
7) iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi, nākotnes līgumi un jebkādi citi atvasināto
instrumentu līgumi saskaņā ar Regulu Nr. 
2017/565
, kuri saistīti ar precēm un par kuriem var norēķināties,
izmantojot preces fizisku piegādi, kuri nav minēti šīs daļas 6. punktā un nav paredzēti komerciāliem mērķiem
un kuriem ir citu atvasināto finanšu instrumentu īpašības;
8) atvasinātie kredītriska pārvešanas instrumenti;
9) finanšu līgumi par starpību;
10) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi, procentu likmes
nākotnes līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi saskaņā ar Regulu Nr.  
2017/565
, kuri saistīti ar
klimatiskajām izmaiņām, kravas vedmaksas likmēm, inflācijas līmeni vai citiem oficiāliem ekonomikas
statistikas rādītājiem un kuru nosacījumi paredz norēķinus naudā vai iespēju norēķināties naudā pēc kādas
puses izvēles, ja tas nav saistīts ar līguma laušanu sakarā ar saistību nepildīšanu vai līgumisko attiecību
citādu pārtraukšanu, kā arī jebkādiem citiem atvasināto instrumentu līgumiem, kas saistīti ar aktīviem,
tiesībām, saistībām, indeksiem un rādītājiem, kuri nav iepriekš minēti šajā daļā un kuriem ir citu atvasināto
finanšu instrumentu īpašības, ja šos instrumentus tirgo regulētajā tirgū, DT sistēmā vai OT sistēmā;
11) emisijas kvotas, kas sastāv no emisijas vienībām, kuras atzītas par atbilstošām emisijas kvotu
tirdzniecības jomā noteiktajām prasībām (emisijas kvotu tirdzniecības sistēma).
(3) 
(Izslēgta ar 
13.01.2011
. likumu)
(4) Šis likums attiecas uz ieguldījumu pakalpojumiem un darbībām (turpmāk — ieguldījumu pakalpojumi), kuras šā
likuma izpratnē ir:
1) rīkojumu pieņemšana un nosūtīšana attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem;
2) rīkojumu izpilde klientu vārdā;
3) darījumu veikšana savā vārdā;
4) portfeļa pārvaldība;
5) ieguldījumu konsultācijas;
6) finanšu instrumentu sākotnējā izvietošana vai finanšu instrumentu izvietošana, uzņemoties saistības izpirkt
finanšu instrumentus;
7) finanšu instrumentu izvietošana, neuzņemoties saistības izpirkt finanšu instrumentus;
8) DT sistēmas organizēšana;
12
/
226
9) OT sistēmas organizēšana.
(5) Šis likums attiecas uz ieguldījumu blakuspakalpojumiem, kuri šā likuma izpratnē ir:
1) finanšu instrumentu turēšana;
2) kredītu vai aizdevumu piešķiršana ieguldītājam darījumu veikšanai ar finanšu instrumentiem, ja
komercsabiedrība, kas izsniedz kredītu vai aizdevumu, ir iesaistīta darījumā ar finanšu instrumentiem;
3) ieteikumu sniegšana attiecībā uz kapitāla struktūru, darbības stratēģiju un ar to saistītiem jautājumiem, kā
arī ieteikumu un pakalpojumu sniegšana attiecībā uz komercsabiedrību apvienošanos un uzņēmumu iegādi;
4) valūtas maiņas pakalpojumi, ja tie saistīti ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu;
5) ieguldījumu pētījuma, finanšu analīzes vai citas vispārīgas rekomendācijas sniegšana attiecībā uz
darījumiem ar finanšu instrumentiem;
6) ar finanšu instrumentu sākotnējo izvietošanu saistīto pakalpojumu sniegšana;
7) ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšana attiecībā uz šā panta otrās daļas 5.,
6., 7. un 10. punktā minēto atvasināto instrumentu bāzes aktīvu, ja tas saistīts ar ieguldījumu pakalpojumu vai
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu.
(5
1
) Netirdzniecības portfeļa finanšu instrumentu pozīciju turēšana, lai ieguldītu kredītiestādes vai brokeru
sabiedrības pašu kapitālu, nav uzskatāma par darījumu ar finanšu instrumentiem izpildi uz kredītiestādes vai brokeru
sabiedrības rēķina.
(5
2
) Šis likums attiecas uz datu ziņošanas pakalpojumiem, kuri šā likuma izpratnē ir:
1) apstiprinātas publicēšanas struktūras darbība;
2) KDL nodrošinātāja darbība;
3) apstiprinātas ziņošanas sistēmas darbība.
(6) Šis likums neierobežo citos likumos noteiktās patērētāju tiesības.
(7) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(8) Šā likuma 54.panta un D sadaļas III un IV nodaļas prasības neattiecas uz ieguldījumu fondu un atvērto
alternatīvo ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecībām vai tām pielīdzināmiem vērtspapīriem, kas apliecina līdzdalību
šādos fondos vai tiem pielīdzināmos kopējo ieguldījumu uzņēmumos.
(9) Šā likuma 54.panta trešās, astotās un devītās daļas prasības neattiecas uz pārvedamiem vērtspapīriem, kuri ir
iekļauti regulētajā tirgū un kurus emitējusi dalībvalsts vai dalībvalsts pašvaldība, tās iestāde vai aģentūra.
(10) Šā likuma 54.panta pirmās, otrās un devītās daļas prasības neattiecas uz dalībvalstu centrālo banku
emitētajām akcijām, kuras ir iekļautas regulētajā tirgū, ja lēmums par akciju iekļaušanu regulētajā tirgū pieņemts līdz
2005.gada 20.janvārim un šādu izņēmumu paredz attiecīgās dalībvalsts normatīvie akti, kas regulē centrālo banku
akciju emitēšanas kārtību.
(11) 
(Izslēgta ar 
11.06.2015
. likumu)
(12) Šā likuma 103.
2
 pantu, 124. panta pirmās daļas 4., 9., 13., 14., 15., 16. un 17. punktu un otrās daļas 1. un
6. punktu, 124.
2
 pantu, 126. panta pirmo daļu, 126.
2
 panta pirmo, 1.
1
, desmito, vienpadsmito, divpadsmito,
sešpadsmito un septiņpadsmito daļu, 127. panta pirmo, septīto, 7.
1
, 7.
2
 un vienpadsmito daļu, 128. pantu un
128.
1
 panta pirmo, 1.
1
, trešo, ceturto, 4.
1
, astoto, devīto un desmito daļu, 137.
1
 pantu, 138. pantu, 148. panta astoto,
8.
1
 un 8.
2
 daļu, 150. panta pirmo, otro, trešo, ceturto, devīto un desmito daļu piemēro arī ieguldījumu brokeru
sabiedrībām un kredītiestādēm, kuras pārdod strukturētos noguldījumus vai konsultē klientus par tiem.
13
/
226
(13) Šā likuma 125.
1
, 125.
2
, 125.
3
, 129., 129.
1
, 129.
2
, 131.
1
, 133.
16
, 133.
17
, 133.
18
, 133.
19
 un 133.
20
 pantā
noteiktās prasības attiecībā uz klientu finanšu instrumentu un naudas līdzekļu aizsardzību piemēro arī:
1) ieguldījumu pārvaldes sabiedrībām un alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem;
2) kredītiestādēm, kuras nesniedz ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus, bet piedāvā
strukturētos noguldījumus.
(14) Šā likuma 132.
1
 panta pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā, sestajā, septītajā, astotajā, devītajā,
desmitajā, vienpadsmitajā, divpadsmitajā, trīspadsmitajā un četrpadsmitajā daļā noteiktās prasības piemēro arī šā
likuma 101. panta septītās daļas 1., 5., 12., 15. un 16. punktā minētajām personām, kuras ir regulētā tirgus vai DT
sistēmas biedri vai dalībnieki.
(15) Finanšu instrumentu daudzpusējā sistēma darbojas vai nu kā DT sistēma, vai OT sistēma, vai regulētais
tirgus saskaņā ar šā likuma noteikumiem.
(16) Gadījumos, kad emitents izsaka publisko piedāvājumu par paša izdotiem pārvedamiem vērtspapīriem,
piedāvājuma izteikšana nav uzskatāma par ieguldījumu pakalpojumu šā likuma izpratnē un uz to neattiecas šā likuma
F sadaļas noteikumi, ja vienlaikus tiek izpildīti visi šādi noteikumi:
1) emitents atbilst maza vai vidēja uzņēmuma pazīmēm;
2) kopējā aprēķinātā samaksa par pārvedamiem vērtspapīriem 36 mēnešos nepārsniedz 3 000 000 
euro
;
3) emitents izsaka ne vairāk par diviem publiskiem piedāvājumiem 36 mēnešu laikā;
4) piedāvājums izteikts par kapitāla vai parāda vērtspapīriem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
15.06.2006.
, 
29.03.2007.
, 
04.10.2007.
, 
26.02.2009.
, 
13.01.2011.
,
22.03.2012.
, 
08.11.2012.
, 
09.07.2013.
, 
19.09.2013.
, 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
, 
26.05.2016.
, 
15.12.2016.
, 
21.09.2017.
,
14.09.2017.
, 
21.06.2018.
, 
20.06.2019.
, 
12.12.2019.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Grozījums
par vārdu "Finanšu un kapitāla tirgus komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
3.
1
 pants. Izcelsmes dalībvalsts noteikšana
(1) Attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām izcelsmes dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā ieguldījumu brokeru
sabiedrība reģistrēta un saņēmusi licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai.
(2) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(2
1
) Paziņojumiem par izcelsmes dalībvalsti izmantojamās veidlapas paraugu apstiprina Finanšu un kapitāla tirgus
komisija.
(3) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(4) Attiecībā uz akciju emitentiem un tādu parāda vērtspapīru emitentiem, kuru parāda vērtspapīru vienas vienības
nominālvērtība ir mazāka par 1000 
euro
 un kuru pienākums ir sniegt regulēto informāciju, izcelsmes dalībvalsts ir:
1) dalībvalsts, kurā ir emitenta juridiskā adrese, ja tas ir reģistrēts dalībvalstī;
2) dalībvalsts, kuru emitents izvēlējies par izcelsmes dalībvalsti no tām dalībvalstīm, kuru regulētajos tirgos ir
iekļauti emitenta pārvedami vērtspapīri, ja emitents ir reģistrēts ārvalstī. Ārvalstī reģistrētam emitentam ir
tiesības mainīt izcelsmes dalībvalsti saskaņā ar šā panta ceturtās daļas 3.punktu, par to nekavējoties
informējot kompetentās uzraudzības institūcijas saskaņā ar šā panta 7.
1
 daļu;
3) dalībvalsts, kuras regulētajā tirgū ir iekļauti emitenta pārvedami vērtspapīri vai kurā ir emitenta juridiskā
adrese, ja emitenta pārvedami vērtspapīri ir izslēgti no regulētā tirgus emitenta sākotnēji izvēlētajā izcelsmes
dalībvalstī, kas tika noteikta saskaņā ar šīs daļas 2.punktu vai šā panta sesto daļu, bet kuri joprojām ir iekļauti
regulētajā tirgū citās dalībvalstīs.
14
/
226
(5) Šā panta ceturto daļu piemēro arī tādam emitentam, kura parāda vērtspapīri ir emitēti citā valūtā, nevis 
euro
, ja
viena parāda vērtspapīra nominālvērtība emisijas dienā ir mazāka par 1000 
euro
 ekvivalentu attiecīgajā valūtā un nav
līdzvērtīga 1000 
euro
, un kura pienākums ir sniegt regulēto informāciju.
(6) Ja uz emitentu neattiecas šā panta ceturtā daļa, emitenta izcelsmes dalībvalsts pēc tā izvēles ir dalībvalsts,
kurā ir emitenta juridiskā adrese, vai viena no tām dalībvalstīm, kuru regulētajos tirgos ir iekļauti emitenta pārvedami
vērtspapīri.
(7) Šā panta sestajā daļā minētais emitents var izvēlēties tikai vienu izcelsmes dalībvalsti un nedrīkst to mainīt
trīs gadus, ja vien šā emitenta pārvedami vērtspapīri nav izslēgti no regulētā tirgus šajā dalībvalstī vai šo triju gadu
laikā uz emitentu nevar attiecināt dalībvalsts noteikšanu saskaņā ar šā panta ceturto daļu.
(7
1
) Informāciju par savu izcelsmes dalībvalsts izvēli emitents nekavējoties, ievērojot šā likuma 64.
2
 pantā
regulētās informācijas izplatīšanai un pieejamībai noteikto kārtību, paziņo:
1) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, ja tā ir emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentā institūcija un
emitenta juridiskā adrese ir Latvijā, un uzņēmēju dalībvalstu kompetentajām institūcijām;
2) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, ja emitenta juridiskā adrese ir Latvijā, izcelsmes dalībvalsts
kompetentajai institūcijai un uzņēmēju dalībvalstu kompetentajām institūcijām.
(7
2
) Ja emitents, kurš izcelsmes dalībvalsti nosaka atbilstoši šā panta ceturtās daļas 2.punktam vai šā panta
sestajai daļai, triju mēnešu laikā, kopš pirmo reizi tā pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, par izcelsmes
dalībvalsts izvēli attiecīgajām kompetentajām institūcijām nepaziņo, par šāda emitenta izcelsmes dalībvalsti uzskata
dalībvalsti, kurā emitenta pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū. Ja emitenta pārvedami vērtspapīri ir iekļauti
regulētajā tirgū vairākās dalībvalstīs, tad par izcelsmes dalībvalsti ir uzskatāmas visas minētās dalībvalstis līdz
dienai, kad emitents no tām izvēlas vienu izcelsmes dalībvalsti un par to nekavējoties informē kompetentās
institūcijas.
(7
3
) Emitents, kura pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, kuram izcelsmes dalībvalsti nosaka atbilstoši
šā panta ceturtās daļas 2.punktam vai šā panta sestajai daļai un kurš par izcelsmes dalībvalsts izvēli informējis
kompetentās institūcijas līdz 2015.gada 27.novembrim, neinformē kompetentās institūcijas saskaņā ar šā panta 7.
1
daļu, ja vien pēc 2015.gada 27.novembra neizvēlas citu izcelsmes dalībvalsti.
(8) Attiecībā uz regulēto tirgu izcelsmes dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā regulētais tirgus ir reģistrēts, vai, ja
saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses, — dalībvalsts, kurā atrodas regulētā
tirgus galvenais birojs.
(9) Attiecībā uz apstiprinātu publicēšanas struktūru, KDL nodrošinātāju vai apstiprinātu ziņošanas sistēmu
izcelsmes dalībvalsts ir:
1) ja apstiprināta publicēšanas struktūra, KDL nodrošinātājs vai apstiprināta ziņošanas sistēma ir fiziskā
persona, — dalībvalsts, kurā atrodas tās galvenais birojs;
2) ja apstiprināta publicēšanas struktūra, KDL nodrošinātājs vai apstiprināta ziņošanas sistēma ir juridiskā
persona, — dalībvalsts, kurā atrodas tās juridiskā adrese;
3) ja apstiprinātai publicēšanas struktūrai, KDL nodrošinātājam vai apstiprinātai ziņošanas sistēmai saskaņā ar
savas valsts tiesību aktiem nav juridiskās adreses, — dalībvalsts, kurā atrodas tās galvenais birojs.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2006.
, 
29.03.2007.
, 
04.10.2007.
, 
13.01.2011.
,
22.03.2012.
, 
19.09.2013.
, 
26.05.2016.
, 
21.09.2017.
, 
21.06.2018.
 un 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā
06.01.2020.
)
3.
2
 pants. Personas atzīšana par kvalificēto ieguldītāju
(Izslēgts ar 
22.03.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
3.
3
 pants. Papildu prasību noteikšana emitentam, kuram Latvijas Republika nav izcelsmes dalībvalsts
Attiecībā uz emitentu, kuram Latvijas Republika nav izcelsmes dalībvalsts, regulētās informācijas saturam nevar
noteikt stingrākas prasības par emitenta izcelsmes dalībvalsts normatīvajos aktos noteiktajām prasībām. 
15
/
226
(
29.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
04.10.2017.
)
3.
4
 pants. Finanšu instrumentiem piemērojamais likums
(1) Tiesību jautājumiem attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuri ir pārvedami ar ierakstu (grāmatojumu) finanšu
instrumentu kontā vai reģistrā, piemēro tās valsts likumu, kurā ir reģistrēts attiecīgā finanšu instrumentu konta vai
reģistra uzturētājs. Norāde uz attiecīgās valsts likumu nozīmē tādu valsts likuma normu piemērošanu, kuras nav
starptautisko privāto tiesību normas.
(2) Ja finanšu instrumentu konta vai reģistra uzturētājam ir filiāle citā valstī, ar kuras starpniecību tiek uzturēts
finanšu instrumentu konts, attiecīgo filiāli uzskata par finanšu instrumentu konta vai reģistra uzturētāju šā panta
pirmās daļas izpratnē.
(3) Ja finanšu instrumentus tur ar vairāku finanšu instrumentu kontu vai reģistru uzturētāju starpniecību,
piemērojamo likumu tiesību jautājumiem attiecībā uz šiem finanšu instrumentiem nosaka atsevišķi katram finanšu
instrumentu kontam vai reģistram, kurā šie finanšu instrumenti ir iegrāmatoti.
(4) Par finanšu instrumentu konta vai reģistra uzturētāju šā panta izpratnē uzskata kredītiestādi, ieguldījumu
brokeru sabiedrību un citu personu, kura sniedz finanšu instrumentu konta vai reģistra uzturēšanas un finanšu
instrumentu turēšanas pakalpojumus, kā arī centrālo vērtspapīru depozitāriju.
(5) Par finanšu instrumentu konta turētāju šā panta izpratnē uzskata personu, uz kuras vārda ir atvērts finanšu
instrumentu konts.
(6) Šā panta pirmajā daļā minēto kārtību piemēro šādiem tiesību jautājumiem:
1) finanšu instrumentu tiesiskais statuss un piederība;
2) finanšu instrumentu iegūšana un atsavināšana, kā arī iegūšanas un atsavināšanas spēkā esamība;
3) atsavinātāja vai ieguvēja tiesības uz dividendēm vai citu ienākumu finanšu instrumentu atpirkšanas,
dzēšanas vai citā gadījumā;
4) vairāku personu tiesību uz finanšu instrumentiem savstarpējā prioritāte, tai skaitā finanšu instrumentu
ieguvēja labticības noskaidrošana;
5) finanšu instrumentu konta vai reģistra uzturētāja pienākumi pret personu, kas nav finanšu instrumentu konta
turētājs un kas vienlaikus ar finanšu instrumentu konta turētāju vai citu personu prasa atzīt tās tiesības uz
finanšu instrumentu kontā iegrāmatotajiem finanšu instrumentiem;
6) nodrošinājuma (izņemot finanšu nodrošinājumu) izmantošanas noteikumi;
7) tiesības uz finanšu instrumentiem, ja ir uzsākts finanšu instrumentu konta vai reģistra uzturētāja likvidācijas,
maksātnespējas, reorganizācijas process vai tiem līdzīgs process saskaņā ar attiecīgās valsts likumu.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
4.pants. Administratīvo aktu izdošana un apstrīdēšana
(1) Likumā noteiktajos gadījumos Finanšu un kapitāla tirgus komisija (turpmāk — Komisija) izdod administratīvos
aktus. Kārtību, kādā Komisija izdod administratīvos aktus, nosaka administratīvo aktu izdošanas kārtību
reglamentējošie normatīvie akti.
(2) Komisijas administratīvo aktu, kas izdots saskaņā ar šo likumu, var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
Tiesa lietu izskata kā pirmās instances tiesa. Lieta tiek izskatīta triju tiesnešu sastāvā. Administratīvās apgabaltiesas
spriedumu var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(3) Ja dokumenti Komisijā tiek izskatīti atkārtoti, Komisija nedrīkst norādīt trūkumus vai neprecizitātes ziņās,
kuras tā jau bija izskatījusi un kurās iepriekšējā dokumentu izskatīšanas reizē nebija norādījusi šos trūkumus vai
neprecizitātes, izņemot gadījumus, kad saistībā ar šīm ziņām tiek iegūta jauna informācija.
16
/
226
(4) Komisijas izdotu administratīvo aktu pārsūdzēšana tiesā neaptur to izpildi, ja Komisijas izdotais
administratīvais akts ir lēmums:
1) ierobežot ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai
veikt finanšu instrumentu turēšanu;
2) anulēt ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegtās licences ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanai;
3) anulēt licenci regulētā tirgus organizēšanai;
4) apturēt vai aizliegt finanšu instrumentu tirdzniecību;
4
1
) izslēgt pārvedamus vērtspapīrus no regulētā tirgus;
5) pieprasīt, lai nekavējoties tiek pārtraukta būtisku līdzdalību ieguvušo personu ietekme regulētā tirgus
organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā;
5
1
) ierobežot centrālā vērtspapīru depozitārija tiesības sniegt pakalpojumus;
5
2
) anulēt centrālajam vērtspapīru depozitārijam izsniegto atļauju;
5
3
) pieprasīt, lai nekavējoties tiek pārtraukta kontroli ieguvušo personu ietekme centrālajā vērtspapīru
depozitārijā;
6) pieprasīt regulētā tirgus organizētāja, centrālā vērtspapīru depozitārija vai ieguldījumu brokeru sabiedrības
valdes vai padomes, vai kāda valdes vai padomes locekļa atsaukšanu;
7) aizliegt izmantot balsstiesības personai, kas ieguvusi būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai
ieguldījumu brokeru sabiedrībā, pārkāpjot šā likuma normas;
7
1
) aizliegt izmantot balsstiesības personai, kas ieguvusi kontroli centrālajā vērtspapīru depozitārijā;
8) noteikt ieguldījumu brokeru sabiedrībai pienākumu uzturēt tādas pašu kapitāla prasības, kas pārsniedz
Regulas Nr. 
575/2013
 92.pantā paredzētās minimālās pašu kapitāla prasības;
9) uzlikt par pienākumu ieguldījumu brokeru sabiedrībai pārskatīt procedūras, lai pastiprinātu pasākumus, kurus
tā ieviesusi šā likuma 123.
1
 panta un 124.panta pir
mās daļas 11.punkta prasību īstenošanai;
10) pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībai, lai tā piemēro speciālu uzkrājumu politiku vai aktīvu atzīšanas
politiku saistībā ar pašu kapitālu;
11) noteikt ieguldījumu brokeru sabiedrības un centrālā vērtspapīru depozitārija valdes vai padomes loceklim
vai citai par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai pagaidu aizliegumu veikt tai noteiktos pienākumus
ieguldījumu brokeru sabiedrībā vai centrālajā vērtspapīru depozitārijā;
12) pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai par pārkāpumu atbildīgā persona nekavējoties pārtrauc šā
likuma 148. panta piecpadsmitajā un 15.
2
 daļā minētās darbības;
12
1
) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs vai par pārkāpumu atbildīgā persona nekavējoties izbeidz
Regulas Nr. 
909/2014
 63. panta 1. punktā minēto pārkāpumu;
13) sniegt publisku paziņojumu, kurā norādīta par pārkāpumu atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona un
pārkāpuma būtība.
(5) Pieņemot lēmumu par sankciju un administratīvo pasākumu piemērošanu personām, kuras pārkāpušas finanšu
un kapitāla tirgu regulējošos normatīvos aktus, Komisija ņem vērā jebkādas pārkāpuma potenciālās sistēmiskās
sekas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.03.2007.
, 
29.05.2008.
, 
23.10.2008.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
, 
26.05.2016.
,
14.09.2017.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Pirmās daļas jaunā redakcija, ceturtās daļas
17
/
226
ievaddaļas jaunā redakcija un grozījums piektajā daļā par vārdu "finanšu un kapitāla tirgus" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "finanšu tirgus" (attiecīgā locījumā), kā arī grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauti likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
4.
1
 pants. Tiesības pieprasīt informāciju un pienākums to sniegt
(1) Komisijai, uzraugot šā likuma prasību izpildi, ir tiesības pieprasīt no finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem
informāciju un dokumentus par to darbību.
(2) Finanšu instrumentu tirgus dalībnieki pieprasīto informāciju iesniedz Komisijas noteiktajos termiņos. Minēto
prasību izpildi nedrīkst atteikt, tai skaitā aizbildinoties ar komercnoslēpumu.
(3) Komisijai, pārraugot šā likuma prasību izpildi, ir tiesības pieprasīt jebkurai personai, ja ir pamats uzskatīt, ka tā
ir saistīta ar normatīvo aktu prasību iespējamu pārkāpumu vai tās rīcībā varētu būt pārkāpuma apstākļu
noskaidrošanai nepieciešamā informācija:
1) sniegt šīs personas rīcībā esošos dokumentus un informāciju, tajā skaitā tādu, kas satur komercnoslēpumu;
2) ierasties Komisijā un sniegt šīs personas rīcībā esošo informāciju klātienē.
(4) Komisijai ir tiesības pieprasīt jebkurai personai informāciju par tās patiesajiem labuma guvējiem, līdz ir iegūta
informācija par fiziskajām personām, ja ir pamats uzskatīt, ka šo personu rīcībā varētu būt informācija, kas Komisijai
nepieciešama, lai uzraudzītu šā likuma prasību izpildi. Lai identificētu minētās fiziskās personas, attiecīgajām
personām ir pienākums iesniegt Komisijai tās pieprasīto informāciju, ja šī informācija Komisijai nav pieejama
publiskajos reģistros. Fiziskās personas sniedz informāciju par sevi vai arī norāda, kura cita persona ir uzskatāma par
patieso labuma guvēju.
(5) Šā panta trešajā un ceturtajā daļā minētajām personām Komisija nosaka saprātīgus termiņus, kādos tās
iesniedz pieprasīto informāciju vai ierodas Komisijā informācijas sniegšanai klātienē. Ja šā panta trešajā un ceturtajā
daļā minētās personas objektīvu iemeslu dēļ nevar iesniegt pieprasīto informāciju vai ierasties Komisijā informācijas
sniegšanai klātienē Komisijas noteiktajā termiņā, tās rakstveidā paziņo par to Komisijai, norādot šos iemeslus un
datumu, kad informācija tiks iesniegta vai persona ieradīsies Komisijā informācijas sniegšanai klātienē.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.11.2012.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā
20.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
4.
2
 pants. Tiesības izdot finanšu instrumentu tirgu regulējošos normatīvos noteikumus
Ņemot vērā Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas pārrobežu darbības raksturu, lai nodrošinātu dalībvalstīs
vienotu, efektīvu un konstruktīvu uzraudzības praksi un vienveidīgu un konsekventu tieši piemērojamo Eiropas
Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisijai ir tiesības noteikt finanšu instrumentu tirgu regulējošās prasības
jomās, kas izriet no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes, Eiropas Centrālās bankas vai Eiropas Banku iestādes
pieņemtajiem lēmumiem, pamatnostādnēm un ieteikumiem.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
5.pants. Tiesiskās garantijas
Komisija, tās darbinieki un pilnvarnieki nav atbildīgi par zaudējumiem, kas radušies finanšu instrumentu tirgus
dalībniekiem vai trešajām personām, un tos nevar saukt pie atbildības par darbībām, kuras tie tiesiski, precīzi,
pamatoti un labticīgi veikuši, pienācīgi pildot uzraudzības funkcijas likumā un citos normatīvajos aktos noteiktajā
kārtībā.
6.pants. Atbildība
(Izslēgts ar 
09.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
B sadaļa
18
/
226
Būtiska līdzdalība
7.pants. Tiesības iegūt būtisku līdzdalību
(1) Tiešu vai netiešu būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā un ieguldījumu brokeru sabiedrībā ir tiesīga
iegūt tikai persona vai vairākas uz vienošanās pamata saskaņoti darbojošās personas (turpmāk šajā sadaļā —
persona), kas atbilst šajā likumā regulētā tirgus organizētāja vai ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem vai
dalībniekiem noteiktajām prasībām un nodrošina šā likuma 10. panta pirmajā daļā noteikto kritēriju izpildi, turklāt šai
personai jābūt finansiāli stabilai.
(2) Komisijai ir tiesības pieprasīt informāciju par personām, kuras pretendē uz būtisku līdzdalību (būtisku līdzdalību
faktiski ieguvušajām vai aizdomās par šādas līdzdalības iegūšanu turamajām personām), tostarp par juridisko
(reģistrēto) personu īpašniekiem (patiesajiem labuma guvējiem) — fiziskajām personām —, lai izvērtētu šo personu
atbilstību šā likuma 10. panta pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(3) Komisijai ir tiesības identificēt uz būtisku līdzdalību pretendējošo (būtisku līdzdalību faktiski ieguvušo vai
aizdomās par šādas līdzdalības iegūšanu turamo) juridisko (reģistrēto) personu dibinātājus (akcionārus vai
dalībniekus) un īpašniekus (patiesos labuma guvējus), līdz ir iegūta informācija par īpašniekiem (patiesajiem labuma
guvējiem) — fiziskajām personām. Šo personu identificēšanai minētajām juridiskajām personām ir pienākums sniegt
Komisijai tās pieprasīto informāciju, ja šī informācija nav pieejama publiskajos reģistros, no kuriem Komisija ir tiesīga
šādu informāciju saņemt.
(4) Ja personas, kuras tiek turētas aizdomās par būtiskas līdzdalības iegūšanu regulētā tirgus organizētājā vai
ieguldījumu brokeru sabiedrībā, nesniedz vai atsakās sniegt šā panta otrajā vai trešajā daļā minēto informāciju un
kopā to līdzdalība aptver 10 un vairāk procentus no regulētā tirgus organizētāja vai ieguldījumu brokeru sabiedrības
pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita, šie akcionāri vai dalībnieki nevar izmantot visu tiem piederošo
akciju balsstiesības. Komisija nekavējoties par šo faktu informē attiecīgos akcionārus vai dalībniekus un regulētā
tirgus organizētāju vai ieguldījumu brokeru sabiedrību.
(5) Būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā un ieguldījumu brokeru sabiedrībā nav tiesīgi iegūt ieguldījumu
fondi un alternatīvo ieguldījumu fondi, un tiem pielīdzināmi nodibinājumi.
(
26.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.07.2013.
, 
14.09.2017.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
18.07.2018.
)
8.pants. Netieši iegūta līdzdalība
Nosakot personas netieši iegūtās līdzdalības apmēru, ņem vērā šādas personas (turpmāk — konkrētā persona)
iegūtās balsstiesības:
1) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot trešā persona, ar kuru konkrētā persona ir noslēgusi vienošanos,
uzliekot par pienākumu saskaņot balsstiesību izmantošanas un rīcības politiku ilgtermiņā attiecībā uz konkrētā
emitenta pārvaldi;
2) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot trešā persona saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar konkrēto
personu un paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu;
3) balsstiesības, kas izriet no akcijām, kuras konkrētā persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja tā var
izmantot balsstiesības un ir paudusi savu nodomu tās izmantot;
4) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot konkrētā persona neierobežotā laikposmā;
5) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot konkrētās personas kontrolētā komercsabiedrība vai kuras šāda
komercsabiedrība var izmantot saskaņā ar šā panta 1., 2., 3. un 4.punkta noteikumiem;
6) balsstiesības, kuras izriet no akcijām, kas nodotas turējumā konkrētajai personai un ko tā var izmantot pēc
saviem ieskatiem, ja nav saņemti īpaši norādījumi;
7) balsstiesības, kuras izriet no trešās personas vārdā un konkrētās personas labā turētām akcijām;
8) balsstiesības, kuras konkrētā persona var izmantot kā pilnvarnieks tad, kad tā ir tiesīga izmantot
balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņemti īpaši norādījumi.
19
/
226
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
9.pants. Paziņošanas pienākums būtiskas līdzdalības iegūšanas un palielināšanas gadījumā
(1) Ikviena persona, ja tā vēlas iegūt būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru
sabiedrībā, par to iepriekš rakstveidā paziņo Komisijai. Paziņojumā norāda iegūstamo līdzdalības apmēru procentos
no attiecīgās kapitālsabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita un tam pievieno Komisijas
normatīvajos noteikumos paredzēto informāciju, kas nepieciešama, lai izvērtētu personas atbilstību šā likuma
10.panta pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem. Paziņojumam pievienojamās informācijas saraksts publicējams
Komisijas mājaslapā internetā.
(2) Ja persona vēlas palielināt būtisku līdzdalību, sasniedzot vai pārsniedzot 20, 33 vai 50 procentus no regulētā
tirgus organizētāja vai ieguldījumu brokeru sabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju (daļu) skaita, vai ja
attiecīgā kapitālsabiedrība kļūst par šīs personas meitas sabiedrību, šī persona par to iepriekš rakstveidā paziņo
Komisijai. Paziņojumā norāda iegūstamo līdzdalības apmēru procentos no attiecīgās kapitālsabiedrības pamatkapitāla
vai balsstiesīgo akciju vai daļu skaita un tam pievieno Komisijas normatīvajos noteikumos paredzēto informāciju, kas
nepieciešama, lai izvērtētu personas atbilstību šā likuma 10.panta pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem. Paziņojumam
pievienojamās informācijas saraksts publicējams Komisijas mājaslapā internetā.
(3) Komisija divu darbdienu laikā no dienas, kad saņemts šā panta pirmajā vai otrajā daļā minētais paziņojums, vai
divu darbdienu laikā pēc Komisijas pieprasītās papildu informācijas saņemšanas rakstveidā informē personu par
paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu un par vērtēšanas perioda beigu datumu.
(4) Komisijai šā likuma 10.panta pirmajā daļā noteiktajā vērtēšanas periodā, bet ne vēlāk kā vērtēšanas perioda
50. darbdienā ir tiesības pieprasīt papildu informāciju par šajā pantā minētajām personām, lai izvērtētu šo personu
atbilstību šā likuma 10.panta pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2009.
 un 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
10.pants. Komisijas tiesības un pienākumi
(1) Komisija ne vēlāk kā 60 darbdienu laikā no dienas, kad personai nosūtīta šā likuma 9.panta trešajā daļā minētā
informācija par paziņojuma saņemšanu, izvērtē personas brīvā kapitāla pietiekamību visu tās iegādājamo regulētā
tirgus organizētāja vai ieguldījumu brokeru sabiedrības akciju vai daļu apmērā, finansiālo stabilitāti un plānotās
līdzdalības iegūšanas finansiālo pamatotību, lai nodrošinātu regulētā tirgus organizētāja vai tās ieguldījumu brokeru
sabiedrības noturīgu un rūpīgu pārvaldību, kurā plānots iegūt līdzdalību, kā arī personas iespējamo ietekmi uz
regulētā tirgus organizētāja vai ieguldījumu brokeru sabiedrības vadību un darbību. Izvērtēšanas procesā Komisija
ņem vērā arī šādus kritērijus:
1) personas nevainojama reputācija un atbilstība regulētā tirgus organizētāja vai ieguldījumu brokeru
sabiedrības akcionāriem vai dalībniekiem noteiktajām prasībām;
2) tās personas nevainojama reputācija un profesionālā pieredze, kura plānotās līdzdalības iegūšanas rezultātā
vadīs regulētā tirgus organizētāja vai ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību;
2
1
) padomes, ja tāda ir izveidota, valdes un augstākās vadības, kura plānotās līdzdalības iegūšanas rezultātā
vadīs ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību, zināšanu un profesionālās pieredzes atbilstība šā likuma
prasībām un nevainojama reputācija;
3) personas finanšu stabilitāte, it īpaši saistībā ar veiktās vai plānotās saimnieciskās darbības veidu regulētā
tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kurā plānots iegūt līdzdalību;
4) vai regulētā tirgus organizētājs vai ieguldījumu brokeru sabiedrība spēs pildīt šajā likumā un citos
normatīvajos aktos noteiktās regulējošās prasības un vai tās uzņēmumu grupas struktūra, kuras sastāvā
regulētā tirgus organizētājs vai ieguldījumu brokeru sabiedrība iekļausies, neierobežo Komisijas iespējas veikt
tai likumā noteiktās uzraudzības funkcijas, nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu starp uzraudzības
institūcijām un noteikt uzraudzības institūciju uzraudzības pilnvaru sadalījumu;
5) vai nepastāv pamatotas šaubas, ka saistībā ar plānoto līdzdalības iegūšanu ir veikta nelikumīgi iegūtu
līdzekļu legalizēšana un terorisma un proliferācijas finansēšana vai mēģināts veikt šādas darbības vai ka
plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku.
20
/
226
(1
1
) Nosakot, vai ir izpildīti šā panta pirmajā daļā minētie kritēriji, Komisija neņem vērā tādas balsstiesīgās akcijas
vai kapitāla daļas, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes drīkst turēt, jo ir parakstījušās uz
emitētajiem finanšu instrumentiem vai to piedāvājumu, sniedzot šā likuma 3. panta ceturtās daļas 6. punktā minēto
pakalpojumu, ar noteikumu, ka balsstiesības netiek īstenotas vai citādi izmantotas, lai iesaistītos emitenta
pārvaldībā, un ka viena gada laikā pēc līdzdalības iegūšanas ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde šīs
balsstiesīgās akcijas vai kapitāla daļas atsavina.
(1
2
) Ja Komisija saskaņā ar šā panta otro un 2.
1
 daļu ir pārtraukusi vērtēšanas periodu, šo pārtraukuma laiku
vērtēšanas periodā neieskaita.
(2) Pieprasot šā likuma 9.panta ceturtajā daļā minēto papildu informāciju, Komisijai ir tiesības vienu reizi pārtraukt
vērtēšanas periodu līdz dienai, kad šī informācija tiek saņemta, bet ne ilgāk kā uz 20 darbdienām. Komisijai ir tiesības
pagarināt minēto vērtēšanas perioda pārtraukumu līdz 30 darbdienām, ja persona, kura vēlas iegūt, ir ieguvusi, vēlas
palielināt vai ir palielinājusi savu būtisko līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, nav
pakļauta ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestāžu, apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību,
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku vai ieguldījumu pārvaldes sabiedrību darbības uzraudzībai vai šīs personas
mītnes (reģistrācijas) vieta ir ārvalstī.
(2
1
) Ja personu, kura vēlas iegūt būtisku līdzdalību, vienlaikus citā dalībvalstī izvērtē atbilstoši šā likuma 111.
1
pantam līdzīgiem noteikumiem saistībā ar atļaujas piešķiršanu, Komisijai ir tiesības pārtraukt vērtēšanas periodu līdz
dienai, kad attiecīgā institūcija, kas veic konsolidēto uzraudzību, pabeidz izvērtēšanu.
(3) Komisija šā panta pirmajā daļā minētajā termiņā pieņem lēmumu, ar kuru aizliedz personai iegūt vai palielināt
būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, ja:
1) persona neatbilst šā panta pirmajā daļā noteiktajiem kritērijiem;
2) persona nesniedz vai atsakās sniegt Komisijai šajā likumā noteikto informāciju vai Komisijas pieprasīto
papildu informāciju;
3) no personas neatkarīgu apstākļu dēļ tai nav iespējams sniegt šajā likumā noteikto informāciju vai Komisijas
pieprasīto papildu informāciju.
(4) Komisija divu darbdienu laikā, nepārsniedzot šā panta pirmajā daļā noteikto vērtēšanas periodu, pēc šā panta
trešajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas nosūta to personai, kurai aizliedz iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību
regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā.
(5) Ja Komisija šā panta pirmajā daļā minētajā termiņā nenosūta personai lēmumu, ar kuru aizliedz šai personai
iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, uzskatāms, ka tā
piekrīt personas būtiskas līdzdalības iegūšanai vai palielināšanai regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru
sabiedrībā.
(6) Šā panta trešās daļas 3.punkta noteikumi nav attiecināmi uz juridisko (reģistrēto) personu, ja tās akcijas tiek
kotētas kādā dalībvalsts regulētajā tirgū vai Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas dalībvalstī
reģistrētajā regulētajā tirgū un šī juridiskā (reģistrētā) persona Komisijai sniedz ziņas par saviem akcionāriem, kuriem
tajā ir būtiska līdzdalība.
(7) Ja Komisija ir piekritusi, ka persona iegūst vai palielina būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai
ieguldījumu brokeru sabiedrībā, šī persona savu būtisko līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru
sabiedrībā iegūst vai palielina sešu mēnešu laikā no dienas, kad nosūtīta šā likuma 9.panta trešajā daļā minētā
informācija par paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu. Ja līdz minētā termiņa beigām persona nav ieguvusi
vai palielinājusi būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, Komisijas piekrišana
tās būtiskas līdzdalības iegūšanai vai palielināšanai regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā
zaudē spēku. Pēc personas motivēta rakstveida lūguma Komisija var lemt par minētā termiņa pagarināšanu.
(8) Izvērtējot šā likuma 9.panta pirmajā un otrajā daļā minētos paziņojumus, Komisija konsultējas ar attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības institūcijām, ja būtiskas līdzdalības ieguvējs ieguldījumu brokeru sabiedrībā ir citā dalībvalstī
reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks, ieguldījumu
pārvaldes sabiedrība, apdrošināšanas sabiedrība vai pārapdrošināšanas sabiedrība, citā dalībvalstī reģistrētas
ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes, alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieka, ieguldījumu pārvaldes
sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības vai pārapdrošināšanas sabiedrības mātes sabiedrība vai persona, kas
kontrolē citā dalībvalstī reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestādi, alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldnieku, ieguldījumu pārvaldes sabiedrību, apdrošināšanas sabiedrību vai pārapdrošināšanas sabiedrību, un ja,
21
/
226
attiecīgajai personai iegūstot vai palielinot būtisku līdzdalību, ieguldījumu brokeru sabiedrība kļūst par šīs personas
meitas sabiedrību vai nonāk tās kontrolē.
(8
1
) Komisija savā izvērtējumā norāda ikvienu atbildīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pausto viedokli par
potenciālo šā panta astotajā daļā minēto līdzdalības ieguvēju vai iebildumu pret to.
(9) Ja būtisku līdzdalību ieguvušo personu ietekme uz regulētā tirgus organizētāju vai ieguldījumu brokeru
sabiedrību apdraud vai var apdraudēt to finansiāli stabilu, piesardzīgu un normatīvajiem aktiem atbilstošu vadību un
darbību, Komisija pieprasa nekavējoties pārtraukt šādu ietekmi, kā arī, ja tas nepieciešams, atsaukt attiecīgās
kapitālsabiedrības valdi vai padomi, vai kādu valdes vai padomes locekli vai aizliedz izmantot attiecīgajām būtisku
līdzdalību ieguvušajām personām visu tām piederošo akciju vai daļu balsstiesības.
(10) Šā panta trešajā un devītajā daļā minētā Komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšana neaptur tā izpildi.
(11) Veidlapas un veidnes šā likuma 9. pantā noteiktās informācijas iesniegšanai, kā arī šā panta astotajā daļā
minēto dalībvalstu uzraudzības institūciju konsultāciju procedūras reglamentē Komisijas 2017. gada 13. jūnija
īstenošanas regula (ES) 
2017/1944
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz standarta veidlapām,
veidnēm un procedūrām apspriešanas procesam attiecīgo kompetento iestāžu starpā saistībā ar paziņojumu par
plānotu būtiskas līdzdalības iegādi ieguldījumu sabiedrībā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvām
2004/39/EK
 un 
2014/65/ES
.
(12) Ja Komisija ir saņēmusi paziņojumus par būtiskas līdzdalības iegūšanu vai palielināšanu centrālajā
vērtspapīru depozitārijā, vienā un tai pašā regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā no diviem vai
vairākiem potenciālajiem līdzdalības ieguvējiem, šos paziņojumus izskata nediskriminējošā veidā.
(
26.02.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.10.2009.
, 
09.07.2013.
, 
24.04.2014.
, 
14.09.2017.
,
21.06.2018.
, 
20.06.2019.
, 
12.12.2019.
, 
29.04.2021.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Desmitās
daļas jaunā redakcija un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka"
(attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73.
punktu)
11.pants. Paziņošanas pienākums būtiskas līdzdalības samazināšanas un izbeigšanas gadījumā
(1) Ja persona vēlas izbeigt būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, tā
par šādu lēmumu iepriekš rakstveidā paziņo Komisijai. Paziņojumā persona norāda tai paliekošo attiecīgās
kapitālsabiedrības pamatkapitāla daļu vai balsstiesīgo akciju (daļu) apmēru procentos.
(2) Ja persona vēlas samazināt būtisku līdzdalību zem 20, 33 vai 50 procentiem no regulētā tirgus organizētāja vai
ieguldījumu brokeru sabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju (daļu) skaita vai ja attiecīgā kapitālsabiedrība
pārstāj būt šīs personas meitas sabiedrība, persona par šādu lēmumu iepriekš rakstveidā paziņo Komisijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
12.pants. Kapitālsabiedrības pienākumi
(1) Regulētā tirgus organizētājs un ieguldījumu brokeru sabiedrība nekavējoties, tiklīdz tas kļuvis zināms,
rakstveidā paziņo Komisijai par ikvienas personas būtiskas līdzdalības iegūšanu, palielināšanu vai samazināšanu.
Paziņojumā norāda attiecīgās personas līdzdalības apmēru procentos no pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju (daļu)
skaita vai informāciju par būtiskas līdzdalības izbeigšanu.
(2) Regulētā tirgus organizētājs un ieguldījumu brokeru sabiedrība līdz katra gada 31.janvārim iesniedz Komisijai to
akcionāru (dalībnieku) sarakstu, kuriem iepriekšējā gada 31.decembrī ir bijusi būtiska līdzdalība attiecīgajā
kapitālsabiedrībā, norādot informāciju par akcionāriem (dalībniekiem) un savstarpēji saistītām akcionāru (dalībnieku)
grupām un līdzdalības apmēru procentos no attiecīgās kapitālsabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju (daļu)
skaita.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
 un 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
13.pants. Neziņošanas sekas
(1) Ja persona nav izpildījusi šā likuma 9.pantā noteiktās prasības, Komisija piemēro šā likuma 7.panta ceturtajā
daļā minētos tiesību ierobežojumus.
22
/
226
(2) Ja persona, neievērojot Komisijas aizliegumu, iegūst vai palielina būtisku līdzdalību, tai nav tiesību izmantot
visu tai piederošo akciju (daļu) balsstiesības, bet akcionāru (dalībnieku) sapulces lēmumi, kas pieņemti, izmantojot šo
akciju (daļu) balsstiesības, nav spēkā no to pieņemšanas brīža un uz šo lēmumu pamata nedrīkst lūgt izdarīt
ierakstus komercreģistrā un citos publiskos reģistros.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
C sadaļa
Publiskā piedāvājuma izteikšana
(Sadaļa 
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
14.pants. Atļauja izteikt publisko piedāvājumu
(1) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(2) Lai saņemtu atļauju izteikt publisko piedāvājumu, emitents vai publiskā piedāvājuma izteicējs iesniedz
Komisijai iesniegumu, kuram pievieno:
1) divus prospekta oriģināleksemplārus un prospekta tekstu elektroniskā veidā;
2) publiskā piedāvājuma izteicēja lēmumu par attiecīgu pārvedamu vērtspapīru emisiju un publisku
piedāvājumu, ja publiskā piedāvājuma izteicējs ir juridiskā persona.
(3) Iesniegumā norāda:
1) emitenta reģistrācijas numuru, vietu un iestādi, firmu, juridisko adresi, tālruņa numuru, kā arī e-pasta adresi
(ja tāda ir);
2) pārvedamu vērtspapīru veidu, kategoriju, kopējo skaitu un viena pārvedama vērtspapīra nominālvērtību;
3) prognozējamo pārdošanas vai izplatīšanas sākuma datumu;
4) valstis, kurās emitents vai publiskā piedāvājuma izteicējs vēlas publiski piedāvāt pārvedamus vērtspapīrus.
(4) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(6) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(7) Komisija pieņem lēmumu par atļaujas atteikumu, ja iesniegtajos dokumentos iekļautā informācija:
1) neatbilst likuma un citu normatīvo aktu prasībām;
2) liecina, ka emisija neatbilst normatīvo aktu prasībām;
3) liecina, ka emisija var aizskart ieguldītāju intereses.
(8) Lēmumu par atļaujas atteikumu izsniedz emitentam vai publiskā piedāvājuma izteicējam, kas iesniedzis
Komisijai iesniegumu par atļauju izteikt publisko piedāvājumu.
(9) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(10) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(11) Prospektu sagatavošanas, apstiprināšanas, publicēšanas un izplatīšanas kārtību nosaka Regula Nr.
2017/1129
.
(12) Ja publiskais piedāvājums tiks izteikts tikai Latvijā, prospektu sagatavo valsts valodā.
23
/
226
(13) Pamatprospektu reģistrē Komisijā saskaņā ar šā panta prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2006.
. 
22.03.2012.
, 
26.05.2016.
 un 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā
06.01.2020.
)
15.pants. Emisijas prospekta publicēšanas pienākums
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
16.pants. Emisijas prospekta sagatavošanas pienākuma izņēmumi
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
16.
1
 pants. Atbrīvojums no prospekta sagatavošanas pienākuma
Ja publiskais piedāvājums tiek izteikts par pārvedamiem vērtspapīriem, par kuriem aprēķinātā kopējā samaksa
Eiropas Savienībā 12 mēnešu laikā ir no 1 000 000 līdz 8 000 000 
euro
 un netiek prasīta paziņošana saskaņā ar
Regulas Nr. 
2017/1129
 25. pantu, publiskā piedāvājuma izteicējs var nesagatavot Regulā Nr. 
2017/1129
 minēto
prospektu. Šādā gadījumā publiskā piedāvājuma izteicējs sagatavo un publicē piedāvājuma dokumentu saskaņā ar
Komisijas normatīvajiem noteikumiem.
(
12.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
17. pants. Prospekta saturs
(1) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(2) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(4) Detalizētu prospektā iekļaujamo informāciju un prospekta saturu nosaka tieši piemērojamie Eiropas Savienības
tiesību akti par prospekta saturu.
(5) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(6) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(7) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(8) Ja emitents vai publiskā piedāvājuma izteicējs pieņēmis lēmumu veikt pārvedamu vērtspapīru sākotnējo
izvietošanu ar regulētā tirgus organizētāja starpniecību vai nekavējoties pēc sākotnējās izvietošanas pabeigšanas
iesniegt iesniegumu par attiecīgu pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, tas sagatavo vienu prospektu,
ievērojot šā likuma, Regulas Nr. 
2017/1129
 un citu tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu prasības
attiecībā uz prospekta saturu.
(9) 
(Izslēgta ar 
26.05.2016
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
22.03.2012.
, 
08.11.2012.
, 
26.05.2016.
, 
20.06.2019.
 un 
12.12.2019
.
likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
17.
1
pants. Pamatprospekta saturs
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
17.
2
pants. Informācijas iekļaušana atsauces veidā
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
17.
3
pants. Emisijas prospekts, kas sastāv no atsevišķiem dokumentiem
24
/
226
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
18.pants. Emisijas prospekta papildinājumi
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
19.pants. Atbrīvojums no pienākuma iekļaut emisijas prospektā atsevišķu informāciju
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
20.pants. Prospekta apstiprināšana un atbildība par tajā iekļauto informāciju
(1) Prospektu apstiprina emitenta akcionāru (dalībnieku) sapulce vai tās pilnvarota pārvaldes institūcija vai
amatpersona.
(2) Par prospekta saturu ir atbildīga emitenta pārvaldes institūcija, publiskā piedāvājuma izteicējs un galvotājs (ja
tāds ir).
(3) Prospektā norāda par šajā prospektā iekļautās informācijas patiesumu atbildīgo personu vārdu, uzvārdu un
amatu vai juridisko personu nosaukumu, juridisko adresi un reģistrācijas numuru. Prospektā iekļauj arī katras šādas
personas paziņojumu par to, ka, pēc šīs personas rīcībā esošajām ziņām, prospektā iekļautā informācija atbilst
patiesajiem apstākļiem, kā arī par to, ka netiek noklusēti fakti, kas varētu ietekmēt prospektā iekļautās informācijas
nozīmi.
(4) Ja persona nav atbildīga par visu prospektā iekļauto informāciju, prospektā norāda, par kuru tā daļu attiecīgā
persona ir atbildīga.
(5) Ieguldītājs, ceļot prasību tiesā vispārējā kārtībā, var pieprasīt zaudējumu atlīdzināšanu no prospektā
norādītajām personām, kuras ir atbildīgas par prospektā iekļautās informācijas patiesumu, ja prospektā iekļautas
nepatiesas vai nepilnīgas informācijas dēļ tas cietis zaudējumus.
(6) No prospektā norādītajām atbildīgajām personām ieguldītājs nevar pieprasīt zaudējumu atlīdzināšanu, ja viņš
savu izvēli ir izdarījis, pamatojoties tikai uz kopsavilkumu vai tā tulkojumu, izņemot gadījumus, kad kopsavilkums ir
maldinošs vai pretrunā ar pārējām prospekta daļām vai ja tas kopā ar pārējām prospekta daļām nesniedz galveno
informāciju, kas ļauj ieguldītājam lemt par vērtspapīru iegādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
12.12.2019.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
)
20.
1
pants. Emisijas prospekta, pamatprospekta un reģistrācijas dokumenta derīgums
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
21.pants. Emisijas prospekta publicēšanas kārtība
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
22.pants. Emisijas prospektu savstarpēja atzīšana un paziņošanas kārtība
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
22.
1
pants. Valodu lietošana
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
23.pants. Ārvalstīs reģistrētu emitentu sagatavotu emisijas prospektu atzīšana
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
24.pants. Publiskā piedāvājuma reklamēšana
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
25
/
226
24.
1
pants. Komisijas tiesības
(1) Lai nodrošinātu šīs nodaļas noteikumu ievērošanu, Komisijai papildus Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
likumā un šajā likumā noteiktajām tiesībām ir tiesības:
1) motivēti pieprasīt emitentam vai publiskā piedāvājuma izteicējam, lai prospektā tiek ietverta papildu
informācija, ja tas nepieciešams ieguldītāju aizsardzībai;
2) motivēti pieprasīt emitentam vai publiskā piedāvājuma izteicējam un personām, kuras kontrolē tos vai kuras
tie kontrolē, lai tiek sniegta Komisijas funkciju pildīšanai nepieciešamā informācija un dokumenti;
3) motivēti pieprasīt emitenta vai publiskā piedāvājuma izteicēja revidentiem un vadītājiem, kā arī finanšu
starpniekiem, kas pilnvaroti izteikt publisko piedāvājumu, lai tiek sniegta Komisijas funkciju pildīšanai
nepieciešamā informācija un dokumenti;
4) apturēt jebkura emitenta vai publiskā piedāvājuma izteicēja publisko piedāvājumu uz laiku līdz 10 darba
dienām, ja Komisijai ir tiesisks pamats uzskatīt, ka tiek pārkāptas vai var tikt pārkāptas šā likuma C sadaļas
prasības;
5) aizliegt vai apturēt sludinājumus uz laiku līdz 10 darba dienām, ja Komisijai ir pamats uzskatīt, ka pārkāptas
šā likuma C sadaļas prasības;
6) aizliegt publisko piedāvājumu, ja Komisija konstatē, ka pārkāptas šā likuma C sadaļas prasības, vai ja
Komisijai ir pamats uzskatīt, ka tās varētu tikt pārkāptas;
7) darīt zināmu atklātībai faktu, ka emitents nespēj izpildīt savus pienākumus un saistības;
8) apturēt apstiprināšanai iesniegtā prospekta pārbaudi vai apturēt vai ierobežot publisko piedāvājumu, ja
Komisija izmanto pilnvaras piemērot aizliegumu vai ierobežojumu, ievērojot Regulas Nr. 
600/2014
 42. pantu,
līdz šāda aizlieguma vai ierobežojuma atcelšanai;
9) atteikties apstiprināt uz laiku līdz pieciem gadiem jebkuru prospektu, ko sagatavojis konkrēts emitents vai
publiskā piedāvājuma izteicējs, ja minētais emitents vai publiskā piedāvājuma izteicējs atkārtoti un būtiski
pārkāpis šā likuma un Regulas Nr. 
2017/1129
 noteikumus.
(2) 
(Izslēgta 
12.12.2019
. likumu)
(3) 
(Izslēgta 
12.12.2019
. likumu)
(4) Komisijai ir tiesības nodot atklātībai informāciju par veiktajiem uzraudzības pasākumiem, piemērotajām
sankcijām un administratīvajiem pasākumiem pret emitentu vai publiskā piedāvājuma izteicēju par šā likuma C
sadaļas prasību pārkāpšanu, izņemot gadījumus, kad šāda informācijas atklāšana var radīt nopietnus traucējumus
finanšu tirgū vai izraisīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām pusēm.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
12.12.2019.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
Grozījums par vārdu "Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likums" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas
Bankas likums" (attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem
"Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk.
Pārejas noteikumu 73. punktu)
D sadaļa
Finanšu instrumentu publiskā apgrozība
I nodaļa
Regulētā tirgus organizētāja darbība
25.pants. Regulētā tirgus organizētājs
26
/
226
(1) Regulētā tirgus organizētājs darbojas saskaņā ar likumu, Komisijas normatīvajiem noteikumiem, kā arī saviem
statūtiem un noteikumiem.
(2) Tikai regulētā tirgus organizētājam ir tiesības firmā izmantot vārdu savienojumu "regulētā tirgus organizētājs"
vai "fondu birža".
(3) Regulētā tirgus organizētājs var organizēt vienu vai vairākus regulētos tirgus. Regulētā tirgus organizētājam ir
tiesības arī uzturēt daudzpusējo tirdzniecības sistēmu.
(4) Komisija izveido un kārto visu tās licencēto regulētā tirgus organizētāju organizēto regulēto tirgu sarakstu un
nosūta šo sarakstu un visas izmaiņas sarakstā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei un dalībvalstu uzraudzības
institūcijām. Sarakstā Komisija iekļauj tikai tādus regulētos tirgus, kuri atbilst šā likuma prasībām.
(5) Ja regulētā tirgus organizētājs nepilda šā likuma prasības vai regulētais tirgus neatbilst šā likuma noteikumiem,
Komisija izslēdz attiecīgo regulēto tirgu no regulēto tirgu saraksta un paziņo par to Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādei un dalībvalstu uzraudzības institūcijām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
22.03.2012.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
26.pants. Regulētā tirgus organizētāja apmaksātais minimālais pamatkapitāls
(1) Regulētā tirgus organizētāja apmaksātais minimālais pamatkapitāls ir vismaz 730 000 
euro
.
(2) Regulētā tirgus organizētāja pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par apmaksāto minimālo pamatkapitālu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.09.2013.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
27.pants. Regulētā tirgus organizētāja pienākumi un tiesības
(1) Regulētā tirgus organizētājs atbilstoši likumam, Komisijas normatīvajiem noteikumiem, kā arī saviem statūtiem
un noteikumiem organizē regulēto tirgu un sniedz pakalpojumus, kas saistīti ar finanšu instrumentu publisko
apgrozību.
(2) Regulētā tirgus organizētājs ir visiem finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem atklāta un pieejama organizācija,
kura nodrošina katra tā organizētā regulētā tirgus atklātumu un labas vadības principiem atbilstošu darbību.
(2
1
) Regulētā tirgus organizētājs veic nepieciešamos pasākumus, lai:
1) identificētu un pārvaldītu iespējamos interešu konfliktus starp regulētā tirgus organizētāja vai tā akcionāru
interesēm un pienākumu nodrošināt regulētā tirgus stabilu darbību, kā arī novērstu šāda interešu konflikta
nelabvēlīgo ietekmi uz regulētā tirgus darbību vai tā biedru vai dalībnieku interesēm, īpaši tad, ja šādi interešu
konflikti var kaitēt regulētā tirgus organizētāja tiesībām veikt tirgus uzraudzības funkciju;
2) identificētu riskus, kam tas pakļauts, un šos riskus atbilstoši pārvaldītu, ieviešot efektīvus pasākumus šo
risku mazināšanai;
3) nodrošinātu sistēmas tehnisko darbību pienācīgu vadību, tajā skaitā izstrādātu rīcības plānu sistēmas
traucējumu riska kontrolei ārkārtas situācijā;
3
1
) ieviestu pārskatāmus un saistošus noteikumus un procedūras, kas paredz godīgu un sakārtotu tirdzniecību
un nosaka objektīvus kritērijus efektīvai rīkojumu izpildei;
4) nodrošinātu efektīvu un savlaicīgu tā sistēmās veikto darījumu pabeigšanu;
5) licences piešķiršanas brīdī un turpmāk nodrošinātu pietiekamus finanšu resursus, lai veicinātu regulētā
tirgus atbilstošu darbību, ņemot vērā to darījumu veidu un apjomu, kuri noslēgti tirgū, un to risku apjomu un
pakāpi, kuriem tas pakļauts;
6) sekmētu regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku piekļuvi informācijai, ko emitenti, kuru pārvedami
vērtspapīri iekļauti regulētajā tirgū, publisko saskaņā ar šo likumu un tieši piemērojamiem Eiropas Savienības
tiesību aktiem.
27
/
226
(3) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina:
1) finanšu instrumentu godīgu un atklātu iekļaušanu regulētajā tirgū un tirdzniecības norisi, kā arī vienlīdzīgu
attieksmi pret visām vienā statusā esošām personām;
2) regulētajos tirgos iekļauto finanšu instrumentu emitentu uzraudzību saistībā ar informācijas atklāšanu
atbilstoši šā likuma un tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām;
3) regulētajos tirgos iekļauto finanšu instrumentu piedāvājuma un pieprasījuma koncentrāciju finanšu
instrumentu cenas noteikšanai;
4) darījumu slēgšanas drošumu;
5) vienotas informācijas izplatīšanu, kas ļautu noteikt regulētajos tirgos iekļauto finanšu instrumentu vērtību;
6) ar veiktajiem darījumiem saistīto norēķinu organizēšanu un norēķinu veikšanas drošumu.
(4) Regulētā tirgus organizētājs organizē vienu regulēto tirgu, kurā tiek iekļauti tādi finanšu instrumenti, kuru
emitentiem iekļaušanai šajā regulētajā tirgū netiek izvirzītas kvantitatīvas prasības (tādas kā apmaksātais minimālais
pamatkapitāls, akcionāru skaits, kapitalizācijas lielums, rentabilitāte vai arī publiskajā apgrozībā esošo akciju
īpatsvars), bet ir saistošas visas šajā likumā noteiktās prasības attiecībā uz informācijas atklātumu.
(5) Regulētā tirgus organizētājam ir tiesības no tā biedru vai dalībnieku veiktajām iemaksām organizēt garantiju
fondu, lai nodrošinātu regulētajā tirgū noslēgto darījumu izpildi.
(6) Garantiju fonda līdzekļus, kas pieder regulētā tirgus organizētāja biedriem vai dalībniekiem, regulētā tirgus
organizētājs tur šķirti no saviem naudas līdzekļiem. Garantiju fonda līdzekļus regulētā tirgus organizētājs tur kontā
dalībvalsts vai ārvalsts centrālajā bankā, ja tā sniedz šādu pakalpojumu, vai kredītiestādē, informējot attiecīgo
iestādi, ka kontā esošie līdzekļi ir Garantiju fonda līdzekļi.
(7) Garantiju fonda līdzekļus nedrīkst izmantot regulētā tirgus organizētāja kreditoru prasījumu apmierināšanai. Šī
prasība attiecas arī uz gadījumiem, kad regulētā tirgus organizētājs likumā noteiktajā kārtībā atzīts par
maksātnespējīgu.
(8) Regulētā tirgus organizētājam, ievērojot šā likuma F
1
 sadaļā noteikto kārtību, ir tiesības deleģēt vienai vai
vairākām personām (turpmāk — ārpakalpojumu sniedzējs) šādu pakalpojumu (turpmāk — ārpakalpojumi) sniegšanu:
1) grāmatvedības kārtošanu;
2) informācijas tehnoloģiju vai sistēmu pārvaldību vai attīstību;
3) iekšējās kontroles organizēšanu;
4) citas darbības (ārpakalpojumus), kas nepieciešamas regulētā tirgus organizētāja darbības nodrošināšanai un
ar finanšu instrumentu publisko apgrozību saistīto pakalpojumu sniegšanai.
(9)  Regulētā tirgus organizētājs iekšējā revīzijas dienesta pienākumus kā ārpakalpojumu var deleģēt vienīgi
zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībai.
(10) Regulētā tirgus organizētājs nedrīkst:
1) deleģēt saskaņā ar normatīvajiem aktiem vai statūtiem noteiktos savu pārvaldes institūciju pienākumus;
2) licencē regulētā tirgus organizēšanai atļauto funkciju kopuma veikšanu pilnībā nodot ārpakalpojumu
sniedzējiem.
(11) Regulētā tirgus organizētājs ievieto savā mājaslapā internetā to akcionāru vai dalībnieku sarakstu, kuriem ir
būtiska līdzdalība regulētā tirgus organizētāja kapitālā, un šo sarakstu pastāvīgi atjauno.
(12) Regulētā tirgus organizētājs katra kalendāra gada pirmo triju darba dienu laikā publicē attiecīgā kalendāra
gada finanšu instrumentu tirdzniecības dienu kalendāru savā mājas lapā internetā.
28
/
226
(13) Regulētā tirgus organizētājs nedrīkst izpildīt klienta rīkojumu, veicot darījumu savā vārdā, vai iesaistīties
sapārotā tirdzniecībā nevienā no regulētajiem tirgiem, kurus tas organizē.
(14) Detalizētākas prasības šā panta piemērošanai nosaka Komisijas 2016. gada 24. maija deleģētā regula (ES)
2017/568
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina ar regulatīvajiem tehniskajiem
standartiem par finanšu instrumentu pielaišanu tirdzniecībā regulētajos tirgos.
(15) Ja regulētais tirgus ir juridiskā persona, kuru vada vai organizē regulētā tirgus organizētājs, kas pats nav
regulētais tirgus, šajā likumā noteikto pienākumu sadalījumu starp šiem subjektiem katrā individuālā gadījumā nosaka
Komisija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
04.10.2007.
, 
22.05.2008.
, 
14.09.2017.
, 
21.06.2018.
 un 
20.06.2019
.
likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
28.pants. Regulētā tirgus organizētāja noteikumi
(1) Regulētā tirgus organizētāja noteikumi ir dokumenti, kuros izvirzītas prasības, kas jāievēro tā biedriem vai
dalībniekiem un emitentiem, kuru finanšu instrumenti iekļauti kādā no regulētā tirgus organizētāja organizētajiem
regulētajiem tirgiem.
(1
1
) Regulētā tirgus organizētājs ievieš, īsteno un uztur pārskatāmus un nediskriminējošus noteikumus, kas
pamatojas uz objektīviem kritērijiem un ar ko tiek reglamentēta piekļuve regulētajam tirgum vai līdzdalība tajā.
(2) Regulētā tirgus organizētājs izstrādā noteikumu projektu un iesniedz to Komisijai. Komisija izvērtē noteikumu
(arī noteikumu grozījumu, ja tie ir nepieciešami) projekta atbilstību likumu, citu normatīvo aktu prasībām un regulētā
tirgus organizētāja pienākumu sekmīgai izpildei un 30 dienu laikā no projekta iesniegšanas dienas sagatavo par to
atzinumu. Ja atzinumā nav izteikti iebildumi, regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs lemt par noteikumu apstiprināšanu.
(3) Regulētā tirgus organizētājs noteikumus un šo noteikumu grozījumus ievieto savā mājas lapā internetā
nekavējoties pēc to apstiprināšanas regulētā tirgus organizētāja valdē. Regulētā tirgus organizētāja noteikumi un šo
noteikumu grozījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc to ievietošanas regulētā tirgus organizētāja mājas lapā
internetā, ja noteikumos nav paredzēts cits spēkā stāšanās termiņš. Par noteikumu apstiprināšanu regulētā tirgus
organizētājs nekavējoties informē Komisiju.
(4) Regulētā tirgus organizētāja noteikumus, kuros izvirzītas prasības Komisijas sastādītajā regulēto tirgu sarakstā
iekļauto regulēto tirgu darbībai, pēc apstiprināšanas Komisija nosūta Eiropas Komisijai un dalībvalstu uzraudzības
institūcijām.
(5) Noteikumos regulētā tirgus organizētājs reglamentē:
1) kārtību, kādā finanšu instrumentus iekļauj regulētajā tirgū vai izslēdz no tā;
2) regulētā tirgus uzbūvi un pārvaldību;
3) regulētajā tirgū iekļauto finanšu instrumentu emitentu pienākumus un emitentu uzraudzības kārtību;
4) finanšu instrumentu tirdzniecības un kotēšanas kārtību;
5) finanšu instrumentu un naudas tīrvērtes un norēķinu kārtību;
6) regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku uzņemšanas un izslēgšanas kārtību, biedru vai dalībnieku
tiesības un pienākumus, kā arī biedra vai dalībnieka statusa apturēšanas kārtību un profesionālās prasības
biedra vai dalībnieka statusā esošas sabiedrības darbiniekiem, kas veic darījumus regulētajā tirgū;
7) kārtību, kādā identificē un novērš darījumus, kuri tiek veikti, izmantojot iekšējo informāciju un tirgus
manipulācijas;
8) garantiju fonda darbības kārtību;
9) citas attiecības, kas saistītas ar regulētā tirgus darbību un finanšu instrumentu publisko apgrozību.
29
/
226
(6) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
15.06.2006.
, 
04.10.2007.
, 
24.04.2014.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
18.07.2018.
)
29.pants. Licence regulētā tirgus organizēšanai
(1) Regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs uzsākt darbību tikai pēc licences saņemšanas Komisijā.
(2) Licenci regulētā tirgus organizēšanai (turpmāk šajā nodaļā — licence) izsniedz uz nenoteiktu laiku.
(3) Licenci izsniedz Latvijas Republikā reģistrētai kapitālsabiedrībai, kuras:
1) apmaksātais minimālais pamatkapitāls un pašu kapitāls atbilst šā likuma 26.panta prasībām;
2) organizatoriskā struktūra un darbības noteikumi nodrošina ieguldītāju interešu aizsardzību un šā likuma
27.pantā minēto pienākumu sekmīgu izpildi;
3) valdes un padomes locekļi atbilst šā likuma prasībām;
4) akcionāri (dalībnieki), kuriem ir būtiska līdzdalība, atbilst šā likuma prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
30.pants. Licences saņemšanai iesniedzamie dokumenti
(1) Lai saņemtu licenci, regulētā tirgus organizētājs iesniedz Komisijai iesniegumu, kuram pievieno:
1) dokumentus, kuros ir ziņas par regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļiem:
a) paziņojumu, kurā ietverta šā panta otrajā daļā minētā informācija,
b) pases vai cita likumā noteikta personu identificējoša dokumenta tās lapas kopiju, kurā norādīti personu
identificējošie dati [vārds, uzvārds, pilsonība, personas kods (ja tāds ir) vai dzimšanas gads un datums],
c) izglītības dokumentu kopijas;
2) ziņas par akcionāriem (dalībniekiem), kuriem regulētā tirgus organizētājā ir būtiska līdzdalība:
a) fiziskajām personām — pases vai cita likumā noteikta personu identificējoša dokumenta tās lapas
kopiju, kurā norādīti personu identificējošie dati [vārds, uzvārds, pilsonība, personas kods (ja tāds ir) vai
dzimšanas gads un datums],
b) juridiskajām personām — firmu, juridisko adresi, reģistrācijas numuru un vietu. Ārvalstīs un citās
dalībvalstīs reģistrētas juridiskās personas iesniedz arī reģistrācijas dokumentu kopijas;
3) regulētā tirgus organizētāja organizatoriskās struktūras aprakstu, kurā skaidri norādītas padomes un valdes
tiesības, pienākumi un pilnvaras, kā arī precīzi noteikti un sadalīti regulētā tirgus organizētāja struktūrvienību
uzdevumi un struktūrvienību vadītāju un valdes locekļu pienākumi un pilnvaras;
4) grāmatvedības politikas un uzskaites organizācijas galveno principu aprakstu;
5) vadības informācijas sistēmu aprakstu;
6) informācijas sistēmas aizsardzības noteikumus;
7) iekšējā audita sistēmas aprakstu;
8) neparastu un aizdomīgu finanšu darījumu identifikācijas procedūras;
9) darbības plānu vismaz turpmākajiem trim darbības gadiem, kas izvērsti atspoguļo regulētā tirgus
30
/
226
organizētāja darbības stratēģiju, finansiālās prognozes (regulētā tirgus organizētāja bilance, peļņas un
zaudējumu aprēķins), tirgus izpētes plānus un citu informāciju, kuru regulētā tirgus organizētājs uzskata par
nepieciešamu un kura dod papildu informāciju skaidra un patiesa priekšstata gūšanai par plānoto darbību;
10) šā likuma 28.pantā minēto noteikumu projektu par katru regulēto tirgu, kuru tas plāno organizēt.
(2) Šā panta pirmās daļas 1.punkta "a" apakšpunktā minēto paziņojumu aizpilda katrs regulētā tirgus organizētāja
valdes un padomes loceklis. Paziņojumā norāda šādu informāciju:
1) regulētā tirgus organizētāja firmu;
2) vārdu, uzvārdu, personas kodu (ja tāds ir) vai dzimšanas gadu un datumu;
3) amatu;
4) pilsonību;
5) izglītību (zinātnisko grādu);
6) ziņas par kvalifikācijas celšanu;
7) vai attiecīgajai personai bijusi sodāmība;
8) vai attiecīgā persona bijusi vadītājs komercsabiedrībā, kas atzīta par maksātnespējīgu;
9) vai attiecīgajai personai bijušas atņemtas tiesības veikt komercdarbību;
10) iepriekšējās darbavietas pēdējo 10 gadu laikā un darba pienākumu aprakstu.
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai kapitālsabiedrība precizē iesniegtos dokumentus un informāciju.
(4) Ja līdz lēmuma pieņemšanai par licences izsniegšanu notiek izmaiņas šā panta pirmajā daļā norādītajā
informācijā vai dokumentos tiek izdarīti grozījumi, kapitālsabiedrības pienākums ir nekavējoties iesniegt Komisijai
jauno informāciju vai attiecīgo dokumentu pilnu tekstu ar izdarītajiem grozījumiem.
(5) Grozījumus licences saņemšanai iesniegtajos dokumentos regulētā tirgus organizētājs pēc licences
saņemšanas iesniedz Komisijai ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc grozījumu pieņemšanas dienas vai pēc dienas,
kad attiecīgā informācija kļuva tam zināma.
(6) Komisija var atteikties apstiprināt grozījumus dokumentos, ja paredzamās izmaiņas apdraud finansiāli stabilu,
piesardzīgu un normatīvajiem aktiem atbilstošu regulētā tirgus organizētāja darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
31.pants. Prasības regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļiem
(1) Par regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekli var būt persona:
1) kura ir pietiekami kompetenta sfērā, par kuru tā būs atbildīga;
2) kurai ir nepieciešamā izglītība un ne mazāk kā triju gadu atbilstoša darba pieredze komercsabiedrībā,
organizācijā vai iestādē;
3) kurai ir nevainojama reputācija;
4) kurai nav atņemtas tiesības veikt komercdarbību.
(2) Par regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekli nedrīkst būt persona:
1) kura ir notiesāta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu (tai skaitā par ļaunprātīgu bankrotu);
31
/
226
2) kura ir notiesāta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, kaut arī ir atbrīvota no soda izciešanas sakarā
ar noilgumu, apžēlošanu vai amnestiju;
3) pret kuru ierosinātā krimināllieta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu ir izbeigta sakarā ar noilgumu vai
amnestiju;
4) kura saukta pie kriminālatbildības, bet pret kuru krimināllieta izbeigta uz nereabilitējoša pamata;
5) kura apzināti sniegusi Komisijai nepatiesas ziņas par sevi, iesniedzot dokumentus, lai saņemtu licenci
jebkādas darbības veikšanai finanšu un kapitāla tirgū.
(3) Ja persona jau pilda pārvaldes institūcijas locekļa pienākumus citā regulētā tirgus organizētājā, kas šā likuma
vai dalībvalsts normatīvā akta kārtībā saņēmis licenci regulētā tirgus organizēšanai, tā ir uzskatāma par atbilstošu šā
panta pirmās daļas prasībām.
(4) Komisija nosaka prasības regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļiem attiecībā uz viņu funkcijām
iekšējās kontroles sistēmas jomā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
31.
1
 pants. Noteikumi par regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļa ieņemamo valdes un
padomes locekļa amata vietu kopējo skaitu
(1) Nosakot, cik valdes un padomes locekļa amata vietas regulētā tirgus organizētāja valdes vai padomes loceklis
drīkst ieņemt vienlaikus, tiek ņemti vērā individuālie apstākļi, kā arī regulētā tirgus organizētāja darbības veids,
apjoms un sarežģītība.
(2) Lieluma, iekšējās organizācijas un darbības veida, apjoma un sarežģītības ziņā nozīmīga regulētā tirgus
organizētāja valdes un padomes loceklis, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnvarots pārstāvēt Latvijas Republiku,
vienlaikus neieņem vairāk kā:
1) vienu valdes locekļa amata vietu un divas padomes locekļa amata vietas;
2) četras padomes locekļa amata vietas.
(3) Šā panta izpratnē par vienu valdes vai padomes locekļa amata vietu tiek uzskatītas valdes vai padomes
locekļa amata vietas:
1) vienas konsolidācijas grupas ietvaros;
2) sabiedrībās (tostarp tādās, kas nav finanšu iestādes), kurās regulētā tirgus organizētājam ir būtiska
līdzdalība.
(4) Komisija var atļaut regulētā tirgus organizētāja valdes vai padomes loceklim papildus ieņemt vienu padomes
locekļa amata vietu.
(5) Komisija regulāri sniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei informāciju par šā panta ceturtajā daļā minētajām
atļaujām.
(6) Šā panta izpratnē par valdes vai padomes locekļa amata vietu netiek uzskatītas valdes vai padomes locekļa
amata vietas biedrībās, nodibinājumos un citās organizācijās, kuru darbībai nav peļņas gūšanas rakstura.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
32.pants. Licences piešķiršanas kārtība
(1) Komisija izskata kapitālsabiedrības iesniegumu licences saņemšanai un triju mēnešu laikā pēc tam, kad
saņemti saskaņā ar visām šajā likumā noteiktajām normatīvo aktu prasībām sagatavotie un noformētie dokumenti,
pieņem lēmumu.
(2) Komisija neizsniedz licenci, ja:
32
/
226
1) dibinot regulētā tirgus organizētāju, nav ievēroti likumi un citi normatīvie akti;
2) regulētā tirgus organizētāja iesniegtajos dokumentos ir nepatiesas ziņas;
3) regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļi neatbilst šajā likumā un Komisijas normatīvajos
noteikumos ietvertajām prasībām, kā arī tad, ja Komisija nav guvusi pietiekamu pārliecību, ka regulētā tirgus
organizētāja valdes un padomes locekļiem ir nevainojama reputācija, pietiekamas zināšanas, prasmes un
pieredze un ka viņi atvēl pietiekami daudz laika savu pienākumu veikšanai, vai ja ir objektīvs un pierādāms
iemesls uzskatīt, ka regulētā tirgus organizētāja valde un padome var apdraudēt tās efektīvu, pareizu un
piesardzīgu pārvaldību, kā arī tirgus integritāti;
4) nav iespējams pārliecināties par to personu identitāti, reputāciju vai brīvā kapitāla pietiekamību, kurām
regulētā tirgus organizētājā ir būtiska līdzdalība;
5) iesniegtajos dokumentos ietvertā informācija liecina par to, ka regulētā tirgus organizētājs nespēs nodrošināt
šā likuma 27.panta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā noteikto pienākumu izpildi;
6) iesniegtajos dokumentos ietvertā informācija liecina par to, ka regulētais tirgus, kuru plāno organizēt regulētā
tirgus organizētājs, neatbilst šā likuma prasībām;
7) Komisija konstatē, ka finanšu līdzekļi, kurus iegulda regulētā tirgus organizētāja pamatkapitālā vai kurus
paredzēts izmantot regulētā tirgus organizētāja komercdarbībā, iegūti neparastos vai aizdomīgos finanšu
darījumos vai nav dokumentāri pierādīts šo finanšu līdzekļu ieguves tiesiskums;
8) regulētā tirgus organizētāja darbība nav ekonomiski pamatota.
(3) Komisija konsultējas ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju pirms licences izsniegšanas tādam
regulētā tirgus organizatoram:
1) kurš ir dalībvalstī licencētas kredītiestādes vai apdrošināšanas sabiedrības meitas sabiedrība;
2) kurš ir meitas sabiedrība tādai mātes sabiedrībai, kuras cita meitas sabiedrība ir dalībvalstī licencēta
kredītiestāde vai apdrošināšanas sabiedrība;
3) kuru kontrolē persona, kas kontrolē arī citu dalībvalstī licencētu kredītiestādi vai apdrošināšanas sabiedrību.
(4) Komisija pirms licences izsniegšanas, kā arī licencēta regulētā tirgus organizētāja uzraudzības gaitā no
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasa un novērtē informāciju par regulētā tirgus organizētāja
akcionāru piemērotību un valdes un padomes locekļu reputāciju un pieredzi, ja šīs personas ir iesaistītas citu tās
grupas komercsabiedrību pārvaldē, kurā tiks iekļauts attiecīgais regulētā tirgus organizētājs.
(5) Šā panta trešajā un ceturtajā daļā minētās informācijas apmaiņai nepieciešamās veidlapas, veidnes un
procedūras paredz Komisijas 2017. gada 7. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/981
, ar ko nosaka īstenošanas
tehniskos standartus attiecībā uz standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām apspriešanās veikšanai ar citām
kompetentajām iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 (turpmāk — Regula Nr.  
2017/981
).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.01.2011.
, 
21.06.2018.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
33.pants. Licences pārreģistrācija
(1) Komisija pārreģistrē licenci, ja tiek mainīta  regulētā tirgus organizētāja firma.
(2) Regulētā tirgus organizētājs iesniegumu licences pārreģistrācijai iesniedz Komisijai ne vēlāk kā piecu darbdienu
laikā pēc firmas pārreģistrācijas.
(3) Komisija pārreģistrē licenci ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas.
(4) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
33
/
226
34.pants. Licences anulēšanas kārtība
(1) Komisija anulē kapitālsabiedrībai izsniegto licenci regulētā tirgus organizēšanai, ja:
1) tiek konstatēts, ka regulētā tirgus organizētājs sniedzis nepatiesas ziņas, lai saņemtu licenci;
2) regulēta tirgus organizētājs regulāri neievēro šā likuma, Regulas Nr.  
600/2014
 un citu normatīvo aktu
prasības;
3) regulētā tirgus organizētājs Komisijas noteiktajā termiņā nav novērsis tās konstatētos normatīvo aktu
pārkāpumus;
4) regulētā tirgus organizētājs uzsācis likvidācijas procesu;
5) likumā noteiktajā kārtībā tiek uzsākta regulētā tirgus organizētāja bankrota procedūra;
6) regulētā tirgus organizētājs ir iesniedzis rakstveida iesniegumu licences anulēšanai;
7) regulētā tirgus organizētājs nav uzsācis darbību 12 mēnešu laikā kopš licences izsniegšanas dienas;
8) regulētā tirgus organizētājs nav veicis licencē norādīto darbību ilgāk par sešiem mēnešiem;
9) tiek konstatēts, ka regulētā tirgus organizētājs vairs neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām licences
saņemšanai;
10) tiek konstatēts, ka regulētā tirgus organizētāja akcionāriem ar būtisku līdzdalību iestājies tiem piederošo
akciju balsstiesību izmantošanas aizliegums un tas ilgst vairāk nekā sešus mēnešus;
11) pieņemts lēmums neveikt noregulējuma darbību attiecībā uz regulētā tirgus organizētāju.
(2) Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, ka licence regulētā tirgus organizēšanai ir anulēta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
13.01.2011.
, 
22.03.2012.
, 
21.06.2018.
 un 
30.09.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
29.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka"
(attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73.
punktu)
35.pants. Regulētā tirgus organizētāja pārvaldes institūciju pienākumi
(1) Regulētā tirgus organizētāja valde:
1) lemj par finanšu instrumentu iekļaušanu kādā no regulētā tirgus organizētāja organizētajiem regulētajiem
tirgiem vai izslēgšanu no tā;
2) lemj par finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšanu;
3) lemj par regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku uzņemšanu un izslēgšanu, kā arī par regulētā
tirgus organizētāja biedra vai dalībnieka statusa apturēšanu;
4) apstiprina regulētā tirgus organizētāja noteikumus un nodrošina tajos minēto prasību ievērošanu;
5) nodrošina, lai savlaicīgi tiktu publicēta informācija, kas regulētā tirgus organizētājam jāpublicē saskaņā ar šo
likumu, citiem normatīvajiem aktiem un regulētā tirgus organizētāja noteikumiem.
(2) Ja objektīvu iemeslu dēļ valdi nav iespējams sasaukt, par finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšanu un
regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku darbības apturēšanu ir tiesīgs lemt speciāli deleģēts valdes loceklis.
(3) 
(Izslēgta ar 
15.06.2006
. likumu.)
34
/
226
(4) Regulētā tirgus organizētāja attiecīgajai pārvaldes institūcijai ir pienākums pašai vai pēc Komisijas
pieprasījuma nekavējoties atsaukt no amata valdes vai padomes locekļus, ja tie neatbilst šā likuma prasībām.
(5) Šā panta pirmās daļas 1., 2. un 3.punktā noteiktos valdes pienākumus regulētā tirgus organizētājs var deleģēt
regulētā tirgus organizētāja padomes apstiprinātajai neatkarīgu ekspertu komitejai, kuras darbību regulē tirgus
organizētāja padomes apstiprināts nolikums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2006.
, 
29.09.2007.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
35.
1
 pants. Sistēmu izturētspēja, bloķēšanas sistēmas un elektroniskā tirdzniecība
(1) Regulētā tirgus organizētājs ievieš efektīvas sistēmas un procedūras un izstrādā noteikumus, lai nodrošinātu,
ka tā tirdzniecības sistēmas ir izturētspējīgas, tām ir pietiekama kapacitāte, kas ļauj apstrādāt rīkojumus un
ziņojumus brīžos, kad to skaits veido ļoti lielu apjomu, tās spēj nodrošināt pienācīgu tirdzniecību saspringtos tirgus
apstākļos, ir pilnībā pārbaudītas un testētas, lai nodrošinātu minēto nosacījumu izpildi, un tām ir efektīvi
komercdarbības nepārtrauktības noteikumi, lai nodrošinātu savu pakalpojumu nepārtrauktību jebkādu savas
tirdzniecības sistēmas darbības kļūmju gadījumā.
(2) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, ka tam ir:
1) rakstveidā noslēgti līgumi ar visām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm, kuras ir tirgus
uzturētāji tā organizētajā regulētajā tirgū;
2) shēmas, lai panāktu, ka ir pietiekami liels skaits ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestāžu, ar kurām
noslēgti līgumi par tirgus uzturētāja funkciju veikšanu tā organizētajā regulētajā tirgū, kurā ir paredzēta prasība
nodrošināt kotējumus par konkurētspējīgām cenām, lai tirgū būtu regulāra un paredzama likviditāte, ja šāda
prasība atbilst tirdzniecības būtībai un mērogam attiecīgajā regulētajā tirgū.
(3) Šā panta otrajā daļā minētajos līgumos norāda vismaz šādu informāciju:
1) tirgus uzturētāja pienākumus attiecībā uz likviditātes nodrošināšanu un, ja nepieciešams, jebkādus citus
pienākumus, kas izriet no piedalīšanās šā panta otrās daļas 2. punktā minētajā shēmā;
2) jebkādu regulētā tirgus piedāvātu atlīdzību, atlaides vai jebkādus citus stimulus tirgus uzturētājam par to, lai
tas nodrošina regulāru un pastāvīgu likviditāti tirgū, un, ja nepieciešams, jebkādas citas tiesības, kas rodas
tirgus uzturētājam no piedalīšanās šā panta otrās daļas 2. punktā minētajā shēmā.
(4) Regulētā tirgus organizētājs uzrauga, lai tirgus uzturētājs ievērotu šā panta otrās daļas 1. punktā minēto līgumu
prasības, un nodrošina to ievērošanu.
(5) Regulētā tirgus organizētājs informē Komisiju par šā panta otrajā daļā minēto līgumu saturu un pēc
pieprasījuma sniedz Komisijai visu tai nepieciešamo informāciju, lai Komisija varētu pārliecināties, ka regulētā tirgus
uzturētājs ievēro šā panta ceturtajā daļā noteikto.
(6) Regulētā tirgus organizētājs izveido efektīvas iekšējās kontroles sistēmas, procedūras un noteikumus, lai tā
organizētajā regulētajā tirgū netiktu pieņemti rīkojumi, kas pārsniedz regulētā tirgus organizētāja noteikto apjomu un
cenu robežvērtības vai kas nepārprotami ir kļūdaini.
(7) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, ka tam ir iespēja uz laiku apstādināt vai ierobežot tirdzniecību, ja īsā
laikposmā notikušas būtiskas finanšu instrumenta cenu svārstības tā organizētajā regulētajā tirgū vai saistītajā tirgū,
un izņēmuma gadījumā atcelt vai labot jebkuru darījumu, kas noslēgts tā organizētajā regulētajā tirgū. Regulētā tirgus
organizētājs nodrošina, ka tirdzniecības apstādināšanas parametrus atbilstoši pielāgo, ņemot vērā dažādu aktīvu
klases un apakšklases likviditāti, tirgus modeļa būtību un lietotāju veidus, un ka tie ir pietiekami, lai izvairītos no
normālas tirdzniecības darbības būtiskiem traucējumiem.
(8) Regulētā tirgus organizētājs paziņo Komisijai tā noteiktos tirdzniecības apstādināšanas parametrus un
konsekventā un salīdzināmā veidā informē Komisiju par jebkādām būtiskām izmaiņām šajos parametros. Saņemto
informāciju par minētajiem parametriem un to izmaiņām Komisija paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei.
Regulētā tirgus organizētājs, kurš ir būtisks no likviditātes viedokļa attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu,
nodrošina, ka tam ir izveidotas nepieciešamās sistēmas un procedūras, lai informētu Komisiju par tirdzniecības
apstādināšanu, lai Komisija koordinētu reakciju visā tirgū kopumā un noteiktu tirdzniecības apstādināšanas lietderību
citās tirdzniecības vietās, kurās tirgo attiecīgo finanšu instrumentu.
35
/
226
(9) Regulētā tirgus organizētājs ievieš efektīvas iekšējās kontroles sistēmas, procedūras un noteikumus, tostarp
pieprasa organizētā regulētā tirgus biedriem vai dalībniekiem veikt atbilstošas algoritmu pārbaudes un testus,
vienlaikus radot apstākļus, kas sekmē un atvieglo minēto algoritmu testēšanu, lai nodrošinātu, ka algoritmiskās
tirdzniecības sistēmas nekaitē normālai tirdzniecības darbībai, un lai pārvaldītu visus normālas tirdzniecības darbības
traucējumus, ko rada vai var radīt algoritmiskās tirdzniecības sistēmas, tostarp sistēmas, kas ierobežo rādītāju —
biedru vai dalībnieku iesniegtie neizpildītie rīkojumi attiecībā pret noslēgto darījumu skaitu —, lai varētu palēnināt
rīkojumu plūsmu, ja pastāv risks, ka tiek sasniegta tirdzniecības sistēmas rīkojumu apstrādes maksimālā kapacitāte,
kā arī ierobežot un uzraudzīt cenas izmaiņas minimālo soli, ko piemēro tirgū.
(10) Regulētā tirgus organizētājs, kas atļauj tiešu elektronisko piekļuvi tā organizētajam regulētajam tirgum, izveido
efektīvas iekšējās kontroles sistēmas, procedūras un pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādu pakalpojumu saviem
klientiem var sniegt tikai tādi regulētā tirgus biedri vai dalībnieki, kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes, kam ir tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus dalībvalstī, un ka tiek noteikti kritēriji attiecībā uz to
personu piemērotību, kurām šādu tiešu elektronisko piekļuvi var piedāvāt, un ka regulētā tirgus biedrs vai dalībnieks
uzņemas atbildību par rīkojumiem un darījumiem, kas iesniegti vai noslēgti, izmantojot šo pakalpojumu. Regulētā
tirgus organizētājs arī nosaka atbilstošus standartus attiecībā uz risku kontroli un tirdzniecības apjomiem, izmantojot
šādu piekļuvi, kā arī, ja nepieciešams, lai no citiem attiecīgā biedra vai dalībnieka rīkojumiem vai darījumiem nošķirtu
rīkojumus vai apstādinātu tirdzniecību, ko veic persona, kas izmanto tiešu elektronisko piekļuvi. Regulētā tirgus
organizētājs ievieš atbilstošus pasākumus, lai apturētu vai pārtrauktu konkrētā biedra vai dalībnieka tiesības piedāvāt
klientiem tiešu elektronisko piekļuvi regulētajam tirgum, ja netiek ievēroti šīs daļas noteikumi.
(11) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, lai tā noteikumi par līdzāsatrašanās pakalpojumiem būtu pārredzami,
taisnīgi un nediskriminējoši.
(12) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, ka tā pakalpojumu komisijas maksas, tostarp maksa par darījumu
izpildi, citas papildu komisijas maksas un visas atlaides, ir pārredzamas, taisnīgas un nediskriminējošas un nerada
stimulu iesniegt, labot vai atcelt rīkojumus vai veikt darījumus tā, ka tiek veicināti neatbilstoši tirdzniecības apstākļi
vai tirgus ļaunprātīga izmantošana. Regulētā tirgus organizētājs piešķir atlaides par tirgus uzturēšanu attiecībā uz
konkrētām akcijām vai uz akciju grozu. Regulētā tirgus organizētājs var koriģēt komisijas maksas apmēru par
atceltiem rīkojumiem atkarībā no tā, cik ilgi rīkojums bijis izvietots tirdzniecības sistēmā, un strukturēt komisijas
maksas apmēru katram finanšu instrumentam, uz ko tā attiecas. Regulētā tirgus organizētājs var piemērot augstāku
komisijas maksu rīkojumiem, kuri vēlāk tiek atcelti, nekā rīkojumiem, kuri tiek izpildīti, un noteikt augstāku maksu
biedriem vai dalībniekiem, kuriem ir proporcionāli vairāk atcelto rīkojumu salīdzinājumā ar izpildītajiem rīkojumiem, kā
arī tiem biedriem vai dalībniekiem, kuri izmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi, lai
atspoguļotu papildus radīto slogu sistēmas veiktspējai.
(13) Regulētā tirgus organizētājs, pamatojoties uz pazīmi vai marķējumu, ko norāda biedri vai dalībnieki, nodrošina
iespēju identificēt rīkojumus, kuru izcelsme saistīta ar algoritmisko tirdzniecību, dažādus algoritmus, kas izmantoti
rīkojumu radīšanai, un attiecīgās personas, kas iesniedz šos rīkojumus. Minēto informāciju regulētā tirgus
organizētājs iesniedz Komisijai pēc tās pieprasījuma.
(14) Regulētā tirgus organizētājs, kura izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika, pēc Komisijas pieprasījuma
sniedz tai datus par regulētajā tirgū iesniegtajiem rīkojumiem (rīkojumu reģistrs vai grāmata) vai nodrošina Komisijai
piekļuvi šiem datiem tādā veidā, lai tai būtu iespēja veikt tirdzniecības uzraudzību.
(15) Detalizētākas prasības šā panta piemērošanai nosaka šādi Eiropas Savienības tieši piemērojamie tiesību
akti:
1) Komisijas 2016. gada 14. jūlija deleģētā regula (ES)  2017/584, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2014/65/ES
 papildina ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prasībām attiecībā uz
tirdzniecības vietu organizāciju (turpmāk — Regula Nr. 2017/584);
2) Komisijas 2016. gada 13. jūnija deleģētā regula (ES)  2017/578, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem
standartiem, kuros precizē prasības par tirgus veidošanas līgumiem un shēmām (turpmāk — Regula
Nr. 2017/578);
3) Komisijas 2016. gada 18. maija deleģētā regula (ES) 
2017/566
, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem
tehniskajiem standartiem par neizpildīto rīkojumu attiecību pret darījumiem nolūkā novērst nesakārtotus
tirdzniecības apstākļus papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu
instrumentu tirgiem;
4) Komisijas 2016. gada 6. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/573
, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem
standartiem par prasībām nodrošināt taisnīgus un nediskriminējošus līdzāsatrašanās pakalpojumus un maksas
struktūras papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem 
36
/
226
struktūras papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem
(turpmāk — Regula Nr.  
2017/573
);
5) Komisijas 2016. gada 26. maija deleģētā regula (ES) 
2017/570
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem
standartiem, lai noteiktu būtisku tirgu no likviditātes viedokļa attiecībā uz paziņojumiem par tirdzniecības
pagaidu pārtraukšanu.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
35.
2
 pants. Finanšu instrumentu cenas izmaiņas minimālais solis
(1) Regulētā tirgus organizētājs nosaka cenas izmaiņas minimālā soļa režīmus tā organizētajos regulētajos tirgos
attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu
instrumentiem, kuri noteikti Komisijas 2016. gada 14. jūlija deleģētajā regulā (ES) 
2017/588
, ar ko Eiropas Parlamenta
un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par cenas izmaiņas minimālā
soļa režīmu attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem un biržā tirgotiem fondiem (turpmāk — Regula Nr. 
2017/588
).
(2) Cenas izmaiņas minimālā soļa režīmus, kas minēti šā panta pirmajā daļā, nosaka:
1) tādus, lai ņemtu vērā viena finanšu instrumenta likviditātes profilu dažādos tirgos un vidējo piedāvājuma
cenas un pieprasījuma cenas starpību, ievērojot vēlmi nodrošināt cenu stabilitāti, bet nepamatoti neierobežojot
turpmāku starpības samazināšanu;
2) pielāgojot cenas izmaiņas minimālo soli atbilstoši katram finanšu instrumentam.
(3) Detalizētākas prasības šā panta piemērošanai nosaka Regula Nr.  
2017/588
.
(4) Regulētā tirgus organizētājs drīkst savietot liela apjoma rīkojumus Regulas Nr. 
600/2014
 4. panta izpratnē par
cenu, kas atbilst savietošanas brīža pirkšanas un pārdošanas piedāvājuma cenas viduspunktam, atkāpjoties no šajā
pantā noteiktās prasības par cenas izmaiņas minimālā soļa režīmu piemērošanu.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019.
 un 
17.06.2020
. likumu, kas stājas spēkā
03.07.2020.
)
35.
3
 pants. Pulksteņu sinhronizācija
(1) Tirdzniecības vieta un tās biedri vai dalībnieki sinhronizē savus pulksteņus, kurus tie izmanto, lai fiksētu
datumu un laiku jebkurai tirdzniecības vietā notikušai darbībai, par kuru nepieciešams ziņot.
(2) Precizitātes līmeni, ar kādu pulksteņi sinhronizējami atbilstoši starptautiskajiem standartiem, nosaka Komisijas
2016. gada 7. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/574
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par uzņēmumu pulksteņu precizitātes līmeni.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
36.pants. Regulētā tirgus organizētāja biedri vai dalībnieki
(1) Regulētā tirgus organizētāja biedrs vai dalībnieks ir persona, kas ir tiesīga veikt darījumus kādā no regulētā
tirgus organizētāja organizētajiem regulētajiem tirgiem. Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, ka regulētā tirgus
organizētāja biedram vai dalībniekam ir iespēja kļūt par regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku ar tiešu
piekļuvi vai ar piekļuvi no attāluma.
(2) Par regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku var kļūt tāda ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai
Komisija izsniegusi licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai, vai kredītiestāde, kurai Komisija izsniegusi licenci
kredītiestādes darbībai un kura šajā likumā noteiktajā kārtībā uzsākusi ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu.
(3) Par regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku var kļūt citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība
vai kredītiestāde, kura savā reģistrācijas valstī ir saņēmusi licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai.
(4) Citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde var kļūt par regulētā tirgus
organizētāja biedru vai dalībnieku:
37
/
226
1) ar tiešu piekļuvi, atverot filiāli;
2) ar piekļuvi no attāluma bez filiāles atvēršanas, ja darījumus regulētā tirgus organizētāja regulētajos tirgos var
veikt no attāluma.
(5) Ārvalstī reģistrēta sabiedrība, kura sniedz ieguldījumu pakalpojumus, var kļūt par regulētā tirgus organizētāja
biedru vai dalībnieku tikai pēc tam, kad tā ir reģistrēta Komisijā šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(6) Pirms tam, kad šā panta trešajā un piektajā daļā minētā ieguldījumu brokeru sabiedrība kļūst par regulētā tirgus
organizētāja biedru vai dalībnieku, regulētā tirgus organizētājs pārliecinās, ka tā izpilda un ievēro šajā likumā noteiktās
kapitāla pietiekamības prasības.
(7) Regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs piešķirt biedra vai dalībnieka statusu arī personai, kura nav minēta šā
panta otrajā un trešajā daļā, bet kura saskaņā ar regulētā tirgus organizētāja apstiprinātajiem kritērijiem ir piemērota un
atbilstoša, kurai ir pietiekams prasmju un kompetences līmenis attiecībā uz tirdzniecību regulētajā tirgū un kurai ir
pietiekami resursi un organizatoriskā struktūra, lai veiktu regulētā tirgus organizētāja biedra vai dalībnieka pienākumus
un garantētu pienācīgus norēķinus par darījumiem.
(8) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina vienādas tiesības visiem regulētā tirgus organizētāja biedriem vai
dalībniekiem. Regulētā tirgus organizētāja biedri vai dalībnieki, slēdzot savstarpējus darījumus regulētajā tirgū, var
neievērot šā likuma 126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
 un 128.
3
 pantā minētās prasības. Regulētā tirgus
organizētāja biedri vai dalībnieki piemēro šīs daļas otrajā teikumā minēto šā likuma pantu prasības attiecībā uz
saviem klientiem, ja, rīkojoties klientu vārdā, izpilda viņu rīkojumus regulētajā tirgū.
(9) Regulētā tirgus organizētājs iesniedz Komisijai regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku sarakstu un
nekavējoties informē Komisiju par sarakstā izdarītajiem grozījumiem un papildinājumiem.
(10) Regulētā tirgus organizētājs paredz regulētā tirgus organizētāja biedriem vai dalībniekiem tiesības darījumu
slēgšanai regulētajā tirgū izraudzīties citu norēķinu sistēmu, nekā piedāvā regulētā tirgus organizētājs.
(11) Šā panta desmitajā daļā minētās tiesības attiecas uz gadījumiem, kad:
1) starp regulētā tirgus organizētāja piedāvāto finanšu instrumentu norēķinu sistēmu un izraudzīto norēķinu
sistēmu pastāv tāda saikne vai mehānisms, kas nodrošina efektīvus un ekonomiskus norēķinus;
2) tehniskie nosacījumi tā darījuma norēķiniem, kurš noslēgts regulētajā tirgū, izmantojot citu norēķinu sistēmu,
nekā piedāvā regulētā tirgus organizētājs, nodrošina pienācīgu finanšu tirgus darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
04.10.2007.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
37.pants. Informācijas par darījumiem ar regulētajos tirgos iekļautiem finanšu instrumentiem sniegšana un
uzglabāšana
(Izslēgts ar 
04.10.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
08.11.2007.
)
38.pants. Informācijas par darījumiem ar finanšu instrumentiem atklāšana
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
39.pants. Regulētā tirgus organizētāja tiesības veikt uzraudzību
(1) Regulētā tirgus organizētājs uzrauga katra tā organizētā regulētā tirgus darbību šajā likumā un regulētā tirgus
organizētāja noteikumos reglamentētajā kārtībā.
(2) Regulētā tirgus organizētājs uzrauga finanšu instrumentu cenu veidošanos tā organizētajos regulētajos tirgos,
kā arī tirdzniecības norisi, lai identificētu regulētā tirgus organizētāja noteikumu pārkāpumus, neatbilstošus
tirdzniecības apstākļus vai rīcību, kura aizliegta saskaņā ar Regulu Nr.  
596/2014
, vai sistēmas traucējumus attiecībā
uz finanšu instrumentu un citus šā likuma un citu normatīvo aktu pārkāpumus.
(3) Regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs pieprasīt un saņemt no tā biedriem vai dalībniekiem informāciju un
dokumentus, kas nepieciešami, lai lemtu par to atbilstību regulētā tirgus organizētāja biedra vai dalībnieka statusam.
38
/
226
(4) 
(Izslēgta ar 
15.10.2009
. likumu.)
(5) Regulētā tirgus organizētājs uzrauga tā organizētajos regulētajos tirgos iekļauto finanšu instrumentu emitentu
darbības atbilstību regulētā tirgus organizētāja apstiprināto regulētā tirgus darbības noteikumu prasībām.
(6) 
(Izslēgta ar 
15.10.2009
. likumu.)
(7) Regulētā tirgus organizētājs nekavējoties informē Komisiju par būtiskiem tā atklātajiem šā likuma, citu
normatīvo aktu un regulētā tirgus organizētāja noteikumu pārkāpumiem, neatbilstošiem tirdzniecības apstākļiem vai
rīcību, kura aizliegta saskaņā ar Regulu Nr.  
596/2014
, vai sistēmas traucējumiem attiecībā uz finanšu instrumentu,
kā arī par šo pārkāpumu sakarā pieņemtajiem lēmumiem.
(7
1
) Informāciju, kas saņemta saskaņā ar šā panta septīto daļu, Komisija paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādei un pārējo dalībvalstu kompetentajām institūcijām. Par rīcību, kura aizliegta saskaņā ar Regulu Nr.  
596/2014
,
Komisija paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei un pārējo dalībvalstu kompetentajām institūcijām, ja ir
pārliecinājusies, ka šāda rīcība ir veikta vai tiek veikta.
(7
2
) Regula Nr.  
2017/565
 nosaka apstākļus, kuros piemērojama šā panta septītajā un 7.
1
 daļā minētā informācijas
sniegšanas prasība.
(7
3
) Regulētā tirgus organizētājs sniedz Komisijai vai attiecīgām tiesībaizsardzības iestādēm nepieciešamo
informāciju visu to faktu un apstākļu noskaidrošanai, kuri attiecas uz iespējamiem Regulas Nr.  
596/2014
pārkāpumiem.
(8) Regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs pieprasīt un regulētā tirgus organizētāja biedriem vai dalībniekiem pēc
šāda pieprasījuma saņemšanas ir pienākums sniegt regulētā tirgus organizētājam tā pieprasīto informāciju par
regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku klientiem (fiziskajām un juridiskajām personām), to finanšu
instrumentu kontiem un naudas kontiem, kas saistīti ar finanšu instrumentu norēķiniem, un veiktajiem darījumiem ar
regulētajā tirgū iekļautiem finanšu instrumentiem, ja šī informācija ir nepieciešama regulētā tirgus organizētājam, lai
pildītu iekšējās informācijas izmantošanas un tirgus manipulāciju novēršanai piešķirtās uzraudzības funkcijas.
Regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs izmantot iesniegto informāciju tikai mērķim, kuram tā pieprasīta.
(9) Par šā panta astotās daļas kārtībā iegūtās informācijas tīšu vai netīšu izpaušanu atklātībai vai personām,
kurām nav tiesību saņemt attiecīgo informāciju, regulētā tirgus organizētāja padomes, valdes locekļi un darbinieki tiek
saukti pie kriminālatbildības likumā noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
29.03.2007.
, 
15.10.2009.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā
18.07.2018.
)
39.
1
 pants. Citā dalībvalstī licencēta regulētā tirgus organizētāja darbība Latvijas Republikā
(1) Citā dalībvalstī reģistrēts regulētā tirgus organizētājs, kas saņēmis licenci regulētā tirgus organizēšanai, ir
tiesīgs veikt darbību Latvijas Republikā, lai veicinātu Latvijas Republikā reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību un
kredītiestāžu piekļuvi šim regulētajam tirgum.
(2) Citā dalībvalstī reģistrēts regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs uzsākt šā panta pirmajā daļā minēto darbību
Latvijas Republikā pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi attiecīgu paziņojumu no regulētā tirgus organizētāja izcelsmes
valsts uzraudzības institūcijas.
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt regulētā tirgus organizētāja izcelsmes valsts uzraudzības institūcijai
identificējošus datus par to Latvijas Republikā reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestādi vai citu
personu, kas ir šajā valstī licencēta regulētā tirgus organizētāja biedri vai dalībnieki.
(4) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
39.
2
 pants. Latvijas Republikā licencēta regulētā tirgus organizētāja darbība citā dalībvalstī
(1) Latvijas Republikā reģistrēts regulētā tirgus organizētājs, kas saņēmis licenci regulētā tirgus organizēšanai, ir
tiesīgs veikt darbību citā dalībvalstī, lai veicinātu šajā dalībvalstī reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību un
kredītiestāžu piekļuvi šim regulētajam tirgum.
39
/
226
(2) Latvijas Republikā reģistrēts regulētā tirgus organizētājs, kas vēlas uzsākt darbību kādā no dalībvalstīm,
iesniedz Komisijai iesniegumu, kurā norāda šo valsti.
(3) Iesniegumu par darbības uzsākšanu citā dalībvalstī Komisija izskata 30 dienu laikā no iesnieguma
saņemšanas dienas un par savu lēmumu informē regulētā tirgus organizētāju un attiecīgās dalībvalsts uzraudzības
institūciju. Regulētā tirgus organizētājs var uzsākt darbību, kad Komisija ir informējusi attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūciju.
(4) Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasījuma nosūta identificējošus datus par to
ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestādi vai citu personu, kas ir reģistrētas šajā dalībvalstī un kas ir Latvijas
Republikā licencēta regulētā tirgus organizētāja biedri vai dalībnieki.
(5) Lai nodrošinātu norēķinus par darījumiem regulētajā tirgū, regulētā tirgus organizētājam ir tiesības slēgt
vienošanās par piekļuvi tīrvērtes centram, centrālajam darījumu partnerim vai norēķinu sistēmai citā dalībvalstī.
Komisija var ierobežot šādu vienošanos noslēgšanu tikai gadījumā, ja tā var pierādīt, ka šie pasākumi traucē
pienācīgai regulētā tirgus darbībai. Komisija ņem vērā sistēmu pārraudzību un uzraudzību, ko veic citas tīrvērtes un
norēķinu sistēmu pārraudzības vai uzraudzības institūcijas.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā
20.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
39.
3
 pants. Sadarbība ar centrālajiem darījumu partneriem attiecībā uz tīrvērtes un norēķinu kārtību
(1) Lai nodrošinātu norēķinus par darījumiem regulētajā tirgū neatkarīgi no Regulas Nr.  
648/2012
 III, IV vai
V sadaļā noteiktā, regulētā tirgus organizētājam ir tiesības slēgt vienošanās par piekļuvi tīrvērtes iestādei, centrālajam
darījumu partnerim vai norēķinu sistēmai citā dalībvalstī.
(2) Neatkarīgi no Regulas Nr.  
648/2012
 III, IV vai V sadaļā noteiktā Komisija var ierobežot šādu vienošanos
noslēgšanu tikai gadījumā, kad tā pierāda, ka šie pasākumi traucē pienācīgai regulētā tirgus darbībai, ņemot vērā šā
likuma 133.
12
 panta otrās daļas nosacījumus attiecībā uz norēķinu sistēmām. Komisija ņem vērā sistēmu pārraudzību
un uzraudzību, ko veic citas tīrvērtes un norēķinu sistēmu pārraudzības un uzraudzības institūcijas.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
40.pants. Regulētā tirgus organizētāja uzraudzība
(1) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina Komisiju (pēc tās pieprasījuma) ar tā tirdzniecības sistēmā esošo
informāciju, ar regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku un regulētajā tirgū iekļauto finanšu instrumentu
emitentu iesniegto informāciju, kā arī ar jebkuru citu informāciju, kas Komisijai nepieciešama uzraudzības nolūkos.
(2) Komisijai ir tiesības pārbaudīt regulētā tirgus organizētāja darbību, tai skaitā veikt regulētā tirgus organizētāja
iekšējās pārbaudes. Komisijai ir tiesības iepazīties ar visiem regulētā tirgus organizētāja dokumentiem,
grāmatvedības reģistriem un datu bāzēm, kā arī izdarīt izrakstus no tiem, izgatavot norakstus (kopijas).
(3) Pēc Komisijas motivēta rakstveida pieprasījuma regulētā tirgus organizētājs iesniedz Komisijai dokumentu
norakstus (kopijas) vai citu ar regulētā tirgus organizētāja darbību saistītu informāciju.
(4) Komisijai ir tiesības piedalīties regulētā tirgus organizētāja akcionāru (dalībnieku) sapulcēs, ierosināt sasaukt
regulētā tirgus organizētāja pārvaldes institūciju sēdes un noteikt tajās izskatāmos jautājumus, kā arī piedalīties šajās
sēdēs bez balsstiesībām.
(5) Komisijai ir tiesības pilnībā vai daļēji atcelt regulētā tirgus organizētāja pārvaldes institūciju lēmumus, kas
saistīti ar šā likuma 27.pantā noteikto pienākumu izpildi vai regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļu
iecelšanu, ja šie lēmumi neatbilst likumiem, citiem normatīvajiem aktiem vai regulētā tirgus organizētāja statūtiem,
noteikumiem vai iekšējiem aktiem, vai kas var būtiski ietekmēt regulētā tirgus organizētāja finansiālo stāvokli.
(6) Komisija ir atbildīga par sadarbību ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām, lai nodrošinātu regulētā tirgus
organizētāju uzraudzību.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
40
/
226
40.
1
 pants. Citā dalībvalstī licencēta regulētā tirgus organizētāja uzraudzība
(1) Ja citā dalībvalstī reģistrēts regulētā tirgus organizētājs, kas darbojas Latvijas Republikā, veic darbības, kuras
ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu instrumentu tirgu regulējošiem normatīvajiem aktiem,
Komisija par to nekavējoties informē izcelsmes valsts uzraudzības institūciju un lūdz novērst konstatētos
pārkāpumus, kā arī informēt to par veiktajiem pasākumiem.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrēts regulētā tirgus organizētājs, kas darbojas Latvijas Republikā, turpina veikt
darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu instrumentu tirgu regulējošiem
normatīvajiem aktiem, vai ja dalībvalsts uzraudzības institūcijas veiktie pasākumi izrādās neefektīvi, Komisija par to
informē izcelsmes valsts uzraudzības institūciju un veic pasākumus, lai šādus pārkāpumus novērstu. Šo darbību
ietvaros Komisija ir tiesīga līdz pārkāpumu novēršanai aizliegt attiecīgajam regulētā tirgus organizētājam turpināt
darbību Latvijas Republikā. Komisija par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šā likuma 147.panta prasībām informē
Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.
(3) Komisija ir tiesīga vērsties pie Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes ar lūgumu izskatīt citā dalībvalstī
reģistrēta tirgus organizētāja pārkāpumu.
(4) Par šā panta otrajā daļā veiktajiem pasākumiem vai noteikto aizliegumu Komisija informē attiecīgo regulētā
tirgus organizētāju.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā
18.07.2018.
)
II nodaļa
Finanšu instrumentu iekļaušana regulētajos tirgos
(Nodaļa 
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
41.pants. Vispārīgās prasības finanšu instrumentu iekļaušanai regulētajos tirgos
(1) Regulētajos tirgos var iekļaut finanšu instrumentus, kuru atsavināšana nav ierobežota.
(2) 
(Izslēgta ar 
26.05.2016
. likumu)
(3) Lai pārvedamus vērtspapīrus iekļautu regulētajā tirgū, emitents vai persona, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru
iekļaušanu regulētajā tirgū, iesniegumam pievieno prospektu, kas sagatavots atbilstoši šā likuma, Regulas Nr.
2017/1129
 un citu tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu par prospektu saturu prasībām, kā arī reģistrēts
Komisijā.
(4) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(5) Prasības citu finanšu instrumentu iekļaušanai regulētajā tirgū nosaka attiecīgais regulētā tirgus organizētājs.
Prasībām attiecībā uz atvasināto finanšu instrumentu un atvasināto preču instrumentu iekļaušanu regulētajā tirgū
jābūt tādām, kas nodrošina, ka atvasinātā instrumenta līguma noteikumi pieļauj precīzu cenas noteikšanu un efektīvu
norēķinu nosacījumus.
(6) Lēmumu par finanšu instrumentu iekļaušanu regulētajos tirgos pieņem regulētā tirgus organizētāja valde,
pamatojoties uz emitenta vai tās personas iesniegumu, kura lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū.
(7) Pārvedamu vērtspapīru, kas ir iekļauts vienā regulētajā tirgū, bez emitenta piekrišanas var iekļaut citā
regulētajā tirgū. Tā regulētā tirgus organizētājs, kurā pārvedams vērtspapīrs iekļauts bez emitenta piekrišanas, par to
informē emitentu. Šajā gadījumā emitents tiek atbrīvots no pienākuma saskaņā ar šā likuma D sadaļas II un III
nodaļas prasībām sniegt informāciju tam regulētā tirgus organizētājam, kura regulētajā tirgū pārvedams vērtspapīrs
iekļauts bez emitenta piekrišanas.
(8) Ja pārvedamu vērtspapīru, kas ir iekļauts regulētajā tirgū, bez emitenta piekrišanas sāk tirgot daudzpusējā
tirdzniecības sistēmā, emitents tiek atbrīvots no pienākuma atklāt informāciju daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, ja
sistēmas organizētājs ir noteicis prasības informācijas atklāšanai.
(9) Ja pārvedamu vērtspapīru iekļaušana regulētajā tirgū tiek lūgta Latvijā, prospektu sagatavo valsts valodā.
41
/
226
(10) Prospektu sagatavošanas, apstiprināšanas, publicēšanas un izplatīšanas kārtību nosaka Regula Nr.
2017/1129
.
(11) Pēc tam kad pieņemts lēmums par pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, regulētā tirgus
organizētājs nekavējoties ievieto lēmuma un prospekta tekstu savā mājaslapā internetā.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.05.2016.
, 
21.06.2018.
 un 
12.12.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
06.01.2020.
)
42.pants. Prasības akciju un tām pielīdzināmu pārvedamu vērtspapīru, kas nodrošina līdzdalību
komercsabiedrības kapitālā, iekļaušanai oficiālajā sarakstā
(1) Akcijas un tām pielīdzināmus pārvedamus vērtspapīrus, kas nodrošina līdzdalību komercsabiedrību kapitālā
(turpmāk — akcijas), iekļauj oficiālajā sarakstā, ja:
1) tajā iekļaujamo akciju prognozējamā tirgus kapitalizācija dienā, kad regulētā tirgus organizētājs pieņem
lēmumu par akciju iekļaušanu oficiālajā sarakstā, ir vismaz 1 000 000 
euro
. Gadījumos, kad oficiālajā sarakstā
iekļaujamo akciju tirgus kapitalizāciju nav iespējams prognozēt, akciju iekļaušana šajā sarakstā pieļaujama, ja
akciju sabiedrības apmaksātais pamatkapitāls un rezerves (tostarp peļņa vai zaudējumi) pēdējā pārskata gada
laikā kopumā ir vismaz 1000000 
euro
;
2) akciju sabiedrība ir darījusi publiski pieejamus gada pārskatus vismaz par trim pēdējiem pārskata gadiem;
3) iesniegums iekļaušanai oficiālajā sarakstā iesniegts par visām attiecīgās kategorijas akcijām.
(2) Ja iekļaušana regulētā tirgus oficiālajā sarakstā notiek pēc publiskā piedāvājuma, attiecīgo akciju tirdzniecību
var uzsākt tikai pēc sākotnējās izvietošanas beigu dienas.
(3) Ja akciju publiskais piedāvājums nenotiek ar regulētā tirgus starpniecību, akcijas var iekļaut oficiālajā sarakstā
tikai tad, ja iekļaušanai šajā sarakstā piesaka vismaz 25 procentus no tā parakstītā kapitāla daļas, kuru pārstāv
attiecīgās kategorijas akcijas.
(4) Ja akciju publiskais piedāvājums notiek ar regulētā tirgus organizētāja starpniecību, akcijas var iekļaut
oficiālajā sarakstā, ja iekļaušanai šajā sarakstā piesaka vismaz 25 procentus no tā parakstītā kapitāla daļas, kuru
pārstāv attiecīgās kategorijas akcijas, vai arī regulētā tirgus organizētājam ir pamats uzskatīt, ka, pastāvot pat
zemākai procentuālajai attiecībai, pēc iekļaušanas oficiālajā sarakstā šo akciju tirgus darbosies pietiekami aktīvi.
(5) Regulētā tirgus organizētājam ir tiesības noteikt papildu prasības un stingrākus kritērijus akciju iekļaušanai
oficiālajā sarakstā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2006.
, 
13.01.2011.
, 
19.09.2013.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā
18.07.2018.
)
43.pants. Prasības obligāciju un citu parāda vērtspapīru iekļaušanai oficiālajā sarakstā
(1) Obligācijas un citus parāda vērtspapīrus var iekļaut oficiālajā sarakstā, ja kopējais aizņēmuma apjoms nav
mazāks par 200000 
euro
. Šo prasību nepiemēro nepārtrauktu emisiju gadījumā, ja nav noteikts aizņēmuma apjoms.
(2) Regulētā tirgus organizētājs var pieņemt lēmumu par šā panta pirmās daļas prasībām neatbilstošu parāda
vērtspapīru iekļaušanu oficiālajā sarakstā pēc tam, kad pārliecinājies, ka attiecīgajiem parāda vērtspapīriem būs
pietiekami aktīvs tirgus.
(3) Konvertējamas vai apmaināmas obligācijas, kā arī jebkurus parāda vērtspapīrus ar papildu tiesībām iegūt
akcijas var iekļaut oficiālajā sarakstā tikai tad, ja ar minētajām obligācijām vai vērtspapīriem saistītās akcijas jau ir
iekļautas tā paša vai cita regulētā tirgus organizētāja oficiālajā sarakstā.
(4) Parāda vērtspapīrus var iekļaut oficiālajā sarakstā, ja iesniegums par to iekļaušanu attiecas uz visiem
attiecīgās emisijas parāda vērtspapīriem. Šo prasību var nepiemērot attiecībā uz Latvijas Republikas emitētajiem
parāda vērtspapīriem.
(5) Ja iekļaušana oficiālajā sarakstā notiek pēc publiskā piedāvājuma, attiecīgo parāda vērtspapīru tirdzniecību var
uzsākt tikai pēc sākotnējās izvietošanas beigu dienas. Šo noteikumu nepiemēro segto obligāciju emisijas gadījumā
un nepārtrauktu emisiju gadījumā, ja sākotnējās izvietošanas beigu diena nav noteikta. 
42
/
226
(6) Regulētā tirgus organizētājam ir tiesības noteikt papildu prasības un stingrākus kritērijus obligāciju un citu
parāda vērtspapīru iekļaušanai oficiālajā sarakstā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2006.
, 
13.01.2011.
, 
19.09.2013.
, 
21.06.2018.
 un 
27.05.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
23.06.2021.
)
44.pants. Prospekta saturs
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
44.
1
 pants. Pamatprospekta sagatavošana un reģistrācija
(1) 
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
(2) Pamatprospektu reģistrē Komisijā saskaņā ar šā likuma 48.panta prasībām.
(3) 
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
(4) 
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2015.
 un 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
44.
2
pants. Informācijas iekļaušana atsauces veidā
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
44.
3
pants. Prospekts, kas sastāv no atsevišķiem dokumentiem
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
45.pants. Prospekta papildinājumi
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
46.pants. Atbildība par prospektā iekļauto informāciju
(1) Prospektu apstiprina emitenta akcionāru (dalībnieku) sapulce vai tās pilnvarota pārvaldes institūcija vai
amatpersona.
(2) Par prospekta saturu ir atbildīga emitenta pārvaldes institūcija vai persona, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru
iekļaušanu regulētajā tirgū, un galvotājs (ja tāds ir).
(3) Prospektā norāda par tajā iekļautās informācijas patiesumu atbildīgo personu vārdu, uzvārdu un amatu vai
juridisko personu nosaukumu, juridisko adresi un reģistrācijas numuru. Prospektā iekļauj arī katras šādas personas
paziņojumu par to, ka, pēc šīs personas rīcībā esošajām ziņām, prospektā iekļautā informācija atbilst patiesajiem
apstākļiem, kā arī par to, ka netiek noklusēti fakti, kas varētu ietekmēt prospektā iekļautās informācijas nozīmi.
(4) Ja persona nav atbildīga par visu prospektā iekļauto informāciju, prospektā norāda, par kuru tā daļu attiecīgā
persona ir atbildīga.
(5) Ieguldītājs, ceļot prasību tiesā vispārējā kārtībā, var pieprasīt zaudējumu atlīdzināšanu no prospektā
norādītajām personām, kuras ir atbildīgas par tajā iekļautās informācijas patiesumu, ja prospektā iekļautas nepatiesas
vai nepilnīgas informācijas dēļ viņš cietis zaudējumus.
(6) No prospektā norādītajām atbildīgajām personām ieguldītājs nevar pieprasīt zaudējumu atlīdzināšanu, ja viņš
savu izvēli ir izdarījis, pamatojoties tikai uz kopsavilkumu vai tā tulkojumu, izņemot gadījumus, kad kopsavilkums ir
maldinošs, ir pretrunā ar pārējām prospekta daļām vai ja tas kopā ar pārējām prospekta daļām nesniedz galveno
informāciju, kas ļauj ieguldītājam lemt par vērtspapīru iegādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
)
43
/
226
47.pants. Prospekta sagatavošanas pienākuma izņēmumi
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
48.pants. Prospekta reģistrācija
(1) Prospektu reģistrē Komisija. Lai reģistrētu prospektu, emitents vai persona, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru
iekļaušanu regulētajā tirgū, iesniedz Komisijai iesniegumu, kuram pievieno:
1) divus prospekta oriģināleksemplārus un prospekta tekstu elektroniskā veidā;
2) emitenta pilnvarotas pārvaldes institūcijas lēmumu par attiecīgo pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu
regulētajā tirgū;
3) 
(izslēgts ar 
22.03.2012
. likumu)
.
(1
1
) 
(Izslēgta ar 
26.05.2016
. likumu)
(2) Iesniegumā norāda:
1) emitenta reģistrācijas numuru, vietu un iestādi, firmu, juridisko adresi, tālruņa numuru, kā arī e-pasta adresi
(ja tāda ir);
2) regulētā tirgū iekļaujamo pārvedamu vērtspapīru veidu, kategoriju, kopējo skaitu un viena pārvedama
vērtspapīra nominālvērtību;
3) regulētā tirgus organizētāja firmu, juridisko adresi, tālruņa numuru, kā arī e-pasta adresi (ja tāda ir) un tā
regulētā tirgus nosaukumu, kurā emitents vai persona, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā
tirgū, vēlas iekļaut pārvedamus vērtspapīrus;
4) valstis, kurās pārvedamus vērtspapīrus vēlas iekļaut regulētajā tirgū.
(3) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(5) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(6) Lēmumu par prospekta reģistrāciju vai par reģistrācijas atteikumu izsniedz emitentam vai personai, kas lūdz
pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū un ir iesniegusi Komisijai iesniegumu par prospekta reģistrāciju.
(7) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
22.03.2012.
, 
26.05.2016.
, 
21.06.2018.
 un 
12.12.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
06.01.2020.
)
48.
1
pants. Prospekta, pamatprospekta un reģistrācijas dokumenta derīgums
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
49.pants. Prospektu savstarpēja atzīšana un paziņošanas kārtība
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
49.
1
 pants. Valodu lietošana
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
49.
2
pants. Ārvalstīs reģistrētu emitentu sagatavotu prospektu atzīšana
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
44
/
226
50.pants. Iesnieguma par finanšu instrumentu iekļaušanu regulētajā tirgū izskatīšana
(1) Emitents vai persona, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, iesniedz attiecīgā regulētā
tirgus organizētājam iesniegumu par finanšu instrumentu iekļaušanu regulētajā tirgū ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc
prospekta reģistrācijas Komisijā.
(2) Regulētā tirgus organizētājs 10 dienu laikā no dienas, kad emitents vai persona, kas lūdz pārvedamu
vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, iesniegusi iesniegumu, pieņem lēmumu par finanšu instrumentu iekļaušanu
regulētajā tirgū. Minētajā termiņā regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs pieprasīt no emitenta vai personas, kas lūdz
pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, papildu informāciju saskaņā ar noteikumiem par attiecīgā regulētā
tirgus darbību. Šādā gadījumā 10 dienu termiņu skaita no dienas, kad papildu informācija iesniegta regulētā tirgus
organizētājam.
(3) Lēmumu par dalībvalstī reģistrēta emitenta pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū regulētā tirgus
organizētājs pieņem tikai pēc tam, kad prospekts reģistrēts Komisijā vai regulētā tirgus organizētājs saņēmis
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas vai regulētā tirgus organizētāja apliecinājumu par prospekta reģistrāciju.
(4) Regulētā tirgus organizētāja lēmumu par atteikumu iekļaut finanšu instrumentus regulētajā tirgū var pārsūdzēt
Komisijā 30 dienu laikā no lēmuma saņemšanas dienas.
(5) Lēmumā par finanšu instrumentu (izņemot ieguldījumu fondu vai alternatīvo ieguldījumu fondu ieguldījumu
apliecības) iekļaušanu regulētajā tirgū regulētā tirgus organizētājs norāda šādu informāciju:
1) datumu, kurā prospekts reģistrēts Komisijā (ja saskaņā ar likumu emitentam vai personai, kas lūdz
pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, ir pienākums sagatavot prospektu);
2) emitenta firmu un juridisko adresi;
3) emitenta reģistrācijas vietu un numuru;
4) finanšu instrumentu veidu, kategoriju, nominālvērtību un emisijas apjomu.
(6) Lēmumā par ieguldījumu fondu vai alternatīvo ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecību iekļaušanu regulētajā
tirgū norāda šādu informāciju:
1) datumu, kurā ieguldījumu fonds vai alternatīvo ieguldījumu fonds reģistrēts Komisijā;
2) ieguldījumu fonda vai alternatīvo ieguldījumu fonda veidu un nosaukumu;
3) ieguldījumu fondu pārvaldošās sabiedrības vai alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieka firmu un juridisko
adresi;
4) ieguldījumu fonda vai alternatīvo ieguldījumu fonda emitēto ieguldījumu apliecību skaitu, ieguldījumu fonda
daļas vērtību (atvērtajam fondam) vai nominālvērtību (slēgtajam fondam) lēmuma pieņemšanas dienā.
(7) Lēmumā par citā dalībvalstī reģistrēta emitenta pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū papildus
norāda tās atbildīgās institūcijas vai regulētā tirgus organizētāja firmu, juridisko adresi, tālruņa numuru un mājas lapas
adresi internetā, kurš pieņēmis lēmumu par prospekta reģistrāciju.
(8) Lēmumu par finanšu instrumentu iekļaušanu regulētajā tirgū regulētā tirgus organizētājs nekavējoties nosūta
emitentam vai personai, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, un centrālajam vērtspapīru
depozitārijam, kas nodrošina norēķinus par regulētajā tirgū noslēgtiem darījumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.07.2013.
, 
26.05.2016.
, 
14.09.2017.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā
18.07.2018.
)
51.pants. Prospekta izplatīšanas kārtība
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
52.pants. Regulētajā tirgū iekļaujamo pārvedamu vērtspapīru reklamēšana
45
/
226
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
53.pants. Finanšu instrumentu tirdzniecības uzsākšana
(1) Pārvedamu vērtspapīru tirdzniecību regulētajā tirgū drīkst uzsākt ne agrāk kā trīs dienas pēc tam, kad
prospekts ievietots attiecīgā regulētā tirgus organizētāja mājas lapā internetā.
(2) Finanšu instrumentu tirdzniecību regulētajā tirgū drīkst uzsākt tikai pēc to iegrāmatošanas centrālajā
vērtspapīru depozitārijā.
(3) 
(Izslēgta ar 
14.09.2017
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.09.2017.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
54.pants. Pienākumi kapitālsabiedrībai, kuras pārvedami vērtspapīri iekļauti regulētajā tirgū
(1) Kapitālsabiedrības pārvaldes institūcijas nodrošina vienādu attieksmi pret visām personām, kurām pieder viena
veida un vienas kategorijas pārvedami vērtspapīri.
(1
1
) Šā panta otrā, 2.
1
, sestā, desmitā, vienpadsmitā, divpadsmitā un trīspadsmitā daļa attiecas uz
kapitālsabiedrību, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū.
(1
2
) Šā likuma 54.
2
, 54.
3
, 54.
4
, 54.
5
 un 54.
6
 pants attiecas uz akciju sabiedrību, kuras akcijas ir iekļautas
regulētajā tirgū, un tās akcionāriem.
(2) Lai akcionāri varētu izmantot savas tiesības, akciju sabiedrības valde nodrošina, ka šīs sabiedrības
akcionāriem ir pieejama visa informācija un sniegtie dati ir patiesi. Akciju sabiedrības valde nodrošina vismaz ar
informāciju par:
1) akcionāru sapulces vietu, laiku un darba kārtību, kopējo balsstiesīgo akciju skaitu un akcionāru tiesībām
piedalīties akcionāru sapulcē. Kopā ar paziņojumu par akcionāru sapulces sasaukšanu akciju sabiedrības
valde akcionāriem nodrošina pilnvaras veidlapu;
2) dividenžu piešķiršanu un izmaksu;
3) jaunu akciju emisiju, tajā skaitā par kārtību, kādā notiek akciju piešķiršana, parakstīšanās uz šīm akcijām,
akciju konversija, kā arī atteikšanās no šīm akcijām, ja emisijas noteikumi paredz pirmtiesību izmantošanas
iespējas;
4) izraudzīto depozitāriju vai tam pielīdzināmu institūciju, ar kuras starpniecību personas, kurām pieder akcijas,
var īstenot savas tiesības;
5) jebkurām pārmaiņām tiesībās, kas nostiprinātas šīs sabiedrības dažādas kategorijas akcijās, tajā skaitā
atvasinātajos finanšu instrumentos, kuri nodrošina pieeju emitenta akcijām. Šajā punktā minēto informāciju
sniedz nekavējoties.
(2
1
) Paziņojumu par akcionāru sapulces sasaukšanu izplata ne vēlāk kā trīsdesmitajā dienā pirms sapulces
dienas.
(2
2
) Lai pieņemtu lēmumu par pamatkapitāla palielināšanu, kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības
akcionāru sapulce ar divu trešdaļu klātesošo akcionāru balsu vairākumu var nolemt, ka paziņojumu par akcionāru
sapulces sasaukšanu izplata vēlāk nekā norādīts šā panta 2.
1
 daļas termiņā, vai var lemt par statūtu grozījumiem,
kas paredz, ka paziņojumu par akcionāru sapulces sasaukšanu izplata vēlāk, nekā norādīts šā panta 2.
1
 daļas
termiņā, vienlaikus pastāvot šādiem nosacījumiem:
1) attiecīgā akcionāru sapulce notiek ne agrāk kā desmitajā kalendāra dienā pēc tās sasaukšanas;
2) tiek veikti Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā
norādītie agrīnas intervences pasākumi vai kredītiestādei vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir iecelts
pilnvarnieks;
46
/
226
3) pamatkapitāla palielināšana ir nepieciešama, lai neiestātos noregulējuma nosacījumi.
(3) Lai personas, kurām pieder parāda vērtspapīri, varētu izmantot savas tiesības, kapitālsabiedrības, kuras
parāda vērtspapīri iekļauti regulētajā tirgū, valde nodrošina, ka šīs sabiedrības izcelsmes dalībvalstī ir pieejama visa
informācija un sniegtie dati ir patiesi. Kapitālsabiedrības valde nodrošina vismaz ar informāciju par:
1) to personu sapulces vietu, laiku un darba kārtību, kurām pieder parāda vērtspapīri, un šo personu tiesībām
piedalīties sapulcē. Kapitālsabiedrības valde katrai personai, kurai pieder parāda vērtspapīri un kura ir tiesīga
balsot šādu personu sapulcē, kopā ar paziņojumu par sapulci nodrošina pilnvarojuma veidlapu (papīra vai, ja
iespējams, elektroniskā formā), kā arī nodrošina to, ka pilnvarojuma veidlapa ir pieejama arī pēc tam, kad
sniegts paziņojums par sapulci;
2) procentu izmaksām;
3) jaunu parāda vērtspapīru emisiju, tajā skaitā par kārtību, kādā notiek parakstīšanās uz jaunemitējamiem
parāda vērtspapīriem, kā arī atteikšanās no šiem vērtspapīriem, ja emisijas noteikumi paredz pirmtiesību
izmantošanas iespējas;
4) parāda vērtspapīru konversijas un maiņas, kā arī atmaksāšanas noteikumiem;
5) izraudzīto depozitāriju vai tam pielīdzināmu institūciju, ar kuras starpniecību personas, kurām pieder parāda
vērtspapīri, var īstenot savas tiesības;
6) jebkurām pārmaiņām tiesībās, kas nostiprinātas šīs kapitālsabiedrības dažādas kategorijas parāda
vērtspapīros, tajā skaitā par pārmaiņām noteikumos, kas var netieši ietekmēt minētās tiesības, it īpaši tās,
kuras izriet no izmaiņām aizņēmuma noteikumos vai procentu likmēs.
(4) Regulētā tirgus organizētājs ir tiesīgs noteikt papildu prasības, kas jāievēro kapitālsabiedrībai, kuras pārvedami
vērtspapīri ir iekļauti regulētā tirgus organizētāja oficiālajā sarakstā vai citos regulētā tirgus organizētāja regulētajos
tirgos, ņemot vērā šā likuma 3.
3
 panta prasības.
(5) Šā panta otrajā, 2.
1
 un trešajā daļā noteikto informāciju kapitālsabiedrības valde izplata saskaņā ar šā likuma
64.
2
 panta prasībām. Kapitālsabiedrības, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, valde ir atbrīvota no Komerclikumā
noteiktā pienākuma publicēt paziņojumu par akcionāru sapulces sasaukšanu Komerclikumā noteiktajā kārtībā.
(6) Vismaz 14 dienas pirms akcionāru sapulces kapitālsabiedrības valde vai persona, kura saskaņā ar likumu ir
tiesīga sasaukt un sasauc sapulci, šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā nosūta oficiālajai regulētās informācijas
centralizētās glabāšanas sistēmai (turpmāk — oficiālā glabāšanas sistēma) akcionāru sapulces darba kārtības
jautājumos pieņemamo lēmumu projektus, tajā skaitā lēmumu projektus, kurus iesnieguši akcionāri.
(7) Kapitālsabiedrība, kuras parāda vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētajā tirgū, nekavējoties dara zināmu
atklātībai informāciju par jaunu parāda vērtspapīru emisiju un ar tiem saistītām garantijām vai nodrošinājumiem. Šīs
daļas prasības neattiecas uz starptautisko publisko tiesību subjektu, kura dalībnieks ir vismaz viena dalībvalsts.
(8) Šā panta otrajā un trešajā daļā minēto informāciju kapitālsabiedrība var nosūtīt akcionāriem vai personām,
kurām pieder parāda vērtspapīri, izmantojot elektroniskos līdzekļus, ja par to ir pieņemts lēmums akcionāru sapulcē
un ievērotas šādas prasības:
1) tiek izmantoti tādi elektroniskie līdzekļi, kurus akcionāri vai personas, kas ir netieši ieguvušas līdzdalību
kapitālsabiedrībā, vai personas, kam pieder parāda vērtspapīri, var izmantot neatkarīgi no to reģistrācijas
valsts vai dzīvesvietas;
2) tiek noteikta kārtība, kādā kapitālsabiedrība nodrošina, ka akcionāri vai personas, kas ir tiesīgas izmantot
balsstiesības, vai personas, kam pieder parāda vērtspapīri, saņem informāciju;
3) akcionāriem vai personām, kas ir netieši ieguvušas līdzdalību kapitālsabiedrībā, kam ir tiesības iegūt,
atsavināt vai izmantot balsstiesības, un personām, kam pieder parāda vērtspapīri, nosūta rakstveida
pieprasījumu, lai saņemtu šo personu piekrišanu attiecībā uz elektronisko līdzekļu izmantošanu informācijas
nosūtīšanai. Ja 30 dienu laikā kapitālsabiedrība nesaņem atteikumu, tiek uzskatīts, ka minētās personas ir
devušas piekrišanu. Piekrišana neliedz iespēju akcionāram jebkurā laikā pieprasīt, lai informācija tiek sūtīta
rakstveidā;
47
/
226
4) izdevumi par informācijas pārsūtīšanu, izmantojot elektroniskos līdzekļus, tiek sadalīti vienādi uz visām
personām, kurām pieder viena veida un vienas kategorijas pārvedami vērtspapīri.
(9) Gadījumos, kad uz sapulci aicina tikai tās personas, kam pieder pārvedami vērtspapīri, kuru vienas vienības
nominālvērtība ir vismaz 100 000 
euro
 vai, ja parāda vērtspapīru vērtība ir izteikta citā valūtā, nevis 
euro
, to vienas
vienības nominālvērtība ir līdzvērtīga 100 000 
euro
 ekvivalentam, emitents par sapulces vietu var izvēlēties jebkuru
dalībvalsti ar nosacījumu, ka personām, kurām pieder parāda vērtspapīri, dalībvalstī ir pieejama visa nepieciešamā
informācija.
(9
1
) Šā panta devītās daļas noteikumi par akcionāru sapulces vietas izvēli attiecas arī uz tām personām, kam
pieder pārvedami vērtspapīri, kuru vienas vienības nominālvērtība ir vismaz 50 000 
euro
 vai, ja parāda vērtspapīru
vērtība ir izteikta citā valūtā, nevis 
euro
, to vienas vienības nominālvērtība ir vismaz 50 000 
euro
 ekvivalents, un šie
vērtspapīri pirms 2010.gada 31.decembra ir iekļauti regulētajā tirgū Eiropas Savienībā līdz dienai, kad šie vērtspapīri
tiek dzēsti. Šie noteikumi ir spēkā, ja emitenta izraudzītajā dalībvalstī personām, kurām pieder minētie parāda
vērtspapīri, ir pieejama visa nepieciešamā informācija.
(10) Šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā izplatītajā paziņojumā par akcionāru sapulces sasaukšanu papildus
informācijai, kas noteikta Komerclikumā, norāda:
1) kārtību, ko akcionāriem nepieciešams ievērot, lai varētu piedalīties un balsot akcionāru sapulcē, tajā skaitā
informāciju par:
a) akcionāru tiesībām iekļaut jautājumus akcionāru sapulces darba kārtībā, iesniegt apspriešanai lēmumu
projektus un uzdot jautājumus par akcionāru sapulces darba kārtības jautājumiem, kā arī normatīvajos
aktos noteikto šo tiesību izmantošanas termiņu. Paziņojumā par akcionāru sapulces sasaukšanu var
norādīt tikai akcionāru tiesību izmantošanas termiņu, ja detalizētāka informācija par šīm tiesībām ir
pieejama akciju sabiedrības norādītajā mājaslapā internetā, uz kuru paziņojumā tiek dota atsauce,
b) balsošanas kārtību uz pilnvaras pamata, īpaši — par balsošanai izmantojamām veidlapām un veidu,
kādā akcionārs, ievērojot Elektronisko dokumentu likumu, var iesniegt akciju sabiedrībai elektronisko
paziņojumu par sava pārstāvja iecelšanu, ja kapitālsabiedrības statūtos ir noteikta pārstāvja iecelšanas
noformēšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus,
c) kārtību, kādā notiek balsošana pa pas
tu vai izmantojot elektroniskos līdzekļus, ja šādi balsošanas veidi
paredzēti akciju sabiedrības statūtos;
2) ieraksta datumu un paskaidrojumu, ka tikai personas, kas ir akcionāri ieraksta datumā, ir tiesīgas piedalīties
akcionāru sapulcē;
3) vietu un veidu, kādā akcionāri var saņemt šā panta vienpadsmitās daļas 3. un 4.punktā minētos
dokumentus;
4) adresi, kur mājaslapā internetā pieejama šā panta vienpadsmitajā daļā minētā informācija.
(11) Likumā noteiktajos termiņos 30 dienu periodā pirms akcionāru sapulces un akcionāru sapulces dienā akciju
sabiedrība mājaslapā internetā, kura norādīta paziņojumā par akcionāru sapulces sasaukšanu, akcionāriem nodrošina
pieeju vismaz:
1) informācijai par paziņojumu par akcionāru sapulces sasaukšanu;
2) informācijai par akciju sabiedrības kopējo akciju skaitu un kopējo balsstiesīgo akciju skaitu paziņojuma
izplatīšanas dienā. Ja sabiedrības pamatkapitāls sastāv no vairāku kategoriju akcijām, tad norāda informāciju
arī par katras kategorijas akciju skaitu;
3) sabiedrības rīcībā esošajiem lēmumu projektiem vai tās institūcijas, kura akcionāru sapulci sasauc,
paskaidrojumiem par tiem akcionāru sapulces darba kārtības jautājumiem, kuros nav paredzēts pieņemt
lēmumus;
4) veidlapām, kuras izmanto, lai nobalsotu uz pilnvaras pamata. Ja veidlapu tehnisku iemeslu dēļ nav
iespējams ievietot mājaslapā internetā, akciju sabiedrība norāda veidu, kādā akcionārs to var saņemt. Akciju
sabiedrība nodrošina, ka veidlapas ir pieejamas bez maksas ikvienam akcionāram, kurš tās pieprasa.
48
/
226
(12) Akciju sabiedrība pēc akcionāru sapulces nekavējoties šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā izplata
informāciju par akcionāru sapulcē pieņemtajiem lēmumiem.
(13) 14 dienu laikā pēc akcionāru sapulces akciju sabiedrība mājaslapā internetā, kura norādīta paziņojumā par
akcionāru sapulces sasaukšanu, ievieto informāciju par balsošanas rezultātiem tādā apmērā, kas apliecina, ka katrs
lēmums ir pieņemts ar nepieciešamo balsu vairākumu. Pēc akcionāra pieprasījuma sabiedrība norādītajā mājaslapā
internetā sniedz arī balsošanas rezultātos ietverto informāciju par kopējo piedalījušos balsstiesīgo akciju skaitu, par
katru lēmumu nodoto balsu skaitu atbilstoši balsstiesīgo akciju skaitam un ar nodotajām balsīm akcionāru sapulcē
pārstāvētā balsstiesīgā pamatkapitāla daļu, kā arī par katru lēmumu nodoto “par” un “pret” balsu skaitu.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
26.02.2009.
, 
15.10.2009.
, 
13.01.2011.
,
22.03.2012.
, 
09.07.2013.
, 
19.09.2013.
, 
11.06.2015.
, 
26.05.2016.
, 
15.12.2016.
, 
21.09.2017.
, 
14.09.2017.
, 
21.06.2018.
un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
54.
1
 pants. Revīzijas komiteja
(Izslēgts ar 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
54.
2
 pants. Kārtība, kādā iesniedzami lēmumu projekti par akcionāru sapulces darba kārtībā iekļautajiem
jautājumiem un ierosinātajiem papildu jautājumiem
(1) Akcionāriem septiņu dienu laikā no dienas, kad izplatīts paziņojums par akcionāru sapulces sasaukšanu, ir
tiesības iesniegt lēmumu projektus par akcionāru sapulces darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem. Akcionāriem ir
tiesības iesniegt lēmumu projektus par akcionāru sapulces darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem sapulces laikā, ja
visi šā panta kārtībā akcionāru sapulcei iesniegtie lēmumu projekti ir izskatīti un noraidīti.
(2) Akcionāriem, kas ierosina papildu jautājumu iekļaušanu akcionāru sapulces darba kārtībā, ir pienākums
iesniegt institūcijai, kura akcionāru sapulci sasauc, lēmumu projektus par jautājumiem, kuru iekļaušanu sapulces
darba kārtībā tie ierosina, vai paskaidrojumu par tiem jautājumiem, kuros nav paredzēts pieņemt lēmumus.
(3) Akciju sabiedrība nekavējoties pēc šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto lēmumu projektu saņemšanas
ievieto tos mājaslapā internetā, kura norādīta paziņojumā par akcionāru sapulces sasaukšanu, un oficiālajā
glabāšanas sistēmā. Ja par akcionāru ierosināto papildu darba kārtības jautājumu nav paredzēts pieņemt lēmuma
projektu, mājaslapā internetā, kura norādīta paziņojumā par akcionāru sapulces sasaukšanu, un oficiālajā glabāšanas
sistēmā ievieto informāciju par akcionāru sapulces darba kārtībā iekļauto papildu darba kārtības jautājumu un
paskaidrojumu par tā iekļaušanu darba kārtībā.
(
15.10.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
54.
3
 pants. Akcionāra piedalīšanās akcionāru sapulcē
(1) Tiesības piedalīties akcionāru sapulcē ir tiem akcionāriem, kuriem ieraksta datumā pieder akcijas.
(2) Kārtību, kādā akciju sabiedrība akcionāru saraksta sastādīšanai noskaidro akcionārus, kuriem ieraksta datumā
pieder akcijas, nosaka centrālais vērtspapīru depozitārijs.
(3) Akciju sabiedrība statūtos var paredzēt akcionāriem tiesības:
1) piedalīties un balsot akcionāru sapulcē, izmantojot elektroniskos līdzekļus;
2) balsot pa pastu par akcionāru sapulces darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem, savu balsojumu akciju
sabiedrībai nosūtot pirms akcionāru sapulces.
(4) Ja akciju sabiedrība ir paredzējusi šā panta trešajā daļā minētās tiesības, tā statūtos nosaka prasības
akcionāru identifikācijai un kārtību, kādā akcionāri var izmantot šīs tiesības.
(5) Ja akciju sabiedrības statūtos paredzēta iespēja pirms attiecīgās sapulces balsot pa pastu par akcionāru
sapulces darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem:
1) akcionārs var balsot pa pastu, sākot ar trīspadsmito dienu pirms akcionāru sapulces;
2) akcionāru sapulce ir tiesīga pieņemt lēmumus tikai tajos darba kārtības jautājumos, kuri izsludināti šā
49
/
226
likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā;
3) akcionāru iekļauj akcionāru sarakstā, kuru saskaņā ar Komerclikumu sastāda valde pirms akcionāru
sapulces atklāšanas, ja akcionāra balsojums saņemts ne vēlāk kā dienu pirms paredzētās akcionāru sapulces.
(
15.10.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
54.
4
 pants. Akcionāru pārstāvju iecelšana un atsaukšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus
(1) Akciju sabiedrība statūtos var noteikt, ka akcionāriem ir tiesības noformēt saviem pārstāvjiem pilnvaras,
iesniegt tās akciju sabiedrībai, kā arī atsaukt pārstāvjus, izmantojot elektroniskos līdzekļus.
(2) Ja statūti akcionāriem paredz šā panta pirmajā daļā minētās tiesības, akciju sabiedrība nodrošina, ka:
1) statūtos ir noteikta kārtība, kādā akcionāri var noformēt pilnvaru kā elektronisko dokumentu saskaņā ar
Elektronisko dokumentu likuma prasībām un iesniegt to elektroniski;
2) tiek ieviesta elektronisko dokumentu aprite atbilstoši Elektronisko dokumentu likuma prasībām;
3) akciju sabiedrība var pārbaudīt, ka ir izmantots drošs elektroniskais paraksts atbilstoši Elektronisko
dokumentu likuma prasībām;
4) var precīzi noteikt datumu un laiku, kad pilnvara parakstīta un iesniegta akciju sabiedrībai.
(
15.10.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
54.
5
 pants. Strīdu izskatīšanas kārtība
Strīdus starp akcionāriem un akciju sabiedrību, kuri saistīti ar lēmumu projektu iesniegšanu un iekļaušanu
akcionāru sapulces darba kārtībā, akcionāru pārstāvju iecelšanu, akcionāru vai to pārstāvju piedalīšanos un
balsošanu akcionāru sapulcē, risina Komerclikumā noteiktajā kārtībā.
(
15.10.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
54.
6
 pants. Īpaši noteikumi dokumentu noformēšanai padomes un valdes locekļu ievēlēšanai
(1) Ja akcionārs vai akcionāru grupa iesniedz priekšlikumu par vienu vai vairākiem saviem virzītajiem padomes
locekļa kandidātiem, akciju sabiedrība reģistrē no akcionāra vai akcionāru grupas saņemto priekšlikumu, norādot
informāciju par akcionāru vai akcionāriem, kas priekšlikumu iesniedz, un informāciju par katru izvirzīto padomes
locekļa kandidātu. Saņemtais priekšlikums ir reģistrējams neatkarīgi no tā, vai šī informācija saņemta rakstveidā vai
mutvārdos, un neatkarīgi no tā, cik dienas pirms akcionāru sapulces norises dienas tā ir saņemta.
(2) Ja akcionāru sapulcē tiek ievēlēti akciju sabiedrības padomes locekļi, akciju sabiedrībai ir pienākums
nodrošināt, lai akcionāru sapulces protokolā tiek norādīta vismaz šāda informācija:
1) informācija, kas identificē katru akcionāru vai akcionāru grupā esošo akcionāru, kurš izvirzījis katru konkrēto
padomes locekļa kandidātu. Minēto informāciju norāda arī tadā gadījumā, ja attiecīgā akcionāra vai akcionāru
grupas virzītais padomes locekļa kandidāts akciju sabiedrības padomē netiek ievēlēts;
2) informācija par katra akcionāra balsojumu "par" vai "pret" padomes locekļa ievēlēšanu;
3) informācija par katru padomes locekļa kandidātu nodoto balsu skaitu un akcionāriem, kuri balsoja par
attiecīgo kandidātu, norādot arī par katru padomes locekļa kandidātu katra akcionāra nodoto balsu skaitu.
(3) Ja akciju sabiedrības padomes sēdē tiek ievēlēti akciju sabiedrības valdes locekļi, akciju sabiedrībai ir
pienākums nodrošināt, lai akciju sabiedrības padomes sēdes protokolā papildus tām prasībām, kas noteiktas
Komerclikumā, tiek norādīta vismaz šāda informācija:
1) informācija, kas identificē katru padomes locekli, kurš izvirzījis konkrēto valdes locekļa kandidātu. Minēto
informāciju norāda arī tādā gadījumā, ja attiecīgā padomes locekļa virzītais valdes locekļa kandidāts akciju
sabiedrības valdē netiek ievēlēts;
50
/
226
2) informācija par katra padomes locekļa balsojumu "par" vai "pret" valdes locekļu ievēlēšanu;
3) informācija par katru valdes locekļa kandidātu nodoto balsu skaitu, norādot padomes locekļus, kuri balsoja
par attiecīgo kandidātu.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
55.pants. Finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšana un to izslēgšana no regulētā tirgus
(1) Tiesības apturēt finanšu instrumentu tirdzniecību vai izslēgt finanšu instrumentus no regulētā tirgus, izņemot
gadījumus, kad šāda apturēšana vai izslēgšana varētu nopietni kaitēt ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus
darbībai, ir regulētā tirgus organizētājam, ja emitents nepilda finanšu instrumentu tirgu regulējošo normatīvo aktu
prasības par obligātās informācijas atklāšanu vai saskaņā ar šā likuma 28. pantu regulētā tirgus organizētāja izdoto
noteikumu prasības vai arī emitenta stāvoklis ir kļuvis tāds, ka tas apdraud ieguldītāju intereses.
(1
1
) Ja regulētā tirgus organizētājs pieņem lēmumu par finanšu instrumenta tirdzniecības apturēšanu vai finanšu
instrumenta izslēgšanu no regulētā tirgus, tas, ja nepieciešams atbalstīt minētā finanšu instrumenta apturēšanas vai
izslēgšanas mērķu sasniegšanu, vienlaikus lemj arī par šā likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un
10. punktā minēto tādu atvasināto instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no regulētā tirgus, kuri ir
saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas uz to.
(2) Par regulētā tirgus organizētāja lēmumu par finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai finanšu
instrumentu izslēgšanu no regulētā tirgus var iesniegt sūdzību Komisijā 30 dienu laikā no lēmuma saņemšanas
dienas.
(3) 
(Izslēgta ar 
31.03.2022
. likumu)
(4) Finanšu instrumentus no regulētā tirgus var izslēgt, pamatojoties uz iesniegumu, kas saņemts no emitenta vai
personas, kura lūdza pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū.
(5) Lēmumu par finanšu instrumenta un kādu ar to saistīto atvasināto instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai
izslēgšanu no regulētā tirgus tā organizētājs nekavējoties publisko un informē Komisiju par šāda lēmuma pieņemšanu.
(5
1
) Ja tiek apturēta finanšu instrumenta un kādu ar to saistīto atvasināto instrumentu tirdzniecība vai tie tiek
izslēgti no regulētā tirgus, Komisija pieprasa finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no
tirdzniecības vietas arī citos regulētajos tirgos, DT sistēmās, OT sistēmās un sistemātiskajos internalizētājos Latvijas
Republikā, kur tiek tirgoti tie paši finanšu instrumenti un šā likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un
10. punktā minētie atvasinātie finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas uz to,
ja apturēšanas vai izslēgšanas pamatā ir aizdomas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, akciju atpirkšanas
piedāvājumu vai iekšējās informācijas par emitentu vai finanšu instrumentu neatklāšanu, pārkāpjot Regulas Nr. 
596/2014
 7. un 17. pantu, izņemot gadījumu, kad šāda apturēšana vai izslēgšana varētu radīt būtisku kaitējumu
ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus darbībai.
(5
2
) Ja Komisija atbilstoši šajā pantā noteiktajam ir saņēmusi informāciju par regulētā tirgus organizētāja lēmumu
par finanšu instrumenta tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no tā regulētā tirgus vai ja Komisija pati ir pieņēmusi
šādu lēmumu, tā publisko lēmumu un informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un citu dalībvalstu uzraudzības
institūcijas. Ja saskaņā ar šā panta 5.
1
 daļu Komisija pieņēmusi lēmumu nepieprasīt, lai tiek apturēta tirdzniecība vai
izslēgts no tirdzniecības vietas finanšu instruments vai atvasinātais instruments, kas minēts šā likuma 3. panta otrās
daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā un kas attiecas vai atsaucas uz minēto finanšu instrumentu, tā nosūta
informāciju Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei un citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām un pievieno attiecīgu
paskaidrojumu.
(5
3
) Ja Komisija no citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas ir saņēmusi informāciju par finanšu instrumenta
tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no regulētā tirgus, Komisija pieprasa finanšu instrumentu tirdzniecības
apturēšanu vai izslēgšanu no tirdzniecības vietas arī citos regulētajos tirgos, DT sistēmās, OT sistēmās un
sistemātiskajos internalizētājos Latvijas Republikā, kur tiek tirgoti tādi paši finanšu instrumenti un šā likuma 3. panta
otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā minētie atvasinātie finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar attiecīgo finanšu
instrumentu vai atsaucas uz to, ja apturēšanas vai izslēgšanas pamatā ir aizdomas par tirgus ļaunprātīgu
izmantošanu, akciju atpirkšanas piedāvājumu vai iekšējās informācijas par emitentu vai finanšu instrumentu
neatklāšanu, pārkāpjot Regulas Nr.  
596/2014
 7. un 17. pantu, izņemot gadījumu, kad šāda apturēšana vai izslēgšana
varētu radīt būtisku kaitējumu ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus darbībai.
51
/
226
(5
4
) Detalizētākas prasības šā panta piemērošanai nosaka Komisijas 2016. gada 24. maija deleģētā regula (ES)
2017/569
, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšanu
un atcelšanu papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 (turpmāk — Regula Nr.  
2017/569
),
Komisijas 2017. gada 15. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/1005
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz formātu un termiņiem, kas izmantojami paziņojumiem un publikācijām par finanšu instrumentu
tirdzniecības pārtraukšanu un atcelšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par
finanšu instrumentu tirgiem (turpmāk — Regula Nr.  
2017/1005
) un Regula Nr.  
2017/565
.
(6) Ja akciju sabiedrības akcijas vai kapitālsabiedrības parāda vērtspapīri tiek izslēgti no regulētā tirgus emitenta
vainas dēļ, jo emitents nav pildījis šā likuma vai regulētā tirgus organizētāja noteikumus, ar lēmumu par akciju vai
parāda vērtspapīru izslēgšanu no regulētā tirgus saistītos strīdus starp akcionāriem un akciju sabiedrību vai starp
personām, kurām pieder parāda vērtspapīri, un kapitālsabiedrību risina normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.09.2017.
, 
21.06.2018.
, 
20.06.2019.
 un 
31.03.2022
.
likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem
"Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk.
Pārejas noteikumu 73. punktu)
55.
1
pants. Komisijas tiesības
(1) Lai nodrošinātu šīs nodaļas noteikumu ievērošanu, Komisijai papildus Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
likumā un šajā likumā noteiktajām tiesībām ir tiesības:
1) pieprasīt personām, kuras lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, prospektā ietvert papildu
informāciju, ja tas vajadzīgs ieguldītāju aizsardzībai;
2) pieprasīt personām, kuras lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, un personām, kuras
kontrolē tās vai kuras tās kontrolē, sniegt Komisijas funkciju pildīšanai nepieciešamo informāciju un
dokumentus;
3) pieprasīt to personu, kuras lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, revidentiem un
vadītājiem, kā arī finanšu starpniekiem, kas pilnvaroti lūgt pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū,
sniegt Komisijas funkciju pildīšanai nepieciešamo informāciju un dokumentus;
4) apturēt pārvedamu vērtspapīru tirdzniecības uzsākšanu vai to tirdzniecību uz laiku līdz 10 darba dienām, ja
Komisijai ir tiesisks pamats uzskatīt, ka tiek pārkāptas vai var tikt pārkāptas šā likuma D sadaļas II nodaļas
prasības;
5) aizliegt vai apturēt sludinājumus par akciju pārdošanu uz laiku līdz 10 darbdienām, ja Komisijai ir pamats
uzskatīt, ka pārkāptas šā likuma D sadaļas II nodaļas prasības;
6) aizliegt publisko piedāvājumu, ja Komisija konstatē, ka pārkāptas šā likuma D sadaļas II nodaļas prasības,
vai ja Komisijai ir pamats uzskatīt, ka tās varētu tikt pārkāptas;
7) apturēt vai lūgt attiecīgos regulētos tirgus apturēt tirdzniecību regulētajā tirgū līdz 10 darba dienām, ja
Komisijai ir tiesisks pamats uzskatīt, ka tiek pārkāptas vai var tikt pārkāptas šā likuma D sadaļas II nodaļas
prasības;
8) aizliegt tirdzniecību regulētajā tirgū, ja Komisija konstatē, ka tiek pārkāptas šā likuma D sadaļas II nodaļas
prasības;
9) darīt zināmu atklātībai faktu, ka emitents nespēj izpildīt savus pienākumus;
10) apturēt reģistrēšanai iesniegtā prospekta pārbaudi vai apturēt vai ierobežot atļauju veikt tirdzniecību
regulētajā tirgū, ja Komisija izmanto pilnvaras piemērot aizliegumu vai ierobežojumu, ievērojot Regulas Nr.
600/2014
 42. pantu, līdz šāda aizlieguma vai ierobežojuma atcelšanai;
11) atteikties reģistrēt uz laiku līdz pieciem gadiem prospektu, ko sagatavojusi konkrētā persona, kura lūdz
pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, ja minētā persona atkārtoti pārkāpusi šā likuma un Regulas
Nr. 
2017/1129
 noteikumus.
(2) Pēc pārvedamu vērtspapīru iekļaušanas regulētajā tirgū Komisijai ir tiesības:
52
/
226
1) pieprasīt, lai emitents atklāj visu būtisko informāciju, kas var ietekmēt regulētajā tirgū iekļauto pārvedamo
vērtspapīru novērtējumu, un tādējādi nodrošināt ieguldītāju aizsardzību vai nevainojamu tirgus darbību;
2) izslēgt vai lūgt attiecīgā regulētā tirgus organizētāju izslēgt pārvedamus vērtspapīrus no regulētā tirgus, ja
emitenta stāvoklis ir tāds, ka tirdzniecība būtu neizdevīga ieguldītāju interesēm;
3) veikt uzraudzību, lai nodrošinātu, ka emitenti, kuru pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, izpilda
normatīvajos aktos paredzētos pienākumus, ka vienāda informācija tiek sniegta visiem ieguldītājiem un
emitents vienādi izturas pret visām personām, kurām pieder vērtspapīri un kuras ir vienādā stāvoklī, visās
dalībvalstīs, kurās izteikts publiskais piedāvājums vai pārvedami vērtspapīri iekļauti regulētajā tirgū;
4) veikt pārbaudes, lai kontrolētu atbilstību šā likuma D sadaļas II nodaļas prasībām, kā arī, ja nepieciešams,
saskaņā ar normatīvo aktu prasībām vērsties attiecīgajā tiesu iestādē vai sadarboties ar citām iestādēm.
(3) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
12.12.2019
. likumu)
(5) Komisijai ir tiesības publicēt informāciju par veiktajiem uzraudzības pasākumiem, piemērotajām sankcijām un
administratīvajiem pasākumiem pret emitentu vai personu, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā
tirgū, par normatīvo aktu prasību pārkāpšanu, izņemot gadījumus, kad šāda informācijas atklāšana var radīt nopietnus
traucējumus finanšu tirgū vai izraisīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
26.05.2016.
, 
12.12.2019.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā
20.10.2021.
 Grozījums par vārdu "Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likums" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar
vārdiem "Latvijas Bankas likums" (attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
II
1
 nodaļa
Revīzijas komiteja
(Nodaļa 
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
2
 pants. Vispārīgas prasības revīzijas komitejai
(1) Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū (turpmāk šajā nodaļā —
kapitālsabiedrība), izveido revīzijas komiteju. Revīzijas komiteja darbojas atbilstoši šajā likumā un Regulā Nr.
537/2014
 noteiktajām prasībām.
(2) Kapitālsabiedrība nodrošina revīzijas komitejas darbībai nepieciešamos finanšu un citus resursus, kā arī šīs
komitejas pieprasīto informāciju, kas tai nepieciešama savu uzdevumu izpildei.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
3
 pants. Revīzijas komitejas uzdevumi
(1) Revīzijas komitejai ir šādi uzdevumi:
1) uzraudzīt kapitālsabiedrības gada pārskata un, ja kapitālsabiedrība sagatavo konsolidēto gada pārskatu, —
konsolidētā gada pārskata sagatavošanas procesu un sniegt kapitālsabiedrības padomei, bet, ja
kapitālsabiedrībai nav padomes, — tās akcionāru (dalībnieku) sapulcei priekšlikumus gada pārskata un
konsolidētā gada pārskata ticamības un objektivitātes nodrošināšanai;
2) uzraudzīt kapitālsabiedrības iekšējās kontroles, riska pārvaldības un iekšējās revīzijas sistēmas darbības
efektivitāti, ciktāl tā attiecas uz gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu ticamības un objektivitātes
nodrošināšanu, un sniegt priekšlikumus attiecīgās sistēmas trūkumu novēršanai;
3) uzraudzīt kapitālsabiedrības gada pārskata un, ja kapitālsabiedrība sagatavo konsolidēto gada pārskatu, —
konsolidētā gada pārskata revīzijas (pārbaudes) norisi. Lai uzraudzītu šajā punktā minētās revīzijas
(pārbaudes) norisi, revīzijas komiteja ņem vērā arī Finanšu ministrijas (kā kompetentās iestādes saskaņā ar
53
/
226
Revīzijas pakalpojumu likumu) veiktajā revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas
pārbaudē (inspekcijā) izdarītos un Finanšu ministrijas mājaslapā internetā publicētos secinājumus par
kapitālsabiedrības ieceltā zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības (turpmāk arī —
zvērināts revidents) profesionālās darbības kvalitāti;
4) pārbaudīt un uzraudzīt, vai kapitālsabiedrības ieceltais zvērināts revidents pirms kapitālsabiedrības gada
pārskata un, ja kapitālsabiedrība sagatavo konsolidēto gada pārskatu, — pirms konsolidētā gada pārskata
revīzijas (pārbaudes) uzsākšanas un tās veikšanas laikā ievēro Revīzijas pakalpojumu likumā noteiktās
neatkarības un objektivitātes prasības, Regulas Nr. 
537/2014
 6.panta noteikumus par sagatavošanos minētās
revīzijas (pārbaudes) veikšanai un neatkarības apdraudējuma novērtēšanu un šīs regulas 5.pantā noteiktos ar
revīziju (pārbaudi) nesaistītu pakalpojumu sniegšanas aizliegumus;
5) informēt kapitālsabiedrības padomi, bet, ja kapitālsabiedrībai nav padomes, — tās akcionāru (dalībnieku)
sapulci par kapitālsabiedrības gada pārskata un, ja kapitālsabiedrība sagatavo konsolidēto gada pārskatu, —
par konsolidētā gada pārskata revīzijā (pārbaudē) zvērināta revidenta izdarītajiem secinājumiem un sniegt
viedokli par to, kā šī revīzija (pārbaude) ir veicinājusi kapitālsabiedrības sagatavotā gada pārskata un
konsolidētā gada pārskata ticamību un objektivitāti, kā arī informēt par to, kāda ir bijusi revīzijas komitejas
nozīme šajā procesā;
6) nodrošināt zvērinātu revidentu kandidātu atlases procesu kapitālsabiedrībā saskaņā ar Regulas Nr. 
537/2014
16.pantu un ieteikt kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei zvērināta revidenta kandidātu revīzijas
pakalpojuma sniegšanai, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar minētās regulas 16.panta 8.punktu
kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulce ir izveidojusi citu struktūru, kuras uzdevums ir sniegt
kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei ieteikumu kapitālsabiedrības zvērināta revidenta izvēlei.
(2) Revīzijas komiteja pilda arī Regulā Nr. 
537/2014
 revīzijas komitejai noteiktos uzdevumus.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
4
 pants. Revīzijas komitejas tiesības
(1) Revīzijas komitejai papildus Regulā Nr. 
537/2014
 noteiktajām tiesībām ir šādas tiesības:
1) pieprasīt un saņemt no kapitālsabiedrības valdes un zvērināta revidenta, kā arī no iekšējā audita dienesta,
revidenta iekšējās revīzijas veikšanai vai kapitālsabiedrības kontroliera (ja tādi ir) informāciju un dokumentus,
kas nepieciešami, lai revīzijas komiteja varētu izpildīt šajā likumā un Regulā Nr. 
537/2014
 noteiktos
uzdevumus;
2) piedalīties kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcēs;
3) sniegt kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei un padomei (ja tāda ir izveidota) viedokli un
ziņojumus par revīzijas komitejas kompetencē esošajiem jautājumiem.
(2) Šā panta pirmās daļas 1.punktā minētajām institūcijām, struktūrvienībām un personām ir pienākums sniegt
revīzijas komitejai vai tās locekļiem informāciju, kas nepieciešama šīs komitejas uzdevumu izpildei, ja revīzijas
komitejas pieprasītā konkrētā informācija ir saistīta ar šīs komitejas uzdevumu veikšanu.
(3) Revīzijas komiteja patstāvīgi pieņem lēmumus saistībā ar šā likuma 55.
3
 pantā un Regulā Nr. 
537/2014
 tai
noteiktajiem uzdevumiem.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
5
 pants. Revīzijas komitejas papildu uzdevumi un kapitālsabiedrības pārvaldes institūciju rīcība saistībā
ar revīzijas komitejas ikgadējo ziņojumu
(1) Papildus šā likuma 55.
3
 pantā noteiktajiem uzdevumiem revīzijas komiteja veic arī šādus uzdevumus:
1) ne retāk kā reizi gadā sniedz kapitālsabiedrības padomei, bet, ja kapitālsabiedrībai nav padomes, — tās
akcionāru (dalībnieku) sapulcei rakstveida ziņojumu par savu darbību un šai komitejai noteikto uzdevumu
izpildi (turpmāk — revīzijas komitejas ikgadējais ziņojums);
2) ziņo kapitālsabiedrības padomei, bet, ja kapitālsabiedrībai nav padomes, — tās akcionāru (dalībnieku)
54
/
226
sapulcei par konstatētajiem trūkumiem un pārkāpumiem (ja tādi bijuši) kapitālsabiedrības gada pārskata un
konsolidētā gada pārskata sagatavošanas un revīzijas (pārbaudes) procesā, kā arī iekšējās kontroles, riska
pārvaldības un iekšējās revīzijas sistēmas efektivitātē saistībā ar šo pārskatu kvalitātes nodrošināšanu;
3) nekavējoties ziņo kapitālsabiedrībai, ja ir konstatēts, ka zvērināta revidenta kvalifikācija vai profesionālā
pieredze nav pietiekama kvalitatīvas revīzijas (pārbaudes) veikšanai vai ka zvērināts revidents nav ievērojis
Revīzijas pakalpojumu likumā noteiktās neatkarības prasības.
(2) Ja kapitālsabiedrībai ir padome, tā savā ziņojumā kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei, kuru
padome sagatavo saskaņā ar Komerclikuma 175.pantu, iekļauj arī savu vērtējumu par revīzijas komitejas darbību, kā
arī pievieno šim ziņojumam revīzijas komitejas ikgadējo ziņojumu.
(3) Ja kapitālsabiedrībai nav padomes, tad revīzijas komitejas ikgadējo ziņojumu izskata tajā kapitālsabiedrības
akcionāru (dalībnieku) sapulcē, kuras darba kārtībā ir paredzēta tā kapitālsabiedrības gada pārskata un konsolidētā
gada pārskata (ja tādu sagatavo) apstiprināšana, par kuru ir sniegts revīzijas komitejas ikgadējais ziņojums.
(4) Kapitālsabiedrības padomei, bet, ja kapitālsabiedrībai nav padomes, — tās akcionāru (dalībnieku) sapulcei ir
pienākums kā krietnam un rūpīgam saimniekam izvērtēt revīzijas komitejas ikgadējo ziņojumu un pieņemt lēmumu
par turpmāko rīcību.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
6
 pants. Revīzijas komitejas sastāvs un struktūra
(1) Revīzijas komiteja ir koleģiāla institūcija, kuru ievēlē kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē un kura
sastāv vismaz no trim locekļiem, no kuriem vismaz viens ir kapitālsabiedrības padomes (ja tāda ir izveidota) loceklis
un pārējie ir kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē ievēlēti citi locekļi.
(2) Revīzijas komiteja savā darbībā un lēmumu pieņemšanā ir objektīva un neatkarīga. Revīzijas komitejas
loceklis pilda savus pienākumus godprātīgi un neapdraud revīzijas komitejas neatkarību.
(3) Revīzijas komitejas locekļu vairākums ir neatkarīgi. Revīzijas komitejas loceklis ir neatkarīgs, ja uz viņu
neattiecas neviens no šādiem apstākļiem:
1) līdzdalība (lielāka par 20 procentiem kapitāldaļu vai balsstiesīgo akciju) kapitālsabiedrībā vai tās kontrolētajā
komercsabiedrībā (meitas sabiedrībā);
2) pastāv vai pēdējo triju gadu laikā ir pastāvējušas darba tiesiskās attiecības ar šo kapitālsabiedrību;
3) laulība, radniecība vai svainība līdz otrajai pakāpei ar šīs kapitālsabiedrības valdes locekli vai akcionāru
(dalībnieku), kura līdzdalība šajā kapitālsabiedrībā ir ne mazāka par 20 procentiem;
4) cita veida personiska vai mantiska ieinteresētība, kas varētu apdraudēt viņa neatkarību un ko par tādu
atzinusi kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulce.
(4) Par revīzijas komitejas locekli var būt tikai rīcībspējīga fiziskā persona, kurai ir nevainojama reputācija un nav
atņemtas tiesības veikt komercdarbību. Personai ir nevainojama reputācija, ja uz to neattiecas neviens no šādiem
apstākļiem:
1) persona ar tādu tiesas spriedumu vai prokurora priekšrakstu par sodu, kas stājies spēkā un kļuvis
neapstrīdams, ir atzīta par vainīgu tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanā (neatkarīgi no sodāmības dzēšanas
vai noņemšanas);
2) persona ir saukta pie kriminālatbildības par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, bet pieņemts lēmums par
kriminālprocesa izbeigšanu uz nereabilitējoša pamata.
(5) Par revīzijas komitejas locekli nedrīkst būt:
1) kapitālsabiedrības valdes loceklis, zvērināts revidents, kas kapitālsabiedrībai sniedz revīzijas pakalpojumu
vai ir tai sniedzis šo pakalpojumu pēdējo triju gadu laikā pirms kandidēšanas uz revīzijas komitejas locekļa
amatu, kapitālsabiedrības prokūrists vai komercpilnvarnieks;
55
/
226
2) kapitālsabiedrības kontrolētās komercsabiedrības (meitas sabiedrības) valdes loceklis vai cita persona,
kurai ir tiesības pārstāvēt šo kontrolēto komercsabiedrību (meitas sabiedrību).
(6) Revīzijas komitejas loceklis nedrīkst uzticēt savu pienākumu pildīšanu citai personai.
(7) Revīzijas komitejas locekļu vairākums ir ar zināšanām nozarē, kurā darbojas kapitālsabiedrība. Vismaz vienam
revīzijas komitejas loceklim ir augstākā izglītība ekonomikas, vadības vai finanšu jomā un ne mazāk kā triju gadu
atbilstoša profesionālā pieredze gada pārskata un konsolidētā gada pārskata sagatavošanā vai šo pārskatu revīzijas
(pārbaudes) veikšanā vai arī attiecīgais revīzijas komitejas loceklis ir zvērināts revidents.
(8) Kapitālsabiedrības statūtos var paredzēt papildu ierobežojumus vai prasības revīzijas komitejas loceklim.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
7
 pants. Revīzijas komitejas locekļu ievēlēšana un atsaukšana
(1) Revīzijas komiteja tiek ievēlēta kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē uz laiku, kas nav ilgāks par
trim gadiem. Kapitālsabiedrības statūtos var noteikt īsāku revīzijas komitejas darbības (pilnvaru) termiņu.
(2) Persona, kas kandidē uz revīzijas komitejas locekļa amatu, rakstveidā apliecina piekrišanu ieņemt revīzijas
komitejas locekļa amatu un norāda, ka attiecībā uz šo personu nepastāv nekādi šā likuma 55.
6
 panta ceturtajā un
piektajā daļā minētie ierobežojošie apstākļi un kapitālsabiedrības statūtos papildus noteiktie ierobežojošie apstākļi (ja
tādi ir), kas neļautu šai personai ieņemt revīzijas komitejas locekļa amatu. Revīzijas komitejas locekļa amata
kandidāts, kas tiek virzīts kā neatkarīgais revīzijas komitejas loceklis, rakstveidā papildus apliecina, ka uz viņu
neattiecas neviens no šā likuma 55.
6
 panta trešajā daļā minētajiem apstākļiem.
(3) Kapitālsabiedrības akcionāram vai akcionāru grupai, kurai ir ne mazāk par pieciem procentiem no balsstiesīgā
kapitāla, ir tiesības izvirzīt vienu revīzijas komitejas locekļa amata kandidātu. Katrs izvirzītais revīzijas komitejas
locekļa amata kandidāts ir iekļaujams revīzijas komitejas locekļu vēlēšanu sarakstā.
(4) Balsošana notiek par visiem sarakstā iekļautajiem revīzijas komitejas locekļu kandidātiem vienā balsojumā,
visiem akcionāriem (dalībniekiem) balsojot vienlaikus. Kapitālsabiedrības akcionārs (dalībnieks) ir tiesīgs nodot visas
savas balsis par vienu vai vairākiem sarakstā iekļautajiem revīzijas komitejas locekļu kandidātiem jebkurā proporcijā
veselos skaitļos.
(5) Par ievēlētām revīzijas komitejā uzskatāmas tās personas, kuras ieguvušas visvairāk balsu, ievērojot
kapitālsabiedrības statūtos noteikto maksimālo revīzijas komitejas locekļu skaitu. Ja divi vai vairāki revīzijas
komitejas locekļu kandidāti iegūst vienādu balsu skaitu un tāpēc nevar noteikt, kurš no viņiem uzskatāms par
ievēlētu, jautājums skatāms atkārtoti tajā pašā akcionāru (dalībnieku) sapulcē un izlemjams ar akcionāru (dalībnieku)
sapulces atkārtotu balsojumu par katru no šiem kandidātiem, kuri turpina kandidēt uz revīzijas komitejas locekļa
amatu. Par ievēlētu uzskatāms tas kandidāts, kurš atkārtotā balsojumā ieguvis lielāko balsu skaitu.
(6) Revīzijas komitejas locekli var jebkurā laikā atsaukt no amata ar kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku)
sapulces lēmumu.
(7) Revīzijas komitejas loceklis var jebkurā laikā atstāt revīzijas komitejas locekļa amatu, par to rakstveidā
paziņojot kapitālsabiedrībai.
(8) Revīzijas komitejas loceklis ne vēlāk kā triju dienu laikā no dienas, kad uzzinājis par apstākļiem, kuri viņam
liedz turpināt ieņemt revīzijas komitejas locekļa amatu vai kuri apdraud viņa neatkarību, rakstveidā informē par tiem
kapitālsabiedrību. Ja pēc šīs daļas pirmajā teikumā minētās rakstveida informācijas saņemšanas kapitālsabiedrība
konstatē, ka revīzijas komiteja vairs neatbilst šā likuma 55.
6
 panta trešās daļas prasībām, tad kapitālsabiedrība
nodrošina, ka triju mēnešu laikā no dienas, kad tā ir konstatējusi revīzijas komitejas neatbilstību šā likuma 55.
6
 panta
trešās daļas prasībām, tiek sasaukta akcionāru (dalībnieku) sapulce, lai pieņemtu lēmumu par nepieciešamajām
izmaiņām revīzijas komitejas sastāvā.
(9) Ja revīzijas komitejas loceklis atstāj amatu vai tiek atsaukts no amata pirms revīzijas komitejas darbības
(pilnvaru) termiņa beigām, kapitālsabiedrība nodrošina, ka triju mēnešu laikā no dienas, kad saņemts paziņojums, ka
revīzijas komitejas loceklis atstāj amatu, vai no dienas, ar kuru tas atsaukts no amata, tiek sasaukta akcionāru
(dalībnieku) sapulce, lai kapitālsabiedrības akcionāri (dalībnieki) lemtu par jauna revīzijas komitejas locekļa
ievēlēšanu un nodrošinātu revīzijas komitejā atbilstošu tās locekļu skaitu. Jauna revīzijas komitejas locekļa
ievēlēšana notiek, pārvēlot visu revīzijas komiteju. Pārvēlētās revīzijas komitejas darbības (pilnvaru) termiņš sākas
56
/
226
tās pārvēlēšanas dienā.
(10) Revīzijas komitejas loceklis (izņemot revīzijas komitejā ievēlēto padomes locekli) nedrīkst būt darba
tiesiskajās attiecībās ar kapitālsabiedrību. Atlīdzību revīzijas komitejas loceklim nosaka kapitālsabiedrības akcionāru
(dalībnieku) sapulce.
(11) Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri regulētajā tirgū tiek iekļauti pirmo reizi, revīzijas komiteju
ievēlē nākamajā akcionāru (dalībnieku) sapulcē, kas notiek pēc pārvedamo vērtspapīru iekļaušanas regulētajā tirgū, ja
vien tajā dienā, kad tās pārvedami vērtspapīri regulētajā tirgū tiek iekļauti, tai jau nav šā likuma prasībām atbilstoši
izveidota revīzijas komiteja vai tai līdzvērtīga struktūra, kas atbilst šajā likumā revīzijas komitejai noteiktajām
prasībām.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
8
 pants. Revīzijas komitejas vadība un sēdes
(1) Revīzijas komitejas darbu vada tās priekšsēdētājs, kuru no revīzijas komitejas locekļu vidus ievēlē revīzijas
komitejas locekļi.
(2) Prombūtnes laikā revīzijas komitejas priekšsēdētāju pēc viņa rakstveidā noformēta norādījuma aizstāj cits
revīzijas komitejas loceklis.
(3) Revīzijas komitejas sēdes notiek ne retāk kā trīs reizes gadā.
(4) Tiesības pieprasīt revīzijas komitejas sēdes sasaukšanu ir katram revīzijas komitejas loceklim, kā arī
kapitālsabiedrības padomei (ja tāda ir izveidota) un kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei, pamatojot
sēdes sasaukšanas nepieciešamību un nolūku.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
9
 pants. Revīzijas komitejas locekļa atbildība
(1) Ja revīzijas komitejas loceklis rīkojas prettiesiski, pārkāpj savas pilnvaras vai neievēro tiesību aktus,
kapitālsabiedrības statūtus vai akcionāru (dalībnieku) sapulces lēmumus, vai darbojas ļaunprātīgi vai nolaidīgi, viņš
atbild par zaudējumiem, kas tādējādi nodarīti kapitālsabiedrībai un citām personām.
(2) Kapitālsabiedrība prasību pret revīzijas komitejas locekļiem var celt, ievērojot Komerclikumā noteikto kārtību
attiecībā uz sabiedrības prasību celšanu.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
10
 pants. Informācijas neizpaušanas prasības
(1) Revīzijas komitejas loceklim ir aizliegts izpaust trešajām personām informāciju, kas viņam uzticēta vai kļuvusi
zināma, pildot revīzijas komitejas locekļa amata pienākumus, tostarp komercnoslēpumu. Revīzijas komitejas loceklis
ir atbildīgs par jebkādas tādas informācijas, tai skaitā komercnoslēpuma, prettiesisku izpaušanu, kura saņemta savu
pienākumu pildīšanas laikā un nav publiski izplatīta.
(2) Atstājot revīzijas komitejas locekļa amatu, revīzijas komitejas loceklim ir pienākums nodot kapitālsabiedrības
rīcībā visus dokumentus (Dokumentu juridiskā spēka likuma izpratnē), kas nodoti viņa rīcībā vai kurus viņš pats
sagatavojis, pildot revīzijas komitejas locekļa pienākumus, kā arī saistībā ar minēto pienākumu izpildi viņa rīcībā
nodoto un saglabāto informāciju (arī to, kas saglabāta datorā vai elektroniskajos datu nesējos). Kapitālsabiedrībai ir
pienākums no revīzijas komitejas locekļa saņemtos dokumentus un informāciju nodot revīzijas komitejai, nodrošinot
šo dokumentu un informācijas satura nemainīgumu no to saņemšanas brīža līdz brīdim, kad tie nodoti revīzijas
komitejai.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētais aizliegums uz revīzijas komitejas locekli attiecas arī pēc tam, kad viņš ir
atstājis revīzijas komitejas locekļa amatu.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
55.
11
 pants. Īpaši noteikumi attiecībā uz revīzijas komitejas darbību
57
/
226
(1) Kapitālsabiedrībā, kas atbilst mazā un vidējā komersanta kritērijiem, revīzijas komitejas uzdevumus var pildīt
kapitālsabiedrības padome (ja tāda ir izveidota).
(1
1
) Mazais un vidējais komersants šā panta izpratnē ir kapitālsabiedrība, kas saskaņā ar tā pēdējo pieejamo gada
pārskatu vai konsolidēto gada pārskatu atbilst vismaz diviem no šādiem kritērijiem:
1) vidējais darbinieku skaits finanšu gadā ir mazāks par 250;
2) bilances (pārskata par finanšu stāvokli pārskata perioda beigu datumā) kopsumma nepārsniedz 43 000 000
euro
;
3) gada neto apgrozījums nepārsniedz 50 000 000 
euro
.
(2) Lēmums par to, ka revīzijas komitejas funkcijas pildīs kapitālsabiedrības padome, pieņemams
kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē. Lai nodotu revīzijas komitejas funkciju pildīšanu kapitālsabiedrības
padomei, ir nepieciešama visu padomes locekļu piekrišana pildīt arī revīzijas komitejas uzdevumus.
(2
1
) Kapitālsabiedrība, kurā saskaņā ar šā panta pirmo daļu revīzijas komitejas funkciju izpilde ir uzticēta
kapitālsabiedrības padomei, var nepiemērot šā likuma 55.
7
 pantā minēto revīzijas komitejas pilnvaru termiņu, uzticot
kapitālsabiedrības padomei revīzijas komitejas funkciju izpildi uz visu padomes pilnvaru termiņu.
(3) Ja tādā kapitālsabiedrībā, kurā revīzijas komitejas uzdevumus pilda kapitālsabiedrības padome, tiek pārvēlēta
kapitālsabiedrības padome, akcionāru (dalībnieku) sapulce vienlaikus ar padomes ievēlēšanu lemj jautājumu par to,
vai revīzijas komitejas uzdevumus uzticēt jaunievēlētajai padomei. Šādā gadījumā ir nepieciešama visu jaunievēlētās
padomes locekļu piekrišana pildīt arī revīzijas komitejas uzdevumus. Šajā daļā minētā informācija par piekrišanu, kas
saņemta no katra padomes locekļa, ierakstāma kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulces protokolā.
(3
1
) Ja kapitālsabiedrībā padomes locekļa ievēlēšana notiek saskaņā ar Komerclikuma 296. panta vienpadsmitajā
daļā noteikto kārtību, nepieciešama jaunievēlētā padomes locekļa piekrišana pildīt arī revīzijas komitejas uzdevumus.
Šajā daļā minētā informācija par piekrišanu, kas saņemta no jaunievēlētā padomes locekļa, ierakstāma
kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulces protokolā.
(4) Kapitālsabiedrība var neveidot revīzijas komiteju, ja:
1) tā pārvalda ieguldījumu fondu, kas darbojas atbilstoši Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumam, vai
alternatīvo ieguldījumu fondu, kas darbojas atbilstoši Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likumam;
2) tās vienīgā komercdarbība ir tādu uz aktīviem balstītu vērtspapīru emisija, kuri noteikti Eiropas Komisijas
regulas Nr. 
809/2004
 2.panta 5.punktā. Šādā gadījumā kapitālsabiedrība publicē savā mājaslapā internetā
informāciju par to, ka revīzijas komiteja netiek izveidota. Ja kapitālsabiedrība izlemj, ka nav nepieciešams
revīzijas komitejas uzdevumu izpildi nodot kapitālsabiedrības pārraudzības institūcijai, tad kapitālsabiedrība arī
par to publicē informāciju savā mājaslapā internetā;
3) tā ir reģistrēta Latvijas Republikā un darbojas saskaņā ar Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem un tai
jau ir izveidota revīzijas komitejai līdzvērtīga struktūra, kas atbilst šajā likumā revīzijas komitejai noteiktajām
prasībām. Šādā gadījumā kapitālsabiedrība rakstveidā informē Finanšu un kapitāla tirgus komisiju par to, kura
institūcija kapitālsabiedrībā veic šā likuma 55.
3
 pantā minētos uzdevumus un kāds ir tās personālsastāvs;
4) tā ir koncerna (konsolidācijas grupas) meitas sabiedrība, kuru kontrolē tās mātes sabiedrība, un koncerna
(konsolidācijas grupas) līmenī izveidotā struktūra revīzijas komitejas uzdevumu izpildei nodrošina šā likuma
55.
2
, 55.
3
 pantā, 55.
4
 panta trešajā daļā, 55.
6
 panta pirmajā, otrajā, trešajā, piektajā un septītajā daļā, 55.
7
panta otrajā daļā, 55.
8
 panta pirmajā daļā un 55.
11
 panta pirmajā daļā minēto prasību, kā arī Regulas Nr.
537/2014
 11.panta 1. un 2.punktā un 16.panta 5.punktā minēto prasību ievērošanu. Par koncerna
(konsolidācijas grupas) mātes sabiedrības meitas sabiedrību uzskata arī ikvienu šā koncerna (konsolidācijas
grupas) meitas sabiedrības meitas sabiedrību.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018.
 un 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā
06.01.2020.
)
III nodaļa
58
/
226
Regulāri sniedzamā informācija
(Nodaļa 
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
56.pants. Gada pārskats
(1) Gada pārskats sastāv no:
1) revidētiem finanšu pārskatiem;
2) vadības ziņojuma, ko sagatavo saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts normatīvo aktu prasībām;
3) paziņojuma par vadības atbildību, kurā norāda, ka, pamatojoties uz kapitālsabiedrības valdes rīcībā esošo
informāciju, finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar spēkā esošo normatīvo aktu prasībām un sniedz patiesu
un skaidru priekšstatu par kapitālsabiedrības un konsolidācijas grupas aktīviem, saistībām, finansiālo stāvokli
un peļņu vai zaudējumiem un ka vadības ziņojums ietver skaidru pārskatu par kapitālsabiedrības un
konsolidācijas grupas komercdarbības attīstību un darbības rezultātiem. Tajā apraksta arī kapitālsabiedrības
un konsolidācijas grupas darbības galvenos riskus un neskaidros apstākļus, ar kuriem tā saskaras;
4) paziņojuma par korporatīvo pārvaldību, ja kapitālsabiedrība šo paziņojumu sagatavo kā atsevišķu gada
pārskata sastāvdaļu;
5) nefinanšu paziņojuma, ja saskaņā ar šā likuma 56.
3
 panta prasībām kapitālsabiedrībai ir pienākums
sagatavot šādu paziņojumu un tā šo paziņojumu sagatavo kā atsevišķu dokumentu;
6) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
.
(2) Ja kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, sagatavo konsolidēto gada
pārskatu, konsolidētos finanšu pārskatus tā sagatavo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002.gada 19.jūlija
regulu (EK) Nr. 
1606/2002
 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (turpmāk — Regula Nr.
1606/2002
), bet finanšu pārskatus — saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts normatīvo aktu prasībām, ja vien
kapitālsabiedrība nav izvēlējusies savus finanšu pārskatus sagatavot saskaņā ar Regulu Nr. 
1606/2002
.
(3) Ja kapitālsabiedrības pārvedami vērtspapīri ir iekļauti oficiālajā sarakstā Latvijas Republikā vai
kapitālsabiedrības parāda vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, tā savus finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar
Regulu Nr. 
1606/2002
.
(4) Ja kapitālsabiedrībai nav pienākuma sagatavot konsolidēto gada pārskatu un tās pārvedami vērtspapīri nav
iekļauti oficiālajā sarakstā Latvijas Republikā, tā savu gada pārskatu sagatavo saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts
normatīvo aktu prasībām un attiecīgā regulētā tirgus organizētāja noteikumiem, ja vien kapitālsabiedrība nav
izvēlējusies savus finanšu pārskatus sagatavot saskaņā ar Regulu Nr. 
1606/2002
.
(5) Kapitālsabiedrība gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu kopā ar zvērināta revidenta ziņojumu izplata šā
likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā četru mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām, bet ne vēlāk kā nākamajā
darbdienā pēc tam, kad par pārskatu sniegts zvērināta revidenta ziņojums.
(6) Ja kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulces apstiprinātais gada pārskats atšķiras no gada pārskata,
kurš tika iesniegts saskaņā ar šā panta piektās daļas prasībām, kapitālsabiedrība nākamajā dienā pēc pārskata
apstiprināšanas akcionāru (dalībnieku) sapulcē iesniedz apstiprināto gada pārskatu.
(7) Finanšu pārskatus, vadības ziņojumu un paziņojumu par vadības atbildību sagatavo saskaņā ar Komisijas
2018. gada 17. decembra deleģētajā regulā (ES) 
2019/815
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2004/109/EK
 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par vienotā elektroniskās ziņošanas
formāta specifikāciju (turpmāk — Regula Nr.  
2019/815
) noteikto. Šā panta pirmās daļas 4. un 5. punktā minētās gada
pārskata sastāvdaļas un revidenta ziņojumu sagatavo atbilstoši Regulā Nr.  
2019/815
 noteiktajam, ja kapitālsabiedrība
tā ir izvēlējusies.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
26.02.2009.
, 
26.05.2016.
, 
15.12.2016.
, 
20.06.2019.
 un 
31.03.2022
.
likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
56.
1
 pants. Gada pārskatā papildus iekļaujamā informācija
59
/
226
(1) Kapitālsabiedrības, kuru akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, gada pārskatā papildus norāda arī:
1) kapitāla struktūru, akciju kategorijas, no katras akciju kategorijas izrietošās tiesības un pienākumus un to
procentuālo daļu no pamatkapitāla, atsevišķi norādot to akciju skaitu, kuras nav iekļautas regulētajos tirgos;
2) ziņas par akciju atsavināšanas ierobežojumiem vai nepieciešamību saņemt kapitālsabiedrības vai pārējo
akcionāru piekrišanu akciju atsavināšanai;
3) personas, kurām ir tiešā vai netiešā veidā iegūta nozīmīga līdzdalība kapitālsabiedrībā, kā arī šo personu
līdzdalības daļu;
4) akcionārus, kuriem ir īpašas kontroles tiesības, un šo tiesību aprakstu;
5) veidu, kādā tiks izmantotas no darbinieku akcijām izrietošās balsstiesības, ja tās neizmanto paši darbinieki;
6) balsstiesību ierobežojumus gadījumos, ja ir noteikts maksimālais balsstiesību apjoms neatkarīgi no
piederošo balsstiesīgo akciju skaita, kā arī akcionāru tiesības uz peļņas daļu, kas nav saistīta ar viņiem
proporcionāli piederošo akciju daļu, un citus līdzīgus ierobežojumus;
7) akcionāru vienošanās, kas ir zināmas kapitālsabiedrībai un var radīt ierobežojumus akcionāriem piederošo
akciju vai balsstiesību nodošanai citām personām, arī nosacījumus, kuri paredz šādas nodošanas iepriekšēju
apstiprinā
šanu;
8) noteikumus, kas reglamentē valdes locekļu ievēlēšanu, izmaiņas valdes sastāvā un statūtu grozīšanu;
9) valdes locekļu pilnvaras, tai skaitā pilnvaras emitēt vai atpirkt akcijas;
10) visus tādus nozīmīgos līgumus un to būtību, kurus noslēgusi kapitālsabiedrība un kuri stājas spēkā, tiek
grozīti vai izbeigti, ja akciju atpirkšanas piedāvājuma rezultātā mainās kontrole kapitālsabiedrībā. Ja
informācijas izpaušana var kaitēt kapitālsabiedrībai, Komisija pēc kapitālsabiedrības lūguma var atļaut šādu
informāciju nenorādīt;
11) visas vienošanās starp kapitālsabiedrību un tās valdes locekļiem, kuras paredz kompensāciju gadījumos,
kad viņi atkāpjas no amata, viņus atbrīvo bez pamatota iemesla vai viņi tiek atbrīvoti pēc akciju atpirkšanas
piedāvājuma izteikšanas.
(2) Par šā panta pirmajā daļā minēto informāciju valde sniedz ziņojumu arī kārtējā akcionāru sapulcē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
 Grozījums par
vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
56.
2
 pants. Paziņojums par korporatīvo pārvaldību
(1) Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, sagatavo paziņojumu par korporatīvo
pārvaldību.
(2) Lai paziņojumā par korporatīvo pārvaldību sniegtu pietiekami skaidru, precīzu un plašu informāciju par to, kādā
veidā kapitālsabiedrība tiek pārvaldīta, par korporatīvās pārvaldības ieteikumu piemērošanu un kapitālsabiedrību
raksturojošiem rādītājiem, tai skaitā kapitāla struktūru un personām, kurām pieder akcijas, kapitālsabiedrība, kuras
akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, minētajā paziņojumā iekļauj šādu informāciju:
1) atsauci uz korporatīvās pārvaldības ieteikumiem, kurus kapitālsabiedrība piemēro, vai būtisku informāciju
par korporatīvās pārvaldības praksi, kuru piemēro papildus minētajiem ieteikumiem;
2) informāciju par to, kur ir publiski pieejami ieteikumi, kurus kapitālsabiedrība piemēro, vai informāciju par šīs
daļas 1.punktā minēto praksi;
3) ja kapitālsabiedrība nepiemēro atsevišķus korporatīvās pārvaldības ieteikumos iekļautos principus, — par
to, kuri principi netiek piemēroti, un šādas rīcības pamatojumu, pietiekami skaidri, precīzi un plaši paskaidrojot:
a) nepiemērošanas iemeslu attiecībā uz katru konkrēto principu, kas netiek piemērots, iespējamās sekas
60
/
226
un veidu, kādā pieņemts lēmums par šā principa nepiemērošanu,
b) kad plānots uzsākt konkrētā principa piemērošanu, ja šā punkta "a" apakšpunktā minētais lēmums
attiecas uz ierobežotu laikposmu,
c) kādā veidā pasākums, kas veikts konkrētā principa piemērošanas vietā (ja tāds bijis), sasniedz šā
principa vai korporatīvās pārvaldības ieteikumu (kuros iekļauts šis princips) mērķi vai veicina labu
korporatīvo pārvaldību kapitālsabiedrībā;
4) ja kapitālsabiedrība vispār nepiemēro korporatīvās pārvaldības ieteikumus, — šādas rīcības pamatojumu;
5) informāciju par kapitālsabiedrības iekšējās kontroles un riska pārvaldības sistēmas galvenajiem elementiem,
kurus piemēro finanšu pārskatu sagatavošanā;
6) šā likuma 56.
1
 panta pirmās daļas 3., 4., 6., 8. un 9.punktā noteikto informāciju;
7) pārvaldes institūciju, kā arī to komiteju sastāvu un darbības aprakstu;
8) ja kapitālsabiedrība īsteno politiku attiecībā uz kapitālsabiedrības pārvaldes institūciju locekļu sastāva
dažādību (daudzpusības politika), — aprakstu par šīs politikas mērķiem, īstenošanas pasākumiem un
rezultātiem pārskata gadā.
(2
1
) Šā panta otrās daļas 8.punkts neattiecas uz tādu šā panta otrajā daļā minēto kapitālsabiedrību, kura pirmajā
pārskata gadā, kad tā kļuvusi par emitentu šā likuma izpratnē, bet, sākot ar otro pārskata gadu, kad tā kļuvusi par
emitentu šā likuma izpratnē, divus gadus pēc kārtas (gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā) nepārsniedz divus
no šādiem kritērijiem:
1) vidējais darbinieku skaits — 250;
2) aktīvu kopsumma bilances datumā — 20 000 000 
euro
;
3) gada tīrais apgrozījums (neto apgrozījums) — 40 000 000 
euro
.
(3) Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, izņemot tādu kapitālsabiedrību, kuras
akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, paziņojumā par korporatīvo pārvaldību iekļauj:
1) informāciju par kapitālsabiedrības iekšējās kontroles un riska pārvaldības sistēmas galvenajiem elementiem,
kurus piemēro finanšu pārskatu sagatavošanā;
2) 
(izslēgts ar 
22.03.2012
. likumu)
.
(4) Šā panta trešajā daļā minētās kapitālsabiedrības ievēro šā panta otrās daļas prasības, ja tām ir akcijas, kas
tiek tirgotas daudzpusējā tirdzniecības sistēmā.
(5) Ja šā panta otrās daļas 3., 4., 5. un 7.punktā, trešajā daļā un šā likuma 56.
1
 panta pirmās daļas 3., 4., 6., 8. un
9.punktā minēto informāciju kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, jau sniegusi gada
pārskatā vai citā publiski pieejamā dokumentā, paziņojumā par korporatīvo pārvaldību var iekļaut atsauci, norādot, kur
šī informācija ir publiski pieejama.
(6) Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, paziņojumu par korporatīvo pārvaldību
iekļauj vadības ziņojumā vai sagatavo kā atsevišķu gada pārskata sastāvdaļu. Ja paziņojumu par korporatīvo
pārvaldību sagatavo kā atsevišķu gada pārskata sastāvdaļu, to publicē kopā ar vadības ziņojumu vai arī norāda
vadības ziņojumā savas mājaslapas internetā adresi, kurā paziņojums par korporatīvo pārvaldību ir publiski pieejams
elektroniski.
(7) Zvērināts revidents pārbauda, vai ir sagatavots paziņojums par korporatīvo pārvaldību, kā arī šā panta otrās
daļas 5. un 8.punktā, trešajā daļā un šā likuma 56.
1
 panta pirmās daļas 3., 4., 6., 8. un 9.punktā noteikto informāciju
un saskaņā ar Revīzijas pakalpojumu likumu sniedz zvērināta revidenta viedokli par to, vai ir izpildītas šā panta otrās
daļas 5. un 8.punktā, trešajā daļā un šā likuma 56.
1
 panta pirmās daļas 3., 4., 6., 8. un 9.punktā noteiktās prasības.
(8) Ja kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, sagatavo gada pārskatu un
61
/
226
konsolidēto gada pārskatu, tā sagatavo vienu paziņojumu par korporatīvo pārvaldību un saskaņā ar šā panta sestās
daļas prasībām to iekļauj vienā no šiem pārskatiem. Papildus šā panta otrajā daļā minētajai informācijai tā paziņojumā
par korporatīvo pārvaldību sniedz informāciju par konsolidācijā iesaistīto komercsabiedrību iekšējās kontroles un riska
pārvaldības sistēmas galvenajiem elementiem, kurus piemēro konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanā.
(
22.05.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
29.10.2015.
, 
15.12.2016.
 un 
31.03.2022
.
likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
56.
3
 pants. Nefinanšu paziņojums
(1) Kapitālsabiedrībai, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, ja šīs kapitālsabiedrības pirmajā
pārskata gadā, kad tā kļuvusi par emitentu šā likuma izpratnē, bet, sākot ar otro pārskata gadu, kad tā kļuvusi par
emitentu šā likuma izpratnē, — divus gadus pēc kārtas (gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā) vidējais
darbinieku skaits pārsniedz 500 un aktīvu kopsumma bilances datumā pārsniedz 20 000 000 
euro
 vai gada tīrais
apgrozījums (neto apgrozījums) pārsniedz 40 000 000 
euro
, ir pienākums šā likuma 56.pantā minētajā vadības
ziņojumā iekļaut nefinanšu paziņojumu.
(2) Ciktāl tas nepieciešams, lai gūtu izpratni par šā panta pirmajā daļā minētās kapitālsabiedrības attīstību,
darbības rezultātiem un finansiālo stāvokli, kā arī par tās komercdarbības ietekmi uz vidi, sociālajiem un ar
darbiniekiem saistītajiem aspektiem, cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas un kukuļošanas novēršanas
pasākumiem (turpmāk — korporatīvās sociālās atbildības jomas), nefinanšu paziņojumā sniedz vismaz šādu
informāciju:
1) kapitālsabiedrības komercdarbības modeļa īsu aprakstu, kas var ietvert vispārīgu informāciju par
kapitālsabiedrības galvenajiem saimnieciskās darbības veidiem un ģeogrāfiskajiem tirgiem, sadarbības
partneriem, klientiem, svarīgākajiem izmantojamiem resursiem, izdevumu un ienākumu plūsmu un citu
komercdarbību raksturojošu informāciju;
2) aprakstu par kapitālsabiedrības politikām, kuras tā īsteno attiecībā uz korporatīvās sociālās atbildības
jomām, tai skaitā aprakstu par to, kādas procedūras kapitālsabiedrībā ir ieviestas, lai nodrošinātu pienācīgu
uzmanību šo politiku īstenošanas procesam;
3) informāciju par šīs daļas 2.punktā minēto politiku īstenošanas rezultātiem;
4) informāciju par galvenajiem ar korporatīvās sociālās atbildības jomām saistītajiem riskiem, kuri raksturīgi
kapitālsabiedrības darījumiem, un, kad tas ir būtiski un samērīgi, arī informāciju par riskiem, kuri izriet no
kapitālsabiedrības komercdarbības ietvaros noslēgtajiem tiesiskajiem darījumiem vai ir saistīti ar tās ražotajām
precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem un kuri var radīt negatīvas sekas korporatīvās sociālās atbildības
jomās, kā arī par to, kā kapitālsabiedrība šos riskus pārvalda;
5) galvenos nefinanšu rādītājus, kas raksturīgi konkrētajai kapitālsabiedrībai un nozarei, kurā tā darbojas.
(3) Nefinanšu paziņojumā iekļauj arī atsauces uz finanšu pārskatā norādītajām summām un papildu skaidrojumus
par tām, ja finanšu pārskatā norādītā summa ir saistīta ar kādu no kapitālsabiedrības korporatīvās sociālās atbildības
jomām.
(4) Lai sniegtu informāciju par korporatīvās sociālās atbildības jomām, šā panta pirmajā daļā minētā
kapitālsabiedrība var izmantot Latvijas Republikas vai Eiropas Savienības tiesību aktos vai Apvienoto Nāciju
Organizācijas, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas, Starptautiskās Darba organizācijas,
Starptautiskās Standartizācijas organizācijas vai citas starptautiskās organizācijas izdotajos dokumentos iekļautās
pamatnostādnes vai ieteikumus (turpmāk — Latvijas, Eiropas Savienības vai citu starptautisko organizāciju izdotajos
dokumentos iekļautās pamatnostādnes vai ieteikumi). Vadības ziņojumā norāda, kuras Latvijas, Eiropas Savienības
vai citu starptautisko organizāciju izdotajos dokumentos iekļautās pamatnostādnes vai ieteikumus kapitālsabiedrība
izmanto.
(5) Ja šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība neīsteno politiku attiecībā uz vienu vai vairākām
korporatīvās sociālās atbildības jomām, nefinanšu paziņojumā sniedz skaidru un argumentētu pamatojumu, kādēļ to
nedara.
(6) Izņēmuma gadījumā šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība var nesniegt informāciju par notikumiem,
kuru iestāšanās ir sagaidāma tuvākā gada laikā, vai par sarunu procesā esošiem jautājumiem, ja ir izpildīti abi šādi
nosacījumi:
62
/
226
1) šīs kapitālsabiedrības valde rakstveida ziņojumā kapitālsabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei sniedz
skaidrojumu par apstākļiem, kuru dēļ minētās informācijas sniegšana nopietni kaitētu šīs kapitālsabiedrības
komercdarbībai;
2) minētās informācijas nesniegšana nav šķērslis skaidras izpratnes iegūšanai par kapitālsabiedrības attīstību,
darbības rezultātiem, finansiālo stāvokli un tās komercdarbības ietekmi uz korporatīvās sociālās atbildības
jomām.
(7) Šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība ir atbrīvota no pienākuma iekļaut vadības ziņojumā nefinanšu
paziņojumu, ja tā nefinanšu paziņojumu sagatavo kā atsevišķu dokumentu, kurā sniedz informāciju atbilstoši šajā
pantā nefinanšu paziņojumam noteiktajām prasībām, un to publicē kopā ar vadības ziņojumu kā gada pārskata
sastāvdaļu.
(8) Ja šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība nefinanšu paziņojumu ir iekļāvusi vadības ziņojumā vai to
sagatavojusi kā šā panta septītajā daļā minēto atsevišķo dokumentu, tā ir atbrīvota no gada pārskatu sagatavošanu
reglamentējošos normatīvajos aktos noteiktā pienākuma attiecībā uz noteiktu nefinanšu rādītāju sniegšanu un analīzi
vadības ziņojumā.
(9) Šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība, kura ir koncerna (konsolidācijas grupas) meitas sabiedrība, ir
atbrīvota no pienākuma sagatavot nefinanšu paziņojumu, ja šajā paziņojumā sniedzamā informācija ir iekļauta tajā
mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķajā dokumentā, kas sagatavots, ņemot vērā šā panta
noteikumus, un ja šis konsolidētais vadības ziņojums vai atsevišķais dokuments ir publiskots šā likuma 64.
2
 pantā
noteiktajā kārtībā.
(10) Zvērināts revidents pārbauda, vai ir sagatavots nefinanšu paziņojums, kā arī to, vai nefinanšu paziņojums ir
iekļauts vadības ziņojumā vai šā panta septītajā daļā minētajā atsevišķajā dokumentā, bet šā panta devītajā daļā
minētajā gadījumā — vai no nefinanšu paziņojuma sagatavošanas atbrīvotās koncerna (konsolidācijas grupas) meitas
sabiedrības nefinanšu paziņojumā sniedzamā informācija ir iekļauta koncerna (konsolidācijas grupas) mātes
sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķajā dokumentā, kas sagatavots, ņemot vērā šā panta
noteikumus.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
56.
4
 pants. Konsolidētais nefinanšu paziņojums
(1) Kapitālsabiedrībai, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū un kura ir tāda koncerna
(konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība, kuram pirmajā darbības gadā, kad minētā mātes sabiedrība kļuvusi par
emitentu šā likuma izpratnē, bet, sākot ar otro pārskata gadu, kad minētā mātes sabiedrība kļuvusi par emitentu šā
likuma izpratnē, — divus gadus pēc kārtas (gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā) vidējais darbinieku skaits
pārsniedz 500 un aktīvu kopsumma bilances datumā konsolidēti pārsniedz 20 000 000 
euro
 vai gada tīrais
apgrozījums (neto apgrozījums) konsolidēti pārsniedz 40 000 000 
euro
, ir pienākums konsolidētajā vadības ziņojumā
ietvert konsolidēto nefinanšu paziņojumu.
(2) Ciktāl tas nepieciešams, lai gūtu izpratni par šā panta pirmajā daļā minētā koncerna (konsolidācijas grupas)
attīstību, darbības rezultātiem un finansiālo stāvokli, kā arī par tā komercdarbības ietekmi uz korporatīvās sociālās
atbildības jomām, konsolidētajā nefinanšu paziņojumā sniedz informāciju par šo koncernu (konsolidācijas grupu)
kopumā, attiecīgi piemērojot šā likuma 56.
3
 panta otrās un ceturtās daļas noteikumus.
(3) Ja šā panta pirmajā daļā minētais koncerns (konsolidācijas grupa) neīsteno politiku attiecībā uz vienu vai
vairākām korporatīvās sociālās atbildības jomām, konsolidētajā nefinanšu paziņojumā sniedz skaidru un argumentētu
pamatojumu, kādēļ to nedara.
(4) Konsolidētajā nefinanšu paziņojumā iekļauj arī atsauces uz konsolidētajā finanšu pārskatā norādītajām
summām un papildu skaidrojumus par tām, ja konsolidētajā finanšu pārskatā norādītā summa attiecas uz kādu no
koncerna (konsolidācijas grupas) korporatīvās sociālās atbildības jomām.
(5) Izņēmuma gadījumā šā panta pirmajā daļā minētā koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība var
nesniegt informāciju par notikumiem, kuru iestāšanās ir sagaidāma tuvākā gada laikā, vai sarunu procesā esošiem
jautājumiem, kuri attiecas uz korporatīvās sociālās atbildības jomām, ja ir izpildīti abi šādi nosacījumi:
1) šīs mātes sabiedrības valde rakstveida ziņojumā minētās mātes sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei
sniedz skaidrojumu par apstākļiem, kuru dēļ minētās informācijas sniegšana nopietni kaitētu šā koncerna
(konsolidācijas grupas) komercdarbībai;
63
/
226
2) minētās informācijas nesniegšana nav šķērslis skaidras izpratnes iegūšanai par koncerna (konsolidācijas
grupas) attīstību, darbības rezultātiem, finansiālo stāvokli un tā komercdarbības ietekmi uz korporatīvās
sociālās atbildības jomām.
(6) Šā panta pirmajā daļā minētā koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība neiekļauj konsolidētajā
vadības ziņojumā konsolidēto nefinanšu paziņojumu, ja tā šo paziņojumu sagatavo kā atsevišķu dokumentu, kurā
sniedz informāciju atbilstoši šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā konsolidētajam nefinanšu paziņojumam
noteiktajām prasībām, un to publicē kopā ar vadības ziņojumu kā konsolidētā gada pārskata sastāvdaļu.
(7) Ja šā panta pirmajā daļā minētā koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība konsolidēto nefinanšu
paziņojumu ir iekļāvusi konsolidētajā vadības ziņojumā vai to sagatavojusi kā šā panta sestajā daļā minēto atsevišķo
dokumentu, tā ir atbrīvota no gada pārskata un konsolidētā gada pārskata sagatavošanu reglamentējošos
normatīvajos aktos noteiktā pienākuma attiecībā uz noteiktu nefinanšu rādītāju sniegšanu un analīzi savā vadības
ziņojumā un konsolidētajā vadības ziņojumā.
(8) Šā panta pirmajā daļā minētā koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrība, kura ir cita koncerna (citas
konsolidācijas grupas) meitas sabiedrība, ir atbrīvota no pienākuma sagatavot konsolidēto nefinanšu paziņojumu, ja
tajā sniedzamā informācija (gan par minēto mātes sabiedrību, gan par tās meitas sabiedrībām) ir iekļauta šā cita
koncerna (citas konsolidācijas grupas) mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķa dokumenta
veidā sagatavotā konsolidētajā nefinanšu paziņojumā, kas sagatavots, ņemot vērā šā panta noteikumus, un ja šis
konsolidētais vadības ziņojums vai atsevišķa dokumenta veidā sagatavotais konsolidētais nefinanšu paziņojums ir
publiskots šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā.
(9) Zvērināts revidents pārbauda, vai ir sagatavots konsolidētais nefinanšu paziņojums, kā arī to, vai šis
paziņojums ir iekļauts konsolidētajā vadības ziņojumā vai šā panta sestajā daļā minētajā atsevišķajā dokumentā, bet
šā panta astotajā daļā minētajā gadījumā — vai no konsolidētā nefinanšu paziņojuma sagatavošanas atbrīvotās
koncerna (konsolidācijas grupas) mātes sabiedrības konsolidētajā nefinanšu paziņojumā sniedzamā informācija ir
iekļauta cita koncerna (citas konsolidācijas grupas) mātes sabiedrības konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķajā
dokumentā, kas sagatavots, ņemot vērā šā panta noteikumus.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
56.
5
 pants. Par gada pārskata un konsolidētā gada pārskata sagatavošanu un izplatīšanu atbildīgā persona
Par gada pārskata un, ja kapitālsabiedrībai ir pienākums sagatavot konsolidēto gada pārskatu, konsolidētā gada
pārskata sagatavošanu atbilstoši šā likuma prasībām, kā arī par šo pārskatu izplatīšanu šajā likumā noteiktajā kārtībā
ir atbildīga kapitālsabiedrības valde.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
57.pants. Starpperiodu pārskati
(1) Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, sagatavo starpperiodu pārskatu par
pirmajiem sešiem pārskata gada mēnešiem un to izplata šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto starpperiodu pārskatu kapitālsabiedrība izplata ne vēlāk kā divus mēnešus pēc
attiecīgā pārskata perioda beigām.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētais starpperiodu pārskats par pirmajiem sešiem pārskata gada mēnešiem sastāv:
1) vismaz no saīsinātajiem finanšu pārskatiem;
2) no starpperiodu vadības ziņojuma, kurā sniedz informāciju:
a) par būtiskiem notikumiem attiecīgajā pārskata periodā un to ietekmi uz finanšu pārskatiem, kā arī
apraksta galvenos riskus un norāda tos neskaidros apstākļus nākamajiem sešiem pārskata gada
mēnešiem, ar kuriem kapitālsabiedrība varētu saskarties un kuri varētu ietekmēt tās finansiālo stāvokli un
darbības finansiālos rezultātus,
b) kapitālsabiedrība, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū un uz kuru attiecas šā panta devītā daļa, —
par tās svarīgākajiem pārskata periodā veiktajiem darījumiem ar saistītajām personām, kā arī par jebkurām
izmaiņām būtiskos darījuma nosacījumos attiecībā uz darījumiem ar saistītajām personām, kuri bija norādīti
64
/
226
iepriekšējā gada pārskatā,
c) kapitālsabiedrība, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū un uz kuru neattiecas šā panta devītā daļa,
— par tās darījumiem ar saistītajām personām saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts normatīvo aktu prasībām;
3) no paziņojuma par vadības atbildību, kurā norāda, ka, pamatojoties uz kapitālsabiedrības valdes rīcībā
esošo informāciju, finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar spēkā esošo normatīvo aktu prasībām un sniedz
patiesu un skaidru priekšstatu par kapitālsabiedrības un konsolidācijas grupas aktīviem, pasīviem, finansiālo
stāvokli un peļņu vai zaudējumiem un ka starpperiodu vadības ziņojumā ir ietverta patiesa informācija.
(4) Sagatavojot finanšu pārskatus par pirmajiem sešiem pārskata gada mēnešiem, ievēro tādus pašus posteņu
atzīšanas un novērtēšanas principus, kādi tika izmantoti, sagatavojot gada pārskatu, to attiecīgi norādot pielikumā, ja
vien tas nav norādīts jau paziņojumā par vadības atbildību. Ja izmantotās uzskaites metodes tiek mainītas, tas
attiecīgi paskaidrojams pārskata pielikumā. Starpperiodu pārskata pielikumā sniedz informāciju, kas nodrošina
starpperiodu pārskata salīdzināmību ar iepriekšējā pārskata gada attiecīgā perioda datiem, kā arī pietiekamu
informāciju un skaidrojumus, lai finanšu pārskata lietotājs varētu gūt patiesu un skaidru priekšstatu par visām
būtiskajām izmaiņām attiecībā uz bilances un peļņas vai zaudējumu aprēķina posteņiem un kapitālsabiedrības
attīstības tendenci.
(5) Starpperiodu pārskata par pirmajiem sešiem pārskata gada mēnešiem katru bilances posteni salīdzina vismaz
ar datiem iepriekšējā pārskata gada beigās. Katru peļņas vai zaudējumu aprēķina, pašu kapitāla izmaiņu pārskata un
naudas plūsmas pārskata posteni salīdzina vismaz ar iepriekšējā pārskata gada datiem par to pašu periodu, par kuru
sagatavota izplatāmā informācija.
(6) Kapitālsabiedrība, kura atbilstoši šā likuma 56.panta otrajai vai trešajai daļai sagatavo vai atbilstoši 56.panta
otrajai vai ceturtajai daļai ir izvēlējusies finanšu pārskatus sagatavot saskaņā ar Regulu Nr. 
1606/2002
, finanšu
pārskatus par pirmajiem sešiem pārskata gada mēnešiem sagatavo atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības
standartiem, kas attiecas uz starpperiodu finanšu pārskatiem un kas pieņemti saskaņā ar Regulu Nr. 
1606/2002
.
(7) Ja kapitālsabiedrība, uz kuru attiecas šā likuma 56.panta ceturtās daļas prasības un kura atbilstoši 56.panta
ceturtajā daļā noteiktajam nav izdarījusi izvēli savus finanšu pārskatus sagatavot saskaņā ar Regulu Nr. 
1606/2002
,
tās finanšu pārskati par pirmajiem sešiem pārskata gada mēnešiem sastāv vismaz no saīsinātās bilances, saīsinātā
peļņas vai zaudējumu aprēķina, saīsinātā naudas plūsmas pārskata, saīsinātā pašu kapitāla izmaiņu pārskata un
pielikuma. Saīsinātajā bilancē un saīsinātajā peļņas vai zaudējumu aprēķinā iekļauj tos posteņus un starpsummas,
kas bija iekļautas kapitālsabiedrības pēdējā gada pārskatā. Bilances, peļņas vai zaudējumu aprēķina, naudas
plūsmas pārskata un pašu kapitāla izmaiņu pārskata posteņus, kuros nav skaitļu (summas), uzrāda tikai tad, ja
salīdzinošajos datos ir attiecīgs postenis ar skaitli (summu). Papildu posteņus iekļauj tad, ja, tos nenorādot,
starpperiodu pārskats sniegtu maldinošu priekšstatu par kapitālsabiedrības aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un
peļņu vai zaudējumiem.
(8) Informāciju par to, vai starpperiodu pārskatu par pirmajiem sešiem pārskata gada mēnešiem ir vai nav revidējis
(pārbaudījis) zvērināts revidents, skaidri norāda izplatāmās informācijas titullapā. Ja starpperiodu pārskatu ir revidējis
(pārbaudījis) zvērināts revidents, šo pārskatu izplata kopā ar attiecīgo zvērināta revidenta ziņojumu.
(9) Kapitālsabiedrība starpperiodu pārskatu par pirmajiem sešiem pārskata gada mēnešiem sagatavo konsolidētā
veidā, ja tai bija pienākums sagatavot konsolidēto gada pārskatu par iepriekšējo pārskata gadu un šāds pienākums ir
spēkā arī datumā, attiecībā uz kuru tiek sagatavots starpperiodu pārskats.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 54. punktu)
57.
1
 pants. Informācija
(Izslēgts ar 
22.03.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
57.
2
 pants. Finanšu informācija par pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem
(1) Kapitālsabiedrība, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, sagatavo finanšu informāciju par pirmajiem trim un
deviņiem pārskata gada mēnešiem un izplata to šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto finanšu informāciju kapitālsabiedrība izplata ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā
perioda beigām, par kuru ir izplatāma attiecīgā informācija.
(3) Sagatavojot finanšu informāciju par pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem, ievēro tādus pašus
65
/
226
posteņu atzīšanas un novērtēšanas principus, kādi tika izmantoti, sagatavojot gada pārskatu, un to attiecīgi norāda
paziņojumā par vadības atbildību.
(4) Šā panta pirmajā daļā minētā finanšu informācija par pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem
sastāv no saīsinātās bilances, saīsinātā peļņas vai zaudējumu aprēķina, saīsinātā naudas plūsmas pārskata,
saīsinātā pašu kapitāla izmaiņu pārskata un paziņojuma par vadības atbildību. Saīsinātajā bilancē, saīsinātajā peļņas
vai zaudējumu aprēķinā, saīsinātajā naudas plūsmas pārskatā un saīsinātajā pašu kapitāla izmaiņu pārskatā iekļauj
tos posteņus un starpsummas, kas bija iekļautas pēdējā gada pārskatā.
(5) Ja kapitālsabiedrība finanšu informāciju sagatavo, izmantojot Regulas Nr. 
1606/2002
 apstiprināto starptautisko
grāmatvedības standartu posteņu atzīšanas un novērtēšanas principus, tās finanšu informācija par pirmajiem trim un
deviņiem pārskata gada mēnešiem sastāv no saīsinātā finanšu stāvokļa pārskata, saīsinātā visaptverošā ienākumu
pārskata, saīsinātā naudas plūsmas pārskata, saīsinātā pašu kapitāla izmaiņu pārskata un paziņojuma par vadības
atbildību. Saīsinātajā finanšu stāvokļa pārskatā, saīsinātajā visaptverošo ienākumu pārskatā, saīsinātajā naudas
plūsmas pārskatā un saīsinātajā pašu kapitāla izmaiņu pārskatā iekļauj tos posteņus un starpsummas, kas bija
iekļautas pēdējā gada pārskatā.
(6) Šā panta ceturtajā vai piektajā daļā minētajā paziņojumā par vadības atbildību norāda, ka, pamatojoties uz
kapitālsabiedrības valdes rīcībā esošo informāciju, finanšu informācija ir sagatavota saskaņā ar spēkā esošo
normatīvo aktu prasībām un sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par kapitālsabiedrības un konsolidācijas grupas
aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.
(7) Izplatot finanšu informāciju par pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem, tai pievieno starpperiodu
vadības ziņojumu (paziņojumā par vadības atbildību norādot, ka vadības ziņojumā ir ietverta patiesa informācija), ja
iestājas vismaz viens no šādiem apstākļiem:
1) kopš iepriekšējā vadības ziņojuma izplatīšanas tajā sniegtā informācija ir būtiski mainījusies;
2) ir mainītas izmantotās uzskaites metodes. Uzskaites metožu maiņa attiecīgi paskaidrojama vadības
ziņojumā.
(8) Finanšu informācijas par pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem katru bilances posteni salīdzina
vismaz ar datiem iepriekšējā pārskata gada beigās. Katru peļņas vai zaudējumu aprēķina, naudas plūsmas pārskata
un pašu kapitāla izmaiņu pārskata posteni salīdzina vismaz ar iepriekšējā pārskata gada datiem par to pašu periodu,
par kuru sagatavota izplatāmā informācija.
(9) Kapitālsabiedrība, kura finanšu informāciju par pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem sagatavo,
izmantojot šā panta piektajā daļā minēto starptautisko grāmatvedības standartu posteņu atzīšanas un novērtēšanas
principus, katru finanšu stāvokļa pārskata posteni salīdzina vismaz ar datiem iepriekšējā pārskata gada beigās un
katru visaptverošā ienākumu pārskata, naudas plūsmas pārskata un pašu kapitāla izmaiņu pārskata posteni salīdzina
vismaz ar iepriekšējā pārskata gada datiem par to pašu periodu, par kuru sagatavota izplatāmā informācija.
(10) Informāciju par to, vai finanšu informāciju par pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem ir vai nav
revidējis (pārbaudījis) zvērināts revidents, skaidri norāda izplatāmās informācijas titullapā. Ja finanšu informāciju par
pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem ir revidējis (pārbaudījis) zvērināts revidents, šo informāciju
izplata kopā ar attiecīgo zvērināta revidenta ziņojumu.
(11) Kapitālsabiedrība finanšu informāciju par pirmajiem trim un deviņiem pārskata gada mēnešiem sagatavo
konsolidētā veidā, ja tai bija pienākums sagatavot konsolidēto gada pārskatu par iepriekšējo pārskata gadu un šāds
pienākums ir spēkā arī datumā, attiecībā uz kuru tiek sagatavota finanšu informācija par pirmajiem trim un deviņiem
pārskata gada mēnešiem.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 54. punktu)
57.
3
 pants. Paziņojums par maksājumiem pārvaldes iestādēm
(1) Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū un kura darbojas pirmatnējo mežu
izstrādē vai nodarbojas ar derīgo izrakteņu, naftas, dabasgāzes vai citu materiālu izpēti, meklēšanu, atklāšanu,
izstrādi un ieguvi atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 20.decembra regulas (EK) Nr. 
1893/2006
, ar
ko izveido NACE 2.red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes regulu (EEK) Nr. 
3037/90
un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (turpmāk — Regula Nr. 
1893/2006
) I pielikuma A sadaļas
02.nodaļas 02.2.grupā vai I pielikuma B sadaļas 05., 06., 07. un 08.nodaļā noteiktajai saimnieciskās darbības
statistiskajai klasifikācijai, sagatavo paziņojumu par maksājumiem pārvaldes iestādēm saskaņā ar likuma "Par
ieguves rūpniecībā vai pirmatnējo mežu izstrādē iesaistītu komercsabiedrību paziņojumiem par maksājumiem
66
/
226
pārvaldes iestādēm" prasībām. Paziņojumu par maksājumiem pārvaldes iestādēm sniedz konsolidētā veidā.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto paziņojumu kapitālsabiedrība izplata šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā ne
vēlāk kā sešus mēnešus pēc katra finanšu gada beigām, un tas ir publiski pieejams vismaz 10 gadus.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
58.pants. Atbrīvojumi
Šā likuma 56., 57. un 57.
2
 panta prasības neattiecas uz:
1) dalībvalsts, pašvaldības, tās iestādes vai aģentūras, tādas organizācijas, kura ir starptautisko publisko
tiesību subjekts un kurā viena vai vairākas dalībvalstis ir biedri, Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta, kas
izveidots saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilitātes pamatnolīgumu, jebkuras citas iestādes, kas izveidotas, lai
saglabātu Eiropas monetārās savienības finanšu stabilitāti, sniedzot pagaidu finansiālu palīdzību dalībvalstīm,
kuru valsts valūta ir 
euro
, kā arī Eiropas Centrālās bankas vai dalībvalstu centrālo banku emitētiem
pārvedamiem vērtspapīriem;
2) emitentiem, kas ir emitējuši vienīgi parāda vērtspapīrus, kuri ir iekļauti regulētajā tirgū un kuru viena parāda
vērtspapīra nominālvērtība nav mazāka par 100 000 
euro
 vai, ja parāda vērtspapīri ir emitēti citā valūtā, nevis
euro
, viena parāda vērtspapīra nominālvērtība emisijas dienā nav mazāka par 100 000 
euro
 ekvivalentu;
3) emitentiem, kuri ir emitējuši vienīgi parāda vērtspapīrus, kuru viena parāda vērtspapīra nominālvērtība ir
vismaz 50 000 
euro
 vai, ja parāda vērtspapīri ir emitēti citā valūtā, nevis 
euro
, viena parāda vērtspapīra
nominālvērtība emisijas dienā ir vismaz 50 000 
euro
 ekvivalents, un kuru vērtspapīri ir bijuši iekļauti regulētajā
tirgū Eiropas Savienībā pirms 2010.gada 31.decembra līdz dienai, kad šie vērtspapīri tiek dzēsti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.01.2011.
, 
22.03.2012.
, 
19.09.2013.
 un 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā
29.06.2016.
)
59.pants. Būtiski notikumi
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
59.
1
 pants. Netipiska un nozīmīga apjoma darījuma ar saistīto pusi noslēgšana un atklāšana
(1) Šā panta noteikumi attiecas uz kapitālsabiedrību, kuras akcijas iekļautas regulētajā tirgū.
(2) Netipisks darījums šā panta izpratnē ir kapitālsabiedrības darījums, kas nav slēgts kapitālsabiedrības parasti
veicamās komercdarbības ietvaros vai neatbilst parastajiem tirgus nosacījumiem.
(3) Netipisku darījumu ar saistīto pusi slēdz Komerclikumā noteiktajā kārtībā par darījuma slēgšanu ar saistīto
personu.
(4) Pirms tiek noslēgts netipisks darījums ar saistīto pusi, valde par darījumu sniedz revīzijas komitejai (ja tāda ir
izveidota) šādu informāciju:
1) ziņas par saistīto pusi (fiziskajai personai — vārds, uzvārds; juridiskajai personai — nosaukums,
reģistrācijas numurs un reģistrācijas valsts);
2) darījuma nepieciešamības pamatojumu;
3) darījuma noteikumus;
4) izvērtējumu par darījuma ietekmi uz kapitālsabiedrības komercdarbību un darbības finansiālajiem
rezultātiem;
5) izvērtējumu par darījuma ietekmi uz kapitālsabiedrības akcionāriem, kuri attiecībā uz minēto darījumu nav
uzskatāmi par saistītajām pusēm.
(5) Kapitālsabiedrības padome var lūgt revīzijas komitejas (ja tāda ir izveidota) viedokli vai pieaicināt neatkarīgu
ekspertu atzinuma sniegšanai par paredzēto netipisko darījumu ar saistīto pusi. Lemjot par revīzijas komitejas vai 
67
/
226
neatkarīga eksperta pieaicināšanu, ieinteresētajam kapitālsabiedrības padomes loceklim (Komerclikuma izpratnē) nav
balsstiesību, un tas ierakstāms padomes sēdes protokolā. Eksperta piesaistes izmaksas sedz no kapitālsabiedrības
līdzekļiem.
(6) Kapitālsabiedrība izstrādā iekšējo procedūru, saskaņā ar kuru tā konstatē, vai darījums ar saistīto pusi ir
netipisks. Vismaz reizi gadā kapitālsabiedrība izvērtē, vai ir identificēti tās netipiskie darījumi, kas noslēgti ar
saistītajām pusēm, un ievērota šo darījumu noslēgšanas un atklāšanas kārtība. Kapitālsabiedrība nodrošina, ka
minēto izvērtējumu neveic tās valdes vai padomes locekļi vai citi tās darbinieki, ar kuriem vai ar kuru saistītajām
pusēm izvērtējamie darījumi ir slēgti.
(7) Nozīmīga apjoma darījums šā panta izpratnē ir kapitālsabiedrības darījums, kura rezultātā samaksātā vai
saņemamā naudas summa, iegūto vai atsavināto aktīvu vērtība vai kapitālsabiedrības saistības, kuras izveidojušās
darījuma rezultātā vai var izveidoties nākotnē, ir vismaz 10 procenti no kapitālsabiedrības pamatkapitāla vai vismaz
10 procenti no kapitālsabiedrības pašu kapitāla saskaņā ar pēdējo revidēto gada pārskatu vai konsolidēto gada
pārskatu (ja tāds tiek sagatavots) — atkarībā no tā, kurš no rādītājiem ir mazāks, bet ne mazāk par 35 000 
euro
.
Kapitālsabiedrības statūtos vai padomes lēmumā var noteikt stingrākus kritērijus, saskaņā ar kuriem darījums
uzskatāms par nozīmīga apjoma darījumu.
(8) Par nozīmīga apjoma darījumu šā panta izpratnē uzskatāmi arī vairāki darījumi, kurus kapitālsabiedrība 12
mēnešu periodā noslēgusi ar vienu un to pašu saistīto pusi vai vienas un tās pašas saistītās puses interesēs un kuru
kopējā vērtība atbilst šā panta septītajā daļā noteiktajai.
(9) Pirms tiek noslēgts nozīmīga apjoma darījums ar saistīto pusi, valde sniedz revīzijas komitejai (ja tāda ir
izveidota) šā panta ceturtajā daļā minēto informāciju par darījumu.
(10) Informāciju par nozīmīga apjoma darījumu ar saistīto pusi kapitālsabiedrība pēc darījuma noslēgšanas vai pēc
tādu apstākļu iestāšanās, kad sasniegti šā panta septītajā vai astotajā daļā noteiktie kritēriji, nekavējoties izplata šā
likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā. Informāciju par netipisku darījumu ar saistīto pusi kapitālsabiedrība izplata pirms
darījuma noslēgšanas, bet ne vēlāk kā dienā, kad saistīto pušu darījumam ir dota piekrišana Komerclikumā noteiktajā
kārtībā (padomē vai akcionāru sapulcē). Kapitālsabiedrība sniedz vismaz informāciju par:
1) saistīto pusi (fiziskajai personai — vārds, uzvārds; juridiskajai personai — nosaukums, reģistrācijas numurs
un reģistrācijas valsts);
2) kapitālsabiedrības un saistītās puses attiecību veidu;
3) darījuma noslēgšanas dienu (datumu), darījumā saņemamo vai maksājamo naudas summu, iegūto vai
atsavināto aktīvu vērtību vai par kapitālsabiedrības saistībām, kuras izveidojušās darījuma rezultātā vai var
izveidoties nākotnē, kā arī par samaksas noteikumiem un maksājumu grafiku (ja tāds ir), tai skaitā par naudas
summu, ko paredzēts saņemt vai samaksāt nākamajos periodos, par darījuma vai saistību izpildes termiņu, kā
arī saņemamiem vai maksājamiem procentiem (ja tādi paredzēti);
4) darījuma ietekmi uz kapitālsabiedrības komercdarbību un darbības finansiālajiem rezultātiem;
5) darījuma ietekmi uz kapitālsabiedrības akcionāriem, kuri minētajā darījumā nav uzskatāmi par saistītajām
pusēm;
6) to, vai ir saņemts revīzijas komitejas viedoklis vai neatkarīga eksperta atzinums (ja tāds tika prasīts).
(11) Papildus šā panta desmitajā daļā minētajai informācijai kapitālsabiedrības pienākums ir sniegt arī citu
informāciju par darījumu, ja tā ir būtiska vai var būtiski ietekmēt kapitālsabiedrības finansiālo stāvokli vai iespējas
veikt noteikta veida komercdarbību vai ja tās atklāšana var būtiski ietekmēt regulētajā tirgū iekļauto kapitālsabiedrības
akciju novērtējumu, tādējādi nodrošinot ieguldītāju aizsardzību vai nevainojamu tirgus darbību.
(12) Kapitālsabiedrība nodrošina, ka tā saņem informāciju no meitas sabiedrības par darījumiem starp
kapitālsabiedrības saistīto pusi un meitas sabiedrību, ja šis darījums vienlaikus ir netipisks un nozīmīga apjoma.
Kapitālsabiedrība informāciju par šādiem darījumiem izplata šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā. Kapitālsabiedrība
sniedz šā panta desmitajā un vienpadsmitajā daļā minēto informāciju, papildus norādot arī informāciju par darījuma
ietekmi uz meitas sabiedrības komercdarbību un darbības finansiālajiem rezultātiem un uz meitas sabiedrības
akcionāriem (dalībniekiem).
(
21.09.2017
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
68
/
226
III
1
 nodaļa
Atalgojuma politika un ziņojums
(Nodaļa 
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
59.
2
 pants. Šīs nodaļas darbības joma
Šīs nodaļas prasības attiecas uz kapitālsabiedrību, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū (turpmāk šajā nodaļā
— kapitālsabiedrība).
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
59.
3
 pants. Atalgojuma politika
(1) Kapitālsabiedrība izstrādā, akcionāru sapulcē apstiprina un publisko valdes un padomes atalgojuma politiku
(turpmāk — atalgojuma politika). Kapitālsabiedrība nodrošina, ka atalgojums valdes un padomes locekļiem tiek
noteikts atbilstoši atalgojuma politikai, kas apstiprināta akcionāru sapulcē.
(2) Kapitālsabiedrības valde izstrādā atalgojuma politiku un iesniedz to apstiprināšanai kapitālsabiedrības
akcionāru sapulcē ne retāk kā reizi četros gados pēc iepriekšējās atalgojuma politikas apstiprināšanas. Ja atalgojuma
politikā tiek veikti grozījumi, tie apstiprināmi akcionāru sapulcē un uzskatāms, ka ar grozījumu apstiprināšanu ir
apstiprināta atalgojuma politika jaunā redakcijā.
(3) Atalgojuma politikā tiek ietverta vismaz šāda informācija:
1) apraksts par atļautajām nemainīgā un mainīgā atalgojuma sastāvdaļām (tostarp visām prēmijām un citiem
jebkura veida ieguvumiem) un to relatīvo (procentuālo) daļu no kopējā atalgojuma;
2) skaidrojums, kā atalgojuma politika un tajā ietvertās konkrētās atalgojuma sastāvdaļas veicinās
kapitālsabiedrības stratēģijas īstenošanu, ilgtermiņa intereses un ilgtspēju;
3) skaidrojums, kā atalgojuma politikas izstrādē ņemti vērā kapitālsabiedrības darbinieku atalgojuma un
nodarbinātības nosacījumi;
4) mainīgā atalgojuma (ja tāds paredzēts) piešķiršanas kritēriji, tā noteikšanai izmantojamie kapitālsabiedrības
darbības rezultātu kritēriji, metodes šo kritēriju izpildes noteikšanai, mainīgā atalgojuma izmaksas atlikšanas
laikposmi un informācija par kapitālsabiedrības iespēju atprasīt mainīgo atalgojumu;
5) ar akciju piešķiršanu saistīta atalgojuma (ja tāds paredzēts) svarīgākie nosacījumi, tai skaitā tiesību
piešķiršanas laikposmi un tiesības paturēt akcijas pēc to piešķiršanas;
6) valdes un padomes locekļu pilnvaru termiņš un piemērojamie atsaukšanas termiņi, galvenās iezīmes
attiecībā uz papildu pensiju vai paātrinātās pensionēšanās plāniem, ar līgumu izbeigšanu saistītie nosacījumi
un maksājumi valdes un padomes locekļiem;
7) atalgojuma politikas noteikšanas, pārskatīšanas un piemērošanas nosacījumi;
8) pasākumi, kas paredzēti, lai izvairītos no interešu konfliktiem vai tos novērstu;
9) atalgojuma komitejas vai citas kapitālsabiedrības institūcijas (ja tāda paredzēta) loma atalgojuma politikas
noteikšanā, pārskatīšanā un piemērošanā;
10) apraksts un skaidrojums par veiktajām būtiskajām izmaiņām atalgojuma politikā un to, kā jaunajā
atalgojuma politikā ir ņemts vērā akcionāru sapulces balsojums un akcionāru viedokļi par atalgojuma politiku un
atalgojuma ziņojumiem, kas akcionāru sapulcē izskatīti pēc iepriekšējās akcionāru sapulces balsojuma par
atalgojuma politiku.
(4) Kapitālsabiedrība nodrošina, ka akcionāru sapulces apstiprinātā atalgojuma politika (pilns teksts jaunajā
redakcijā) kopā ar akcionāru sapulces balsojuma datumu un balsojuma rezultātiem pēc akcionāru sapulces
nekavējoties tiek publicēta kapitālsabiedrības mājaslapā internetā, kur tā bez maksas ir publiski pieejama vismaz tik
ilgi, kamēr ir piemērojama. Balsojuma rezultātos ietver vismaz informāciju par kopējo piedalījušos balsstiesīgo akciju
69
/
226
skaitu, nodoto balsu skaitu atbilstoši balsstiesīgo akciju skaitam un ar nodotajām balsīm akcionāru sapulcē
pārstāvētā balsstiesīgā pamatkapitāla daļu, kā arī par atalgojuma politikas apstiprināšanu nodoto "par" un "pret" balsu
skaitu.
(5) Līdz jaunas atalgojuma politikas apstiprināšanai akcionāru sapulcē kapitālsabiedrība atalgojumu valdes un
padomes locekļiem maksā atbilstoši iepriekšējai atalgojuma politikai vai, ja tādas nav, saskaņā ar kapitālsabiedrībā
pastāvošo praksi. Ja akcionāru sapulce neapstiprina valdes izstrādāto atalgojuma politiku, valde nākamajā akcionāru
sapulcē iesniedz apstiprināšanai pārskatītu atalgojuma politiku kopā ar skaidrojumu par tajā veiktajām izmaiņām.
(6) Izņēmuma gadījumā kapitālsabiedrība var piemērot pagaidu atkāpi no atalgojuma politikas, ja tajā paredzēta
procesuālā kārtība atkāpes piemērošanai un atalgojuma politikas sastāvdaļas, kurām atkāpe ir iespējama. Par
izņēmuma gadījumu var uzskatīt tikai kapitālsabiedrības ilgtermiņa interešu, ilgtspējas vai tās maksātspējas
nodrošināšanu.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
59.
4
 pants. Atalgojuma ziņojums
(1) Kapitālsabiedrības valde sagatavo skaidru un saprotamu ikgadējo ziņojumu par atalgojumu, kas piešķirts vai
izmaksāts iepriekšējā finanšu gadā vai kas pienākas par iepriekšējo finanšu gadu katram esošajam un bijušajam
valdes un padomes loceklim (turpmāk — atalgojuma ziņojums). Atalgojuma ziņojumā tiek ietverta identificējošā
informācija par katru valdes un padomes locekli (vismaz vārds, uzvārds un amats), kā arī vismaz šāda informācija
par katra valdes un padomes locekļa atalgojumu:
1) kopējais atalgojums, kas sadalīts pa atalgojuma sastāvdaļām, un nemainīgā un mainīgā atalgojuma relatīvā
(procentuālā) daļa;
2) skaidrojums par to, kā kopējais atalgojums atbilst atalgojuma politikai, kā tas veicina kapitālsabiedrības
ilgtermiņa darbības rezultātus un kā atalgojuma noteikšanā tika piemēroti kapitālsabiedrības darbības rezultātu
kritēriji;
3) pēdējo piecu finanšu gadu periodā notikušās izmaiņas salīdzināmā veidā attiecībā uz valdes un padomes
atalgojumu, kapitālsabiedrības darbības rezultātiem un kapitālsabiedrības ekvivalentas vienības pilnas slodzes
darbinieku (izņemot valdes un padomes locekļus) vidējo atalgojumu;
4) atalgojums, kas saņemts no citas sabiedrības, kura ietilpst tajā pašā koncernā Gada pārskatu un
konsolidēto gada pārskatu likuma izpratnē;
5) piešķirto un piedāvāto akciju un akciju opciju skaits un galvenie opciju izmantošanas nosacījumi, tostarp to
izmantošanas cena un datums, un to izmaiņas (ja tādas bijušas);
6)  informācija par gadījumiem, kad ir atprasīta mainīgā atalgojuma daļa;
7) piemērotās pagaidu atkāpes, tostarp izņēmuma gadījuma būtības skaidrojums un norāde uz konkrētām
atalgojuma politikas sastāvdaļām, kurām piemērota pagaidu atkāpe.
(2) Ja kapitālsabiedrībā netiek piemērota vai uz to neattiecas kāda no šā panta pirmajā daļā minētajām prasībām,
tas atalgojuma ziņojumā nepārprotami norādāms.
(3) Atalgojuma ziņojumā neietver valdes un padomes locekļu īpašu kategoriju personas datus Eiropas Parlamenta
un Padomes 2016. gada 27. aprīļa regulas (ES) 
2016/679
 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu
apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ direktīvu 
95/46/EK
 (Vispārīgā datu aizsardzības regula) 9. panta
1. punkta izpratnē un personas datus, kuri attiecas uz valdes un padomes locekļu ģimenes stāvokli. Šajā gadījumā
atalgojuma ziņojumā ietver atalgojuma sastāvdaļas, kas saistītas ar ģimenes stāvokli, norādot tikai piešķirtā
atalgojuma apmēru un nenorādot piešķiršanas pamatojumu.
(4) Kapitālsabiedrības valde sagatavo atalgojuma ziņojumu un iesniedz to izskatīšanai akcionāru sapulcē, kuras
darba kārtībā ir paredzēta kapitālsabiedrības gada pārskata un konsolidētā gada pārskata (ja tādu sagatavo)
apstiprināšana. Valde atalgojuma ziņojumā skaidro, kā ir ņemts vērā akcionāru sapulces balsojums un akcionāru
viedokļi par iepriekšējo atalgojuma ziņojumu.
(5) 
(Izslēgta ar 
31.03.2022
. likumu)
70
/
226
(6) Kapitālsabiedrība nodrošina, ka atalgojuma ziņojums pēc akcionāru sapulces nekavējoties tiek publicēts
kapitālsabiedrības mājaslapā internetā, kur tas bez maksas ir publiski pieejams 10 gadus no publicēšanas dienas.
Kapitālsabiedrība atalgojuma ziņojumā iekļauto informāciju var darīt pieejamu ilgāk, ja tā izslēdz no šā ziņojuma
fizisko personu datus.
(7) Zvērināts revidents pārbauda, vai ir sagatavots atalgojuma ziņojums, un saskaņā ar Revīzijas pakalpojumu
likumu sniedz zvērināta revidenta viedokli par to, vai atalgojuma ziņojumā ir ietverta šajā pantā minētā informācija un
vai atalgojuma ziņojumā ir konstatētas būtiskas neatbilstības saistībā ar gada pārskatā norādīto finanšu informāciju.
(8) Kapitālsabiedrība, kas uzsāk akciju tirdzniecību regulētajā tirgū, atalgojuma ziņojumu izstrādā par to finanšu
gadu, kurš sākas pēc dienas, kad akcijas iekļautas regulētajā tirgū. Šādā gadījumā šā panta pirmās daļas 3. punktā
minēto izmaiņu salīdzinājumu sniedz vismaz par to pēdējo piecu finanšu gadu periodu, kurš sākas pēc dienas, kad
akcijas iekļautas regulētajā tirgū.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
59.
5
 pants. Atbildība par šīs nodaļas prasību izpildi
(1)
 
Par pārkāpumiem attiecībā uz atalgojuma politiku un atalgojuma ziņojumu kapitālsabiedrība vai attiecīgās
amatpersonas atbild civiltiesiskā kārtībā.
(2) Ja atalgojuma politika vai atalgojuma ziņojums nav publiskots šā likuma 59.
3
 un 59.
4
 pantā noteiktajā kārtībā,
kapitālsabiedrībai iestājas atbildība saskaņā ar šā likuma 148. pantu.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
III
2 
nodaļa
Prasības akcionāru identitātes noskaidrošanai, akcionāru tiesību
nodrošināšanai un pilnvaroto padomdevēju darbības pārredzamībai
(Nodaļa 
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
59.
6
 pants. Šīs nodaļas darbības joma
(1) Šīs nodaļas prasības attiecas uz kapitālsabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Latvijas Republikā un kuras
akcijas ir iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū (turpmāk šajā nodaļā — kapitālsabiedrība), kā arī uz finanšu
instrumentu konta uzturētāju, kurš sniedz kapitālsabiedrības akciju turēšanas pakalpojumus.
(2) Par finanšu instrumentu konta uzturētāju šīs nodaļas izpratnē uzskatāms centrālais vērtspapīru depozitārijs,
kredītiestāde, ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā arī cita persona, kas sniedz finanšu instrumentu konta uzturēšanas
un kapitālsabiedrības akciju turēšanas pakalpojumus neatkarīgi no tās juridiskās adreses vai galvenā biroja atrašanās
vietas.
(3) Ja kapitālsabiedrības akcijas tur ar vairāku finanšu instrumentu konta uzturētāju starpniecību, finanšu
instrumentu konta uzturētājs, ja tam ir līgums ar citu finanšu instrumentu konta uzturētāju, kura juridiskā adrese vai
galvenā biroja atrašanās vieta neatrodas dalībvalstī, šajā līgumā iekļauj noteikumus, kas nodrošina šīs nodaļas
noteikumu izpildi.
(4) Šīs nodaļas noteikumu izpildi uzrauga Komisija.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.09.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 67. punktu)
59.
7
 pants. Akcionāru noskaidrošana
(1) Kapitālsabiedrība var pieprasīt finanšu instrumentu konta uzturētājam Komisijas 2018. gada 3. septembra
īstenošanas regulas (ES) 
2018/1212
, ar ko nosaka minimālās prasības, lai attiecībā uz akcionāru identifikāciju,
informācijas nodošanu un akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2007/36/EK
 (turpmāk šajā nodaļā — īstenošanas regula) pielikuma 2. tabulas C sadaļā minēto informāciju
par tās akcionāru. Kapitālsabiedrība var pilnvarot citu personu šajā nodaļā minēto tiesību izmantošanai.
71
/
226
(2) Kapitālsabiedrība var pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs, kurā sākotnēji iegrāmatotas
kapitālsabiedrības akcijas, apkopo informāciju par kapitālsabiedrības akcionāriem.
(3) Ja kapitālsabiedrības akcijas tur ar vairāku finanšu instrumentu konta uzturētāju starpniecību, pēc
kapitālsabiedrības pieprasījuma saņemšanas finanšu instrumentu konta uzturētājs nekavējoties nodod pieprasījumu
nākamajam finanšu instrumentu konta uzturētājam. Finanšu instrumentu konta uzturētājs, kura rīcībā ir informācija
par akcionāru, nekavējoties to nodod kapitālsabiedrībai. Kapitālsabiedrība var pieprasīt informāciju par akcionāru
jebkuram finanšu instrumentu konta uzturētājam, kura rīcībā ir šāda informācija.
(4) Lai kapitālsabiedrība varētu sazināties ar akcionāru nolūkā veicināt tā tiesību izmantošanu, kapitālsabiedrībai
un finanšu instrumentu konta uzturētājam ir tiesības glabāt šajā pantā noteiktajā kārtībā iegūto informāciju par
akcionāru ne ilgāk kā 12 mēnešus pēc tam, kad kapitālsabiedrība vai finanšu instrumentu konta uzturētājs uzzinājis
par akcionāra statusa zaudēšanu.
(5) Akcionārs var prasīt, lai finanšu instrumentu konta uzturētājs izlabo neprecīzu informāciju par akcionāru. Ja
informāciju par akcionāru uztur kapitālsabiedrība, akcionārs (ar finanšu instrumentu konta uzturētāja starpniecību vai
bez tās) var prasīt, lai kapitālsabiedrība izlabo neprecīzu informāciju par akcionāru.
(6) Informācijas sniegšana par kapitālsabiedrības akcionāru šajā nodaļā noteiktajā kārtībā nav uzskatāma par
līgumā vai likumā noteiktā informācijas izpaušanas aizlieguma pārkāpumu.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.09.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 67. punktu)
59.
8
 pants. Informācijas nosūtīšana
(1) Kapitālsabiedrība savlaicīgi, ievērojot īstenošanas regulā noteiktās prasības, nosūta finanšu instrumentu konta
uzturētājam informāciju, kas nepieciešama akcionāra tiesību izmantošanai. Finanšu instrumentu konta uzturētājs šo
informāciju īstenošanas regulā minētajā kārtībā nekavējoties pārsūta kapitālsabiedrības akcionāram.
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētā informācija ir pieejama kapitālsabiedrības mājaslapā internetā, pēc
kapitālsabiedrības pieprasījuma saņemšanas finanšu instrumentu konta uzturētājs nosūta kapitālsabiedrības
akcionāram paziņojumu ar precīzu norādi, kur kapitālsabiedrības mājaslapā internetā informācija ir pieejama.
(3) Kapitālsabiedrība var pati nosūtīt šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto informāciju vai paziņojumu
akcionāram, ja to atļauj līgums, kas noslēgts ar centrālo vērtspapīru depozitāriju, kurā sākotnēji iegrāmatotas
kapitālsabiedrības akcijas.
(4) Finanšu instrumentu konta uzturētājs nekavējoties nosūta kapitālsabiedrībai no akcionāra saņemto informāciju,
kas saistīta ar akcionāra tiesību izmantošanu.
(5) Ja kapitālsabiedrības akcijas tur ar vairāku finanšu instrumentu konta uzturētāju starpniecību, finanšu
instrumentu konta uzturētājs informāciju, kas nepieciešama akcionāra tiesību izmantošanai, nekavējoties nodod
nākamajam finanšu instrumentu konta uzturētājam, ja vien tas šo informāciju nevar nosūtīt tieši attiecīgi akcionāram
vai kapitālsabiedrībai.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.09.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 67. punktu)
59.
9
 pants. Akcionāru tiesību izmantošanas veicināšana
(1) Finanšu instrumentu konta uzturētājs veicina akcionāra piedalīšanos akcionāru sapulcē un citu no akcijām
izrietošo tiesību izmantošanu vai arī akcionāra tiešā uzdevumā pats īsteno no akcijām izrietošās tiesības.
(2) Ja balsošana akcionāru sapulcē notiek, izmantojot elektroniskos līdzekļus, kapitālsabiedrība personai, kura
balsojusi akcionāru sapulcē, nosūta apstiprinājumu par nodotās balss saņemšanu.
(3) Akcionārs var prasīt apstiprinājumu par to, ka viņa nodotās balsis ir likumā noteiktajā kārtībā reģistrētas. Šīs
tiesības akcionārs var izmantot mēneša laikā no akcionāru sapulces norises dienas.
(4) Ja finanšu instrumentu konta uzturētājs saņem šā panta otrajā un trešajā daļā minēto apstiprinājumu no
kapitālsabiedrības, tas atbilstoši īstenošanas regulā noteiktajai kārtībai nekavējoties nosūta šo apstiprinājumu
72
/
226
akcionāram. Ja kapitālsabiedrības akcijas tur ar vairāku finanšu instrumentu konta uzturētāju starpniecību, finanšu
instrumentu konta uzturētājs nekavējoties nodod saņemto apstiprinājumu nākamajam finanšu instrumentu konta
uzturētājam, ja vien tas šo apstiprinājumu nevar nosūtīt tieši akcionāram.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.09.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 67. punktu)
59.
10
 pants. Samaksa par finanšu instrumentu konta uzturētāja pakalpojumiem
(1) Finanšu instrumentu konta uzturētājs publisko informāciju par jebkuru samaksu, ko tas piemēro akcionāram,
kapitālsabiedrībai vai citam finanšu instrumentu konta uzturētājam par šā likuma 59.
7
, 59.
8
 un 59.
9
 pantā minētajiem
pakalpojumiem.
(2) Jebkura samaksa par pakalpojumiem ir nediskriminējoša un samērīga attiecībā pret to sniegšanas faktiskajām
izmaksām.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
 Pants stājas spēkā 
01.09.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 67. punktu)
59.
11
 pants. Pilnvarotā padomdevēja darbības pārredzamība
(1) Pilnvarotais padomdevējs publisko informāciju par tā darbībā piemērojamo kodeksu (turpmāk — darbības
kodekss).
(2) Ja pilnvarotais padomdevējs nepiemēro darbības kodeksu, tas sniedz šādas rīcības pamatojumu. Ja
pilnvarotais padomdevējs nepiemēro vienu vai vairākus darbības kodeksa ieteikumus, tas sniedz informāciju par to,
kurš ieteikums netiek piemērots, šādas rīcības pamatojumu un informāciju par alternatīviem pasākumiem.
(3) Pilnvarotais padomdevējs nodrošina šā panta pirmajā un otrajā daļā minētās informācijas publisku bezmaksas
pieejamību savā mājaslapā internetā un atjauno to ne retāk kā reizi gadā.
(4) Pilnvarotais padomdevējs par veiktajām izpētēm, sniegtajiem padomiem un ieteikumiem attiecībā uz
balsstiesību izmantošanu katru gadu publisko vismaz šādu informāciju:
1) piemēroto metožu un modeļu būtiskās iezīmes;
2) galvenos informācijas avotus;
3) procedūras izpētes, padomu un ieteikumu attiecībā uz balsošanu kvalitātes nodrošināšanai;
4) procedūras savu darbinieku kvalifikācijas nodrošināšanai;
5) ar konkrētās dalībvalsts regulēto tirgu un tam piemērojamo likumu saistīto jautājumu ietekmi uz izpētes
veikšanu un padomu un ieteikumu attiecībā uz balsošanu sniegšanu;
6) ar akciju sabiedrību, par kuru tiek veikta izpēte un sniegti padomi un ieteikumi attiecībā uz balsošanu,
saistīto specifisko jautājumu ietekmi uz izpētes veikšanu un padomu un ieteikumu attiecībā uz balsošanu
sniegšanu;
7) katram tirgum, kurā pilnvarotais padomdevējs veic izpēti un sniedz padomus un ieteikumus attiecībā uz
balsstiesību izmantošanu akciju sabiedrībā, piemērojamās balsošanas politikas būtiskākās iezīmes;
8) informāciju par komunikāciju ar akciju sabiedrību, par kuru tiek veikta izpēte un sniegti padomi un ieteikumi
attiecībā uz balsošanu;
9) informāciju par komunikāciju ar tās akciju sabiedrības ieinteresētajām personām, par kuru tiek veikta izpēte
un sniegti padomi un ieteikumi attiecībā uz balsošanu;
10) interešu konfliktu novēršanas un pārvaldības politiku.
(5) Pilnvarotais padomdevējs nodrošina šā panta ceturtajā daļā minētās informācijas publisku bezmaksas
73
/
226
pieejamību savā mājaslapā internetā ne mazāk kā trīs gadus no informācijas publicēšanas dienas.
(6) Pilnvarotais padomdevējs identificē un nekavējoties atklāj saviem klientiem interešu konfliktu, kas var ietekmēt
izpētes veikšanu un padomu un balsošanas ieteikumu sniegšanu. Pilnvarotais padomdevējs nekavējoties atklāj
darbības, kuras veiktas interešu konflikta novēršanai un pārvaldīšanai.
(7) Šā panta noteikumu izpildi uzrauga Komisija, ja pilnvarotā padomdevēja juridiskā adrese ir Latvijas Republikā.
Komisija uzrauga šā panta noteikumu izpildi, ja pilnvarotā padomdevēja juridiskā adrese nav dalībvalstī, bet pilnvarotā
padomdevēja galvenā biroja atrašanās vieta ir Latvijas Republikā. Komisija uzrauga šā panta noteikumu izpildi, ja
pilnvarotā padomdevēja juridiskā adrese vai galvenā biroja atrašanās vieta nav dalībvalstī, bet Latvijas Republikā ir
reģistrēta pilnvarotā padomdevēja filiāle.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
IV nodaļa
Nozīmīgas līdzdalības iegūšana
(Nodaļa 
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
60.pants. Šīs nodaļas darbības joma
(1) Šīs nodaļas noteikumi par paziņošanas pienākumu un neziņošanas sekām attiecas uz personām:
1) kuras iegūst vai atsavina balsstiesīgās akcijas tādā akciju sabiedrībā, kuras akcijas iekļautas regulētajā
tirgū Latvijas Republikā;
2) kuras iegūst vai atsavina depozitāros sertifikātus, kas emitēti par šā panta pirmās daļas 1.punktā minētajām
akcijām;
3) kuras iegūst vai atsavina finanšu instrumentus, kuri no šiem finanšu instrumentiem izrietošo tiesību izpildes
dienā dod personai tiesības saskaņā ar oficiālu vienošanos iegūt emitenta balsstiesīgās akcijas tādā akciju
sabiedrībā, kuras akcijas iekļautas regulētajā tirgū Latvijas Republikā;
4) kuras iegūst vai atsavina finanšu instrumentus, kuru atsauce ir akciju grozs (dažādu akciju kopums) vai
indekss, kurā ietvertas akcijas, kas iekļautas regulētajā tirgū Latvijas Republikā.
(2) Ja par tādas akciju sabiedrības akcijām, kuras akcijas iekļautas regulētajā tirgū, tikuši emitēti depozitārie
sertifikāti, paziņošanas pienākums attiecas uz depozitāro sertifikātu ieguvēju, nevis uz to emitentu.
(3) Šīs nodaļas prasības attiecas arī uz personām, kas ir tiesīgas iegūt, atsavināt vai izmantot balsstiesības vienā
vai vairākos šā likuma 8.pantā minētajos gadījumos.
(4) Šīs nodaļas prasības attiecas arī uz personām, kurām pieder šā panta pirmās daļas 3.punktā minētie finanšu
instrumenti, ievērojot nosacījumu, ka tām saskaņā ar oficiālo vienošanos noteiktajā termiņā ir neierobežotas tiesības
iegūt attiecīgās akcijas vai arī izvēles tiesības pēc saviem ieskatiem tās iegūt vai neiegūt.
(5) Šā panta pirmās daļas 3.punktā minētie finanšu instrumenti ir arī tādi finanšu instrumenti, attiecībā uz kuriem
nav šā panta ceturtajā daļā minēto nosacījumu, bet kuri ir saistīti ar emitenta, kura pārvedami vērtspapīri ir iekļauti
regulētajā tirgū, balsstiesīgajām akcijām vai potenciāli iegūstamajām balsstiesībām, kuru ekonomiskā ietekme ir
līdzīga, neatkarīgi no tā, vai šie finanšu instrumenti piešķir vai nepiešķir tiesības veikt norēķinus finanšu
instrumentos.
(6) Šā panta pirmās daļas 3.punktā minēto finanšu instrumentu sarakstu nosaka Komisijas normatīvie noteikumi.
(7) Šīs nodaļas prasības piemēro arī tad, ja akciju sabiedrība, kuras akcijas iekļautas regulētajā tirgū Latvijas
Republikā, ir reģistrēta ārvalstī.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
61.pants. Paziņošanas pienākums, ņemot vērā balsstiesību īpatsvaru
74
/
226
(1) Persona paziņo par savu balsstiesību īpatsvaru, kad akciju iegūšanas, atsavināšanas, pamatkapitāla
palielināšanas vai samazināšanas vai kādu citu notikumu rezultātā tas sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par 5,
10, 15, 20, 25, 30, 50 vai 75 procentiem.
(2) Ja akciju sabiedrībai Latvijas Republika ir izcelsmes dalībvalsts, persona paziņo arī par savu balsstiesību
īpatsvaru, kad akciju iegūšanas, atsavināšanas, pamatkapitāla palielināšanas vai samazināšanas vai kādu citu
notikumu rezultātā tas sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par 90 procentiem.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
61.
1
 pants. Balsstiesību īpatsvara aprēķināšana
(1) Aprēķinot balsstiesību īpatsvaru, ņem vērā visas balsstiesīgās akcijas, pat ja balsstiesību izmantošana ir
apturēta.
(2) Informācijā par balsstiesību īpatsvaru norāda ziņas par visām balsstiesīgajām akcijām, atsevišķi norādot
katras kategorijas akcijas.
(3) Aprēķinot balsstiesību īpatsvaru, persona summē visas balsstiesības, kuras izriet no viena emitenta
emitētajām balsstiesīgajām akcijām, par tām emitētiem depozitārajiem sertifikātiem, šā likuma 60.panta pirmās daļas
4.punktā minētajiem finanšu instrumentiem, ja tiks realizētas tiesības, kas izriet no šā likuma 60.panta pirmās daļas
3.punktā minētajiem finanšu instrumentiem.
(4) Nosakot personas netieši iegūtās līdzdalības apmēru, ņem vērā arī šā likuma 8.pantā norādītās balsstiesības.
(5) Aprēķinot balsstiesību īpatsvaru, summē tieši un netieši iegūtās līdzdalības apmēru un tieši un netieši
iegūstamās līdzdalības apmēru, kuru iegūs, ja tiks realizētas tiesības, kas izriet no šā likuma 60.panta pirmās daļas
3.punktā minētajiem finanšu instrumentiem.
(6) Šā likuma 60.panta pirmās daļas 3.punktā minēto finanšu instrumentu balsstiesību īpatsvaru aprēķina, ņemot
vērā pilnā apmērā pamatakcijas, kas iegūstamas no finanšu instrumentiem izrietošo tiesību realizācijas. Ja par
finanšu instrumentiem paredzēts norēķinus veikt tikai naudā, balsstiesību īpatsvaru aprēķina ar delta korekciju,
reizinot pamatakciju nosacīto apmēru ar finanšu instrumentu delta koeficientu. Persona summē visus finanšu
instrumentus, kas saistīti ar vienu un to pašu emitentu, un paziņojumā ietver informāciju par visiem šiem finanšu
instrumentiem. Aprēķinot pamatakciju kopējo apmēru, persona ņem vērā tikai finanšu instrumentu garās pozīcijas,
neveicot ar vienu un to pašu emitentu saistītu garo un īso pozīciju ieskaitu.
(7) Šā panta sestajā daļā minētā delta koeficienta noteikšanas metodes un balsstiesību īpatsvara aprēķināšanas
metodes finanšu instrumentiem, kuru atsauce ir akciju grozs vai indekss, nosaka Eiropas Komisijas 2014.gada
17.decembra deleģētā regula (ES) Nr. 
2015/761
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2004/109/EK
 attiecībā uz konkrētiem regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par nozīmīgu līdzdalību (turpmāk —
Regula Nr. 
2015/761
).
(8) Pamatakcijas šīs nodaļas izpratnē ir emitenta, kura akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, emitētas balsstiesīgās
akcijas, kuras saskaņā ar oficiālu vienošanos ir tiesības iegūt šā likuma 60.panta pirmās daļas 3.punktā minēto
finanšu instrumentu ieguvējam.
(9) Lai atvieglotu akciju balsstiesību īpatsvara aprēķināšanu, akciju sabiedrība katra kalendāra mēneša pēdējā
datumā, ja šā mēneša laikā ir radies balsstiesīgo akciju skaita vai pamatkapitāla pieaugums vai samazinājums,
atjauno informāciju par tās kopējo balsstiesīgo akciju skaitu un pamatkapitālu, izplatot to šā likuma 64.
2
 pantā
noteiktajā kārtībā.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
61.
2
 pants. Paziņošanas kārtība un paziņojuma saturs
(1) Persona paziņo akciju sabiedrībai un vienlaikus arī Komisijai, iesniedzot attiecīgu paziņojumu (turpmāk šajā
nodaļā — paziņojums), kad tās balsstiesību īpatsvars akciju iegūšanas, atsavināšanas, pamatkapitāla palielināšanas
vai samazināšanas vai kādu citu notikumu rezultātā sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par šā likuma 61.panta
pirmajā vai otrajā daļā noteikto balsstiesību īpatsvaru.
(2) Ja paziņojums tiek sniegts saskaņā ar šā likuma 60.panta pirmās daļas 4.punkta prasībām un finanšu
instrumenta bāzes aktīvs ietver vairāku akciju sabiedrību emitētās akcijas (akciju grozs vai indekss), paziņojumu
75
/
226
sniedz katrai attiecīgajai akciju sabiedrībai un vienlaikus arī Komisijai.
(3) Paziņojumā ietver informāciju par:
1) balsstiesību sadalījumu paziņojuma iesniegšanas dienā skaitliski, procentuāli no pamatkapitāla un no
balsstiesīgo akciju skaita pēc to iegūšanas vai atsavināšanas;
2) komercsabiedrībām, kurās personai ir kontrole un ar kuru starpniecību akcionāram ir balsstiesības;
3) dienu, kurā šā likuma 61.panta pirmajā vai otrajā daļā noteiktais balsstiesību īpatsvars tika sasniegts vai
pārsniegts, vai samazinājās;
4) akcionāra identitāti, pat ja akcionārs nav tiesīgs izmantot balsstiesības saskaņā ar šā likuma 8.panta
noteikumiem, un tās fiziskās vai juridiskās personas identitāti, kura ir tiesīga izmantot balsstiesības akcionāra
vārdā.
(4) Paziņojumā persona atsevišķi norāda balsstiesību īpatsvaru, kas tai izriet no akcijām, par tām emitētiem
depozitārajiem sertifikātiem, šā likuma 60.panta pirmās daļas 4.punktā minētajiem finanšu instrumentiem un ko tā
iegūs, ja tiks realizētas tiesības, kuras izriet no šā likuma 60.panta pirmās daļas 3.punktā minētajiem finanšu
instrumentiem.
(5) Paziņojumā persona atsevišķi norāda šā likuma 60.panta pirmās daļas 3.punktā minētos finanšu instrumentus,
nodalot tos finanšu instrumentus, kuri piešķir tiesības veikt norēķinus naudā, no tiem finanšu instrumentiem, kuri
piešķir tiesības iegūt vai atsavināt finanšu instrumentus, veicot norēķinus ar finanšu instrumentiem.
(6) Ja paziņojums jau tika sniegts šā likuma 60.panta pirmās daļas 3.punktā minēto finanšu instrumentu iegūšanas
gadījumā, persona atkārtoti sniedz paziņojumu, ja tā ir iegādājusies pamatakcijas tādā daudzumā, ka iegādes
rezultātā šīs personas balsstiesību īpatsvars viena emitenta pamatkapitālā sasniedz vai pārsniedz šā likuma
61.panta pirmajā vai otrajā daļā noteikto balsstiesību īpatsvaru.
(7) Paziņojumam izmanto veidlapu, kuru apstiprina Komisijas normatīvie noteikumi.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
61.
3
 pants. Paziņošanas termiņš un paziņojuma izplatīšana
(1) Paziņojums akciju sabiedrībai un vienlaikus arī Komisijai iesniedzams nekavējoties, taču ne vēlāk kā četru
tirdzniecības dienu laikā pēc dienas, kad persona:
1) uzzina par balsstiesību iegūšanu vai atsavināšanu vai iespēju tās izmantot vai arī, ņemot vērā apstākļus, tai
būtu bijis jāuzzina par to neatkarīgi no dienas, kurā balsstiesību iegūšana vai atsavināšana vai balsstiesību
izmantošanas iespēja stājas spēkā. Šā punkta izpratnē uzskatāms, ka persona par balsstiesību iegūšanu,
atsavināšanu vai iespēju tās izmantot uzzina ne vēlāk kā divu tirdzniecības dienu laikā pēc darījuma dienas;
2) tiek informēta par tādu notikumu, kura rezultātā personas balsstiesību īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai
kļūst mazāks par šā likuma 61.panta pirmajā vai otrajā daļā noteikto balsstiesību īpatsvaru.
(2) Lai noteiktu šā panta pirmajā un trešajā daļā un šā likuma 61.
4
 pantā minētās tirdzniecības dienas, izmanto
emitenta izcelsmes dalībvalsts tirdzniecības dienu kalendāru, ko attiecīgais regulētā tirgus organizētājs ir publicējis
savā mājaslapā internetā. Komisija savā mājaslapā internetā publicē katra regulētā tirgus organizētāja, kura
izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika, noteikto tirdzniecības dienu kalendāru.
(3) Akciju sabiedrība ne vēlāk kā vienas tirdzniecības dienas laikā no paziņojuma saņemšanas dienas izplata to
šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
61.
4
 pants. Akciju sabiedrības paziņojums par savu akciju iegūšanu vai atsavināšanu
Ja regulētajā tirgū iekļautu akciju emitents iegūst vai atsavina savas akcijas, par tām emitētus depozitāros
sertifikātus vai šā likuma 60.panta pirmās daļas 3. un 4.punktā minētos finanšu instrumentus pats vai ar citas
personas starpniecību, kura darbojas savā vārdā, bet emitenta labā, šis emitents informāciju par iegūto vai atsavināto 
76
/
226
līdzdalības apmēru izplata pēc iespējas īsākā laikā, bet ne vēlāk kā četru tirdzniecības dienu laikā, skaitot no
nākamās dienas pēc iegūšanas vai atsavināšanas dienas, ja līdzdalības apmērs sasniedz, pārsniedz vai kļūst
mazāks par pieciem vai 10 procentiem no kopējā balsstiesīgo akciju skaita.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
61.
5
 pants. Prasības paziņošanai netiešas līdzdalības gadījumā
(1) Par netieši iegūtās līdzdalības apmēru, kad tas sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par šā likuma 61.panta
pirmajā vai otrajā daļā noteikto balsstiesību īpatsvaru, paziņo katrs akcionārs vai katra persona, kas netieši ieguvusi
līdzdalību saskaņā ar šā likuma 8.pantu, vai arī visas personas, ja katras šādas personas balsstiesību īpatsvars
sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par šā likuma 61.panta pirmajā vai otrajā daļā noteikto balsstiesību īpatsvaru.
(2) Par šā likuma 8.panta 1.punktā minēto gadījumu visas personas, kas noslēgušas vienošanos, sniedz kopīgu
paziņojumu.
(3) Šā likuma 8.panta 8.punktā noteiktajā gadījumā, ja akcionārs izdod pilnvaru par pārstāvību vienā akcionāru
sapulcē, sniedzams viens paziņojums pilnvaras izsniegšanas dienā. Paziņojumā arī norāda, kāds būs balsstiesību
sadalījums pēc tam, kad pilnvarnieks vairs nebūs tiesīgs izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem.
(4) Šā likuma 8.panta 8.punktā noteiktajā gadījumā, ja pilnvarnieks vienā dienā saņēmis vienu vai vairākas
pilnvaras pārstāvībai vienā akcionāru sapulcē, sniedzams viens paziņojums pilnvaru saņemšanas dienā. Paziņojumā
arī norāda, kāds būs balsstiesību sadalījums pēc tam, kad pilnvarnieks vairs nebūs tiesīgs izmantot balsstiesības
pēc saviem ieskatiem.
(5) Ja paziņošanas pienākums attiecas uz vairākām personām, var sniegt vienu kopīgu paziņojumu. Kopīga
paziņojuma sniegšana neatbrīvo no atbildības saistībā ar paziņojumu personas, kurām ir pienākums šo paziņojumu
sniegt.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
61.
6
 pants. Paziņošanas kārtība, kad līdzdalību iegūst ieguldījumu pārvaldes sabiedrība, ieguldījumu
brokeru sabiedrība un to mātes sabiedrība
(1) Aprēķinot šā likuma 61.panta pirmajā vai otrajā daļā minēto balsstiesīgo akciju īpatsvaru, ieguldījumu
pārvaldes sabiedrības mātes sabiedrība nesummē tai piederošās akcijas ar akcijām, kuras pārvalda meitas
ieguldījumu pārvaldes sabiedrība saskaņā ar normatīvo aktu prasībām, ja meitas ieguldījumu pārvaldes sabiedrība
izmanto balsstiesības neatkarīgi no ieguldījumu pārvaldes sabiedrības mātes sabiedrības.
(2) Šā panta pirmajā un ceturtajā daļā minētais izņēmums attiecas arī uz depozitārajiem sertifikātiem, kas emitēti
par akcijām, un šā likuma 60.panta pirmās daļas 3. un 4.punktā minētajiem finanšu instrumentiem.
(3) Šā panta pirmo daļu nepiemēro, ja ieguldījumu pārvaldes sabiedrības mātes sabiedrība vai cita tās kontrolēta
komercsabiedrība ir veikusi ieguldījumus tādās pašās akcijās, kādās ir ieguldīti meitas ieguldījumu pārvaldes
sabiedrības pārvaldīto ieguldījumu fondu līdzekļi, un meitas ieguldījumu pārvaldes sabiedrība nav tiesīga pēc saviem
ieskatiem izmantot balsstiesības, kas piešķirtas šīm akcijām; tā šīs balsstiesības var izmantot tikai saskaņā ar
tiešiem vai netiešiem norādījumiem, ko devusi ieguldījumu pārvaldes sabiedrības mātes sabiedrība vai cita
ieguldījumu pārvaldes sabiedrības mātes sabiedrības kontrolēta komercsabiedrība. Šā panta izpratnē tiešs
norādījums ir jebkurš norādījums, ko sniedz ieguldījumu pārvaldes sabiedrības vai ieguldījumu brokeru sabiedrības
mātes sabiedrība vai tās kontrolēta komercsabiedrība un ar ko nosaka, kā meitas ieguldījumu pārvaldes sabiedrība
vai ieguldījumu brokeru sabiedrība konkrētajā gadījumā izmanto balsstiesības. Šā panta izpratnē netiešs norādījums ir
jebkurš vispārējs vai konkrēts norādījums, ko sniedz ieguldījumu pārvaldes sabiedrības vai ieguldījumu brokeru
sabiedrības mātes sabiedrība vai tās kontrolēta komercsabiedrība, ierobežojot meitas ieguldījumu pārvaldes
sabiedrības vai ieguldījumu brokeru sabiedrības izvēles brīvību attiecībā uz balsstiesību izmantošanu tā, lai kalpotu
noteiktām ieguldījumu pārvaldes sabiedrības vai ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrības vai tās
kontrolētas komercsabiedrības darījumu interesēm.
(4) Aprēķinot šā likuma 61.panta pirmajā vai otrajā daļā minēto balsstiesīgo akciju īpatsvaru, ieguldījumu brokeru
sabiedrības mātes sabiedrība nesummē tai piederošās akcijas ar akcijām, kuras tās meitas ieguldījumu brokeru
sabiedrība individuāli pārvalda saskaņā ar ieguldītāja pilnvarojumu šā likuma 3.panta ceturtās daļas 4.punkta izpratnē,
ievērojot nosacījumu, ka meitas ieguldījumu brokeru sabiedrība:
1) ir saņēmusi licenci šā likuma 3.panta ceturtās daļas 4.punktā noteiktā ieguldījumu pakalpojuma sniegšanai;
77
/
226
2) var izmantot no šādām akcijām izrietošās balsstiesības tikai saskaņā ar rakstveidā vai elektroniski
sniegtiem ar ieguldījumu brokeru sabiedrību nesaistītas personas norādījumiem vai nodrošina, ka ieguldījumu
portfeļu individuālas pārvaldīšanas pakalpojumus veic neatkarīgi no visiem citiem pakalpojumiem saskaņā ar
nosacījumiem, kas atbilst tiem, kuri paredzēti Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā, piemērojot attiecīgus
mehānismus;
3) izmanto savas balsstiesības neatkarīgi no ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrības.
(5) Šā panta ceturto daļu nepiemēro, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrība vai tās kontrolēta
komercsabiedrība ir veikusi ieguldījumus akcijās, ko pārvalda tās meitas ieguldījumu brokeru sabiedrība, un meitas
ieguldījumu brokeru sabiedrība nav tiesīga pēc saviem ieskatiem izmantot no tās pārvaldīšanā esošajām akcijām, par
tām emitētiem depozitārajiem sertifikātiem izrietošās balsstiesības, un tā šīs balsstiesības var izmantot tikai saskaņā
ar tiešiem vai netiešiem norādījumiem, ko devusi ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrība vai cita
ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrības kontrolēta komercsabiedrība.
(6) Šā panta pirmo un ceturto daļu piemēro gadījumos, ja ieguldījumu pārvaldes sabiedrības mātes sabiedrība vai
ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrība (turpmāk šajā pantā abas kopā vai katra atsevišķi — mātes
sabiedrība) atbilst šādiem nosacījumiem:
1) tā nedrīkst ar tiešiem vai netiešiem norādījumiem vai citādā veidā ietekmēt no tās meitas ieguldījumu
pārvaldes sabiedrībai vai meitas ieguldījumu brokeru sabiedrībai (turpmāk šajā pantā abas kopā vai katra
atsevišķi — meitas sabiedrība) piederošajām akcijām un par tām emitētiem depozitārajiem sertifikātiem
izrietošo balsstiesību izmantošanu;
2) meitas sabiedrība var brīvi un neatkarīgi no mātes sabiedrības izmantot balsstiesības, kas izriet no tās
pārvaldīšanā esošajām akcijām un par tām emitētiem depozitārajiem sertifikātiem.
(7) Ja mātes sabiedrība vēlas piemērot šā panta pirmajā un ceturtajā daļā paredzēto izņēmumu, tā nekavējoties
nosūta emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai institūcijai šādu informāciju:
1) meitas sabiedrību sarakstu, norādot katras meitas sabiedrības uzraudzības institūcijas vai norādot, ka šādu
uzraudzības institūciju nav. Sniedzot šo informāciju, nav nepieciešams norādīt attiecīgos emitentus;
2) apliecinājumu, ka attiecībā pret katru savu meitas sabiedrību mātes sabiedrība ir izpildījusi šā panta sestajā
daļā minētos nosacījumus.
(8) Mātes sabiedrība pastāvīgi atjauno šā panta septītās daļas 1.punktā minēto sarakstu un par to informē
emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetento institūciju.
(9) Ja mātes sabiedrība vēlas piemērot šā panta pirmās un ceturtās daļas prasības tikai finanšu instrumentiem,
kas minēti šā likuma 60.panta pirmās daļas 3.punktā, tā attiecīgā emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai
institūcijai nosūta tikai šā panta septītās daļas 1.punktā minēto sarakstu.
(10) Pēc Komisijas pieprasījuma mātes sabiedrības pienākums ir pierādīt, ka:
1) mātes sabiedrības un meitas sabiedrības organizatoriskā struktūra ir tāda, ka meitas sabiedrībai ir
iespējams izmantot no tās pārvaldīšanā esošajām akcijām izrietošās balsstiesības neatkarīgi no mātes
sabiedrības;
2) personas, kas pieņem lēmumus par balsstiesību izmantošanu, rīkojas neatkarīgi;
3) ja mātes sabiedrība ir meitas sabiedrības klients vai arī pārvalda tādus pašus finanšu instrumentus, kādus
pārvalda meitas sabiedrība, mātes sabiedrība un meitas sabiedrība ir noslēgusi rakstveida vienošanos, ka
abas puses attiecībā uz balsstiesību izmantošanu akcionāru sapulcēs rīkojas neatkarīgi.
(11) Uzskatāms, ka šā panta desmitās daļas 1.punkts ir ievērots, ja mātes sabiedrība un meitas sabiedrība ir
izstrādājusi vismaz politikas un procedūras, kas nodrošina ar balsstiesību izmantošanu saistītās informācijas
neizplatīšanu starp mātes sabiedrību un meitas sabiedrību.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
62.pants. Paziņošanas pienākuma izņēmumi
78
/
226
(1) Šā likuma 61.
2
 panta prasības neattiecas uz akcijām, kas iegūtas vienīgi tīrvērtes un norēķinu mērķiem
parastajā norēķinu ciklā, kā arī uz finanšu starpnieka turējumā esošajām akcijām, ja finanšu starpnieks no akcijām
izrietošās balsstiesības var izmantot tikai saskaņā ar norādījumiem, ko rakstveidā vai elektroniski sniedzis akcionārs.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā parastā norēķinu cikla ilgums ir divas tirdzniecības dienas pēc darījuma
noslēgšanas dienas.
(3) Šā likuma 61.
2
 panta prasības neattiecas uz gadījumu, kad tirgus uzturētājs ieguvis vai zaudējis tādu nozīmīgu
līdzdalību, kas sasniedz vai pārsniedz piecu procentu īpatsvaru, ja tirgus uzturētājs šajā statusā darbojas, ievērojot
nosacījumu, ka tas:
1) ir saņēmis izcelsmes dalībvalsts licenci saskaņā ar normatīvo aktu prasībām;
2) nepiedalās attiecīgā emitenta pārvaldē, kā arī nekādā veidā neietekmē emitentu, lai tiktu pirktas akcijas vai
uzturēta akciju cena;
3) ievēro šā likuma 62.
1
 panta prasības.
(4) Kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai Latvijas Republika ir izcelsmes dalībvalsts, aprēķinot
balsstiesību īpatsvaru, neņem vērā tās tirdzniecības portfelī iekļautās balsstiesīgās akcijas, par tām emitētos
depozitāros sertifikātus un šā likuma 60.panta pirmās daļas 3. un 4.punktā minētos finanšu instrumentus, ja kopējais
balsstiesību īpatsvars nepārsniedz piecus procentus no visām balsstiesīgajām akcijām un minētās balsstiesības
netiek izmantotas vai kā citādi lietotas, lai ietekmētu akciju sabiedrības (emitenta) pārvaldes institūciju darbu un
akciju sabiedrības saimniecisko un finanšu darbību.
(5) Šā likuma 8.panta 3.punkta un 61.
2
 panta prasības neattiecas uz akcijām, par tām emitētiem depozitārajiem
sertifikātiem un šā likuma 60.panta pirmās daļas 3. un 4.punktā minētajiem finanšu instrumentiem, kas piešķirti
Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībniekiem vai ko tie piešķīruši, veicot savas funkcijas kā monetārās iestādes,
tostarp uz akcijām, kas piešķirtas Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībniekiem vai ko tie piešķīruši saskaņā ar
ķīlas līgumu, atpakaļpirkuma līgumu vai līdzīgu vienošanos saistībā ar likviditāti, kas sniegta monetārās politikas
mērķiem vai maksājumu sistēmā. Tas attiecas arī uz iepriekš minētajiem darījumiem, kas ilgst īsu laikposmu, ja no
šādām akcijām izrietošās balsstiesības neizmanto.
(6) Šā likuma 61.
2
 panta pirmajā daļā noteikto paziņojumu nesniedz, ja akcijas, par tām emitētus depozitāros
sertifikātus un šā likuma 60.panta pirmās daļas 3. un 4.punktā minētos finanšu instrumentus iegūst meitas sabiedrība
un paziņojumu jau ir sniegusi mātes sabiedrība vai pati mātes sabiedrība ir kontrolēta komercsabiedrība un
paziņojumu ir sniegusi tās mātes sabiedrība.
(7) Ja par akciju, par tām emitēto depozitāro sertifikātu un šā likuma 60.panta pirmās daļas 3. un 4.punktā minēto
finanšu instrumentu iegūšanu šā likuma 61.
2
 pantā noteiktajā kārtībā ir ziņojusi persona, kas ieguvusi akcijas
netiešās līdzdalības veidā, tad personām, ar kuru starpniecību ir notikusi netieša akciju iegūšana, par akciju iegūšanu
nav jāziņo.
(8) Šā likuma 61.
2
 pantā noteikto paziņojumu nesniedz, ja balsstiesības izriet no darījuma ar akcijām, kas vērsts
uz finanšu instrumenta stabilizāciju un veikts atbilstoši Eiropas Komisijas regulas Nr. 
2273/2003
 noteikumiem, ja no
akcijām izrietošās balsstiesības netiek izmantotas vai kā citādi izlietotas, lai ietekmētu emitenta pārvaldes institūciju
darbu un tās saimniecisko un finanšu darbību.
(9) Šā panta trešajā un ceturtajā daļā minētā piecu procentu īpatsvara aprēķināšanas metodi un gadījumus, kad uz
darījumiem nav attiecināmas paziņošanas prasības, nosaka Regula Nr. 
2015/761
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
26.05.2016.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
62.
1
 pants. Tirgus uzturētāja kontrole
(1) Ja tirgus uzturētājs vēlas izmantot šā likuma 62.panta trešajā daļā minēto atbrīvojumu, tas pēc iespējas
drīzāk, bet ne vēlāk kā četru tirdzniecības dienu laikā paziņo Komisijai par to, ka attiecībā uz konkrētā emitenta
emitētiem finanšu instrumentiem tas rīkojas vai vēlas rīkoties kā tirgus uzturētājs. Ja tirgus uzturētājs attiecībā uz
konkrētā emitenta emitētiem finanšu instrumentiem vairs nerīkojas kā tirgus uzturētājs, tas pēc iespējas drīzāk, bet
ne vēlāk kā četru tirdzniecības dienu laikā par savu lēmumu paziņo Komisijai.
79
/
226
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajiem paziņojumiem izmantojamās veidlapas paraugu apstiprina Komisija.
(3) Ja tirgus uzturētājs vēlas izmantot šā likuma 62.panta trešajā daļā minēto atbrīvojumu, Komisija var pieprasīt,
lai tirgus uzturētājs norāda tos finanšu instrumentus, ar kuriem tas veic tirdzniecību kā tirgus uzturētājs. Tirgus
uzturētājs minētos finanšu instrumentus norāda ar jebkuriem pārbaudāmiem līdzekļiem, bet, ja tirgus uzturētājs nespēj
precīzi norādīt tos finanšu instrumentus, ar kuriem tas veic tirdzniecību kā tirgus uzturētājs, Komisijai ir tiesības
pieprasīt, lai identifikācijas nolūkos tirgus uzturētājs šos finanšu instrumentus tur atsevišķā finanšu instrumentu
kontā.
(
22.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.06.2008.
)
63.pants. Prasības ārvalstī reģistrētam emitentam
(1) Emitents, kura juridiskā adrese ir ārvalstī, var nepiemērot šā likuma 54.panta pirmās, otrās un devītās daļas,
54.panta trešās daļas 6.punkta, 54.panta astotās daļas, 56., 57., 57.
2
, 58.panta un 61.
1
 panta devītās daļas, 61.
3
panta trešās daļas un 61.
4
 panta prasības, ja informācija, ko emitents sniedz saskaņā ar savas valsts normatīvo aktu
prasībām, ir tāda pati kā Latvijas Republikas normatīvajos aktos noteiktā vai ja Komisija to ir atzinusi par līdzvērtīgu.
Informāciju, kādu emitents, kura juridiskā adrese ir ārvalstī, sniedz saskaņā ar ārvalsts normatīvo aktu prasībām, tas
sniedz arī šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(2) Ja Latvijas Republikas regulētajā tirgū ir iekļauti tāda emitenta pārvedami vērtspapīri, kura juridiskā adrese ir
ārvalstī, informāciju, ko tas ir darījis zināmu ārvalstī, bet kas ir svarīga arī Latvijā, pat ja tā nav regulētā informācija
šā likuma izpratnē, izplata to šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā.
(3) Ja komercsabiedrība, kuras juridiskā adrese ir ārvalstī, sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuru sniegšanai
dalībvalstī tai ir nepieciešama ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas atļauja, tai nav jāsummē šā likuma 61.
6
 panta
pirmajā, trešajā un piektajā daļā minētās akcijas ar tās mātes sabiedrības akcijām, ja tā kā ieguldījumu pārvaldes
sabiedrība vai ieguldījumu brokeru sabiedrība atbilst tādiem darbības neatkarības nosacījumiem, ko noteikusi
Komisija.
(4) 
(Izslēgta ar 
22.05.2008
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
26.02.2009.
, 
26.05.2016.
 un 
21.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā
04.10.2017.
)
63.
1
 pants. Ārvalstī reģistrēta emitenta sniegtās informācijas atzīšana par līdzvērtīgu
(1) Ja emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un tā vadības ziņojums sagatavots saskaņā ar attiecīgās ārvalsts
normatīvo aktu prasībām, tas uzskatāms par līdzvērtīgu šā likuma 56.panta pirmās daļas 2.punkta prasībām, ja tajā
sniedz vismaz:
1) skaidru pārskatu par emitenta komercdarbības attīstību un darbības finansiālajiem rezultātiem, kā arī
pārskatu par galvenajiem riskiem un neskaidrajiem apstākļiem, ar kuriem tas saskaras. Pārskats sniedz
visaptverošu un izsmeļošu emitenta komercdarbības attīstības un darbības finansiālo rezultātu analīzi, ņemot
vērā emitenta darījumu apjomu un sarežģītību. Šajā punktā minētajā analīzē, ciktāl tas ir nepieciešams
emitenta komercdarbības attīstības un darbības finansiālo rezultātu izpratnei, iekļauj galveno finansiālo un, ja
iespējams, nefinansiālo darbības rezultātu rādītājus, kas raksturo attiecīgo komercdarbības jomu;
2) informāciju par jebkādiem svarīgiem notikumiem kopš iepriekšējā finanšu gada beigām;
3) informāciju par paredzamo emitenta turpmāko attīstību.
(2) Ja emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un šīs ārvalsts normatīvajos aktos ir noteikta prasība papildus
starpperiodu vadības ziņojumam iesniegt saīsinātos finanšu pārskatus, šāda emitenta sagatavotais starpperiodu
vadības ziņojums uzskatāms par līdzvērtīgu šā likuma 57.panta trešās daļas 2.punkta prasībām, ja tajā ir informācija
vismaz par:
1) attiecīgo starpperiodu;
2) paredzamo emitenta attīstību finanšu gada nākamajos sešos mēnešos;
3) lielākajiem darījumiem ar saistītajām personām. Šī prasība attiecas uz kapitālsabiedrību, kuras akcijas ir
80
/
226
iekļautas regulētajā tirgū, ja šāda informācija jau nav sniegta.
(3) Ja emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un šīs ārvalsts normatīvajos aktos ir noteikta prasība, ka emitenta
persona vai personas ir atbildīgas par gada un pusgada finanšu informācijas sagatavošanu, it īpaši attiecībā uz
finanšu pārskatu sagatavošanas atbilstību spēkā esošajiem finanšu pārskatu sagatavošanas noteikumiem vai
grāmatvedības standartiem, kā arī par paziņojuma par vadības atbildību patiesumu, šāda emitenta sagatavotais
paziņojums par vadības atbildību uzskatāms par līdzvērtīgu šā likuma 56.panta pirmās daļas 3.punkta un 57.panta
trešās daļas 3.punkta prasībām.
(4) Gadījumos, kad emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un šīs ārvalsts normatīvajos aktos nav noteikta prasība
papildus konsolidētajam gada pārskatam iesniegt arī kapitālsabiedrības gada pārskatu, sagatavotais konsolidētais
gada pārskats uzskatāms par atbilstošu šā likuma 56.panta otrās daļas noteikumiem, ja konsolidētie finanšu pārskati
ir sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem vai līdzvērtīgiem starptautiskiem finanšu
pārskatu standartiem.
(4
1
) Papildus starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem attiecībā uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem un
konsolidētajiem sešu mēnešu starpperiodu finanšu pārskatiem par līdzvērtīgiem starptautiskiem finanšu pārskatu
standartiem uzskata:
1) starptautiskus finanšu pārskatu standartus ar noteikumu, ka pārbaudīto vai revidēto finanšu pārskatu
pielikumā ietverts skaidrs un tiešs paziņojums, ka šie finanšu pārskati atbilst 1.Starptautiskajam
Grāmatvedības standartam “Finanšu pārskatu sniegšana”, kas pieņemts ar Eiropas Komisijas 2008.gada
18.decembra regulu (EK) Nr. 
1274/2008
, ar kuru attiecībā uz 1.Starptautisko Grāmatvedības standartu (SGS)
groza regulu (EK) Nr. 
1126/2008
, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr. 
1606/2002
;
2) Japānas vispārpieņemtos grāmatvedības principus;
3) Amerikas Savienoto Valstu vispārpieņemtos grāmatvedības principus;
4) Ķīnas Tautas Republikas vispārpieņemtos grāmatvedības principus;
5) Kanādas vispārpieņemtos grāmatvedības principus;
6) Korejas Republikas vispārpieņemtos grāmatvedības principus.
(4
2
) Emitents, kura juridiskā adrese ir ārvalstī, paziņojumu par datumu, kurā tas pāriet uz starptautiskajiem finanšu
pārskatu standartiem, izplata šā likuma 64.
2
 pantā noteiktajā kārtībā, un Komisija prasību par līdzvērtības atzīšanu
attiecībā uz šo emitentu atceļ ar šajā paziņojumā minēto datumu.
(4
3
) Gadījumos, kad emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un tas neizmanto starptautiskos finanšu pārskatu
standartus vai līdzvērtīgus starptautiskos finanšu pārskatu standartus, sagatavotais konsolidētais gada pārskats
uzskatāms par atbilstošu šā likuma 56.panta otrās daļas prasībām, ja tas ietver informāciju par:
1) dividenžu aprēķinu un spēju izmaksāt dividendes. Šī prasība attiecas uz akciju emitentiem;
2) emitenta likviditāti un minimālā kapitāla prasībām, ja šādas prasības attiecīgās ārvalsts normatīvajos aktos
ir noteiktas.
(5) Emitents pēc izcelsmes dalībvalsts kompetentās institūcijas pieprasījuma iesniedz tai zvērināta revidenta
pārbaudītu informāciju par saviem nekonsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas saistīta ar konsolidētajā gada pārskatā
iekļauto informāciju. Šāda informācija var būt sagatavota saskaņā ar attiecīgās ārvalsts normatīvo aktu prasībām.
(6) Ja emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un saskaņā ar šīs ārvalsts normatīvo aktu prasībām emitents
nesagatavo konsolidēto gada pārskatu, bet tā finanšu pārskats tiek sagatavots saskaņā ar Eiropas Komisijas
apstiprinātajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem vai
saskaņā ar ārvalsts normatīvo aktu prasībām, kas ir līdzvērtīgas Eiropas Komisijas apstiprināto starptautisko
grāmatvedības standartu un starptautisko finanšu pārskatu standartu prasībām, šāda emitenta sagatavotais finanšu
pārskats uzskatāms par atbilstošu šā likuma 56.panta trešās un ceturtās daļas prasībām. Emitenta finanšu
pārskatam ir jābūt revidētam.
(7) Ja ārvalsts emitenta finanšu pārskats nav sagatavots saskaņā ar šā panta sestās daļas prasībām, šis
81
/
226
emitents finanšu pārskatā papildus norāda arī datus, kas aprēķināti saskaņā ar Eiropas Komisijas apstiprināto
starptautisko grāmatvedības standartu un starptautisko finanšu pārskatu standartu prasībām.
(8) Ja emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un šīs ārvalsts normatīvo aktu prasības paredz, ka kopējais termiņš
informācijas saņemšanai par nozīmīgas līdzdalības iegūšanu vai izbeigšanu un tās izplatīšanai ir septiņas
tirdzniecības dienas vai īsāks, uzskatāms, ka šāda ārvalsts normatīvo aktu prasība ir līdzvērtīga šā likuma 61.
3
panta pirmajā daļā noteiktajai. Termiņi, kādos emitentu informē par būtiskas līdzdalības iegūšanu vai izbeigšanu un
saņemto informāciju izplata, var atšķirties no šā likuma 61.
3
 panta pirmajā un trešajā daļā noteiktā.
(9) Ārvalsts normatīvo aktu prasības ir uzskatāmas par līdzvērtīgām šā likuma 61.panta desmitās daļas prasībām,
ja emitentam, kura juridiskā adrese ir šajā ārvalstī, ir pienākums ievērot šādas prasības:
1) ja emitentam ir atļauts turēt savas akcijas, kas veido līdz pieciem procentiem no balsstiesību īpatsvara, tas
katru reizi, tiklīdz šis īpatsvars tiek sasniegts vai pārsniegts, sniedz par to paziņojumu;
2) ja emitentam ir atļauts turēt savas akcijas, kas veido no pieciem līdz 10 procentiem no balsstiesību
īpatsvara, tas katru reizi, tiklīdz piecu vai 10 procentu īpatsvars tiek sasniegts vai pārsniegts, sniedz par to
paziņojumu;
3) ja emitentam ir atļauts turēt savas akcijas, kas veido vairāk par 10 procentiem no balsstiesību īpatsvara, tas
katru reizi, tiklīdz piecu vai 10 procentu īpatsvars tiek sasniegts vai pārsniegts, sniedz par to paziņojumu.
(10) Ja emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un šīs ārvalsts normatīvajos aktos ir noteikta prasība, ka 30 kalendāra
dienu laikā pēc tam, kad pieaudzis vai samazinājies balsstiesīgo akciju skaits vai pamatkapitāls, emitents šo
informāciju izplata, uzskatāms, ka šāda ārvalsts normatīvo aktu prasība ir līdzvērtīga šā likuma 61.panta astotās
daļas prasībai.
(11) Ja emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un šīs ārvalsts normatīvajos aktos ir noteikta prasība sniegt
informāciju par akcionāru sapulces vietu, laiku un darba kārtību, uzskatāms, ka attiecībā uz minētās informācijas
saturu šāda ārvalsts normatīvo aktu prasība ir līdzvērtīga šā likuma 54.panta otrās daļas 1.punkta un 54.panta trešās
daļas 1.punkta prasībām.
(12) Ārvalsts normatīvo aktu prasības uzskatāmas par līdzvērtīgām šā likuma 61.
6
 panta pirmās un piektās daļas
prasībām, ja tās paredz, ka šā likuma 63.panta trešajā daļā minētās komercsabiedrības ievēro šādus nosacījumus:
1) meitas sabiedrība, kas ir ieguldījumu pārvaldes sabiedrība vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, brīvi un
neatkarīgi no tās mātes sabiedrības izmanto balsstiesības, kas izriet no tās pārvaldīšanā esošajiem finanšu
instrumentiem;
2) jebkāda interešu konflikta gadījumā meitas sabiedrība, kas ir ieguldījumu pārvaldes sabiedrība vai
ieguldījumu brokeru sabiedrība, balso neatkarīgi no mātes sabiedrības vai tās kontrolētas komercsabiedrības
interesēm.
(13) Šā panta divpadsmitajā daļā minētā mātes sabiedrība ievēro šā likuma 61.
6
 panta septītās daļas 1.punkta un
devītās daļas prasības, kā arī sniedz apliecinājumu tam, ka mātes sabiedrība attiecībā uz katru tās meitas
ieguldījumu pārvaldes sabiedrību vai meitas ieguldījumu brokeru sabiedrību ir izpildījusi šā panta divpa
dsmitajā daļā
minētos nosacījumus.
(14) Šā panta divpadsmitajā daļā minētā mātes sabiedrība pierāda Komisijai, ka ir izpildījusi šā likuma 61.
1
 panta
6.
5
 daļā noteikto pienākumu.
(15) Ja emitenta juridiskā adrese ir ārvalstī un šīs ārvalsts normatīvajos aktos ir noteikts pienākums publicēt
starpperiodu pārskatus un finanšu informāciju par pirmajiem trim, sešiem un deviņiem pārskata gada mēnešiem,
uzskatāms, ka šāda prasība ir līdzvērtīga šā likuma 57.panta pirmās daļas un 57.
2
 panta pirmās daļas prasībām.
(
22.05.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2009.
, 
08.11.2012.
 un 
26.05.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
29.06.2016.
)
64.pants. Neziņošanas sekas
(Izslēgts ar 
22.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
25.06.2008.
)
82
/
226
64.
1
 pants. Valodu lietošana regulētās informācijas iesniegšanai
(1) Ja emitenta izcelsmes valsts ir Latvijas Republika un attiecīgā emitenta pārvedami vērtspapīri ir iekļauti
regulētā tirgū vienīgi Latvijas Republikā, regulēto informāciju sniedz valsts valodā.
(2) Ja emitenta izcelsmes valsts ir Latvijas Republika un attiecīgā emitenta pārvedami vērtspapīri ir iekļauti
regulētajā tirgū gan Latvijas Republikā, gan vienā vai vairākās dalībvalstīs, regulēto informāciju sniedz valsts valodā
un — atkarībā no emitenta izvēles — vai nu valodā, ko attiecīgo dalībvalstu kompetentās institūcijas ir atzinušas par
pieņemamu, vai valodā, ko lieto starptautisko finanšu jomā.
(3) Ja pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū vienā vai vairākās dalībvalstīs, izņemot Latvijas Republiku,
regulēto informāciju pēc emitenta izvēles sniedz vai nu valodā, ko attiecīgo dalībvalstu kompetentās institūcijas ir
atzinušas par pieņemamu, vai valodā, ko lieto starptautisko finanšu jomā.
(4) Ja emitenta izcelsmes valsts nav Latvijas Republika un šā emitenta pārvedami vērtspapīri ir iekļauti vienīgi
regulētajā tirgū Latvijas Republikā, bet nav iekļauti emitenta izcelsmes valsts regulētajā tirgū, regulēto informāciju pēc
emitenta izvēles sniedz valsts valodā vai valodā, ko lieto starptautisko finanšu jomā.
(5) Ja pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū ir lūdzis nevis pats emitents, bet gan cita persona, šā
panta pirmās, otrās un trešās daļas prasības attiecas nevis uz emitentu, bet gan uz personu, kura lūgusi atļauju
pārvedamu vērtspapīru iekļaušanai regulētajā tirgū.
(6) Akcionāri, depozitāro sertifikātu ieguvēji un personas, kas ir tiesīgas iegūt, atsavināt vai izmantot balsstiesības
vienā vai vairākos gadījumos, kas minēti šā likuma 8.pantā, regulēto informāciju akciju sabiedrībai var sniegt valodā,
ko lieto starptautisko finanšu jomā.
(7) Gadījumos, kad pārvedami vērtspapīri, kuru vienas vienības nominālvērtība ir vismaz 100 000 
euro
 vai, ja
parāda vērtspapīru vērtība izteikta citā valūtā, nevis 
euro
, to vienas vienības nominālvērtība emisijas dienā ir
līdzvērtīga vismaz 100 000 
euro
 ekvivalentam, ir iekļauti regulētajā tirgū vienā vai vairākās dalībvalstīs, regulēto
informāciju pēc emitenta vai tās personas izvēles, kura lūgusi pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, dara
zināmu atklātībai valodā, ko Komisija un attiecīgās uzņēmējas dalībvalsts kompetentās institūcijas ir atzinušas par
pieņemamu, vai valodā, ko lieto starptautisko finanšu jomā.
(8) Ja dalībvalsts iesniedz tiesā prasību par sniegtās regulētās informācijas saturu, tad izmaksas, kas radušās,
tulkojot nepieciešamo informāciju, sedz saskaņā ar dalībvalstu normatīvajiem aktiem.
(9) Šā panta septītās daļas prasības attiecas arī uz tām personām, kam pieder pārvedami vērtspapīri, kuru vienas
vienības nominālvērtība ir vismaz 50 000 
euro
 vai, ja parāda vērtspapīru vērtība ir izteikta citā valūtā, nevis 
euro
, to
vienas vienības nominālvērtība ir vismaz 50 000 
euro
 ekvivalents, un šie vērtspapīri ir bijuši iekļauti regulētajā tirgū
Eiropas Savienībā pirms 2010.gada 31.decembra līdz dienai, kad šie vērtspapīri tiek dzēsti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.02.2009.
, 
13.01.2011.
, 
22.03.2012.
, 
19.09.2013.
 un 
21.09.2017
. likumu, kas
stājas spēkā 
04.10.2017.
)
64.
2
 pants. Regulētās informācijas izplatīšana un pieeja regulētajai informācijai
(1) Emitents vai persona, kas lūgusi pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, regulēto informāciju dara
zināmu atklātībai, izmantojot plašsaziņas līdzekļus vai citus informācijas izplatīšanas kanālus (turpmāk šajā pantā —
plašsaziņas līdzekļi), ievērojot šā panta noteikumus un tādā veidā, kas nodrošina informācijas izplatīšanu pēc
iespējas plašākai sabiedrībai un pēc iespējas vienlaikus savā izcelsmes dalībvalstī un citās dalībvalstīs, un tajā pašā
laikā nosūta regulēto informāciju savas izcelsmes dalībvalsts oficiālajai glabāšanas sistēmai šajā pantā noteiktajā
kārtībā.
(2) Oficiālās glabāšanas sistēmas izveidošanas un uzturēšanas kārtību, tajā skaitā oficiālās glabāšanas sistēmas
drošības prasības un prasības regulētās informācijas izplatīšanai, kā arī kārtību, kādā informācija nosūtāma oficiālajai
glabāšanas sistēmai, nosaka Komisija. Prasības regulētās informācijas sagatavošanai, ievietošanai un meklēšanai,
identifikatoru piešķiršanas kārtībai Eiropas elektroniskās piekļuves punktā nosaka tieši piemērojamie Eiropas
Savienības tiesību akti par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus
atļauts tirgot regulētajā tirgū
(3) Regulēto informāciju plašsaziņas līdzekļiem izplata kā negrozītu pilnu tekstu. Attiecībā uz regulēto informāciju,
kas minēta šā likuma 56., 56.
1
, 57. un 57.
2
 pantā, šo prasību uzskata par izpildītu, ja plašsaziņas līdzekļiem
sniegtajā paziņojumā norādīts, kādā mājas lapā internetā papildus oficiālajai glabāšanas sistēmai regulētā informācija
83
/
226
ir izplatīta.
(3
1
) Regulēto informāciju plašsaziņas līdzekļiem sniedz tā, lai:
1) nodrošinātu norādi uz regulētās informācijas avotu un komunikāciju drošību, mazinātu risku, ka dati varētu
tikt sagrozīti vai būtu iespējama neatļauta piekļuve tiem;
2) nepārprotami būtu skaidrs, ka tā ir regulētā informācija, skaidri norādot attiecīgo emitentu, regulētās
informācijas priekšmetu, kā arī laiku un datumu, kad regulētā informācija ir sniegta.
(3
2
) Lai garantētu drošību attiecībā uz regulētās informācijas nodošanu plašsaziņas līdzekļiem, emitents vai
persona, kas lūgusi pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, pēc iespējas ātrāk novērš konstatētās
komunikācijas kļūdas vai traucējumus, ja tādi radušies informācijas nodošanas procesā. Emitents vai persona, kas
lūgusi pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, nav atbildīgi par to plašsaziņas līdzekļu sistēmiskām
kļūdām vai trūkumiem, kuriem nodota regulētā informācija.
(4) Regulētā informācija ir brīvi pieejama ikvienam interesentam vismaz 10 gadus kopš tās ievietošanas oficiālajā
glabāšanas sistēmā.
(5) Emitentam vai personai, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, par šajā likumā minētās
regulētās informācijas sniegšanu nav tiesību ņemt maksu no ieguldītājiem.
(6) Lai nodrošinātu, ka jebkuram interesentam ir viegli atrodama saskaņā ar normatīvo aktu prasībām publiskota
informācija, Komisija savā mājaslapā internetā ievieto sarakstu ar regulētā tirgus organizētāju, Uzņēmumu reģistra, kā
arī citu dalībvalstu oficiālo glabāšanas sistēmu interneta mājaslapu adresēm.
(7) Prasības finanšu pārskatu elektroniskajam ziņošanas formātam finanšu pārskata ievietošanai Eiropas
elektroniskās piekļuves punktā nosaka tieši piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti par atklātības prasību
saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētajā tirgū.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
26.02.2009.
, 
15.10.2009.
, 
22.03.2012.
, 
26.05.2016.
, 
21.09.2017.
 un
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
64.
3
 pants. Komisijas tiesības
(1) Lai nodrošinātu šā likuma 54.panta, kā arī D sadaļas III un IV nodaļas noteikumu ievērošanu datu apstrādē,
ievērojot fizisko personu datu aizsardzību regulējošo normatīvo aktu prasības, Komisijai papildus Finanšu un kapitāla
tirgus komisijas likumā un šajā likumā noteiktajām tiesībām ir tiesības:
1) pieprasīt tās uzdevumu veikšanai nepieciešamo informāciju un dokumentus no zvērinātiem revidentiem,
emitentiem, akcionāriem, depozitāro sertifikātu ieguvējiem, personām, kas ir tiesīgas iegūt, atsavināt vai
izmantot balsstiesības vienā vai vairākos gadījumos, kas minēti šā likuma 8.pantā, kā arī no personām, kurām
ir kontrole pār komercsabiedrību vai kuras atrodas to kontrolē;
2) tās noteiktajā termiņā un kārtībā pieprasīt, lai emitents saskaņā ar šā panta pirmās daļas 1.punktu dara
zināmu atklātībai Komisijas pieprasīto informāciju, ja Komisija to uzskata par nepieciešamu. Ja emitents vai
personas, kurām ir kontrole pār komercsabiedrību vai kuras atrodas to kontrolē, neizpilda Komisijas prasību,
pēc emitenta viedokļa uzklausīšanas Komisija var publicēt šo informāciju pēc savas ini
ciatīvas;
3) pieprasīt emitentam, akcionāram, depozitārā sertifikāta ieguvējam, citu finanšu instrumentu turētājam vai
personām, kam ir tiesības iegūt, atsavināt vai izmantot balsstiesības vienā vai vairākos gadījumos, kas minēti
šā likuma 8.pantā, paziņot informāciju, ko pieprasa finanšu instrumentu tirgus darbību regulējošo normatīvo
aktu prasības, kā arī, ja nepieciešams, pieprasīt sniegt papildu informāciju vai dokumentus;
4) apturēt vai pieprasīt, lai regulētā tirgus organizētājs aptur pārvedamu vērtspapīru tirdzniecību uz laiku līdz 10
dienām, ja tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka emitents ir pārkāpis finanšu instrumentu tirgus darbību
regulējošo normatīvo aktu prasības;
5) aizliegt pārvedamu vērtspapīru tirdzniecību regulētajā tirgū, ja tā atklāj, ka ir pārkāptas finanšu instrumentu
tirgus darbību regulējošo normatīvo aktu prasības, vai tai ir pamatotas aizdomas par šādu pārkāpumu;
6) pārraudzīt, vai emitents laikus publisko informāciju, lai nodrošinātu sabiedrības efektīvu un vienlīdzīgu
84
/
226
pieeju informācijai visās dalībvalstīs, kurās pārvedami vērtspapīri iekļauti regulētajā tirgū, kā arī veikt
nepieciešamos pasākumus, ja attiecīgo normatīvo aktu prasības netiek ievērotas;
7) publiski paziņot faktu, ka emitents, akcionārs, depozitārā sertifikāta ieguvējs, citu finanšu instrumentu
turētājs vai persona, kurai ir tiesības iegūt, atsavināt vai izmantot balsstiesības vienā vai vairākos gadījumos,
kas minēti šā likuma 8.pantā, nav izpildījusi finanšu instrumentu tirgus darbību regulējošo normatīvo aktu
prasības;
8) pārbaudīt, vai regulētā informācija ir sagatavota atbilstoši finanšu pārskatu sagatavošanas prasībām, un
veikt nepieciešamos pasākumus, ja tiek konstatēti kādi pārkāpumi;
8
1
) pārbaudīt, vai regulētā informācija patiesi un godīgi atspoguļo informāciju par emitentu, tā darbību un
korporatīvo pārvaldību;
9) klātienē pārbaudīt finanšu instrumentu tirgus darbību regulējošo normatīvo aktu prasību izpildi;
10) pieprasīt visu tās uzdevumu veikšanai nepieciešamo informāciju un dokumentus no tirgus uzturētāja, tai
skaitā starp tirgus uzturētāju un regulētā tirgus organizētāju vai emitentu noslēgto līgumu, ja tāds ir;
11) pieprasīt no emitenta vai personas, kas lūgusi pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, šādas
ziņas par regulētās informācijas sniegšanu plašsaziņas līdzekļiem:
a) tās personas vārds un uzvārds, kura nodevusi plašsaziņas līdzekļiem regulēto informāciju,
b) regulētās informācijas nodošanas procesā ievērotā drošība,
c) datums un laiks, kad regulētā informācija tika nodota plašsaziņas līdzekļiem,
d) informācijas nesējs, ar kuru regulētā informācija tika nodota,
e) ziņas par jebkādiem emitenta noteiktajiem regulētās informācijas izpaušanas ierobežojumiem, ja tādi ir.
(2) Ja Komisija konstatē, ka citas dalībvalsts emitents vai šāda emitenta akcionārs, depozitārā sertifikāta
ieguvējs, citu finanšu instrumentu turētājs vai persona, kam ir tiesības iegūt, atsavināt vai izmantot balsstiesības
vienā vai vairākos gadījumos, kas minēti šā likuma 8.pantā, ir pārkāpusi vai nepilda finanšu instrumentu tirgus
darbību regulējošo normatīvo aktu prasības, tā dara šos faktus zināmus izcelsmes dalībvalsts kompetentajai
institūcijai un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei.
(3) Ja Komisija ir informējusi attiecīgās izcelsmes dalībvalsts kompetento institūciju saskaņā ar šā panta otrās
daļas prasībām, bet veiktie pasākumi izrādījušies neefektīvi un šā panta otrajā daļā minētās personas turpina pārkāpt
vai nepildīt finanšu instrumentu tirgus darbību regulējošo normatīvo aktu prasības, Komisija ir tiesīga veikt
nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu ieguldītāju intereses, kā arī informē par to Eiropas Komisiju un Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādi saskaņā ar šā likuma 147.panta prasībām.
(4) 
(Izslēgta ar 
26.05.2016
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
22.03.2012.
, 
26.05.2016.
 un 
21.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā
04.10.2017.
)
64.
4
 pants. Zvērināta revidenta atbildība
Ja zvērināts revidents Komisijai sniedz informāciju, ko tā pieprasījusi saskaņā ar šā likuma 64.
3
 panta pirmās
daļas 1.punktu, to neuzskata par informācijas atklāšanas aizlieguma pārkāpumu un zvērinātu revidentu nevar saukt
pie atbildības, kas paredzēta normatīvajos aktos vai starp zvērinātu revidentu un kapitālsabiedrību noslēgtajā līgumā.
V nodaļa
Akciju atpirkšanas piedāvājums
(Nodaļa izslēgta ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
85
/
226
65. pants. Šīs nodaļas darbības joma
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
66.pants. Obligātais akciju atpirkšanas piedāvājums
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
67.pants. Brīvprātīgais akciju atpirkšanas piedāvājums
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
68.pants. Konkurējošais akciju atpirkšanas piedāvājums
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
69.pants. Akciju atpirkšanas piedāvājuma vispārīgie noteikumi
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
69.
1
 pants. Atpirkšanas piedāvājumu uzraudzība
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
70.pants. Akciju atpirkšanas piedāvājuma prospekta iesniegšanas kārtība
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
71.pants. Akciju atpirkšanas piedāvājuma prospekts
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
72.pants. Akciju atpirkšanas piedāvājuma prospekta izskatīšanas kārtība
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
72.
1
 pants. Atpirkšanas piedāvājuma prospektu savstarpēja atzīšana
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
73.pants. Informācijas atklāšana par akciju atpirkšanas piedāvājumu
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
74.pants. Akcijas cenas noteikšana obligātajā akciju atpirkšanas piedāvājumā
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
74.
1
 pants. Akcionāra tiesības prasīt akciju atpirkšanu obligātā akciju atpirkšanas piedāvājuma
neizteikšanas gadījumā
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
75.pants. Akciju atpirkšanas piedāvājuma noteikumu grozīšanas kārtība
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
76.pants. Akciju atpirkšanas piedāvājuma atcelšanas kārtība
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
86
/
226
77.pants. Mērķa sabiedrības pienākumi
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
78.pants. Aizliegums traucēt akciju atpirkšanas piedāvājuma norisi
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
79.pants. Ziņošana par akciju atpirkšanas piedāvājuma rezultātiem
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
80.pants. Norēķini
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
81. pants. Galīgā akciju atpirkšana
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
82. pants. Galīgās akciju atpirkšanas dokumentu izskatīšana
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
83. pants. Akciju atsavināšana par labu personai, kas veic galīgo akciju atpirkšanu
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
83.
1
 pants. Mazākuma akcionāru pieprasījums atpirkt akcijas
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
VI nodaļa
Iekšējās informācijas izmantošanas un tirgus manipulāciju aizliegums
84. pants. Šīs nodaļas darbības joma
(1) Šī nodaļa papildus Regulā Nr. 
596/2014
 paredzētajam nosaka Komisijas kā kompetentās iestādes Regulas Nr.
596/2014
 izpratnē tiesības un pienākumus iekšējās informācijas izmantošanas uzraudzībā un manipulāciju novēršanā
finanšu tirgos.
(2) Lai nodrošinātu šā panta pirmajā daļā minēto tiesību un pienākumu izpildi, Komisija izdod normatīvos
noteikumus, kas nosaka:
1) informāciju, kas uzskatāma par iekšējo informāciju un atklājama sabiedrībai;
2) gadījumus, kad iekšējās informācijas publiskošanas aizkavējums var maldināt sabiedrību vai tūlītēja
informācijas atklāšana var apdraudēt emitenta vai emisijas kvotu tirgus dalībnieka likumīgās intereses;
3) prasības attiecībā uz kārtību, kādā persona, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar to cieši saistītās
personas paziņo par veiktajiem darījumiem.
(
12.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
84.
1
 pants. Atbildība par iekšējās informācijas nelikumīgu izmantošanu, izpaušanu un manipulācijām
finanšu tirgos
(1) Par iekšējās informācijas nelikumīgu izmantošanu finanšu tirgos, ieteikšanu citai personai vai citas personas
pamudināšanu iesaistīties iekšējās informācijas izmantošanā finanšu tirgos, ja tiek konstatēts Regulas Nr. 
596/2014
14.panta "a" vai "b" apakšpunktā minētā aizlieguma pārkāpums, kā arī šīs regulas 8.pantā paredzētās darbības,
87
/
226
persona Krimināllikumā paredzētajos gadījumos saucama pie kriminālatbildības. Pārējos gadījumos, kad tiek
konstatēts Regulas Nr. 
596/2014
 14.panta "a" vai "b" apakšpunktā minētā aizlieguma pārkāpums, kā arī šīs regulas
8.pantā paredzētās darbības, personai iestājas atbildība saskaņā ar šā likuma 148.pantu.
(2) Ja personas rīcībā ir vai ir bijusi finanšu tirgus iekšējā informācija un personas rīcība ir likumīga saskaņā ar
Regulas Nr. 
596/2014
 9.pantu, nav uzskatāms, ka minētā persona ir nelikumīgi izmantojusi šo informāciju un
iesaistījusies iekšējās informācijas izmantošanā finanšu tirgos saistībā ar vērtspapīru iegādi vai atsavināšanu.
(3) Par finanšu tirgus iekšējās informācijas nelikumīgu izpaušanu, ja tiek konstatēts Regulas Nr. 
596/2014
14.panta "c" apakšpunktā minētais iekšējās informācijas nelikumīgas izpaušanas aizliegums, kā arī šīs regulas
10.pantā paredzētās darbības, persona Krimināllikumā paredzētajos gadījumos saucama pie kriminālatbildības. Nav
uzskatāms, ka persona nelikumīgi izpaudusi finanšu tirgus iekšējo informāciju, ja informācijas izpaušana notiek,
personai veicot darba, amata vai profesionālos pienākumus vai kad izpaušana uzskatāma par tirgus izzināšanu, kas
veikta saskaņā ar Regulas Nr. 
596/2014
 11.panta 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7. un 8.punktu.
(4) Par manipulācijām finanšu tirgos persona Krimināllikumā paredzētajos gadījumos saucama pie
kriminālatbildības, ja konstatēts Regulas Nr. 
596/2014
 15.pantā minētais manipulāciju aizlieguma pārkāpums,
personai izdarot kādu no šādām darbībām:
1) iesaistīšanās darījumā, tirdzniecības rīkojuma iesniegšana vai jebkura cita rīcība, ar kuru:
a) tiek sniegtas nepareizas vai maldinošas norādes par finanšu instrumenta vai saistīta tūlītēja preču
darījuma līguma piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu,
b) tiek nodrošināta viena vai vairāku finanšu instrumentu vai saistīta tūlītēja preču darījuma līguma cenas
noteikšana neatbilstošā vai mākslīgā līmenī, izņemot gadījumus, kad iemesli, kādēļ persona iesaistījusies
darījumā vai iesniegusi tirdzniecības rīkojumu, ir likumīgi un minētais darījums vai tirdzniecības rīkojums ir
saderīgs ar tirgus praksi attiecīgajā tirgus vietā;
2) iesaistīšanās darījumā vai tirdzniecības rīkojuma došana, vai jebkura cita darbība vai rīcība, kas ietekmē
cenu vienam vai vairākiem finanšu instrumentiem vai saistītam tūlītējam preču darījuma līgumam, izmantojot
fiktīvus mehānismus vai cita veida maldināšanu vai viltu;
3) tādas informācijas izplatīšana, izmantojot presi vai citus plašsaziņas līdzekļus, tostarp internetu, vai kādus
citus līdzekļus, kas sniedz nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz finanšu instrumenta vai saistīta
tūlītēja preču darījuma līguma piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu vai nodrošina viena vai vairāku finanšu
instrumentu vai saistīta tūlītēja preču darījuma līguma cenas noteikšanu neatbilstošā vai mākslīgā līmenī;
4) nepatiesas vai maldinošas informācijas nosūtīšana, nepatiesu vai maldinošu datu sniegšana vai jebkura cita
rīcība, kas izpaužas kā manipulēšana ar etalona aprēķināšanu.
(5) Gadījumos, kad par manipulācijām finanšu tirgos persona nav saucama pie kriminālatbildības, bet tiek
konstatētas šā panta ceturtajā daļā un Regulas Nr. 
596/2014
 12.pantā minētās darbības, personai iestājas atbildība
saskaņā ar šā likuma 148.pantu.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
85.pants. Iekšējās informācijas izmantošanas aizliegums
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
86.pants. Iekšējās informācijas turētāju saraksts
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
86.
1
pants. Paziņojums par darījumu ar finanšu instrumentiem
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
87.pants. Iekšējās informācijas publicēšanas pienākums un tā izņēmumi
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
88
/
226
88.pants. Tirgus manipulāciju aizliegums
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
88.
1
 pants. Pieņemtā tirgus prakse
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
89.pants. Pienākums atturēties no darījuma izpildes
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
90.pants. Komisijas tiesības
Lai nodrošinātu Regulas Nr. 
596/2014
 un šīs nodaļas noteikumu ievērošanu, Komisijai papildus Finanšu un
kapitāla tirgus komisijas likumā un citām šajā likumā noteiktajām tiesībām ir tiesības:
1) pieprasīt un saņemt no finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem telefona sarunu ierakstus un cita veida datu
pārraides ierakstus;
2) pieprasīt no tirgus dalībniekiem standartizētu informāciju un ziņojumus par darījumiem ar preču
atvasinātajiem instrumentiem saistītos tūlītēju darījumu tirgos, kā arī tieši piekļūt šādām tirdzniecības
sistēmām;
3) uzdot kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām apturēt finanšu instrumentu operācijas personas
kontā vai naudas līdzekļu kustību personas kontā uz Komisijas lēmumā noteikto laiku;
4) uz laiku apturēt finanšu instrumentu tirdzniecību;
5) pieprasīt, lai finanšu instrumentu tirgus dalībnieki izbeidz jebkādas darbības, kas ir pretrunā ar Regulas Nr.
596/2014
 un šīs nodaļas noteikumiem;
6) uz laiku ierobežot finanšu instrumentu tirgus dalībnieka darbību;
7) tās noteiktajā termiņā pieprasīt, lai emitents vai cita persona, kas atklājusi vai izplatījusi nepareizu vai
maldinošu informāciju, Regulā Nr. 
596/2014
 noteiktajā kārtībā publicē paziņojumu par iepriekš sniegtās
informācijas labošanu;
8) vērsties tiesībaizsardzības iestādēs ar pieteikumu par kriminālprocesa uzsākšanu.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
03.07.2016.
 Sk.
Pārejas noteikumu 55. punktu)
91.pants. Civiltiesiskā atbildība
(Izslēgts no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55. punktu)
E sadaļa
Centrālais vērtspapīru depozitārijs
(Sadaļas nosaukums 
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
92. pants. Centrālā vērtspapīru depozitārija darbība
Centrālais vērtspapīru depozitārijs darbojas saskaņā ar Regulu Nr. 
909/2014
, šo likumu un citiem likumiem,
Komisijas normatīvajiem noteikumiem un attiecīgā centrālā vērtspapīru depozitārija statūtiem.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
92.
1
 pants. Centrālā vērtspapīru depozitārija darbības nepārtrauktība
89
/
226
(1) Ja centrālais vērtspapīru depozitārijs nevar sniegt Regulas Nr. 
909/2014
 pielikuma A iedaļā minētos
pakalpojumus maksātnespējas, likvidācijas vai citu iemeslu dēļ, centrālais vērtspapīru depozitārijs informāciju (tai
skaitā uzskaites un reģistru datus), kas nepieciešama, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību
centrālā vērtspapīru depozitārija dalībniekiem un emitentiem, nodod citam centrālajam vērtspapīru depozitārijam, kurš
saņēmis Komisijas atļauju centrālā vērtspapīru depozitārija darbībai vai Regulas Nr. 
909/2014
 23. pantā noteiktajā
kārtībā ieguvis tiesības sniegt centrālā vērtspapīru depozitārija pakalpojumus Latvijas Republikā.
(2) Centrālais vērtspapīru depozitārijs turpina sniegt pakalpojumus un Komisija veic centrālā vērtspapīru
depozitārija uzraudzību līdz brīdim, kad cits centrālais vērtspapīru depozitārijs sāk sniegt attiecīgos depozitārija
pakalpojumus.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
92.
2
 pants. Noapaļošana finanšu instrumentu notikumu rezultātā
Ja finanšu instrumentu notikumu rezultātā tiek reģistrēta jauna emisija vai vairākas jaunas emisijas, apvienojot
vairākas esošas finanšu instrumentu emisijas vai sadalot esošu finanšu instrumentu emisiju, tad finanšu instrumentu
skaits, kas pienākas ieguldītājam šādas reorganizācijas rezultātā, tiek noapaļots uz leju līdz veselam skaitlim. Šādas
noapaļošanas rezultātā radītie zaudējumi personām, kurām pieder finanšu instrumenti, tiek kompensēti kārtībā, kas
noteikta attiecīgā emitenta pārvaldes institūcijas pieņemtajā lēmumā par emisiju apvienošanu vai sadalīšanu.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
93. pants. Informēšana par personām, kurām pieder finanšu instrumenti, un par finanšu instrumentu
notikumiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm, kuras finanšu instrumentu kontus savu un klientu finanšu
instrumentu turēšanai nav atvērušas centrālajā vērtspapīru depozitārijā, bet centrālajā vērtspapīru depozitārijā
iegrāmatoto finanšu instrumentu turēšanu nodrošina ar citas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes
starpniecību, ir pienākums pēc tās ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes pieprasījuma, kuras kontos tās
tur centrālajā vērtspapīru depozitārijā iegrāmatotos finanšu instrumentus, un šīs ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes noteiktajā termiņā:
1) sniegt informāciju par personām, kurām pieder vai kuru turējumā atrodas finanšu instrumenti;
2) izplatīt klientiem informāciju par finanšu instrumentu īpašnieku sapulcēm un vismaz tādiem finanšu
instrumentu notikumiem, kad emitents ir noteicis finanšu instrumentu īpašnieku izvēles tiesības attiecībā uz
saņemamiem labumiem;
3) iesniegt šai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei to personu finanšu instrumentu bloķēšanas
uzdevumu, kurām pieder finanšu instrumenti un kuras vēlas piedalīties finanšu instrumentu īpašnieku
sapulcēs.
(2) Centrālais vērtspapīru depozitārijs līgumā ar tā dalībnieku paredz, ka tā dalībnieks, dalībnieka klienti un citas
personas, kas tur attiecīgajā centrālajā vērtspapīru depozitārijā iegrāmatotus finanšu instrumentus trešo personu labā,
savstarpējos līgumos ietver šā panta pirmajā daļā noteiktos pienākumus, ciktāl tas nav pretrunā ar attiecīgās valsts
piemērojamiem tiesību aktiem.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
94.pants. Centrālā depozitārija noteikumi
(Izslēgts ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
95.pants. Centrālā depozitārija dalībnieki
(Izslēgts ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
95.
1
 pants. Būtiskas izmaiņas licencēšanai iesniegtajā informācijā
(1) Regulas Nr. 
909/2014
 16. panta 4. punktā minētajā gadījumā Komisija izvērtē plānoto izmaiņu atbilstību
centrālā vērtspapīru depozitārija darbību reglamentējošu normatīvo aktu prasībām. Komisijai ir tiesības izteikt
iebildumus pret plānotajām izmaiņām 20 darbdienu laikā pēc to saņemšanas, ja tā konstatē plānoto izmaiņu 
90
/
226
neatbilstību normatīvo aktu prasībām. Ja Komisijai ir pienākums konsultēties ar citām uzraudzības vai pārraudzības
iestādēm saskaņā ar sadarbības līgumu, kas noslēgts uz Regulas Nr. 
909/2014
 24. panta 4. punkta pamata, Komisija
ir tiesīga šo termiņu pagarināt līdz 40 darbdienām, nosūtot attiecīgu paziņojumu centrālajam vērtspapīru
depozitārijam.
(2) Ja Komisija šā panta pirmajā daļā minētajos termiņos nav izteikusi iebildumus, centrālais vērtspapīru
depozitārijs ir tiesīgs ieviest plānotās izmaiņas.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
95.
2
 pants. Kontrole centrālajā vērtspapīru depozitārijā
(1) Par centrālā vērtspapīru depozitārija akcionāru var būt persona, kas atbilst Regulas Nr. 
909/2014
 27. panta 6.
punktam.
(2) Kontroles iegūšanu un maiņu centrālajā vērtspapīru depozitārijā īsteno, ievērojot Regulas Nr. 
909/2014
 27.
panta 7. un 8. punktu.
(3) Komisija pēc Regulas Nr. 
909/2014
 27. panta 7. punktā minētās informācijas saņemšanas izvērtē personas
finansiālo stabilitāti un plānotās kontroles iegūšanas finansiālo pamatotību, lai nodrošinātu tā centrālā vērtspapīru
depozitārija noturīgu un rūpīgu pārvaldību, kurā plānots iegūt kontroli, kā arī personas iespējamo ietekmi uz centrālā
vērtspapīru depozitārija vadību un darbību. Izvērtēšanas procesā Komisija ņem vērā arī šādus kritērijus:
1) personas nevainojama reputācija un atbilstība centrālā vērtspapīru depozitārija akcionāriem noteiktajām
prasībām;
2) tās personas nevainojama reputācija un profesionālā pieredze, kura plānotās kontroles iegūšanas rezultātā
vadīs centrālā vērtspapīru depozitārija darbību;
3) personas finanšu stabilitāte, it īpaši saistībā ar veiktās vai plānotās saimnieciskās darbības veidu centrālajā
vērtspapīru depozitārijā, kurā plānots iegūt kontroli;
4) vai centrālais vērtspapīru depozitārijs spēs pildīt normatīvajos aktos noteiktās regulējošās prasības un vai
tās uzņēmumu grupas struktūra, kuras sastāvā centrālais vērtspapīru depozitārijs iekļausies, neierobežo
Komisijas iespējas veikt tai likumā noteiktās uzraudzības funkcijas, nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu
starp uzraudzības institūcijām un noteikt uzraudzības institūciju uzraudzības pilnvaru sadalījumu;
5) vai nepastāv pamatotas aizdomas, ka saistībā ar plānoto kontroles iegūšanu ir veikta noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizēšana un terorisma un proliferācijas finansēšana vai mēģināts veikt šādas darbības vai ka
plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku.
(4) Komisijai Regulas Nr. 
909/2014
 27. panta 8. punktā noteiktajā vērtēšanas periodā, bet ne vēlāk kā vērtēšanas
perioda piecdesmitajā darbdienā ir tiesības pieprasīt papildu informāciju par šajā pantā minētajām personām, lai
izvērtētu šo personu atbilstību šā panta pirmajā un trešajā daļā noteiktajam.
(5) Pieprasot šā panta ceturtajā daļā minēto papildu informāciju, Komisijai ir tiesības vienu reizi pārtraukt
vērtēšanas periodu līdz dienai, kad šī informācija tiek saņemta, bet ne ilgāk kā uz 30 darbdienām. Ja Komisija ir
pārtraukusi vērtēšanas periodu, šo pārtraukuma laiku vērtēšanas periodā neieskaita.
(6) Komisija nosaka prasības attiecībā uz informāciju, kuru persona, kas vēlas iegūt kontroli centrālajā vērtspapīru
depozitārijā, sniedz Komisijai, lai varētu izvērtēt šīs personas atbilstību šā panta pirmās un trešās daļas kritērijiem.
(7) Personas, kuras ir ieguvušas kontroli centrālajā vērtspapīru depozitārijā, neievērojot šajā pantā noteikto
kārtību, nevar izmantot visu tām piederošo akciju balsstiesības, bet akcionāru sapulces lēmumi, kas pieņemti,
izmantojot šo akciju balsstiesības, nav spēkā no to pieņemšanas brīža, un uz šo lēmumu pamata nedrīkst lūgt
ierakstu izdarīšanu komercreģistrā un citos publiskos reģistros. Komisija nekavējoties par šo faktu informē attiecīgos
akcionārus un centrālo vērtspapīru depozitāriju.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas
spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
95.
3
 pants. Paziņojums par izmaiņām pēc licences saņemšanas 
91
/
226
Septiņu dienu laikā pēc izmaiņām centrālā vērtspapīru depozitārija valdes vai padomes sastāvā centrālais
vērtspapīru depozitārijs iesniedz Komisijai paziņojumu par notikušajām izmaiņām. Vienlaikus ar paziņojumu centrālais
vērtspapīru depozitārijs iesniedz jaunieceltā valdes vai padomes locekļa dokumentus, kas minēti Komisijas 2016.
gada 11. novembra deleģētās regulas (ES) 
2017/392
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr. 
909/2014
papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atļauju izsniegšanas, uzraudzības un
operacionālajām prasībām centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (turpmāk — Regula Nr. 
2017/392
) 13. pantā.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
96. pants. Centrālā vērtspapīru depozitārija pārvaldes institūcijas un to pienākumi
(1) Par centrālā vērtspapīru depozitārija valdes un padomes sēdēs pieņemtajiem lēmumiem centrālais vērtspapīru
depozitārijs nekavējoties, bet ne vēlāk kā piecu dienu laikā pēc attiecīgās valdes vai padomes sēdes informē
Komisiju. Centrālais vērtspapīru depozitārijs iesniedz Komisijai šo sēžu protokolus, tiklīdz tie ir parakstīti.
(2) Centrālā vērtspapīru depozitārija attiecīgajai pārvaldes institūcijai ir pienākums pašai vai pēc Komisijas
pieprasījuma nekavējoties atsaukt no amata valdes vai padomes locekļus, ja tie neatbilst Regulas Nr. 
909/2014
 27.
panta prasībām.
(3) Centrālā vērtspapīru depozitārija lietotāju komiteju un citu komiteju izveidošanas un darbības kārtību, kā arī to
sastāvu apstiprina centrālā vērtspapīru depozitārija padome.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
97.pants. Prasības valdes un padomes locekļiem
(Izslēgts ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
98.pants. Centrālā depozitārija dalībnieku pārstāvju ievēlēšana padomē
(Izslēgts ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
99.pants. Centrālā depozitārija tiesības un pienākumi
(Izslēgts ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
99.
1
 pants. Centrālā vērtspapīru
 
depozitārija naudas līdzekļu konti
(1) Centrālais vērtspapīru depozitārijs ir tiesīgs atvērt naudas līdzekļu kontus dalībvalsts vai ārvalsts centrālajā
bankā, ja tā sniedz šādu pakalpojumu, vai kredītiestādē, lai nodrošinātu naudas līdzekļu norēķinus par finanšu
instrumentu norēķinu sistēmā iesniegtajiem pārveduma rīkojumiem, kā arī naudas līdzekļu norēķinus par finanšu
instrumentu notikumiem. Šajos naudas līdzekļu kontos ieskaitītos līdzekļus centrālais vērtspapīru depozitārijs tur
šķirti no saviem naudas līdzekļiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētos naudas līdzekļus nedrīkst izmantot centrālā vērtspapīru depozitārija kreditoru
prasījumu apmierināšanai. Šī prasība attiecas arī uz gadījumiem, kad centrālajam vērtspapīru depozitārijam
pasludināts maksātnespējas process.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
99.
2
 pants. Sākotnējais reģistrs
(1) Sākotnējo reģistru uztur centrālais vērtspapīru depozitārijs, kas ir Latvijas Centrālā depozitārija tiesību un
saistību pārņēmējs.
(2) Sākotnējā reģistrā bez finanšu instrumentiem var tikt uzskaitītas arī tiesības uz naudas līdzekļiem, kuri ir
saņemti finanšu instrumentu atpirkšanas un finanšu instrumentu notikumu rezultātā un kuri ir attiecināmi uz
personām, kurām pieder sākotnējā reģistrā uzskaitītie finanšu instrumenti.
(3) Centrālais vērtspapīru depozitārijs šā panta otrajā daļā minētos naudas līdzekļus tur šķirti no saviem naudas
līdzekļiem. Šos naudas līdzekļus centrālais vērtspapīru depozitārijs tur Latvijas Bankā vai kredītiestādē, informējot
92
/
226
attiecīgo iestādi, ka šie naudas līdzekļi ir centrālā vērtspapīru depozitārija turējumā esoša trešo personu manta.
(4) Centrālais vērtspapīru depozitārijs ir tiesīgs šā panta otrajā daļā minētos naudas līdzekļus izvietot augsti
likvīdos zema riska parāda vērtspapīros un izmantot ienākumus (turpmāk šajā pantā — augļi), kas iegūti no šā
ieguldījuma, ieskaitot tos savos ieņēmumos. Ja, ieguldot šā panta otrajā daļā minētos naudas līdzekļus, rodas
zaudējumi, centrālais vērtspapīru depozitārijs tos sedz no saviem līdzekļiem, bet ne vairāk kā pēdējos 10 gados
saņemto augļu apmērā. Šos parāda vērtspapīrus centrālais vērtspapīru depozitārijs tur šķirti no saviem aktīviem. Ja
centrālais vērtspapīru depozitārijs šādus vērtspapīrus tur kontā pie trešās personas, šis konts tiek identificēts kā
nominālais konts.
(5) Par parāda vērtspapīriem, kuri ir augsti likvīdi un kuriem ir zema riska pakāpe, tiek uzskatīti tādi parāda
vērtspapīri, kas atbilst Regulas Nr. 
909/2014
 46. panta 3. un 6. punkta prasībām.
(6) Šā panta otrajā daļā minētos naudas līdzekļus un šā panta ceturtajā daļā minētos vērtspapīrus nedrīkst
izmantot centrālā vērtspapīru depozitārija kreditoru prasījumu apmierināšanai. Šī prasība attiecas arī uz gadījumiem,
kad centrālais vērtspapīru depozitārijs likumā noteiktajā kārtībā atzīts par maksātnespējīgu.
(7) Centrālais vērtspapīru depozitārijs ir tiesīgs no sākotnējā reģistrā uzskaitītajiem naudas līdzekļiem ieturēt
izdevumus, kas saistīti ar šo līdzekļu glabāšanu.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.pants. Centrālā depozitārija uzraudzība
(Izslēgts ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
1
 pants. Centrālā vērtspapīru depozitārija konti
(1) Centrālais vērtspapīru depozitārijs nodrošina vismaz šādus finanšu instrumentu kontus finanšu instrumentu
norēķinu sistēmā, kurai ir piemērojami Latvijas normatīvie akti:
1) dalībnieka konts — finanšu instrumentu konts, kurā uzskaita centrālā vērtspapīru depozitārija dalībniekam
piederošos finanšu instrumentus;
2) dalībnieka klientu konts — finanšu instrumentu konts, kurā kopīgi uzskaita centrālā vērtspapīru depozitārija
dalībnieka klientiem piederošos vai to turējumā esošos finanšu instrumentus;
3) individuālais konts — finanšu instrumentu konts, kurā ar vai bez dalībnieka klienta identificēšanas uzskaita
centrālā vērtspapīru depozitārija dalībnieka vienam klientam piederošos vai tā turējumā esošos finanšu
instrumentus.
(2) Par šā likuma F sadaļas prasību izpildi attiecībā uz dalībnieka klientu, uz kura vārda ir atvērts individuālais
konts, ir atbildīga tā kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, ar kuras starpniecību individuālais konts ir
atvērts un ar kuru dalībnieka klients ir noslēdzis līgumu par individuālā konta apkalpošanu.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
2
 pants. Centrālā vērtspapīru depozitārija dalībnieka konta apkalpošana pēc dalībnieka darbības
apturēšanas
(1) Ja centrālā vērtspapīru depozitārija dalībniekam ir sākta maksātnespējas procedūra likuma "Par norēķinu
galīgumu maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmās" 1. panta pirmās daļas 11. punkta izpratnē, centrālais
vērtspapīru depozitārijs nekavējoties, tiklīdz šī informācija ir kļuvusi tam zināma, aptur šā dalībnieka darbību finanšu
instrumentu norēķinu sistēmā.
(2) Ja centrālā vērtspapīru depozitārija dalībnieka darbība finanšu instrumentu norēķinu sistēmā ir apturēta šā
panta pirmajā daļā minētajā gadījumā, centrālais vērtspapīru depozitārijs pabeidz to pārveduma rīkojumu norēķinus,
kas ir spēkā saskaņā ar likumu "Par norēķinu galīgumu maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmās", un
pēc tam šāda dalībnieka kontā finanšu instrumentu norēķinu sistēmā izpilda tikai tādus pārveduma rīkojumus, kuru
rezultātā samazinās šā dalībnieka un šā dalībnieka klientu kontu atlikums.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
93
/
226
100.
3
 pants. Ziņošana par iespējamiem un faktiskiem Regulas Nr. 
909/2014
 pārkāpumiem
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
100.
4
 pants. Centrālā vērtspapīru depozitārija uzraudzība
(1) Papildus Regulā Nr. 
909/2014
 un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā noteiktajām tiesībām Komisijai
uzraudzības funkciju veikšanai ir šādas tiesības:
1) iepazīties ar visiem centrālā vērtspapīru depozitārija dokumentiem, grāmatvedības reģistriem un datu
bāzēm, kā arī izdarīt no tiem izrakstus, izgatavot norakstus (kopijas);
2) prasīt centrālā vērtspapīru depozitārija pārvaldes institūciju lēmumu atcelšanu, ja tie neatbilst Regulai Nr.
909/2014
, citiem centrālā vērtspapīru depozitārija darbību reglamentējošiem normatīvajiem aktiem, centrālā
vērtspapīru depozitārija statūtiem vai citiem dokumentiem vai var būtiski ietekmēt centrālā vērtspapīru
depozitārija finansiālo stāvokli;
3) ierobežot centrālā vērtspapīru depozitārija pakalpojumu sniegšanu, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu
stabilu finanšu tirgus funkcionēšanu, tai skaitā pieprasīt izbeigt darbības, kas ir pretrunā ar Regulu Nr.
909/2014
, šo likumu un citiem normatīvajiem aktiem;
4) ja tas ir pamatots ar šīs daļas 3. punktā norādītajiem apstākļiem, pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru
depozitārijs:
a) ierobežo vai aptur uzturētās finanšu instrumentu norēķinu sistēmas dalībnieka darbību sistēmā,
b) ierobežo, aptur vai izbeidz saikni Regulas Nr. 
909/2014
 2. panta 29. punkta izpratnē ar citu centrālo
vērtspapīru depozitāriju;
5) izdot normatīvos noteikumus, kas nosaka informāciju, ko centrālais vērtspapīru depozitārijs sniedz Komisijai
par tā sniegtajiem pakalpojumiem un tā darbību, tai skaitā pārskatus prudenciālai uzraudzībai, pārskatus par
aktivitātēm finanšu instrumentu norēķinu sistēmās, kuras uztur centrālais vērtspapīru depozitārijs, kā arī šīs
informācijas sniegšanas kārtību un termiņus.
(2) Ja akcionārs ieguvis kontroli centrālajā vērtspapīru depozitārijā, neievērojot šā likuma 95.
2
 pantā noteikto
kārtību, un ir izmantojis savas balsstiesības akcionāru sapulcē centrālā vērtspapīru depozitārija padomes locekļu
ievēlēšanai, Komisijai ir tiesības apturēt centrālā vērtspapīru depozitārija valdes un padomes locekļu darbību un
pilnvarot Komisijas pārstāvjus veikt centrālā vērtspapīru depozitārija pārvaldes institūciju funkcijas līdz brīdim, kad
tiek novērsti visi pārkāpumi.
(3) Centrālais vērtspapīru depozitārijs nekavējoties informē Komisiju, ja tam ir kļuvis zināms vai radušās
aizdomas, ka tā dalībnieks sistemātiski neievēro darbībai centrālajā vērtspapīru depozitārijā noteiktās prasības.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
5
 pants. Centrālajam vērtspapīru depozitārijam piemērojamie ierobežojumi
(1) Ja Komisija konstatē, ka centrālais vērtspapīru depozitārijs neievēro, vai Komisijai ir pamats uzskatīt, ka 12
mēnešu laikā no dienas, kad tā pieņēmusi lēmumu par šajā pantā minēto darbību īstenošanu, tas neievēros prasības,
kas noteiktas šajā likumā, Regulā Nr. 
909/2014
, minētajai regulai pakārtotos tieši piemērojamos Eiropas Savienības
institūciju izdotos normatīvajos aktos vai Komisijas lēmumos vai normatīvajos noteikumos, kas izdoti saskaņā ar šā
likuma 100.
4
 panta pirmās daļas 5. punktu, vai ja centrālā vērtspapīru depozitārija darbība apdraud tā stabilitāti vai
maksātspēju, Latvijas finanšu sektora drošību vai stabilitāti, draud nodarīt ievērojamus zaudējumus valsts
tautsaimniecībai, tad Komisija, pieņemot lēmumu, ir tiesīga īstenot vienu vai vairākas šādas darbības:
1) dot centrālā vērtspapīru depozitārija valdes un padomes locekļiem saistošus rakstveida norādījumus, kas
nepieciešami šādas situācijas novēršanai;
2) noteikt centrālā vērtspapīru depozitārija tiesību un darbības ierobežojumus, tai skaitā pilnīgi vai daļēji apturēt
centrālā vērtspapīru depozitārija pakalpojumu sniegšanu, kā arī noteikt saistību izpildes ierobežojumus;
94
/
226
3) iecelt centrālajā vērtspapīru depozitārijā vienu vai vairākus Komisijas pilnvarniekus;
4) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs samazina vai neveic peļņas sadali vai procentu maksājumus
akcionāriem, ja tas nerada saistību neizpildi;
5) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs sniedz papildu pārskatus vai biežāk sniedz pārskatus, tai
skaitā pārskatus par centrālā vērtspapīru depozitārija kapitāla un likviditātes pozīcijām un pārskatus par
sākotnējā reģistra pozīcijām;
6) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs pēc nodokļu nomaksas novirza peļņu pašu kapitāla
stiprināšanai;
7) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs nosaka tādu ierobežojumu amatpersonu un darbinieku
atalgojuma mainīgajai daļai, kurš izteikts procentos no tīrajiem ieņēmumiem un ļauj centrālajam vērtspapīru
depozitārijam uzturēt stabilu kapitāla bāzi;
8) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs pilnveido savu stratēģiju, procedūras un pasākumus, kas
veicami Regulas Nr. 
909/2014
 prasību izpildei;
9) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs izstrādā plānu Regulas Nr. 
909/2014
 un citu normatīvo aktu
prasību ievērošanas atjaunošanai, nosakot plānā iekļauto pasākumu izpildes termiņus;
10) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs samazina tā darbībai, pakalpojumiem vai sistēmām
piemītošos riskus;
11) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs sašaurina vai ierobežo komercdarbību vai atsakās no
darbības jomām, kas pārmērīgi apdraud tā stabilitāti.
(2) Komisija ir tiesīga īstenot vienu vai vairākas šā panta pirmajā daļā minētās darbības arī tad, ja centrālā
vērtspapīru depozitārija konsolidācijas grupā esošas komercsabiedrības darbība apdraud vai var apdraudēt centrālā
vērtspapīru depozitārija stabilu darbību.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
6
 pants. Pilnvarnieka iecelšana centrālajā vērtspapīru depozitārijā
(1) Pilnvarnieku ieceļ Komisija uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu. Ja gada laikā no pilnvarnieka
iecelšanas nav novērsti šā likuma 100.
5
 panta pirmajā daļā minētie apstākļi, Komisija šo termiņu var pagarināt uz
laiku, kas nepārsniedz vienu gadu. Personu nevar iecelt par pilnvarnieku bez tās rakstveida piekrišanas.
(2) Komisijas lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu tiek noteikts pilnvarnieka darbības mērķis, uzdevumi un
funkcijas, pilnvaru apjoms un termiņš, pilnvarnieka atalgojuma apmērs, pilnvarnieka uzdevumu veikšanai pieļaujamo
izdevumu apmērs, kā arī citi noteikumi, kurus Komisija uzskata par būtiskiem.
(3) Ja tiek iecelti vairāki pilnvarnieki, tad papildus šā panta pirmajā daļā minētajam lēmumā par pilnvarnieka
iecelšanu tiek noteikts pilnvarnieku pilnvaru apjoma sadalījums un viņu savstarpējā pakļautība.
(4) Pilnvarnieka iecelšana centrālajā vērtspapīru depozitārijā neierobežo Komerclikumā noteiktās akcionāru
tiesības.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
7
 pants. Prasības pilnvarniekam
(1) Par pilnvarnieku centrālajā vērtspapīru depozitārijā var būt:
1) fiziskā persona, kura atbilst šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktajam;
2) kapitālsabiedrība, kuras valdes locekļi atbilst šā panta trešajā daļā noteiktajam un kuras valdes locekļu
vairākums atbilst šā panta otrajā daļā noteiktajam.
95
/
226
(2) Par pilnvarnieku centrālajā vērtspapīru depozitārijā var iecelt fizisko personu, kurai ir:
1) valsts atzīta otrā līmeņa augstākā profesionālā izglītība vai augstākā akadēmiskā izglītība un atbilstoša
kvalifikācija;
2) atbilstoša kompetence un pietiekama profesionālā darba pieredze;
3) nevainojama reputācija.
(3) Par pilnvarnieku centrālajā vērtspapīru depozitārijā nevar iecelt fizisko personu:
1) kura ir atzīstama par centrālā vērtspapīru depozitārija saistīto pusi šā likuma 1. panta ceturtās daļas
izpratnē;
2) pret kuru kā pret parādnieku ir pabeigta vai ierosināta maksātnespējas lieta vai kura ir uzskatāma par
parādnieka pārstāvi maksātnespējas lietā un šī lieta nav izbeigta;
3) kura ir bijusi notiesāta par noziegumu pret valsti, noziedzīgu nodarījumu pret īpašumu, vispārējo drošību un
sabiedrisko kārtību, pārvaldes kārtību vai jurisdikciju vai noziedzīgu nodarījumu tautsaimniecībā vai valsts
institūciju dienestā neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas;
4) pret kuru ir uzsākta kriminālvajāšana vai kura ir kriminālprocesā aizdomās turētais;
5) kura ir notiesāta par šīs daļas 3. punktā noteiktā noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, kaut arī atbrīvota no
soda izciešanas noilguma, apžēlošanas vai amnestijas dēļ;
6) pret kuru kriminālprocess par šīs daļas 3. punktā noteiktā noziedzīga nodarījuma izdarīšanu ir izbeigts
sakarā ar noilgumu vai amnestiju;
7) kurai Krimināllikumā noteiktajā kārtībā ir ierobežotas tiesības veikt noteiktu komercdarbību vai ieņemt
attiecīgus amatus;
8) kura ir bijusi komercsabiedrības pārvaldes institūcijas loceklis vai prokūrists komercsabiedrībā un savas
nolaidības dēļ vai tīši novedusi šo komercsabiedrību līdz kriminālsodāmai maksātnespējai.
(4) Ja lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu atbilstoši šā likuma 100.
8
 panta pirmās daļas 3. punktam ir noteikts, ka
pilnvarnieks veic centrālā vērtspapīru depozitārija pārvaldīšanu, papildus šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā
noteiktajam par pilnvarnieku var būt šā panta pirmajā daļā minētā kapitālsabiedrība vai tāda fiziskā persona, kura ir
Komisijas darbinieks vai kura iecelta maksātnespējas procesa administratora amatā saskaņā ar Maksātnespējas
likumu.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
8
 pants. Pilnvarnieka tiesības un pienākumi
(1) Lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu Komisija var noteikt šādas pilnvarnieka tiesības un pienākumus:
1) sasaukt centrālā vērtspapīru depozitārija akcionāru sapulci, padomes un valdes sēdi un piedalīties tajā ar
tiesībām ierosināt sapulcē un sēdē izskatāmos jautājumus;
2) lemt par atļauju centrālajam vērtspapīru depozitārijam veikt maksājumus, slēgt jaunus darījumus, kā arī
grozīt vai izbeigt esošos darījumus;
3) veikt centrālā vērtspapīru depozitārija pārvaldīšanu.
(2) Ja lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu ir noteiktas viņa tiesības atbilstoši šā panta pirmās daļas 1. punktam,
attiecīgās centrālā vērtspapīru depozitārija pārvaldes institūcijas lēmums nav pieņemts, ja pret to iebilst pilnvarnieks.
(3) Ja Komisija lemj par centrālā vērtspapīru depozitārija padomes, valdes vai prokūrista darbības apturēšanu un
aizliegumu centrālajam vērtspapīru depozitārijam rīkoties ar savu mantu, kā arī ar tā valdījumā vai turējumā esošo
trešajām personām piederošo mantu, tad šīs tiesības iegūst pilnvarnieks.
96
/
226
(4) Ja pilnvarniekam ir noteiktas tiesības pārstāvēt centrālo vērtspapīru depozitāriju, tad lēmumu par šādu tiesību
noteikšanu Komisija publicē savā mājaslapā internetā.
(5) Pilnvarnieks savu uzdevumu veikšanai ir tiesīgs:
1) izdot saistošus rīkojumus visām centrālā vērtspapīru depozitārija pārvaldes institūcijām un darbiniekiem;
2) neievērot centrālā vērtspapīru depozitārija statūtos, nolikumos un citos dokumentos noteiktos
ierobežojumus;
3) rīkoties ar centrālā vērtspapīru depozitārija mantu, ja šo darbību mērķis ir nodrošināt centrālā vērtspapīru
depozitārija darbības nepārtrauktību;
4) sastādīt un apstiprināt centrālā vērtspapīru depozitārija finanšu pārskatus.
(6) Pilnvaras sasaukt akcionāru sapulci un noteikt tās darba kārtību pilnvarnieks var īstenot tikai ar Komisijas
piekrišanu.
(7) Pilnvarniekam ir pienākums Komisijas noteiktajos termiņos sniegt tai pārskatu par savu darbību un
nekavējoties ziņot Komisijai par atklātajiem faktiem, kas var ietekmēt centrālā vērtspapīru depozitārija finansiālo
stāvokli.
(8) Pilnvarnieks, izpildot savus uzdevumus, rūpējas par valsts tautsaimniecības interesēm, Latvijas finanšu
sektora drošību un stabilitāti, kā arī par centrālā vērtspapīru depozitārija rūpīgu un piesardzīgu pārvaldību.
(9) Pilnvarnieks ir tiesīgs atteikties no savu pienākumu veikšanas, iesniedzot Komisijai motivētu iesniegumu, kam
pievienojams pilnvarnieka darbības pārskats par visu viņa darbības laiku.
(10) Komisija izskata pilnvarnieka iesniegumu par atteikšanos no pienākumu veikšanas un viena mēneša laikā no
minētā iesnieguma saņemšanas dienas lemj par savu turpmāko rīcību. Līdz šā lēmuma pieņemšanai un lietu
nodošanai pilnvarnieks turpina veikt viņam noteiktos pienākumus.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
9
 pants. Pilnvarnieka atlīdzība
(1) Komisija izmaksā pilnvarniekam atalgojumu un sedz viņa uzdevumu veikšanai nepieciešamos izdevumus
lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu noteiktajā apmērā. Šajā daļā noteiktās izmaksas centrālais vērtspapīru depozitārijs
kompensē Komisijai tās noteiktajā termiņā.
(2) Pilnvarniekam par viņa uzdevumu veikšanu nav tiesību saņemt jebkāda veida atlīdzību vai citus ienākumus
papildus lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu noteiktajam.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
10
 pants. Sadarbība ar pilnvarnieku
(1) Centrālā vērtspapīru depozitārija padomes un valdes locekļiem, darbiniekiem, citiem pārstāvjiem un
akcionāriem ir pienākums sadarboties ar pilnvarnieku un pēc viņa pieprasījuma nodot viņam lietas un informāciju, kas
nepieciešama pilnvarnieka funkciju veikšanai.
(2) Pilnvarnieks nekavējoties ziņo Komisijai par šā panta pirmajā daļā minēto noteikumu neizpildi, kā arī par citiem
šķēršļiem viņa uzdevumu izpildei.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
100.
11
 pants. Pilnvarnieka pilnvaru izbeigšanās
(1) Komisija uzrauga pilnvarnieka darbību.
(2) Pilnvarnieka pilnvaras izbeidzas:
97
/
226
1) izbeidzoties lēmumā par pilnvarnieka iecelšanu noteiktajam termiņam;
2) ar Komisijas lēmumu par pilnvarnieka atcelšanu;
3) pilnvarniekam atsakoties no savu pienākumu pildīšanas saskaņā ar šā likuma 100.
8
 panta devīto un
desmito daļu.
(3) Komisija lemj par pilnvarnieka atcelšanu, ja konstatē, ka pilnvarnieks neievēro šā likuma vai citu centrālā
vērtspapīru depozitārija darbību reglamentējošu normatīvo aktu noteikumus vai neatbilst šajā likumā noteiktajām
prasībām.
(4) Pilnvarnieks, izbeidzoties pilnvarām, Komisijas noteiktajā termiņā nodod lietas Komisijai vai tās noteiktajai
personai.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
E
1
 sadaļa
Datu ziņošanas pakalpojumi
(Sadaļa 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
100.
12
 pants. Tiesības sniegt datu ziņošanas pakalpojumus
(1) Datu ziņošanas pakalpojumus Latvijas Republikā ir tiesīgi sniegt datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji, kā arī
ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, un regulētā tirgus organizētāji,
kas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā saņēmuši atļauju sniegt datu ziņošanas pakalpojumus.
(2) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji darbojas saskaņā ar šo likumu, Komisijas normatīvajiem noteikumiem
un tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem.
(3) Komisija izveido, uztur un regulāri atjauno datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju reģistru, kurā iekļauti tie datu
ziņošanas pakalpojumu sniedzēji, kuri Latvijas Republikā ir tiesīgi sniegt attiecīgos pakalpojumus. Reģistrā norāda to
datu ziņošanas pakalpojumu veidu, kura sniegšanai datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs ir saņēmis atļauju vai kura
sniegšanas tiesības likumā noteiktajā kārtībā ir ieguvis tirdzniecības vietas organizētājs. Reģistru Komisija ievieto
savā mājaslapā internetā.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
100.
13
 pants. Vispārīgās prasības datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam
(1) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs uzsākt datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanu tikai pēc tam,
kad Komisijā saņēmis atļauju datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanai (turpmāk šajā sadaļā — atļauja). Atļaujā norāda
datu ziņošanas pakalpojumu veidu, kuru datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs paredz sniegt. Atļauju Komisija
izsniedz uz nenoteiktu laiku.
(2) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs saņemt atļauju tikai tādā gadījumā, ja ir izpildījis visas šā
likuma, Komisijas normatīvo noteikumu un tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu noteiktās prasības
atļaujas saņemšanai.
(3) Komisija par atļaujas izsniegšanu datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādi.
(4) Ja datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs vēlas, lai tam izsniegtajā atļaujā norādītie datu ziņošanas
pakalpojumi tiktu papildināti ar jaunu datu ziņošanas pakalpojumu, vai vēlas atteikties no kāda atļaujā norādītā datu
ziņošanas pakalpojuma sniegšanas, tas iesniedz Komisijai attiecīgu iesniegumu.
(5) Personai, kas saņēmusi atļauju datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanai, ir tiesības pakalpojumus, kuru
sniegšanai saņemta atļauja, sniegt visā Eiropas Savienībā.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
98
/
226
100.
14
 pants. Prasības datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja valdes un padomes locekļiem
(1) Par datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja valdes locekli var būt persona, kurai ir:
1) nevainojama reputācija;
2) pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze;
3) spēja veltīt pietiekami daudz laika savu pienākumu veikšanai.
(2) Komisija nosaka prasības datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja valdes un padomes locekļiem attiecībā uz
viņu funkcijām iekšējās kontroles sistēmas jomā.
(3) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldes institūcijai ir pienākums pašai vai pēc Komisijas pieprasījuma
nekavējoties atsaukt no amata valdes un padomes locekļus, ja viņi neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām.
(4) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam ir pienākums paziņot Komisijai par jebkādām izmaiņām informācijā
par tā valdes un padomes locekļiem. 
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
100.
15
 pants. Dokumenti, kurus datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atļaujas saņemšanai
(1) Lai saņemtu atļauju, datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz Komisijai iesniegumu. Iesniegumā norāda
datu ziņošanas pakalpojumu veidu, kuru tas vēlas sniegt.
(2) Vienlaikus ar iesniegumu datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz Komisijas 2016. gada 2. jūnija
deleģētās regulas (ES) 
2017/571
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina attiecībā uz
regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atļauju izsniegšanu, organizatoriskām prasībām un darījumu publicēšanu
attiecībā uz datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem (turpmāk — Regula Nr.  
2017/571
) 1. pantā noteikto informāciju,
tostarp:
1) valdes un padomes locekļu sarakstu un minēto personu paziņojumu ar informāciju, kas sagatavota, ievērojot
Regulas Nr.  
2017/571
  4. panta prasības;
2) darbības programmu, kurā norādīti datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja plānotie pakalpojumi,
organizatoriskā struktūra un cita Regulas Nr.  
2017/571
  2. pantā paredzētā informācija;
3) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja iekšējās korporatīvās pārvaldības aprakstu, kas satur Regulas Nr. 
2017/571
 3. pantā paredzēto informāciju.
(3) Ja pieteikumu atļaujas saņemšanai iesniedz regulētā tirgus organizētājs, uz tā valdes un padomes locekļiem
attiecināmas šā likuma 100.
14
 panta pirmās daļas prasības.
(4) Šajā pantā minētās informācijas iesniegšanai nepieciešamās veidlapas, veidnes un procedūras nosaka
Komisijas 2017. gada 22. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/1110
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām saistībā ar atļaujas piešķiršanu datu ziņošanas
pakalpojumu sniedzējiem un saistītiem paziņojumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem.
(5) Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs precizē iesniegtos dokumentus un
informāciju.
(6) Ja līdz lēmuma pieņemšanai par atļaujas izsniegšanu notiek izmaiņas šā panta otrajā daļā norādītajā
informācijā vai tiek izdarīti grozījumi dokumentos, datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja pienākums ir nekavējoties
iesniegt Komisijai jauno informāciju vai attiecīgo dokumentu pilnu tekstu ar izdarītajiem grozījumiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
100.
16
 pants. Atļaujas piešķiršanas kārtība
99
/
226
(1) Komisija izskata datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja iesniegumu atļaujas saņemšanai un pieņem lēmumu
sešu mēnešu laikā pēc visu lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un atbilstoši normatīvo aktu
prasībām sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas dienas.
(2) Komisija neizsniedz atļauju datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam, ja tas neatbilst šajā likumā noteiktajām
prasībām, tostarp:
1) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja valdes loceklim vai locekļiem nav nevainojama reputācija;
2) pastāv objektīvs un pierādāms pamatojums, ka izmaiņas datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja vadībā
varētu apdraudēt tā pienācīgu un piesardzīgu pārvaldību, klientu intereses un tirgus integritāti. 
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
100.
17
 pants. Atļaujas anulēšanas kārtība
(1) Komisija anulē datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam izsniegto atļauju šādos gadījumos:
1) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs nav uzsācis darbību 12 mēnešu laikā no atļaujas izsniegšanas
dienas;
2) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs nav sniedzis atļaujā norādītos pakalpojumus ilgāk par sešiem
mēnešiem, ja vien Komisija nav izsniegusi atļauju, kurā paredzēta šāda rīcība;
3) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs iesniedzis rakstveida iesniegumu par atļaujas anulēšanu;
4) tiek konstatēts, ka datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs sniedzis nepatiesas ziņas vai citādā veidā
pārkāpis normatīvo aktu prasības, lai saņemtu atļauju;
5) tiek konstatēts, ka datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs vairs neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām
atļaujas saņemšanai;
6) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs būtiski un sistemātiski neievēro normatīvo aktu un Regulas Nr.
600/2014
 prasības;
7) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs Komisijas noteiktajā termiņā nav novērsis tās konstatētos normatīvo
aktu pārkāpumus.
(2) Komisija par datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam izsniegtās atļaujas anulēšanu informē Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādi.
(3) Informācija par datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja atļaujas anulēšanu tiek ievietota Komisijas mājaslapā
internetā un ir pieejama piecus gadus no tās ievietošanas dienas.
(4) Komisija īsteno šajā likumā noteikto datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja uzraudzību līdz brīdim, kad tas
pilnībā nokārtojis saistības pret saviem klientiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
100.
18
 pants. Apstiprinātu publicēšanas struktūru organizatoriskās prasības
(1) Apstiprināta publicēšanas struktūra pieņem atbilstošu politiku un īsteno pasākumus, lai darītu publiski pieejamu
Regulas Nr.  
600/2014
 20. un 21. pantā minēto informāciju reāllaikā, cik vien tas ir tehniski iespējams, balstoties uz
pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju apstiprināta publicēšanas struktūra dara pieejamu bez maksas
15 minūšu laikā pēc attiecīgās informācijas publicēšanas.
(3) Apstiprināta publicēšanas struktūra nodrošina šā panta pirmajā daļā minētās informācijas efektīvu un
konsekventu izplatīšanu visiem pieejamā un nediskriminējošā veidā un formātā, kas atvieglo informācijas
konsolidēšanu ar līdzīgiem datiem no citiem avotiem.
100
/
226
(4) Apstiprināta publicēšanas struktūra publicētajā informācijā saskaņā ar šā panta pirmo daļu ietver vismaz šādas
ziņas:
1) finanšu instrumenta identifikatoru;
2) cenu, par kādu darījums tika noslēgts;
3) darījuma apjomu;
4) darījuma laiku;
5) laiku, kad tika nosūtīts paziņojums par darījumu;
6) darījuma cenas veidu;
7) tās tirdzniecības vietas kodu, kur darījums tika izpildīts vai kur darījums tika izpildīts ar sistemātiska
internalizētāja starpniecību, — kodu "SI" vai pārējos gadījumos — kodu "OTC";
8) ja nepieciešams, norādi, ka darījums tika veikts īpašos apstākļos.
(5) Apstiprināta publicēšanas struktūra pastāvīgi izveido un īsteno efektīvus administratīvos pasākumus, lai
novērstu interešu konfliktus ar klientiem. Apstiprināta publicēšanas struktūra, kas darbojas arī kā regulētā tirgus
organizētājs, kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, apstrādā visu apkopoto informāciju visiem pieejamā un
nediskriminējošā veidā un darbojas, ievērojot atbilstošus noteikumus, lai nodalītu dažādas komercdarbības funkcijas.
(6) Apstiprināta publicēšanas struktūra izveido drošības mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas
līdzekļu drošību, līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanas un neatļautas piekļuves risku un nepieļautu
informācijas noplūdi pirms tās publiskošanas. Apstiprināta publicēšanas struktūra nodrošina atbilstošus resursus un
rezerves sistēmas, lai tā savus pakalpojumus varētu sniegt nepārtraukti.
(7) Apstiprināta publicēšanas struktūra ievieš sistēmas, kas var efektīvi pārbaudīt tirdzniecības pārskatu
pilnīgumu, identificēt acīmredzamas kļūdas un trūkumus un pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībām un
kredītiestādēm ziņojumu atkārtotu nosūtīšanu, izlabojot pieļautās kļūdas.
(8) Kopējus formātus, datu standartus un tehniskos noteikumus šā panta prasību nodrošināšanai nosaka Regula
Nr.  
2017/571
 un Regula Nr.  
2017/565
.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
100.
19
 pants. Konsolidētu datu lentes nodrošinātāja organizatoriskās prasības
(1) KDL nodrošinātājs pieņem atbilstošu politiku un īsteno pasākumus, lai apkopotu saskaņā ar Regulas Nr. 
600/2014
 6. un 20. pantu publiskoto informāciju, konsolidētu to nepārtrauktā elektroniskā datu plūsmā un darītu
publiski pieejamu reāllaikā, cik vien tas ir tehniski iespējams, balstoties uz pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā informācija ietver vismaz šādas ziņas:
1) finanšu instrumenta identifikatoru;
2) cenu, par kādu darījums tika noslēgts;
3) darījuma apjomu;
4) darījuma laiku;
5) laiku, kad tika nosūtīts paziņojums par darījumu;
6) darījuma cenas veidu;
7) tās tirdzniecības vietas kodu, kur darījums tika izpildīts vai kur darījums tika izpildīts ar sistemātiska
101
/
226
internalizētāja starpniecību, — kodu "SI" vai pārējos gadījumos — kodu "OTC";
8) ja nepieciešams, informāciju saistībā ar to, ka par ieguldījuma lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu ir
atbildīgs ieguldījumu brokeru sabiedrībā izmantots datoralgoritms;
9) ja nepieciešams, norādi, ka darījums tika veikts īpašos apstākļos;
10) ja saskaņā ar Regulas Nr.  
600/2014
 4. panta 1. punkta "a" vai "b" apakšpunktu tika piešķirts atbrīvojums
no pienākuma publiskot šīs regulas 3. panta 1. punktā minēto informāciju, — atzīmi par to, kurš no minētajiem
atbrīvojumiem tika piemērots konkrētajam darījumam.
(3) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju dara pieejamu bez maksas 15 minūšu laikā pēc tam, kad KDL
nodrošinātājs to ir publicējis. KDL nodrošinātājs ievēro efektīvu un konsekventu informācijas izplatīšanu visiem
pieejamā un nediskriminējošā veidā un tirgus dalībniekiem viegli pieejamā un ērti izmantojamā formātā.
(4) KDL nodrošinātājs pieņem atbilstošu politiku un pasākumus, lai apkopotu saskaņā ar Regulas Nr.  
600/2014
10. un 21. pantu publiskoto informāciju, konsolidētu to nepārtrauktā elektroniskā datu plūsmā un darītu publiski
pieejamu reāllaikā, cik vien tas ir tehniski iespējams, balstoties uz pamatotiem komerciāliem nosacījumiem, ietverot
vismaz šādas ziņas:
1) finanšu instrumenta identifikatoru vai identificējošas īpašības;
2) cenu, par kādu darījums tika noslēgts;
3) darījuma apjomu;
4) darījuma laiku;
5) laiku, kad tika nosūtīts paziņojums par darījumu;
6) darījuma cenas veidu;
7) tās tirdzniecības vietas kodu, kur darījums tika izpildīts vai kur darījums tika izpildīts ar sistemātiska
internalizētāja starpniecību, — kodu "SI" vai pārējos gadījumos — kodu "OTC";
8) ja nepieciešams, norādi, ka darījums tika veikts īpašos apstākļos.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minēto informāciju KDL nodrošinātājs dara pieejamu bez maksas 15 minūšu laikā pēc
attiecīgās informācijas publicēšanas.
(6) KDL nodrošinātājs ievēro efektīvu un konsekventu informācijas izplatīšanu, nodrošinot visiem ātru pieeju
informācijai nediskriminējošā veidā un vispāratzītos formātos, kas ir savstarpēji savietojami, viegli pieejami un
izmantojami tirgus dalībniekiem.
(7) KDL nodrošinātājs nodrošina, ka nosūtītie dati tiek konsolidēti no visiem regulētajiem tirgiem, DT sistēmām,
OT sistēmām un apstiprinātām publicēšanas struktūrām un attiecas uz tādiem finanšu instrumentiem, kas
konkretizēti šā panta desmitajā daļā minētajos tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos.
(8) KDL nodrošinātājs paredz procedūras un īsteno pasākumus, lai novērstu interešu konfliktus. Īpaši regulētā
tirgus organizētājs vai apstiprināta publicēšanas struktūra, kas darbojas arī kā KDL nodrošinātājs, apstrādā visu
apkopoto informāciju visiem pieejamā un nediskriminējošā veidā un darbojas, ievērojot atbilstošus pasākumus, lai
nodalītu dažādas komercdarbības funkcijas.
(9) KDL nodrošinātājs izveido drošības mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu drošību un
līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanas un neatļautas piekļuves risku. KDL nodrošinātājs nodrošina
atbilstošus resursus un rezerves sistēmas, lai savus pakalpojumus varētu sniegt nepārtraukti.
(10) Publicējamās informācijas datu standartus, formātu un citus tehniskos noteikumus šā panta prasību
nodrošināšanai nosaka Regula Nr.  
2017/571
 un Regula 
2017/565
.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
102
/
226
100.
20
 pants. Apstiprinātu ziņošanas sistēmu organizatoriskās prasības
(1) Apstiprināta ziņošanas sistēma pieņem atbilstošu politiku un īsteno pasākumus, lai pēc iespējas ātrāk, bet ne
vēlāk kā līdz tās darbdienas beigām, kas seko dienai, kad notika darījums, paziņotu Regulas Nr.  
600/2014
 26. pantā
minēto informāciju. Šo informāciju nosūta saskaņā ar Regulas Nr.  
600/2014
 26. pantā minētajām prasībām.
(2) Apstiprināta ziņošanas sistēma paredz procedūras un īsteno pasākumus, lai novērstu interešu konfliktus ar
klientiem. Apstiprināta ziņošanas sistēma, kas darbojas arī kā regulētā tirgus organizētājs vai ieguldījumu brokeru
sabiedrība, vai kredītiestāde, apstrādā visu apkopoto informāciju nediskriminējošā veidā, kā arī veic un uztur
atbilstošus pasākumus, lai nodalītu dažādas komercdarbības funkcijas.
(3) Apstiprināta ziņošanas sistēma izveido drošības mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu
drošību un autentifikāciju, līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanas un neatļautas piekļuves risku un nepieļautu
informācijas noplūdi, vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti. Apstiprināta ziņošanas sistēma nodrošina atbilstošus
resursus un rezerves sistēmas, lai tā savus pakalpojumus varētu sniegt nepārtraukti.
(4) Apstiprināta ziņošanas sistēma ievieš sistēmas, lai varētu efektīvi pārbaudīt ziņojumus par darījumu pilnīgumu,
identificēt acīmredzamas kļūdas un trūkumus, ko pieļāvusi konkrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde,
un, ja šāda kļūda vai trūkums ir konstatēts, sniedz attiecīgajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei
informāciju par kļūdas vai trūkuma skaidrojumu, pieprasot atkārtoti nosūtīt korektus ziņojumus par darījumiem, kuros
kļūdas vai trūkumi konstatēti.
(5) Apstiprināta ziņošanas sistēma ievieš sistēmas, lai varētu konstatēt kļūdas vai trūkumus, ko pieļāvusi
apstiprināta ziņošanas sistēma, un sistēma varētu koriģēt un nosūtīt Komisijai pareizus un pilnīgus ziņojumus par
darījumiem.
(6) Veidu, kādā apstiprināta ziņošanas sistēma var izpildīt šā panta pirmajā daļā minēto informācijas sniegšanas
prasību un konkrētas organizatoriskas prasības, kas noteiktas šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā,
nosaka Regula Nr.  
2017/571
.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
F sadaļa
Ieguldījumu pakalpojumi
VII nodaļa
Vispārīgie noteikumi
101.pants. Tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus
(1) Ieguldījumu pakalpojumus Latvijas Republikā ir tiesīgas sniegt tikai ieguldījumu brokeru sabiedrības un
kredītiestādes, apdrošināšanas brokeri — juridiskās personas, kā arī ieguldījumu pārvaldes sabiedrības to darbību
regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā. Ieguldījumu pakalpojumus Latvijas Republikā ir tiesīgas sniegt arī
ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuru filiāles saņēmušas atļauju šā likuma 113.
4
 pantā noteiktajā kārtībā. DT
sistēmu ir tiesīgs organizēt arī regulētā tirgus organizētājs, kas saņēmis licenci regulētā tirgus organizēšanai un šā
likuma 103.
1
 pantā noteiktajā kārtībā — atļauju organizēt DT sistēmu. OT sistēmu ir tiesīgs organizēt arī regulētā
tirgus organizētājs, kas saņēmis licenci regulētā tirgus organizēšanai un šā likuma 103.
1
 pantā noteiktajā kārtībā —
atļauju organizēt OT sistēmu.
(1
1
) Apdrošināšanas brokeris - juridiskā persona ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai saņem licenci šā likuma VIII
nodaļā noteiktajā kārtībā un ievēro ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai izvirzītās prasības.
(2) Par kredītiestādēm šā likuma F sadaļas izpratnē uzskatāmas Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes un
ārvalstu kredītiestāžu filiāles, kā arī citās dalībvalstīs reģistrētas kredītiestādes.
(3) Par ieguldījumu brokeru sabiedrībām šā likuma F sadaļas izpratnē uzskatāmas Latvijas Republikā reģistrētas
ieguldījumu brokeru sabiedrības un ārvalstu ieguldījumu brokeru sabiedrību filiāles, kā arī citās dalībvalstīs reģistrētas
ieguldījumu brokeru sabiedrības.
103
/
226
(3
1
) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(4) Par ieguldījumu pakalpojumiem un ieguldījumu blakuspakalpojumiem, kas tiek sniegti Latvijas Republikā,
uzskatāmi ieguldījumu pakalpojumi un ieguldījumu blakuspakalpojumi, ja tos:
1) sniedz Latvijas Republikā reģistrēta komercsabiedrība;
2) sniedz ārpus Latvijas Republikas reģistrēta komercsabiedrība vai fiziskā persona, kuras dzīvesvieta nav
Latvijas Republikā, bet ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu reklamēšanas vai
piedāvāšanas valoda, veids vai saturs liecina par to, ka attiecīgais pakalpojums tiek piedāvāts Latvijas
Republikā;
3) piedāvā virtuāli no Latvijas Republikai piešķirtā interneta protokola adrešu apgabala vai arī ja kaut viens no
pakalpojuma saņemšanai nepieciešamajiem pasākumiem kārtojams ar personu, kuras atrašanās vieta vai
adrese ir Latvijas Republikā.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ievēro šo likumu,
Komisijas normatīvos noteikumus un attiecībā uz tām izdotos administratīvos aktus, kā arī iekšējo politiku un
procedūras.
(6) Komisija izveido un uztur ieguldījumu brokeru sabiedrību un to kredītiestāžu reģistru, kurām Latvijas Republikā
ir tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus. Reģistrā norāda tā ieguldījumu
pakalpojuma vai blakuspakalpojuma veidu, kura sniegšanai ieguldījumu brokeru sabiedrība ir saņēmusi licenci vai
kura sniegšanas tiesības likumā noteiktajā kārtībā ir ieguvusi kredītiestāde. Reģistru Komisija ievieto savā mājaslapā
internetā. Par visām izsniegtajām licencēm un atļaujām Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.
(7) Šā likuma F sadaļas noteikumus neattiecina uz:
1) apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem;
2) koncernā ietilpstošām komercsabiedrībām, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus tikai citām šajā koncernā
ietilpstošām komercsabiedrībām;
3) personām, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus neregulāri tikai savas profesionālās darbības ietvaros, ja
šo personu profesionālo darbību regulē speciāli normatīvie akti un ētikas kodeksi, kuri neaizliedz tām sniegt
ieguldījumu pakalpojumus;
4) komercsabiedrībām, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus tikai saviem valdes un padomes locekļiem un
darbiniekiem un, ja šīs komercsabiedrības ietilpst koncernā, arī citu tajā pašā koncernā ietilpstošo
komercsabiedrību valdes un padomes locekļiem un darbiniekiem;
5) Latvijas Republikā reģistrētu ieguldījumu pārvaldes sabiedrību, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku,
pensiju fondu, dalībvalstī reģistrētu ieguldījumu pārvaldes sabiedrību, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu,
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku, pensiju fondu darbību, kā arī turētājbankas funkciju atbilstoši
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā, Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likumā un likumā
"Par privātajiem pensiju fondiem" paredzētajam;
6) personām, kuras tikai veic darījumus savā vārdā ar finanšu instrumentiem, kas nav preču atvasinātie
instrumenti vai emisijas kvotas vai to atvasinātie finanšu instrumenti, un kuras nesniedz citus ieguldījumu
pakalpojumus attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas nav preču atvasinātie instrumenti vai emisijas kvotas
vai to atvasinātie finanšu instrumenti, bet kuras nav:
a) tirgus uzturētāji,
b) regulētā tirgus vai DT sistēmas biedri vai dalībnieki, no vienas puses, vai tādas personas, kurām ir tieša
elektroniskā piekļuve tirdzniecības vietai, no otras puses, izņemot nefinanšu sabiedrības, kas tirdzniecības
vietā veic darījumus, kurus var objektīvi izmērīt kā tādus, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar šo
nefinanšu sabiedrību vai to grupu komercdarbību vai kases finansēšanas darbību,
c) personas, kuras izmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi,
d) personas, kuras, izpildot klientu rīkojumus, darījumus veic savā vārdā;
104
/
226
7) Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībniekiem un citām līdzīgu funkciju veicošām valsts iestādēm, un tām
valsts iestādēm, kuru pienākums ir pārvaldīt valsts parādu vai iesaistīties šādā pārvaldīšanā, kā arī
starptautiskām finanšu institūcijām, kuras dibinājušas divas vai vairākas dalībvalstis, lai piesaistītu finanšu
līdzekļus un finansiāli palīdzētu šo starptautisko finanšu institūciju locekļiem, kuriem ir nopietnas finanšu
problēmas vai pastāv šādu problēmu risks;
8) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
9) personām, kuras, veicot ar šo likumu nereglamentētu profesionālo darbību, sniedz ieguldījumu konsultācijas
un nesaņem par to atsevišķu atlīdzību;
10) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
11) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
12) operatoriem, kuriem piemērojamas likuma "Par piesārņojumu" prasības un kuri, tirgojot emisijas kvotas,
nepilda klienta rīkojumus un nesniedz nekādus ieguldījumu pakalpojumus vai neveic nekādas ieguldījumu
darbības, izņemot tirdzniecību savā vārdā, ar noteikumu, ka minētās personas neizmanto augstas intensitātes
algoritmiskās tirdzniecības metodi;
13) pārvades sistēmas operatoriem Elektroenerģijas tirgus likuma vai Enerģētikas likuma izpratnē, kad tie veic
savus uzdevumus saskaņā ar minētajiem likumiem vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija
regulu (EK) Nr. 714/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā
un par regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu, vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija regulu
(EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par regulas (EK)
Nr. 1775/2005 atcelšanu, vai citiem tiesību aktiem, kas pieņemti atbilstoši minētajām regulām, un ikvienu
personu, kura sniedz pakalpojumus šo operatoru vārdā;
14) centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, ciktāl tie regulēti tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību
aktos;
15) personām, kuras tirgojas savā vārdā, tostarp tirgus uzturētājiem, kas slēdz darījumus ar preču
atvasinātiem instrumentiem vai emisijas kvotām, vai to atvasinātiem instrumentiem, izņemot personas, kuras,
izpildot klientu rīkojumus, darījumus veic savā vārdā;
16) personām, kuras klientiem vai piegādātājiem atbilstoši savai pamatdarbībai sniedz ieguldījumu
pakalpojumus, kas nav darījumi savā vārdā, attiecībā uz preču atvasinātiem instrumentiem vai emisijas
kvotām, vai to atvasinātiem instrumentiem;
17) kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada
7. oktobra regulas (ES) 
2020/1503
 par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem
uzņēmējdarbībai un ar ko groza regulu (ES) 
2017/1129
 un direktīvu (ES) 
2019/1937
 2. panta 1. punkta
"e" apakšpunkta definīcijai.
(8) Šā panta septītās daļas 13. punktā noteiktais attiecas tikai uz šajā  punktā minētajām personām, ja tās sniedz
ieguldījumu pakalpojumus attiecībā uz preču atvasinātiem instrumentiem, tikai lai veiktu šā panta septītās daļas
13. punktā minētās darbības. Minētais neattiecas uz otrreizējā tirgus darbību, tostarp platformu otrreizējai tirdzniecībai
ar finansiālās pārvades tiesībām Komisijas 2016. gada 26. septembra regulas (ES) 
2016/1719
, ar ko izveido nākotnes
jaudas piešķiršanas vadlīnijas izpratnē.
(9) Šā panta septītās daļas 15. un 16. punktā minēto personu darbība ir papilddarbība to pamatdarbībai
komercsabiedrību grupas ietvaros. Ja šā panta septītās daļas 15. un 16. punktā minētās personas neietilpst
komercsabiedrību grupā, kuras pamatdarbība ir ieguldījumu pakalpojumu vai Kredītiestāžu likumā noteikto finanšu
pakalpojumu sniegšana vai tirgus uzturēšana attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem, minētās personas
neizmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi un pēc Komisijas pieprasījuma informē par to, ka
tās izmanto šā panta septītās daļas 15. un 16. punktā minēto atbrīvojumu, kā arī sniedz to iemeslu skaidrojumu, kuru
dēļ tās šā panta septītās daļas 15. un 16. punktā minēto darbību uzskata par savas pamatdarbības papilddarbību.
(10) Personas, kurām piemēro atbrīvojumu saskaņā ar šā panta septītās daļas 1., 5. vai 15. un 16. punktu, var
neievērot minētās daļas 6. punktā noteiktos nosacījumus, lai atbilstu atbrīvojuma kritērijiem.
(11) Šā panta septītajā daļā minētie subjekti ievēro šā likuma 133.
14
 un 133.
15
 panta prasības.
105
/
226
(12) Ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes, kuras regulēti, bieži, regulāri un būtiski darbojas savā
vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulētā tirgus, DT sistēmā vai OT sistēmā, darbojas saskaņā ar Regulas Nr. 
600/2014
 III sadaļu.
(13) Neatkarīgi no Regulas Nr.  
600/2014
 23. un 28. pantā noteiktā attiecībā uz visiem darījumiem ar finanšu
instrumentiem, kas nav noslēgti daudzpusējā sistēmā vai sistemātiskā internalizētājā, ievēro Regulas Nr.  
600/2014
III sadaļas noteikumus.
(14) Regula Nr. 
2017/565
 nosaka gadījumus, kad šā panta septītās daļas 3. punktā minētā darbība uzskatāma par
tādu, ko veic neregulāri.
(15) Komisijas 2016. gada 1. decembra deleģētā regula (ES) 
2017/592
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem attiecībā uz nosakāmajiem
kritērijiem, ja darbību uzskata par papilddarbību pamatdarbībai nosaka kritērijus, pēc kuriem konstatē, vai šā panta
septītās daļas 15. un 16. punktā minētās darbības uzskatāmas par papilddarbību komercsabiedrību grupas ietvaros.
(16) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir pienākums visā Komisijas izsniegtās licences vai atļaujas
darbības laikā nodrošināt likuma prasību izpildi.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 22.05.2008., 09.07.2013., 26.05.2016., 14.09.2017.,
21.06.2018., 20.06.2019. un 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
 Grozījums par vārdu "normatīvie
noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdu "noteikumi" (attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija"
(attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts
likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
102.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrību tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga uzsākt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu tikai pēc tam, kad
Komisijā saņēmusi licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai (turpmāk šajā sadaļā - licence). Licencē norāda arī tos
ieguldījumu blakuspakalpojumus, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība paredz sniegt.
(2) Šā likuma 3.panta piektās daļas 1.punktā minētos ieguldījumu blakuspakalpojumus ir tiesības sniegt tikai tad,
ja saņemta licence ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai.
(2
1
) Šā likuma prasības netiek piemērotas komercsabiedrībām, kuras sniedz tikai šā likuma 3.panta piektās daļas
2., 3., 4., 5., 6. un 7. punktā minētos ieguldījumu blakuspakalpojumus.
(3) Licenci Komisija izsniedz uz nenoteiktu laiku. Licencē norāda, kurus ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga sniegt.
(4) Dalībvalstīs reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības ir tiesīgas uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā šā likuma 112.pantā noteiktajā kārtībā.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nedrīkst veikt komercdarbību, kas nav saistīta ar ieguldījumu pakalpojumu,
ieguldījumu blakuspakalpojumu, citu finanšu pakalpojumu sniegšanu vai apdrošināšanas brokera - juridiskās personas
profesionālo darbību.
(6) Tikai kapitālsabiedrībai, kas saņēmusi licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai, ir tiesības firmā izmantot
vārdkopu "ieguldījumu brokeru sabiedrība" vai tās saīsinājumu "IBS".
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, nodrošinot pienācīgu prasmi un rūpību un ievērojot šā likuma F
1
 sadaļā
noteikto kārtību, ir tiesības deleģēt ārpakalpojumu sniedzējam šādu ārpakalpojumu veikšanu:
1) grāmatvedības kārtošanu;
2) informācijas tehnoloģiju vai sistēmu pārvaldību vai attīstību;
3) iekšējās kontroles organizēšanu;
4) ieguldījumu pakalpojuma un ieguldījumu blakuspakalpojuma vai kāda būtiska tā elementa sniegšanu.
106
/
226
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība iekšējā audita dienesta pienākumus kā ārpakalpojumu var deleģēt vienīgi
zvērinātam revidentam, zvērinātu revidentu komercsabiedrībai vai ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrībai
— dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei, apdrošināšanas sabiedrībai vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai.
(9) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība šā likuma 3.panta ceturtās daļas 4.punktā minēto ieguldījumu pakalpojumu,
ko tā sniedz privātam klientam, deleģē ārvalstī reģistrētam ārpakalpojumu sniedzējam, tad papildus F
1
 sadaļā
noteiktajam tā nodrošina šādu prasību izpildi:
1) ārpakalpojuma sniedzējs savā izcelsmes valstī ir saņēmis licenci šāda pakalpojuma sniegšanai vai ir
reģistrēts kā tā sniedzējs un ir pakļauts finanšu stāvokļa uzraudzībai;
2) starp Komisiju un pakalpojuma sniedzēja uzraudzības iestādi ir noslēgts atbilstošs informācijas apmaiņas
līgums saskaņā ar šā likuma 145.pantu.
(10) Komisija ir tiesīga atļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai šā likuma 3.panta ceturtās daļas 4.punktā minēto
ieguldījumu pakalpojumu, ko tā sniedz privātam klientam, deleģēt ārvalstī reģistrētam ārpakalpojumu sniedzējam,
nepiemērojot šā panta devītajā daļā minētos nosacījumus, ja ir ievērotas šā panta vienpadsmitajā daļā minētās
politikas nostādnes.
(11) Komisija apstiprina un publisko savā mājaslapā internetā politiku par ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesībām
šā likuma 3.panta ceturtās daļas 4.punktā minēto ieguldījumu pakalpojumu, ko tā sniedz privātam klientam, deleģēt
ārvalstī reģistrētam ārpakalpojumu sniedzējam. Šajā politikā ietverama vismaz šāda informācija:
1) piemēri gadījumiem, kādos Komisija pieļauj attiecīgā pakalpojuma deleģēšanu ārpakalpojumu sniedzējam
ārvalstī, ja nav izpildīts viens vai abi šā panta devītajā daļā minētie nosacījumi;
2) pamatojums, kādēļ šīs daļas 1.punktā minētajos gadījumos uzskatāms, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība
spēs nodrošināt šajā likumā ārpakalpojumu sniegšanai izvirzītās prasības.
(12) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nedrīkst:
1) deleģēt saskaņā ar ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību regulējošiem normatīvajiem aktiem vai
sabiedrības statūtiem noteiktos ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldes institūciju pienākumus;
2) licencē atļauto ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu pilnībā nodot
ārpakalpojumu sniedzējiem.
(13) Komisija ievieto savā mājaslapā internetā to ārvalstu uzraudzības iestāžu sarakstu, ar kurām ir noslēgusi
informācijas apmaiņas līgumu.
(14) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus ar citas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes starpniecību, ievērojot šā likuma
128.
1
 panta astoto, devīto un desmito daļu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
15.06.2006.
, 
04.10.2007.
, 
22.05.2008.
, 
04.02.2016.
, 
21.09.2017.
 un
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
103.pants. Kredītiestādes tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus
(1) Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes, ārvalstu kredītiestāžu filiāles, kas likumā noteiktajā kārtībā
saņēmušas licenci kredītiestādes darbībai, pirms ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanas uzsākšanas iesniedz Komisijai šādus dokumentus:
1) ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas un kontroles procedūras aprakstu;
2) finanšu instrumentu uzskaites datu bāzes aizsardzības noteikumus;
2
1
) to darījumu identificēšanas procedūras aprakstu, kas veikti, izmantojot iekšējo informāciju vai nolūkā veikt
tirgus manipulācijas finanšu instrumentu tirgū;
3) tās struktūrvienības nolikumu, kura sniedz ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus.
107
/
226
Ja paredzēta ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšana kredītiestādes filiālēs vai
tām pēc būtības pielīdzināmās struktūrvienībās, kredītiestāde nolikumā nosaka arī ieguldījumu pakalpojumu un
blakuspakalpojumu sniegšanu šajās struktūrvienībās;
4) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu
);
5) dokumentu, kurā apraksta un skaidro, kā kredītiestādes stratēģijā saskaņā ar šā likuma 126.
3
 pantu iekļauj
akcionāra tiesību izmantošanu, ja kredītiestāde paredz sniegt portfeļa pārvaldības pakalpojumus, portfelī
ietverot tādas akciju sabiedrības akcijas, kuras juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuras akcijas ir iekļautas
dalībvalsts regulētajā tirgū.
(2) Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes un ārvalstu kredītiestāžu filiāles ir tiesīgas uzsākt ieguldījumu
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu, ja 30 dienu laikā no šā panta pirmajā daļā minēto
dokumentu iesniegšanas dienas nav saņēmušas Komisijas iebildumus.
(3) Jaundibināmas kredītiestādes un jaunatveramas ārvalstu kredītiestāžu filiāles, kuras vēlas sniegt ieguldījumu
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, šā panta pirmajā daļā minētos dokumentus iesniedz Komisijai
vienlaikus ar pārējiem dokumentiem, ko tās saskaņā ar likumiem un citiem normatīvajiem aktiem iesniedz Komisijai,
lai saņemtu licenci kredītiestādes darbības uzsākšanai.
(4) Dalībvalstīs reģistrētas kredītiestādes ir tiesīgas uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā pēc tam, kad saskaņā ar likumu tās ir tiesīgas uzsākt
kredītiestādes darbību Latvijas Republikā, atverot filiāli vai bez filiāles atvēršanas.
(5) Kredītiestādei ir tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus ar ieguldījumu
brokeru sabiedrības vai kredītiestādes starpniecību, ievērojot šā likuma 128.
1
 panta astoto, devīto un desmito daļu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
04.10.2007.
, 
26.05.2016.
, 
21.06.2018.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
16.07.2019.
)
103.
1
 pants. Tirgus organizētāja tiesības sniegt daudzpusējās tirdzniecības sistēmas un organizētās
tirdzniecības sistēmas organizēšanas ieguldījumu pakalpojumu
(1) Latvijas Republikā reģistrēts tirgus organizētājs, kas likumā noteiktajā kārtībā saņēmis licenci regulētā tirgus
organizēšanai, pirms DT sistēmas vai OT sistēmas darbības uzsākšanas iesniedz Komisijai šādus dokumentus:
1) DT sistēmas organizēšanas pakalpojuma gadījumā — šā likuma 133.
4
 un 133.
5
 pantā minēto noteikumu
projektus;
2) OT sistēmas organizēšanas pakalpojuma gadījumā — šā likuma 133.
4
 un 133.
6
 pantā minēto noteikumu
projektus;
3) grozījumus šā likuma 30. panta pirmās daļas 3., 4., 5., 6., 7., 8. un 9. punktā minētajos dokumentos, ja šādi
grozījumi izdarāmi saistībā ar DT sistēmas vai OT sistēmas organizēšanu.
(2) Latvijas Republikā reģistrēts tirgus organizētājs ir tiesīgs uzsākt DT sistēmas vai OT sistēmas darbību, ja 30
dienu laikā no šā panta pirmajā daļā minēto dokumentu iesniegšanas dienas nav saņēmis Komisijas iebildumus.
(3) Citā dalībvalstī reģistrēts tirgus organizētājs ir tiesīgs organizēt DT sistēmu vai OT sistēmu Latvijas Republikā,
ja izcelsmes valstī ir ieguvis tiesības veikt šo ieguldījumu pakalpojumu. Citā dalībvalstī reģistrēts tirgus organizētājs
ir tiesīgs uzsākt DT sistēmas vai OT sistēmas darbību Latvijas Republikā saskaņā ar šā likuma 113.
2
 panta
noteikumiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
103.
2
 pants. Ieguldījumu pakalpojumu sniegšana ar piesaistīto aģentu starp
niecību
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir tiesības izmantot piesaistītos aģentus, lai ieguldījumu
brokeru sabiedrības vai kredītiestādes vārdā reklamētu un piedāvātu sabiedrības sniegtos ieguldījumu pakalpojumus
vai saņemtu rīkojumus no klientiem vai iespējamiem klientiem un pārsūtītu šos rīkojumus ieguldījumu brokeru
sabiedrībai vai kredītiestādei, izvietotu finanšu instrumentus un sniegtu ieguldījumu konsultācijas par šādiem finanšu
108
/
226
instrumentiem un pakalpojumiem, ko piedāvā minētā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde. Ieguldījumu
brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir tiesības izmantot piesaistīto aģentu, ja tas reģistrēts šā panta sestajā daļā
minētajā piesaistīto aģentu reģistrā.
(2) Par piesaistītā aģenta atbildīgo personu un darbinieku, kas ir tieši iesaistīts šā panta pirmajā daļā minēto ar
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu saistīto darbību veikšanā, var būt rīcībspējīga fiziskā persona:
1) kura sasniegusi astoņpadsmit gadu vecumu;
2) kura ieguvusi vismaz vidējo izglītību;
3) kura ieguvusi nepieciešamās profesionālās zināšanas par izplatāmo ieguldījumu pakalpojumu un
piedāvājamiem finanšu instrumentiem, lai spētu nodrošināt šā panta pirmajā daļā noteiktos piesaistītā aģenta
uzdevumus;
4) kurai ir nevainojama reputācija un uz kuru neattiecas neviens no šā panta trešajā daļā minētajiem
ierobežojumiem.
(3) Par piesaistītā aģenta atbildīgo personu un darbinieku, kas ir tieši iesaistīts šā panta pirmajā daļā minēto ar
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu saistīto darbību veikšanā, nevar būt persona:
1) kura ir notiesāta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu;
2) kura ir notiesāta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, kaut arī atbrīvota no soda izciešanas sakarā ar
noilgumu, apžēlošanu vai amnestiju;
3) pret kuru ierosinātā krimināllieta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu ir izbeigta sakarā ar noilgumu vai
amnestiju;
4) kura saukta pie kriminālatbildības par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, bet krimināllieta pret to izbeigta
uz nereabilitējoša pamata.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina piesaistītā aģenta atbildīgās personas un to
darbinieku apmācību, kuri ir tieši iesaistīti šā panta pirmajā daļā minēto ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu saistīto
darbību veikšanā, lai sniegtu viņiem nepieciešamās zināšanas par ieguldījumu pakalpojumiem, kas tiek izplatīti ar
piesaistītā aģenta starpniecību.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir atbildīga par to, lai piesaistītā aģenta atbildīgā persona un
darbinieki, kuri ir tieši iesaistīti šā panta pirmajā daļā minēto ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu saistīto darbību
veikšanā, atbilstu šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(5
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas vēlas izmantot piesaistīto aģentu, iesniedz Komisijai
attiecīgu iesniegumu par piesaistītā aģenta reģistrēšanu piesaistīto aģentu reģistrā, norādot šā panta sestajā daļā
minēto informāciju, un pievieno apliecinājumu, ka piesaistītā aģenta atbildīgā persona un darbinieki atbilst šā panta
otrajā un trešajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(5
2
) Komisija 10 darbdienu laikā pēc šā panta 5.
1
 daļā minētā iesnieguma saņemšanas reģistrē piesaistīto aģentu
piesaistīto aģentu reģistrā vai nosūta atteikumu ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei reģistrēt piesaistīto
aģentu, ja tas neatbilst šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(6) Komisija uztur piesaistīto aģentu reģistru, kurā ieraksta šādas ziņas:
1) piesaistītā aģenta firma vai vārds un uzvārds (fiziskajai personai), reģistrācijas numurs, juridiskā adrese,
tālruņa vai telefaksa numurs un elektroniskā pasta adrese;
2) piesaistītā aģenta atbildīgās personas vārds un uzvārds;
3) dalībvalsts, kurā piesaistītais aģents veic šā panta pirmajā daļā minētās ar ieguldījumu pakalpojumu
sniegšanu saistītās darbības.
(7) Piesaistīto aģentu reģistrs ir publiski pieejams Komisijas mājaslapā internetā, tam ir publiska ticamība, un
jebkurai personai ir tiesības ar to iepazīties.
109
/
226
(8) Piesaistītais aģents, veicot profesionālo darbību, klientiem pilnībā atklāj informāciju par savu statusu un
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, kuru viņš pārstāv. Par piesaistītā aģenta profesionālo darbību pilnīgi
un bez nosacījumiem ir atbildīga ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kuras vārdā piesaistītais aģents
darbojas.
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde uzrauga izraudzīto piesaistīto aģentu darbības atbilstību šajā
likumā noteiktajām prasībām. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nekavējoties paziņo Komisijai, ja tās
izraudzītais piesaistītais aģents neatbilst šā panta prasībām vai ir pārkāpis šā likuma prasības.
(10) Komisija anulē piesaistītā aģenta reģistrāciju un izslēdz piesaistīto aģentu no piesaistīto aģentu reģistra, ja:
1) piesaistītais aģents pārkāpis šā likuma prasības;
2) piesaistītais aģents pārkāpis noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu regulējošu normatīvo aktu
prasības;
3) piesaistītais aģents, kas darbojas dalībvalstī, ievērojot dibināšanas vai pakalpojumu sniegšanas brīvības
principu, pārkāpis dalībvalsts sabiedrības intereses aizsargājošajos likumos un citos finanšu instrumentu tirgu
regulējošos normatīvajos aktos ietvertās prasības;
4) piesaistītais aģents lūdz anulēt ierakstu piesaistīto aģentu reģistrā;
5) piesaistītais aģents tiek likvidēts.
(11) Ja Komisijas izdotais administratīvais akts par ieraksta anulēšanu piesaistīto aģentu reģistrā tiek pārsūdzēts,
tas neaptur šā akta izpildi.
(12) Piesaistītajam aģentam — juridiskajai personai — ir pienākums pašam vai pēc Komisijas ierosinājuma
nekavējoties atsaukt no amata piesaistītā aģenta atbildīgo personu vai darbinieku, kurš ir tieši iesaistīts šā panta
pirmajā daļā minēto ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu saistīto darbību veikšanā, ja:
1) tiek konstatēts, ka tas radījis situāciju, kas var apdraudēt piesaistītā aģenta klientu intereses;
2) tas neatbilst šā panta otrajā daļā noteiktajām prasībām vai uz to var attiecināt kādu no šā panta trešajā daļā
noteiktajiem ierobežojumiem;
3) tas pārkāpis noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu regulējošu normatīvo aktu prasības;
4) tas pārkāpis šā likuma prasības.
(13) Ja Komisijas izdotais administratīvais akts par šā panta divpadsmitajā daļā minēto personu atsaukšanu no
amata tiek pārsūdzēts, šī pārsūdzēšana neaptur tā izpildi.
(04.10.2007.likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
104.pants. Ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas ierobežošana
(1) Komisija ir tiesīga ierobežot ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesības sniegt vienu vai vairākus ieguldījumu
pakalpojumus un veikt finanšu instrumentu turēšanu, ja:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav pildījusi likumos un citos normatīvajos aktos izvirzītās prasības;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav pildījusi administratīvos norādījumus, kas ietverti attiecībā uz to
izdotajos Komisijas administratīvajos aktos vai citu tādu iestāžu izdotajos administratīvajos aktos, kuras
nodrošina šā likuma un tam pakārtoto Komisijas normatīvo noteikumu izpildi;
3) tiesā ir iesniegts ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas pieteikums vai ieguldījumu brokeru
sabiedrība ir pasludināta par maksātnespējīgu;
4) ir uzsākts ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidācijas process;
110
/
226
5) ieguldījumu brokeru sabiedrība veic darbību, kas apdraud vai varētu apdraudēt šīs ieguldījumu brokeru
sabiedrības finansiālo stabilitāti, maksātspēju vai reputāciju vai arī finanšu instrumentu tirgus stabilitāti.
(2) Komisija ir tiesīga ierobežot kredītiestādes tiesības sniegt vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un
veikt finanšu instrumentu turēšanu, ja:
1) kredītiestāde nav pildījusi likumos vai citos normatīvajos aktos izvirzītās prasības;
2) kredītiestāde nav pildījusi administratīvos norādījumus, kas ietverti attiecībā uz to izdotajos Komisijas
administratīvajos aktos vai citu tādu iestāžu izdotajos administratīvajos aktos, kuras nodrošina šā likuma un
tam pakārtoto Komisijas normatīvo noteikumu izpildi;
3) Komisija ir piemērojusi kredītiestādei pastiprinātās uzraudzības kārtību;
4) Komisija ir saņēmusi maksātnespējas pieteikumu vai pati pieņem lēmumu par kredītiestādes
maksātnespējas pieteikuma iesniegšanu tiesā;
5) Komisija ir saņēmusi iesniegumu par kredītiestādes likvidāciju;
6) kredītiestāde veic darbību, kas apdraud vai varētu apdraudēt šīs kredītiestādes finansiālo stabilitāti,
maksātspēju vai reputāciju vai arī finanšu instrumentu tirgus stabilitāti.
(3) Ja Komisija ierobežo ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes tiesības veikt finanšu instrumentu
turēšanu, tai ir tiesības uzdot ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei pārvest visus klientiem piederošos
finanšu instrumentus uz citu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, kas veic finanšu instrumentu turēšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
15.06.2006.
 un 
04.10.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
08.11.2007.
)
VIII nodaļa
Ieguldījumu brokeru sabiedrību licencēšana
105. pants. Vispārīgās prasības licences saņemšanai
Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga saņemt licenci, ja tās:
1) sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma, Komisijas normatīvo noteikumu un Regulas Nr.  
575/2013
 prasībām;
2) valdes un padomes (ja tāda izveidota) locekļi atbilst šā likuma prasībām;
3) akcionāri (dalībnieki) atbilst šā likuma prasībām;
4) valdes priekšsēdētājs un vismaz vēl viens valdes loceklis ir kompetenti ieguldījumu jautājumos;
5) galvenais birojs atrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā ir tās juridiskā adrese.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
105.
1
 pants. Prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem (dalībniekiem)
Ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāri (dalībnieki), kuriem ir būtiska līdzdalība, var būt tikai personas:
1) kurām ir nevainojama reputācija;
2) kurām ir finansiālā stabilitāte un kuru finanšu līdzekļu ieguves tiesiskumu iespējams dokumentāri pierādīt.
Izvērtējot akcionāru (dalībnieku) finansiālo stabilitāti, ja persona nav kredītiestāde vai apdrošināšanas
sabiedrība, ņem vērā, vai personai ir pietiekams brīvais kapitāls;
3) kuras iespējams identificēt.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
111
/
226
106. pants. Prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības amatpersonām
(1) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētāju, valdes locekli, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu, ārvalsts
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vai ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles citā dalībvalstī vadītāju var būt
persona:
1) kura ir kompetenta finanšu vadības jautājumos. Par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu var būt arī persona, kura ir kompetenta
uzņēmuma vadības jautājumos;
2) kurai ir nepieciešamā izglītība un triju gadu attiecīga profesionālā darba pieredze atbilstoša lieluma
komercsabiedrībā, organizācijā vai iestādē;
3) kurai ir nevainojama reputācija;
4) kurai nav atņemtas tiesības veikt komercdarbību.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētājam, valdes locekļiem, ārvalsts ieguldījumu brokeru
sabiedrības filiāles vai ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles citā dalībvalstī vadītājam nepieciešama augstākā
izglītība.
(3) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētāju, valdes locekli, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu, ārvalsts
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles vai ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles citā dalībvalstī vadītāju nevar būt
persona, kura:
1) ir sodīta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu (neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas);
2) par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu notiesāta, atbrīvojot no soda vai pret kuru kriminālprocess
izbeigts uz nereabilitējoša pamata.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes pienākums ir nekavējoties atsaukt no amata šā panta pirmajā daļā
minētās personas, ja tās neatbilst šā panta pirmās daļas prasībām vai uz tām var attiecināt šā panta trešās daļas 1.
vai 2. punktu.
(5) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes priekšsēdētāju un padomes locekli var būt persona, kura atbilst
šā panta pirmās daļas 1., 2., 3. un 4. punkta prasībām. Par ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes priekšsēdētāju
vai padomes locekli nevar būt persona, uz kuru var attiecināt šā panta trešās daļas 1. vai 2. punktu.
(6) Akcionāru vai dalībnieku sapulcei ir pienākums nekavējoties atsaukt no amata šā panta piektajā daļā minētās
personas, ja tās neatbilst attiecīgajā daļā noteiktajām prasībām.
(7) Komisija ieguldījumu brokeru sabiedrībai nepiešķir atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus, kamēr tā nav
informēta par akcionāru vai dalībnieku identitāti, par fiziskajām vai juridiskajām personām, kurām ir būtiska līdzdalība,
un par minētās līdzdalības apmēru.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas
spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
106.
1
 pants. Noteikumi par ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes un padomes locekļa ieņemamo
padomes un valdes locekļa amata vietu kopējo skaitu
(1) Nosakot, cik padomes un valdes locekļa amata vietu ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes, ja tāda ir
izveidota, vai valdes loceklis drīkst ieņemt vienlaikus, tiek ņemti vērā individuāli apstākļi, kā arī ieguldījumu brokeru
sabiedrības darbības veids, apjoms un sarežģītība.
(2) Lieluma, iekšējās organizācijas un darbības veida, apjoma un sarežģītības ziņā nozīmīgās ieguldījumu brokeru
sabiedrības padomes un valdes loceklis, izņemot gadījumus, kad tas pārstāv Latvijas Republiku, vienlaikus neieņem
vairāk kā:
112
/
226
1) vienu valdes locekļa amata vietu un divas padomes locekļa amata vietas;
2) četras padomes locekļa amata vietas.
(3) Šā panta izpratnē par vienu padomes vai valdes locekļa amata vietu tiek uzskatītas padomes vai valdes
locekļa amata vietas:
1) vienas konsolidācijas grupas ietvaros;
2) iestādēs, kuras ietilpst vienā un tajā pašā Regulas Nr. 
575/2013
 113.panta 7.punkta nosacījumiem atbilstošā
institucionālās aizsardzības shēmā;
3) sabiedrībās (tai skaitā tādās, kas nav finanšu iestādes), kurās ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir būtiska
līdzdalība.
(4) Šā panta izpratnē par padomes vai valdes locekļa amata vietu netiek uzskatītas padomes vai valdes locekļa
amata vietas biedrībās, nodibinājumos un citās organizācijās, kuru darbībai nav peļņas gūšanas rakstura.
(5) Komisija ir tiesīga atļaut ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes vai valdes loceklim ieņemt vienu papildu
padomes locekļa amata vietu.
(6) Komisija regulāri sniedz Eiropas Banku iestādei informāciju par saskaņā ar šā panta piekto daļu dotajām
atļaujām.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
107.pants. Dokumenti, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz licences saņemšanai
(1) Lai saņemtu licenci, ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz Komisijai iesniegumu, kurā norāda, kādus
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus tā vēlas sniegt.
(2) Vienlaikus ar iesniegumu ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz šādus dokumentus:
1) informāciju par valdes un padomes (ja tāda izveidota) locekļiem atbilstoši Komisijas 2016. gada 14. jūlija
deleģētās regulas (ES) 
2017/1943
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par informāciju un prasībām atļauju piešķiršanai
ieguldījumu brokeru sabiedrībām (turpmāk — Regula Nr.  
2017/1943
) prasībām;
2) bilanci un kapitāla pietiekamības aprēķinu par stāvokli iepriekšējā mēneša pēdējā dienā, kas sagatavoti
saskaņā ar ieguldījumu brokeru sabiedrību pārskatu un kapitāla pietiekamības aprēķina sagatavošanu
regulējošo normatīvo aktu prasībām, kā arī sākotnējā kapitāla prasību izpildi apliecinošus dokumentus
(piemēram, zvērināta revidenta revidētu finanšu pārskatu, izziņu no kredītiestādes, dokumentus, kas apliecina
izmaiņas kapitālā kārtējā gadā);
3) ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai un kvalitatīvai ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanai nepieciešamās ieguldījumu brokeru sabiedrības iekšējās kontroles sistēmas
politiku un procedūru aprakstus:
a) ieguldījumu brokeru sabiedrības organizatoriskās struktūras aprakstu ar skaidri norādītiem padomes (ja
tāda ir izveidota) un valdes locekļu pienākumiem un pilnvarām, kā arī precīzi noteiktiem un sadalītiem
struktūrvienību uzdevumiem un ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus sniedzošo
struktūrvienību vadītāju un darbinieku pienākumiem. Ja tiek paredzēta filiāļu izveide, ieguldījumu brokeru
sabiedrība iesniedz arī filiāļu organizatoriskās struktūras un ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu
blakuspakalpojumus sniedzošo filiāļu vadītāju un darbinieku pienākumu aprakstu,
b) grāmatvedības politikas un grāmatvedības uzskaites, tai skaitā finanšu instrumentu un ar finanšu
instrumentu darījumiem saistīto naudas līdzekļu uzskaites, organizācijas galvenos principus,
c) vadības informācijas sistēmas aprakstu,
d) informācijas sistēmas aizsardzības noteikumus, tai skaitā finanšu instrumentu un ar finanšu instrumentu
113
/
226
darījumiem saistīto naudas līdzekļu uzskaites datu bāzes aizsardzības noteikumus,
e) iekšējā audita sistēmas aprakstu,
f) noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas iekšējās
kontroles procedūru aprakstu, kas ietver arī klientu identificēšanas un saimnieciskās darbības pārzināšanas
kārtības aprakstu,
g) būtisku darbības risku pārvaldīšanas politiku un procedūru aprakstus,
h) sabiedrības darbības atbilstības politikas un procedūras aprakstus,
i) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
4) darbības plānu vismaz turpmākajiem trim darbības gadiem, kas izvērsti atspoguļo ieguldījumu brokeru
sabiedrības darbības stratēģiju, finansiālās prognozes (tai skaitā bilances, peļņas vai zaudējumu aprēķina
projektu, kapitāla pietiekamības aprēķina projektu, prognozēto pastāvīgo izmaksu summu gadā), tirgus izpētes
aprakstus, citu informāciju, kuru ieguldījumu brokeru sabiedrība uzskata par nepieciešamu un kura ļauj gūt
skaidru un patiesu priekšstatu par plānoto darbību;
5) to ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas un kontroles procedūras
aprakstu, kuru sniegšanai ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas saņemt licenci;
5
1
) to darījumu identificēšanas procedūras aprakstu, kas veikti, izmantojot iekšējo informāciju vai nolūkā veikt
tirgus manipulācijas;
5
2
) interešu konflikta novēršanas politikas aprakstu;
5
3
) rīkojumu izpildes politikas aprakstu;
6) ziņas par ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem (dalībniekiem):
a) fiziskajām personām — pases vai cita likumā noteikta personu identificējoša dokumenta tās lapas
kopiju, kurā norādīti personu identificējošie dati [vārds, uzvārds, pilsonība, personas kods (ja tāds ir) vai
dzimšanas gads un datums],
b) juridiskajām personām — firmu, juridisko adresi, reģistrācijas numuru un vietu. Ārvalstī reģistrētas
juridiskās personas iesniedz arī reģistrācijas dokumentu kopijas,
c) ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru vai dalībnieku tieši un netieši iegūtās būtiskās līdzdalības
apmēru;
7) dokumentu, kurā apraksta un skaidro, kā ieguldījumu brokeru sabiedrības stratēģijā saskaņā ar šā likuma
126.
3
 pantu iekļauj akcionāra tiesību izmantošanu, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība paredz sniegt portfeļa
pārvaldības pakalpojumus, portfelī ietverot tādas akciju sabiedrības akcijas, kuras juridiskā adrese ir
dalībvalstī un kuras akcijas ir iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, ja tā neplāno veikt finanšu instrumentu turēšanu, neiesniedz finanšu
instrumentu un ar finanšu instrumentu darījumiem saistīto naudas līdzekļu uzskaites kārtību reglamentējošos
noteikumus un finanšu instrumentu un ar finanšu instrumentu darījumiem saistīto naudas līdzekļu uzskaites datu
bāzes aizsardzības noteikumus.
(4) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(5) Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība precizē iesniegtos dokumentus un informāciju.
(6) Ja līdz lēmuma pieņemšanai par licences izsniegšanu notiek pārmaiņas šā panta otrajā daļā norādītajā
informācijā vai dokumentos tiek izdarīti grozījumi, ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākums ir nekavējoties iesniegt
Komisijai jauno informāciju vai attiecīgo dokumentu pilnu tekstu ar izdarītajiem grozījumiem.
(7) 
(Izslēgta ar 
09.06.2005
. likumu.)
114
/
226
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
04.10.2007.
, 
22.03.2012.
, 
21.06.2018.
, 
20.06.2019.
 un 
23.09.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem
"Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk.
Pārejas noteikumu 73. punktu)
107.
1
 pants. Papildu prasības informācijas sagatavošanai
(1) Papildu prasības šā likuma 107. pantā noteiktās informācijas sagatavošanai nosaka Regula Nr.  
2017/1943
.
(2) Standarta veidlapas, veidnes un procedūras šā likuma 107. pantā noteiktās informācijas sniegšanai nosaka
Komisijas 2017. gada 19. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/1945
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz paziņojumiem, ko iesniedz atļaujas pieprasītāji un pilnvarotās ieguldījumu brokeru sabiedrības un ko tām
iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
108.pants. Licences piešķiršanas kārtība
(1) Komisija izskata ieguldījumu brokeru sabiedrības iesniegumu licences saņemšanai un pieņem lēmumu sešu
mēnešu laikā pēc visu lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un atbilstoši normatīvo aktu prasībām
sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas.
(2) Komisija neizsniedz licenci ieguldījumu brokeru sabiedrībai, ja:
1) dibinot ieguldījumu brokeru sabiedrību, nav ievērots šis likums un citi normatīvie akti;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrības ciešas attiecības ar trešajām personām apdraud vai var apdraudēt tās
finansiālo stabilitāti vai ierobežo Komisijas tiesības veikt likumā noteiktās uzraudzības funkcijas;
3) ārvalsts likumi un citi normatīvie akti, kas attiecas uz personām, kurām ir ciešas attiecības ar ieguldījumu
brokeru sabiedrību, ierobežo Komisijas tiesības veikt likumā noteiktās uzraudzības funkcijas;
4) ieguldījumu brokeru sabiedrības iesniegtajos dokumentos ir nepatiesas vai nepilnīgas ziņas;
5) ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes vai padomes locekļi neatbilst likumā un Komisijas normatīvajos
noteikumos noteiktajām prasībām, kā arī tad, ja Komisija nav guvusi pietiekamu pārliecību, ka ieguldījumu
brokeru sabiedrības valdes vai padomes locekļiem ir nevainojama reputācija, pietiekamas zināšanas, prasmes
un pieredze un ka viņi atvēl pietiekami daudz laika, lai veiktu ieguldījumu brokeru sabiedrībā viņiem paredzētās
funkcijas, vai ja ir objektīvs un pierādāms iemesls uzskatīt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības valde vai
padome var apdraudēt tās efektīvu, pareizu un piesardzīgu pārvaldību, kā arī pienācīgi neņemt vērā savu
klientu intereses un tirgus integritāti;
6) nav iespējams pārliecināties par to personu identitāti, reputāciju vai brīvā kapitāla pietiekamību, kurām
ieguldījumu brokeru sabiedrībā ir būtiska līdzdalība, vai ja Komisija konstatē, ka finanšu līdzekļi, kurus iegulda
ieguldījumu brokeru sabiedrības kapitālā, iegūti neparastos vai aizdomīgos darījumos un vai nav dokumentāri
pierādīta šo finanšu līdzekļu tiesiska ieguve;
7) Komisija konstatē, ka to personu ietekme, kuras ieguvušas būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru
sabiedrībā, nenodrošinās tās finansiāli stabilu, piesardzīgu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību
regulējošiem normatīvajiem aktiem atbilstošu vadību.
(2
1
) Šķēršļi, kas var kavēt šā panta otrās daļas 2. un 3. punktā minēto Komisijas uzraudzības pienākumu efektīvu
izpildi, noteikti Regulas Nr.  
2017/1943
 10. pantā.
(3) Ja Komisija pieņēmusi lēmumu par atteikumu izsniegt licenci, atkārtoti iesniegumu licences saņemšanai var
iesniegt pēc visu atteikumā minēto trūkumu novēršanas.
(4) Komisija konsultējas ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju pirms licences izsniegšanas tādai
ieguldījumu brokeru sabiedrībai:
1) kura ir dalībvalstī licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes, regulētā tirgus organizētāja vai
115
/
226
apdrošināšanas sabiedrības meitas sabiedrība;
2) kura ir meitas sabiedrība tādai mātes sabiedrībai, kuras cita meitas sabiedrība ir dalībvalstī licencēta
ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai apdrošināšanas sabiedrība;
3) kuru kontrolē persona, kas kontrolē arī citu dalībvalstī licencētu ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestādi
vai apdrošināšanas sabiedrību.
(5) Komisija pirms licences izsniegšanas, kā arī licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzības gaitā no
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasa un novērtē informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrības
akcionāru piemērotību un padomes, ja tāda ir izveidota, un valdes locekļu reputāciju un pieredzi, ja šīs personas ir
iesaistītas citu tās grupas komercsabiedrību pārvaldē, kurā tiks iekļauta attiecīgā ieguldījumu brokeru sabiedrība.
(5
1
) Standarta veidlapas, veidnes un procedūras konsultācijām šā panta ceturtajā daļā minētajiem gadījumiem
nosaka Regula Nr.  
2017/981
.
(6) Komisija par licences izsniegšanu ieguldījumu brokeru sabiedrībai informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
04.10.2007.
, 
13.01.2011.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
 un 
21.06.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
108.
1
 pants. Paziņojums par izmaiņām pēc licences saņemšanas
(1) Septiņu dienu laikā pēc izmaiņām ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes vai padomes (ja tāda izveidota)
sastāvā ieguldījumu brokeru sabiedrība Komisijai iesniedz paziņojumu par notikušajām izmaiņām. Vienlaikus ar
paziņojumu ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz par jauno valdes vai padomes locekli šā likuma 107. panta otrās
daļas 1. punktā minēto informāciju.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība paziņo Komisijai par visām būtiskajām izmaiņām, kas saistītas ar tai
izsniegtajā licencē noteikto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
109.pants. Licencē noteikto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu maiņa
(1) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas, lai tai izsniegtajā licencē norādītie ieguldījumu pakalpojumi vai
ieguldījumu blakuspakalpojumi tiktu papildināti ar jauniem ieguldījumu pakalpojumiem vai ieguldījumu
blakuspakalpojumiem, vai vēlas atteikties no kāda licencē norādīta ieguldījumu pakalpojuma vai ieguldījumu
blakuspakalpojuma sniegšanas, tā iesniedz Komisijai attiecīgu iesniegumu.
(2) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas uzsākt jaunu ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu, tā vienlaikus ar iesniegumu iesniedz:
1) papildinājumus darbības plānā;
2) to ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu procedūras aprakstu, kuru sniegšanu
ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas uzsākt;
3) grozījumus esošajos ieguldījumu brokeru sabiedrības politiku un procedūru aprakstos, ja šādi grozījumi
izdarāmi sakarā ar jaunu ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu;
4) 
(izslēgts ar 
09.06.2005
. likumu)
;
5) kapitāla pietiekamības aprēķinu, ja sakarā ar jaunu ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir lielāka sākotnējā kapitāla prasība.
(3) Komisija 30 dienu laikā pēc visu lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un atbilstoši
normatīvo aktu prasībām sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas izskata ieguldījumu brokeru sabiedrības
iesniegumu par licencē norādīto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu maiņu.
(4) Valsts nodeva par licencē norādīto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu maiņu nav
jāmaksā.
116
/
226
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura ir zaudējusi tiesības uz finanšu instrumentu turēšanu kā ieguldījumu
blakuspakalpojuma sniegšanu, rīkojas ar saviem klientiem piederošo mantu, ievērojot šā likuma I sadaļas prasības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
24.04.2014.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
110. pants. Licences pārreģistrācija
(1) Ja tiek mainīta ieguldījumu brokeru sabiedrības firma, Komisija pārreģistrē licenci.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniegumu par licences pārreģistrāciju iesniedz Komisijai piecu darbdienu laikā
pēc firmas pārreģistrācijas.
(3) Komisija licenci pārreģistrē piecu darbdienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
111.pants. Licences anulēšanas kārtība
(1) Komisija anulē ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegto licenci šādos gadījumos:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav uzsākusi darbību 12 mēnešu laikā kopš licences izsniegšanas dienas;
2) tiek konstatēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība sniegusi nepatiesas ziņas licences saņemšanai;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav sniegusi tās licencē norādītos ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus ilgāk par sešiem mēnešiem;
4) ieguldījumu brokeru sabiedrība neievēro likumu un citu normatīvo aktu prasības;
5) ieguldījumu brokeru sabiedrība Komisijas noteiktajā termiņā nav novērsusi Komisijas konstatētos normatīvo
aktu pārkāpumus;
6) ieguldījumu brokeru sabiedrība pati uzsākusi likvidācijas procesu;
7) likumā noteiktajā kārtībā tiek uzsākta ieguldījumu brokeru sabiedrības bankrota procedūra;
8) ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniegusi rakstveida iesniegumu par licences anulēšanu;
9) tiek konstatēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība vairs neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām licences
saņemšanai;
10) ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem ar būtisku līdzdalību iestājies tiem piederošo akciju
balsstiesību izmantošanas aizliegums, un tas ilgst vairāk nekā sešus mēnešus.
(1
1
) Komisija par ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegtās licences anulēšanu informē Eiropas Vērtspapīru un
tirgu iestādi.
(2) Komisija īsteno šajā likumā noteikto ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzību līdz brīdim, kad ieguldījumu
brokeru sabiedrība pilnībā nokārtojusi saistības pret saviem klientiem.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai ir anulēta licence, rīkojas ar saviem klientiem piederošo mantu, ievērojot
šā likuma I sadaļas prasības.
(4) Ja Komisija ir anulējusi ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegto licenci šā panta pirmās daļas 2., 4. un
9. punktā noteiktajos gadījumos, informāciju par anulēšanu publicē Komisijas mājaslapā internetā un saglabā piecus
gadus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
04.10.2007.
, 
13.01.2011.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
 un 
21.06.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
117
/
226
VIII
1
 nodaļa
Atļauja pārvaldītājsabiedrībai un licence (atļauja) ārvalsts grupā ietilpstošai
ieguldījumu brokeru sabiedrībai
(Nodaļa 
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
111.
1
 pants. Papildu prasības pārvaldītājsabiedrībām
(1) Dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, dalībvalsts mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība,
Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība un Eiropas Savienības mātes jaukta finanšu
pārvaldītājsabiedrība, finanšu pārvaldītājsabiedrība un jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kuras konsolidēto
uzraudzību atbilstoši šā likuma 142. pantam veic Komisija (turpmāk šajā pantā — pārvaldītājsabiedrība), iesniedz
Komisijai pieteikumu un šādu informāciju:
1) ziņas par tās grupas, kurā ietilpst pārvaldītājsabiedrība, organizatorisko struktūru, norādot grupas meitas
sabiedrības, mātes sabiedrības un katras grupā ietilpstošās sabiedrības atrašanās vietu un darbības veidu;
2) ziņas par vismaz diviem pārvaldītājsabiedrības valdes locekļiem un par minēto personu atbilstību šā likuma
106. panta prasībām;
3) informāciju par pārvaldītājsabiedrības akcionāru vai dalībnieku, kuriem ir būtiska līdzdalība
pārvaldītājsabiedrībā, atbilstību šā likuma 10. panta prasībām;
4) informāciju par iekšējās kontroles sistēmas izveidi — vismaz par atbildības, funkciju un kompetences
sadalījumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu grupā, interešu konfliktu novēršanu grupā un iekšējo procedūru un
politiku piemērošanu grupas pārvaldībā.
(2) Komisija atļauj pārvaldītājsabiedrībai būt par ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrību, ja:
1) iekšējās kontroles sistēma grupā atbilst nolūkam konsolidēti vai subkonsolidēti nodrošināt atbilstību
prasībām, kas noteiktas šajā likumā un ES Regulā Nr. 
575/2013
;
2) tās grupas, kurā ietilpst pārvaldītājsabiedrība, organizatoriskā struktūra neierobežo Komisijas kā
konsolidētās uzraudzības institūcijas iespējas efektīvi uzraudzīt meitas sabiedrības un mātes sabiedrības
attiecībā uz individuālām, konsolidētām vai subkonsolidētām saistībām;
3) ir nodrošināta pārvaldītājsabiedrības valdes locekļu atbilstība šā likuma 106. panta prasībām un akcionāru
vai dalībnieku, kuriem ir būtiska līdzdalība pārvaldītājsabiedrībā, atbilstība šā likuma 10. panta prasībām.
(3) Pārvaldītājsabiedrībai nav nepieciešama šā panta otrajā daļā minētā atļauja, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
1) pārvaldītājsabiedrības pamatdarbība ir līdzdalības iegūšana meitas sabiedrībās;
2) pārvaldītājsabiedrība nav noregulējuma vienība Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības
atjaunošanas un noregulējuma likuma izpratnē;
3) kredītiestāde, kas ir meitas sabiedrība, ir tiesīga konsolidēti nodrošināt grupas atbilstību prudenciālajām
prasībām, un tai ir visi nepieciešamie resursi, lai to nodrošinātu;
4) pārvaldītājsabiedrība neiesaistās tādu ar pārvaldību, darbību vai finansēm saistītu lēmumu pieņemšanā, kas
ietekmē grupu vai tās meitas sabiedrību, kura ir kredītiestāde, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai finanšu
iestāde;
5) nav šķēršļu efektīvai grupas konsolidētajai uzraudzībai.
(4) Komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija var pieprasīt papildu informāciju, kas nepieciešama šā panta
otrajā un trešajā daļā minētā izvērtējuma veikšanai.
(5) Komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija lēmumu par šā panta otrajā daļā minēto atļauju vai trešajā daļā
minētā izņēmuma piemērošanu pieņem četru mēnešu laikā no dienas, kad ir saņemta pilnīga informācija lēmuma
pieņemšanai, bet ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no pieteikuma un pilnīgas informācijas iesniegšanas dienas.
118
/
226
(6) Ja pārvaldītājsabiedrība ir reģistrēta citā dalībvalstī, Komisija kā konsolidētās uzraudzības institūcija pirms
lēmuma pieņemšanas sadarbojas ar dalībvalsts uzraudzības institūciju un sniedz tai savu novērtējumu par
pārvaldītājsabiedrības atbilstību šā panta otrās un trešās daļas nosacījumiem. Komisija kā konsolidētās uzraudzības
institūcija, kopīgi apspriežoties un saskaņojot viedokļus ar dalībvalsts uzraudzības institūciju un koordinatoru Finanšu
konglomerātu likuma izpratnē, divu mēnešu laikā no novērtējuma sagatavošanas dienas pieņem lēmumu par atļaujas
sniegšanu pārvaldītājsabiedrībai būt par kredītiestādes mātes sabiedrību vai par izņēmuma piemērošanu saskaņā ar
šā panta trešo daļu. Ja minētais lēmums netiek pieņemts, Komisijai kā konsolidētās uzraudzības institūcijai, lai
izšķirtu domstarpības, ir tiesības vērsties attiecīgajā Eiropas Uzraudzības iestādē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2010. gada 24. novembra regulu (ES) Nr. 
1093/2010
, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas
Banku iestādi), groza lēmumu Nr. 
716/2009/EK
 un atceļ Komisijas lēmumu 
2009/78/EK
.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
111.
2
 pants. Papildus prasības ārvalsts grupas ieguldījumu brokeru sabiedrībai
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas ietilpst ārvalsts grupā, kuras aktīvu kopējā vērtība Eiropas Savienībā ir
vismaz 40 miljardi 
euro
, var saņemt licenci (atļauju), veikt reģistrāciju komercreģistrā un darboties Latvijas Republikā
tikai tad, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir vienīgā ārvalsts grupas kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība
Eiropas Savienībā;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir reģistrēta mātes sabiedrība Eiropas Savienībā;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir mātes sabiedrība Eiropas Savienībā reģistrētai kredītiestādei vai
ieguldījumu brokeru sabiedrībai.
(2) Ārvalsts grupas aktīvu kopējo vērtību Eiropas Savienībā veido šāda summa:
1) katras ārvalsts grupas kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības aktīvu vērtības kopsumma Eiropas
Savienībā, pamatojoties uz konsolidēto finanšu pārskatu datiem vai, ja nav pieejami konsolidēti dati, —
pamatojoties uz individuālo finanšu pārskatu datiem;
2) katras ārvalsts grupas filiāles, kura ir saņēmusi atļauju darboties Eiropas Savienībā kā kredītiestāde vai
ieguldījumu brokeru sabiedrība, aktīvu vērtības kopsumma.
(3) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība ietilpst ārvalsts grupā un šajā grupā ietilpst arī dalībvalsts kredītiestāde vai
ieguldījumu brokeru sabiedrība, ārvalsts grupai ir pienākums veidot vienu mātes sabiedrību Eiropas Savienībā.
Komisija var atļaut veidot otru mātes sabiedrību Eiropas Savienībā, ja tā veic ieguldījumu brokeru sabiedrības
konsolidētu uzraudzību atbilstoši šā likuma 142. pantam un ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:
1) vienas mātes sabiedrības izveide Eiropas Savienībā nenodrošinātu prasību nodalīt darbības, kā to paredz
tās ārvalsts noteikumi vai uzraudzības institūcija, kurā atrodas galvenā ārvalsts grupas mātes uzņēmuma
vadība;
2) vienas mātes sabiedrības izveide Eiropas Savienībā mazinātu noregulējamības efektivitāti salīdzinājumā ar
gadījumu, kad ir divas mātes sabiedrības Eiropas Savienībā.
(4) Šā panta trešajā daļā minētajā gadījumā ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrība var būt dalībvalstī
reģistrēta kredītiestāde vai pārvaldītājsabiedrība, kurai piešķirta atļauja atbilstoši šā likuma 111.
1
 panta otrajai daļai.
Mātes sabiedrība var būt ieguldījumu brokeru sabiedrība, ja ārvalsts grupā neietilpst neviena dalībvalsts kredītiestāde
vai ja Komisija atļauj veidot otru mātes sabiedrību Eiropas Savienībā saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu.
(5) Komisija sniedz Eiropas Banku iestādei šādu informāciju attiecībā uz ārvalsts grupu, kas darbojas Latvijas
Republikas teritorijā:
1) par kredītiestādi un ieguldījumu brokeru sabiedrību, kura pieder pie kādas ārvalsts grupas, — nosaukumu un
kopējo aktīvu vērtību;
2) par filiāli, kura Latvijas Republikā darbojas kā kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, —
nosaukumu, kopējo aktīvu vērtību un darbības veidu;
119
/
226
3) par kredītiestādi un ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes sabiedrību, kura reģistrēta Latvijas Republikā, —
nosaukumu un ārvalsts grupas nosaukumu, pie kuras tā pieder.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
IX nodaļa
Ieguldījumu pakalpojumu sniegšana Eiropas Savienības iekšējā tirgū
112.pants. Kārtība, kādā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde uzsāk
ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā
(1) Dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde Latvijas Republikā ir tiesīga sniegt tikai
tos ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, kuru sniegšanai ieguldījumu brokeru sabiedrība
saņēmusi licenci savas izcelsmes valstī.
(2) Dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle drīkst uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā tikai pēc tam, kad:
1) Komisija ir saņēmusi no izcelsmes valsts uzraudzības institūcijas paziņojumu, kas ietver:
a) apstiprinājumu, ka attiecīgajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir spēkā esoša licence ieguldījumu
pakalpojumu sniegšanai,
b) filiāles darbības programmu,
c) filiāles adresi,
d) filiāles vadītāja vārdu, uzvārdu, pilsonību, personas kodu (ja tāds ir) vai dzimšanas gadu un datumu,
e) informāciju par ieguldītāju aizsardzības sistēmu, kuras dalībniece ir attiecīgā ieguldījumu brokeru
sabiedrība,
f) izcelsmes valsts uzraudzības institūcijas rakstveida apliecinājumu, ka tā pirms iekšējo pārbaužu
uzsākšanas laikus informēs Komisiju par pārbaudēm ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālēs Latvijas
Republikā un netraucēs Komisijas pārstāvjiem piedalīties šajās pārbaudēs, kā arī pēc pārbaudes beigšanas
nekavējoties iesniegs Komisijai ziņojumu par veiktās pārbaudes rezultātiem;
2) Komisija ir informējusi izcelsmes valsts uzraudzības institūciju, ka ir gatava uzsākt ieguldījumu brokeru
sabiedrības filiāles uzraudzību, vai ir pagājuši divi mēneši kopš dienas, kad Komisija ir saņēmusi no izcelsmes
valsts uzraudzības institūcijas šā panta otrās daļas 1.punktā minēto paziņojumu.
(3) Dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākums ir 30 dienas iepriekš informēt izcelsmes
valsts uzraudzības institūciju un Komisiju par jebkuriem grozījumiem šā panta otrās daļas 1.punktā minētajā
informācijā, kā arī par nodomu pārtraukt filiāles darbību.
(4) Dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, neatverot filiāli, ja Komisija ir saņēmusi attiecīgu paziņojumu no šīs
ieguldījumu brokeru sabiedrības izcelsmes valsts uzraudzības institūcijas un ir nosūtījusi šai institūcijai
apstiprinājumu par paziņojuma saņemšanu.
(5) Ja citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, uzsākot ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, plāno izmantot tās izcelsmes dalībvalstī reģistrētus piesaistītos
aģentus, ieguldījumu brokeru sabiedrības izcelsmes valsts uzraudzības institūcija viena mēneša laikā pēc
informācijas saņemšanas paziņo Komisijai to piesaistīto aģentu identificējošus datus, kurus ieguldījumu brokeru
sabiedrība plāno izmantot ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai Latvijā. Komisija publisko piesaistīto aģentu sarakstu.
(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto ārpus savas izcelsmes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu,
šādu piesaistīto aģentu pielīdzina filiālei un uz to attiecas normatīvo aktu prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības
filiālei.
120
/
226
(7) Ja citā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, uzsākot ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu Latvijas Republikā, plāno izmantot tās izcelsmes dalībvalstī reģistrētus piesaistītos aģentus,
kredītiestādes izcelsmes valsts uzraudzības institūcija viena mēneša laikā pēc informācijas saņemšanas paziņo
Komisijai to piesaistīto aģentu identificējošus datus, kurus kredītiestāde plāno izmantot ieguldījumu pakalpojumu
sniegšanai Latvijā. Komisija savā mājaslapā internetā publisko piesaistīto aģentu sarakstu.
(8) Ja kredītiestāde izmanto ārpus savas izcelsmes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu, šādu piesaistīto
aģentu pielīdzina filiālei un uz to attiecas normatīvo aktu prasības kredītiestādes filiālei.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
113.pants. Kārtība, kādā Latvijas Republikā reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
uzsāk ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu citā dalībvalstī
(1) Latvijas Republikā reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir tiesīga sniegt citā dalībvalstī
tikai tos ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, kuru sniegšanai tā saņēmusi licenci Komisijā.
(2) Latvijas Republikā reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir tiesīga uzsākt ieguldījumu
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu citā dalībvalstī, atverot filiāli vai bez filiāles atvēršanas.
(3) Latvijas Republikā reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas vēlas uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu kādā no dalībvalstīm, iesniedz Komisijai iesniegumu. Iesniegumā tā norāda
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, kurus paredzēts sniegt, dalībvalsti, kurā paredzēts
sniegt šos ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, kā arī veidu, kādā paredzēts tos sniegt
(atverot filiāli vai bez filiāles atvēršanas vai izmantojot piesaistītos aģentus). Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība plāno
izmantot piesaistītos aģentus, tā iesniedz Komisijai šos aģentus identificējošus datus. Pēc uzņēmējas dalībvalsts
uzraudzības iestādes lūguma Komisija tai sniedz tos piesaistītos aģentus identificējošus datus, kurus ieguldījumu
brokeru sabiedrība plāno izmantot minētajā dalībvalstī.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas vēlas uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu kādā no dalībvalstīm, atverot filiāli, iesniegumā norāda filiāles adresi un šā likuma 107. panta otrās daļas
1. punktā minēto informāciju par filiāles vadītāju. Iesniegumam ieguldījumu brokeru sabiedrība pievieno dokumentus,
kas sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par plānoto filiāles darbību, sniedzamajiem ieguldījumu pakalpojumiem un
ieguldījumu blakuspakalpojumiem, tiem atbilstošu filiāles struktūru un darba organizāciju, kā arī informāciju par to, vai
attiecīgā filiāle plāno izmantot piesaistītos aģentus, un, ja plāno, — piesaistītos aģentus identificējošus datus.
(4
1
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība plāno izmantot citā dalībvalstī reģistrētus piesaistītos aģentus, iesniegumā
norāda piesaistītos aģentus identificējošus datus, kā arī aprakstu par šo aģentu plānoto izmantošanu un
organizatorisko struktūru, tostarp ziņošanas kanāliem, norādot, kāda ir šo aģentu iesaiste ieguldījumu brokeru
sabiedrības korporatīvajā struktūrā.
(4
2
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto ārpus savas izcelsmes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu,
šādu piesaistīto aģentu pielīdzina filiālei, un uz to attiecas normatīvo aktu prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības
filiālei.
(5) Iesniegumu par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu citā
dalībvalstī Komisija izskata viena mēneša laikā pēc visu nepieciešamo atbilstoši šā likuma prasībām sagatavoto un
noformēto dokumentu saņemšanas un par savu lēmumu rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības
institūciju un attiecīgo ieguldījumu brokeru sabiedrību. Komisija pieņem lēmumu neatļaut ieguldījumu brokeru
sabiedrībai uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu kādā no dalībvalstīm,
atverot filiāli, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldes struktūra vai finansiālā situācija nav atbilstoša plānotajai
darbībai.
(5
1
) Komisija sešu mēnešu laikā pēc visu nepieciešamo atbilstoši šā likuma prasībām sagatavoto un noformēto
dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu neatļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu kādā no dalībvalstīm, atverot filiāli vai izmantojot piesaistītos aģentus, ja
ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldes struktūra vai finansiālā situācija neatbilst plānotajai darbībai. Par savu
lēmumu Komisija rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju un ieguldījumu brokeru sabiedrību.
(6) Vienlaikus ar šā panta piektajā daļā minēto lēmumu Komisija nosūta attiecīgās dalībvalsts uzraudzības
institūcijai ieguldījumu brokeru sabiedrības iesniegto informāciju un informāciju par Latvijas Republikā spēkā esošo
ieguldītāju aizsardzības sistēmu un maksimālajiem kompensācijas apmēriem.
121
/
226
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrība rakstveidā informē Komisiju un attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju par
grozījumu izdarīšanu šā panta trešajā, ceturtajā un 4.
1
 daļā minētajā informācijā, kā arī par nodomu pārtraukt filiāles
darbību ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms grozījumu izdarīšanas vai plānotās filiāles darbības pārtraukšanas.
(8) Komisija 30 dienu laikā no dokumentu saņemšanas dienas izskata šā panta septītajā daļā minētos
dokumentus un par savu lēmumu rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju un ieguldījumu
brokeru sabiedrību.
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrība drīkst uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu dalībvalstī, neatverot filiāli, pēc tam, kad Komisija šā panta piektās daļas kārtībā ir informējusi attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība drīkst uzsākt filiāles darbību, ja Komisija ir saņēmusi attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūcijas paziņojumu, ka tā ir gatava uzsākt ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles uzraudzību, vai ir
pagājuši divi mēneši kopš dienas, kad Komisija nosūtījusi attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijai šā panta
piektajā daļā minēto paziņojumu.
(11) Kredītiestāde, kas vēlas uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu kādā
no dalībvalstīm, neatverot filiāli, bet izmantojot citā dalībvalstī reģistrētus piesaistītos aģentus, iesniegumā papildus
šā panta trešajā daļā minētajai informācijai norāda piesaistītos aģentus identificējošus datus, aprakstu par šo aģentu
plānoto izmantošanu un organizatorisko struktūru, tostarp ziņošanas kanāliem, kā arī to, kāda ir šo aģentu iesaiste
kredītiestādes korporatīvajā struktūrā.
(12) Iesniegumu par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu citā
dalībvalstī, izmantojot šajā dalībvalstī reģistrētu piesaistīto aģentu, Komisija izskata viena mēneša laikā pēc visu
nepieciešamo atbilstoši šā likuma prasībām sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas un par savu lēmumu
rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju un attiecīgo kredītiestādi.
(13) Komisija triju mēnešu laikā pēc visu nepieciešamo atbilstoši šā likuma prasībām sagatavoto un noformēto
dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu neatļaut kredītiestādei uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu kādā no dalībvalstīm, izmantojot piesaistītos aģentus, ja kredītiestādes struktūra vai
finansiālā situācija neatbilst plānotajai darbībai. Par savu lēmumu Komisija rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūciju un kredītiestādi.
(14) Kredītiestādes piesaistītais aģents drīkst uzsākt darbību, ja Komisija ir saņēmusi attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūcijas paziņojumu vai ir pagājuši divi mēneši kopš dienas, kad Komisija nosūtījusi attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības institūcijai šā panta divpadsmitajā daļā minēto informāciju.
(15) Ja kredītiestāde izmanto ārpus savas izcelsmes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu, šādu piesaistīto
aģentu pielīdzina filiālei, un uz to attiecas normatīvo aktu prasības kredītiestādes filiālei.
(16) Kredītiestāde rakstveidā informē Komisiju un attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju par grozījumu
izdarīšanu šā panta vienpadsmitajā daļā minētajā informācijā ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms grozījumu izdarīšanas
vai plānotās filiāles darbības izbeigšanas.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
113.
1
 pants. Kārtība, kādā Latvijas Republikā licencēts daudzpusējās tirdzniecības
 
sistēmas organizētājs
un organizētās tirdzniecības sistēmas organizētājs uzsāk darbību citā dalībvalstī
(1) Latvijas Republikā licencēts DT sistēmas organizētājs vai OT sistēmas organizētājs ir tiesīgs citā dalībvalstī
uzsākt darbību, lai veicinātu šajā dalībvalstī reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestāžu piekļuvi DT
sistēmai vai OT sistēmai.
(2) Latvijas Republikā licencēts DT sistēmas organizētājs vai OT sistēmas organizētājs, kas vēlas uzsākt darbību
kādā no dalībvalstīm, iesniedz Komisijai iesniegumu, kurā norāda šo valsti.
(3) Komisija viena mēneša laikā pēc iesnieguma saņemšanas nosūta paziņojumu attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūcijai. DT sistēmas organizētājs vai OT sistēmas organizētājs drīkst uzsākt darbību ar dienu, kad
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcija saņēmusi Komisijas paziņojumu.
(4) Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasījuma nosūta identificējošus datus par
Latvijas Republikā reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, kas ir DT sistēmas vai OT sistēmas
122
/
226
biedri vai dalībnieki šajā dalībvalstī.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
113.
2
 pants. Kārtība, kādā citā dalībvalstī reģistrēts daudzpusējās tirdzniecības sistēmas organizētājs un
organizētās tirdzniecības sistēmas organizētājs uzsāk darbību Latvijas Republikā
(1) Citā dalībvalstī reģistrēts DT sistēmas organizētājs vai OT sistēmas organizētājs ir tiesīgs veikt darbību
Latvijas Republikā, lai veicinātu Latvijas Republikā reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestāžu piekļuvi
DT sistēmai vai OT sistēmai.
(2) Citā dalībvalstī reģistrēts DT sistēmas organizētājs vai OT sistēmas organizētājs ir tiesīgs uzsākt darbību
Latvijas Republikā, ja Komisija ir saņēmusi attiecīgu paziņojumu no DT sistēmas organizētāja vai OT sistēmas
organizētāja izcelsmes valsts uzraudzības institūcijas.
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt DT sistēmas organizētāja vai OT sistēmas organizētāja izcelsmes valsts
uzraudzības institūcijai identificējošus datus par DT sistēmas vai OT sistēmas biedriem vai dalībniekiem, kas
reģistrēti Latvijas Republikā.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
113.
3
 pants. Papildu prasības ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai Eiropas Savienības iekšējā tirgū
(1) Detalizētāku informāciju, kas paziņojama šajā nodaļā minētajiem subjektiem, nosaka Komisijas 2016. gada
29. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/1018
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu
instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar kuriem precizē informāciju, kas
ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tirgus operatoriem un kredītiestādēm ir jāpaziņo.
(2) Šajā nodaļā minētās informācijas apmaiņai nepieciešamās veidlapas, veidnes un procedūras nosaka Komisijas
2017. gada 14. decembra īstenošanas regula (ES) Nr. 2017/2382, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām informācijas nodošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
IX
 1
 nodaļa
Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības
(Nodaļa 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
113.
4
 pants. Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus un
ieguldījumu blakuspakalpojumus
(1) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas Latvijā plāno sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu
blakuspakalpojumus klientiem ar privāta klienta statusu vai klientiem, kam saskaņā ar šā likuma 124.
1
 panta piekto
daļu piešķirts profesionāla klienta statuss, ir pienākums izveidot filiāli un saņemt Komisijas atļauju filiāles darbībai.
(2) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga saņemt atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus ar
ieguldījumu blakuspakalpojumiem vai bez tiem tikai tad, ja:
1) tās izcelsmes valsts kompetentā uzraudzības institūcija iepriekš ir izsniegusi atļauju attiecīgos ieguldījumu
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus sniegt ārvalsts brokeru sabiedrības izcelsmes valstī, ja
šādu pakalpojumu sniegšana tiek uzraudzīta, kā arī ārvalsts kompetentās uzraudzības institūcijas uzraudzības
ietvaros tiek nodrošināts, ka ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība pienācīgi ņem vērā Finanšu darījumu
darba grupas (FATF) ieteikumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas apkarošanas jomā;
2) starp Komisiju un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības izcelsmes valsts kompetento uzraudzības
institūciju ir noslēgti sadarbības nolīgumi, kuri ietver noteikumus, kas regulē informācijas apmaiņu, lai
saglabātu tirgus integritāti un aizsargātu ieguldītājus;
123
/
226
3) ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma 120. pantā noteiktajām
prasībām;
4) par ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāli atbildīgā persona vai personas atbilst šā likuma 106. un
106.
1
 pantā un Komisijas normatīvajos noteikumos paredzētajām prasībām;
5) starp Latviju un ieguldījumu brokeru sabiedrības izcelsmes valsti ir noslēgti nolīgumi, kas pilnībā atbilst
Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un
kapitālu 26. pantā noteiktajiem standartiem un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu
jautājumiem, tostarp jebkādus daudzpusējus nolīgumus nodokļu jomā, ja tādi pastāv;
6) ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība ir dalībnieks ieguldītāju aizsardzības sistēmā, kas atzīta tās
izcelsmes valstī un ir līdzvērtīga Latvijas ieguldītāju aizsardzības sistēmai.
(3) Ārvalsts brokeru sabiedrība, kas plāno iegūt atļauju ar filiāles starpniecību sniegt ieguldījumu pakalpojumus un
ieguldījumu blakuspakalpojumus Latvijas teritorijā, Komisijai iesniedz:
1) tās iestādes nosaukumu, kas ir atbildīga par ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzību tās
izcelsmes valstī. Ja par uzraudzību ir atbildīga vairāk nekā viena iestāde, iesniedz informāciju par šo iestāžu
kompetences jomām;
2) visu atbilstošo informāciju par ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrību (nosaukums, juridiskā forma, juridiskā
adrese un faktiskā adrese, valdes un padomes locekļi, akcionāri), tās darbības programmu, uzskaitot
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, ko tā gatavojas sniegt, tās filiāles
organizatorisko struktūru, tostarp jebkādu būtisku darbības funkciju aprakstu, ja šādas darbības plānots uzticēt
trešām personām;
3) informāciju par tām ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības personām, kas ir atbildīgas par filiāles
vadīšanu, un dokumentus, kas pierāda šo personu atbilstību šā likuma 106. un 106.
1
 pantā un Komisijas
normatīvajos noteikumos paredzētajām prasībām;
4) informāciju, kas apliecina, ka ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma
120. pantā noteiktajām prasībām.
(4) Komisija izskata ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības iesniegumu atļaujas saņemšanai un sešu mēnešu
laikā pēc visu lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un atbilstoši normatīvo aktu prasībām
sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu.
(5) Šā panta pirmajā daļā minēto atļauju Komisija izsniedz tikai tādā gadījumā, ja:
1) ir izpildīti visi šā panta otrās daļas nosacījumi;
2) Komisija ir guvusi pārliecību par to, ka ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība atbilst šā likuma 102. panta
septītās, astotās, devītās, desmitās, vienpadsmitās, divpadsmitās daļas, 124., 124.
2
 panta, 125.
1
 panta
sestās daļas, 126. panta pirmās daļas, 126.
2
, 127., 128. panta, 128.
1
 panta pirmās daļas, 128.
2
, 128.
3
, 129.,
129.
1
, 132.
1
, 133.
4
, 133.
5
, 133.
6
, 133.
7
, 133.
8
 panta un Regulas Nr.  
600/2014
 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11.,
12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25. un 26. panta prasībām.
(6) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles darbības atbilstību šā likuma prasībām uzrauga Komisija.
(7) Papildu prasības ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālei ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai nosaka
Regula Nr.  
2017/565
.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
Grozījums par vārdu "normatīvie noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdu "noteikumi" (attiecīgā locījumā)
un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā)
stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
113.
5
 pants. Ieguldījumu pakalpojumu sniegšana pēc klienta iniciatīvas
Ja privātais klients vai profesionālais klients, kas atrodas Latvijā, pēc paša iniciatīvas ierosina ārvalsts
124
/
226
ieguldījumu brokeru sabiedrības ieguldījumu pakalpojuma sniegšanu, šā likuma 113.
4
 pantā paredzēto prasību iegūt
atļauju nepiemēro tam pakalpojumam, kuru ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz minētajai personai. Šāda
klienta iniciatīva nedod tiesības konkrētajai ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrībai pārdot šim klientam jaunus
ieguldījumu produktus vai sniegt jaunus ieguldījumu pakalpojumus citādi, kā vien izmantojot filiāli.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
113.
6
 pants. Atļaujas anulēšanas kārtība
Komisija anulē šā likuma 113.
4
 pantā minēto atļauju, ja ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība:
1) nav uzsākusi darbību 12 mēnešu laikā no atļaujas izsniegšanas dienas;
2) nepārprotami atsakās no atļaujas;
3) nav veikusi atļaujā norādīto darbību ilgāk par sešiem mēnešiem, ja vien Komisija nav izsniegusi atļauju,
kurā paredzēti īpaši nosacījumi atļaujas izmantošanai;
4) ir sniegusi nepatiesas ziņas vai rīkojusies nelikumīgi, lai saņemtu atļauju;
5) vairs neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām atļaujas saņemšanai;
6) ir būtiski un sistemātiski pārkāpusi šā likuma un citu normatīvo aktu noteikumus.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
X nodaļa
Ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskats
114.pants. Komisijas tiesības
(1) Komisija nosaka ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskata un konsolidētā gada pārskata sagatavošanas
kārtību atbilstoši normatīvajiem aktiem par grāmatvedības kārtošanu un starptautiskajiem finanšu pārskatu
standartiem.
(2) 
(Izslēgta ar 
29.05.2008
. likumu.)
(3) Komisija ir tiesīga pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība papildus iesniedz zvērinātu revidentu sagatavotu
paplašinātu ziņojumu ar komentāriem par iekšējās kontroles sistēmas piemērotību, ieguldījumu brokeru sabiedrības
darbības risku analīzi un novērtējumu par atbilstību normatīvo aktu un Komisijas normatīvo noteikumu un rīkojumu
prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
115.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskats
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība par katru darbības gadu sagatavo pārskatu, kurā iekļauj bilanci, ārpusbilances
posteņus, peļņas vai zaudējumu aprēķinu, pārskatu par izmaiņām kapitālā un rezervēs, naudas plūsmas pārskatu un
pielikumus, kā arī ieguldījumu brokeru sabiedrības vadības ziņojumu.
(2) Gada pārskatu sagatavo saskaņā ar šo likumu un no šā likuma izrietošiem Komisijas norādījumiem un
starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Gada pārskatam ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par
ieguldījumu brokeru sabiedrības aktīviem un saistībām, tās finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas
plūsmu.
(3) Ja nav iespējams gūt patiesu un skaidru priekšstatu par ieguldījumu brokeru sabiedrību saskaņā ar šā panta
otrās daļas prasībām, gada pārskatā ietverama attiecīga papildu informācija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
125
/
226
116.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskata posteņu novērtēšanas principi
(Izslēgts ar 
29.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
117.pants. Vadības ziņojums par ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskatu
(1) Ziņojumā tiek ietverts ieguldījumu brokeru sabiedrības finanšu stāvokļa un attīstības raksturojums. Ja gada
pārskatā atspoguļotos ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības rezultātus ir būtiski ietekmējuši īpaši apstākļi vai arī
gada pārskatu nevar uzskatīt par pietiekamu, papildu informācija tiek sniegta atsevišķā ziņojuma punktā.
(2) Ziņojumā sniedzamas arī ziņas par svarīgiem notikumiem, ja tādi bijuši pēc pārskata gada beigām, par
ieguldījumu brokeru sabiedrības paredzamo attīstību un svarīgiem attīstības pasākumiem.
118.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskata pārbaude
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskatu pārbauda zvērināts revidents. Ja šāda pārbaude nav veikta,
ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcei gada pārskatu aizliegts apstiprināt.
(2) Veicot gada pārskata pārbaudi, zvērinātam revidentam ir tiesības iepazīties ar ieguldījumu brokeru sabiedrības
aktīviem, grāmatvedības ierakstiem, tos apliecinošiem dokumentiem un citu informāciju. Ieguldījumu brokeru
sabiedrības valdes, atbildīgo amatpersonu un darbinieku pienākums ir sniegt zvērinātam revidentam visu
nepieciešamo informāciju.
(3) Ja zvērināta revidenta atzinums ir ar piezīmēm (iebildēm), dividendes var izmaksāt tikai ar Komisijas
piekrišanu.
(4) Zvērinātam revidentam ir pienākums pēc Komisijas pieprasījuma sniegt tai jebkādu informāciju par veikto
pārbaudi un tajā konstatētajiem faktiem.
(5) Par revīzijas pakalpojumu sniegšanas laikā un lietpratēja vai uzticības uzdevuma izpildes laikā konstatētajiem
normatīvo aktu pārkāpumiem vai citiem faktiem, kuru dēļ ir apdraudēta ieguldījumu brokeru sabiedrības saistību
izpilde vai darbības nepārtrauktība, vai ieguldījumu brokeru sabiedrības klientu intereses vai kuru dēļ zvērināts
revidents atsakās sniegt atzinumu vai sniedz atzinumu ar iebildēm, zvērināts revidents nekavējoties iesniedz
rakstveida ziņojumu Komisijai. Vienlaikus šo ziņojumu iesniedz arī ieguldījumu brokeru sabiedrības vadībai, ja vien
nav nepārvaramu iemeslu to nedarīt.
(6) Zvērināta revidenta pienākums ir nekavējoties iesniegt rakstveida ziņojumu Komisijai par šā panta piektajā daļā
minētajiem faktiem, kas atklāti, sniedzot revīzijas pakalpojumus klientam, kuru ar ieguldījumu brokeru sabiedrību
saista ciešas attiecības dalības vai kontroles veidā, vai pildot šāda klienta doto lietpratēja vai uzticības uzdevumu.
(7) Šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētās informācijas sniegšana Komisijai nav uzskatāma par neizpaužamu
ziņu izpaušanu, un zvērinātam revidentam par to neiestājas civiltiesiska atbildība.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība mēnesi pirms tam, kad plāno izmaksāt dividendes, par to paziņo Komisijai.
Komisijai ir tiesības aizliegt ieguldījumu brokeru sabiedrībai izmaksāt dividendes, ja dividenžu izmaksas rezultātā
ieguldījumu brokeru sabiedrība neievēros tādus šajā likumā, Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības
atjaunošanas un noregulējuma likumā un tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos noteiktos rādītājus un
ierobežojumus, kuru apmēru (līmeni) ietekmē dividenžu izmaksa.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
24.04.2014.
 un 
30.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
29.10.2021.
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas
spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
119.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākumi
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība informē Komisiju par visiem apstākļiem, kuri var būtiski ietekmēt ieguldījumu
brokeru sabiedrības turpmāko darbību.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība 10 dienu laikā pēc tās vadībai adresēta zvērināta revidenta ziņojuma
saņemšanas, bet ne vēlāk kā pārskata gadam sekojošā gada 1.aprīlī iesniedz Komisijai šā ziņojuma kopiju.
(2
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc gada pārskata apstiprināšanas un ne vēlāk kā 
126
/
226
(2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc gada pārskata apstiprināšanas un ne vēlāk kā
trīs mēnešus pēc pārskata gada beigām iesniedz Valsts ieņēmumu dienesta teritoriālajai iestādei pēc ieguldījumu
brokeru sabiedrības reģistrācijas vietas gada pārskata un zvērināta revidenta ziņojuma kopiju kopā ar akcionāru vai
dalībnieku sapulces protokola izrakstu par gada pārskata apstiprināšanu. Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura
sagatavo konsolidēto gada pārskatu, papildus šīs daļas pirmajā teikumā noteiktajam ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc
konsolidētā gada pārskata apstiprināšanas un ne vēlāk kā septiņus mēnešus pēc pārskata gada beigām iesniedz
Valsts ieņēmumu dienesta teritoriālajai iestādei pēc ieguldījumu brokeru sabiedrības reģistrācijas vietas arī
konsolidētā gada pārskata un zvērināta revidenta ziņojuma kopiju kopā ar akcionāru vai dalībnieku sapulces protokola
izrakstu par konsolidētā gada pārskata apstiprināšanu. Ieguldījumu brokeru sabiedrība šajā daļā minētos dokumentus
iesniedz papīra formā vai elektroniski.
(2
2
) Šā panta 2.
1
 daļā minētos dokumentus, ja tie iesniegti elektroniski, vai šo dokumentu elektroniskas kopijas, ja
tie iesniegti papīra formā, Valsts ieņēmumu dienests ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā elektroniski nodod Uzņēmumu
reģistram. Uzņēmumu reģistrs nodrošina saņemto dokumentu publisku pieejamību. Elektronisko dokumentu
nodošanas un apliecināšanas kārtību nosaka starpresoru vienošanās, kuru noslēdzis Valsts ieņēmumu dienests un
Uzņēmumu reģistrs.
(2
3
) Uzņēmumu reģistrs pēc šā panta 2.
2
 daļā minēto dokumentu saņemšanas ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā
publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" paziņojumu, ka šā panta 2.
1
 daļā minētā informācija pieejama
Uzņēmumu reģistrā.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai saskaņā ar šo likumu individuāli un konsolidācijas grupas līmenī ir
piemērojamas kapitāla pietiekamību regulējošās prasības, papildus šā panta 2.
1
 daļā noteiktajam pati nodrošina, lai
gada pārskats kopā ar zvērināta revidenta ziņojumu tiktu publiskots ne vēlāk kā pārskata gadam sekojošā gada
1.aprīlī, bet konsolidētais gada pārskats kopā ar zvērināta revidenta ziņojumu - ne vēlāk kā septiņus mēnešus pēc
pārskata gada beigām. Minētajam gada pārskatam un konsolidētajam gada pārskatam jābūt identiskam ar zvērināta
revidenta pārbaudīto. Ieguldījumu brokeru sabiedrība attiecīgo informāciju var publiskot savā mājaslapā internetā vai
arī izvēlēties informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu.
(4) 
(Izslēgta ar 
29.05.2008
. likumu.)
(5) 
(Izslēgta ar 
29.05.2008
. likumu.)
(6) 
(Izslēgta ar 
29.05.2008
. likumu.)
(7) Ārvalsts vai dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle nodrošina, lai ārvalsts vai dalībvalsts
ieguldījumu brokeru sabiedrības gada pārskats tiktu publiskots ne vēlāk kā septiņus mēnešus pēc pārskata gada
beigām. Vismaz gada pārskata bilancei, peļņas vai zaudējumu aprēķinam un zvērināta revidenta atzinumam jābūt
tulkotam latviešu valodā. Attiecīgo informāciju ārvalsts vai dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle var
publiskot savā mājaslapā internetā vai arī izvēlēties informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai
vietu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
29.05.2008.
 un 
09.07.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
07.08.2013.
)
XI nodaļa
Ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību regulējošās prasības
(Nodaļas nosaukums 
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
119.
1
 pants. Vispārīgie jautājumi
(1) Šā likuma 122.panta prasības ir saistošas tādai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, uz kuru attiecas Regulas Nr.
575/2013
 ceturtajā daļā noteiktie lielo riska darījumu ierobežojumi. Šā likuma 121.
1
, 122.
1
, 122.
2
, 122.
3
, 123.
1
, 123.
2
,
123.
3
, 123.
4
 un 123.
5
 panta prasības ir saistošas tādai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura ir iestāde Regulas Nr.
575/2013
 izpratnē.
(2) Šīs nodaļas izpratnē termins "uzņēmēja dalībvalsts" atbilst Regulā Nr. 
575/2013
 lietotajam terminam.
(3) Komisijai ir tiesības papildus šā likuma un Regulas Nr. 
575/2013
 prasībām noteikt vēl citas ieguldījumu brokeru
sabiedrību darbību regulējošas prasības, lai mazinātu šo sabiedrību darbības risku un aizsargātu ieguldītāju intereses.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
127
/
226
120.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējais kapitāls
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura vēlas saņemt licenci, nodrošina, lai tās sākotnējais kapitāls būtu vismaz:
1) 50 000 
euro
, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas sniegt kādu no šā likuma 3.panta ceturtās daļas 1., 2.,
4., 5. vai 7. punktā minētajiem ieguldījumu pakalpojumiem, izņemot gadījumu, kad ieguldījumu brokeru
sabiedrība vēlas sniegt tikai šā likuma 3.panta ceturtās daļas 1. vai 8.punktā minēto ieguldījumu pakalpojumu;
2) 125 000 
euro
, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas sniegt vismaz vienu no šā likuma 3.panta ceturtās
daļas 1., 2., 4., 5. vai 7. punktā minētajiem ieguldījumu pakalpojumiem un turēt klientu finanšu instrumentus un
naudas līdzekļus;
3) 730 000 
euro
, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vēlas sniegt ieguldījumu pakalpojumus, no kuriem vismaz
viens ir šā likuma 3.panta ceturtās daļas 3., 6., 8. vai 9. punktā minētais ieguldījumu pakalpojums.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura vēlas saņemt licenci tikai šā likuma 3.panta ceturtās daļas 1. vai 5.punktā
minēto ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai bez klientu finanšu instrumentu un naudas līdzekļu turēšanas, nodrošina,
lai tiek izpildīta viena no turpmāk minētajām prasībām:
1) tās sākotnējais kapitāls ir vismaz 50 000 
euro
;
2) tā apdrošina savu civiltiesisko atbildību, kas iestājas, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības profesionālās
darbības kļūdu vai nolaidības dēļ tiek nodarīti zaudējumi klientiem. Civiltiesiskās atbildības minimālais limits
gadā nedrīkst būt mazāks par 1 500 000 
euro
, bet vienam apdrošināšanas gadījumam — mazāks par 1 000
000 
euro
;
3) tā, kombinējot sākotnējo kapitālu un civiltiesiskās atbildības apdrošinājuma summu, nodrošina segumu tādā
apmērā, kas līdzvērtīgs šīs daļas 1. vai 2. punktā minētās prasības ievērošanai.
(3) Komercsabiedrība, kas vēlas saņemt licenci tikai šā likuma 3.panta ceturtās daļas 1. un 5. punktā minēto
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai bez klientu finanšu instrumentu un naudas līdzekļu turēšanas un kas ir reģistrēta
apdrošināšanas un pārapdrošināšanas starpnieku reģistrā apdrošināšanas brokera statusā saskaņā ar
Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas starpnieku darbības likumu, papildus Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas
starpnieku darbības likumā noteiktajām prasībām attiecībā uz civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas apmēru
nodrošina, lai tiek izpildīta viena no turpmāk minētajām prasībām:
1) tās sākotnējais kapitāls ir vismaz 25 000 
euro
;
2) tā papildus apdrošina savu civiltiesisko atbildību, kas iestājas, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības
profesionālās darbības kļūdu vai nolaidības dēļ tiek nodarīti zaudējumi klientiem. Civiltiesiskās atbildības
minimālais limits gadā nedrīkst būt mazāks par 750 000 
euro
, bet vienam apdrošināšanas gadījumam —
mazāks par 500 000 
euro
;
3) tā, kombinējot sākotnējo kapitālu un civiltiesiskās atbildības apdrošinājuma summu, nodrošina segumu tādā
apmērā, kas līdzvērtīgs šīs daļas 1. vai 2. punktā minētās prasības ievērošanai.
(4) Šā panta otrajā un trešajā daļā noteikto prasību minimālais apmērs, kas izteikts 
euro
, tiek pārskatīts reizi gadā
un indeksēts, ja saskaņā ar statistikas biroja "Eurostat" sniegto informāciju patēriņa cenu indekss Eiropas
Ekonomikas zonas valstīs ir mainījies un Eiropas Komisija ir pieņēmusi lēmumu par indeksācijas veikšanu.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrības pašu kapitāls nedrīkst kļūt mazāks par šajā pantā noteikto minimālo sākotnējo
kapitālu.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
13.01.2011.
, 
19.09.2013.
, 
21.06.2018.
 un
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
121.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības pašu kapitāls
(Izslēgts ar 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
121.
1
 pants. Kapitāla rezervju prasības, sadales ierobežojumi un kapitāla saglabāšanas plāns
128
/
226
Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kurai licence ļauj sniegt šā likuma 3.panta ceturtās daļas 5. un 6.punktā minētos
ieguldījumu pakalpojumus, ir saistoši Kredītiestāžu likuma IV nodaļas noteikumi par kapitāla saglabāšanas rezervi,
pretciklisko kapitāla rezervi, globālas un citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezervi, sistēmiskā riska
kapitāla rezervi, kopējo kapitāla rezervju prasību, sadales ierobežojumiem un kapitāla saglabāšanas plānu.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
122.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības riska darījumu ierobežojumi
(1) Riska darījumi ar ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāriem vai dalībniekiem, kuriem ieguldījumu brokeru
sabiedrībā ir būtiska līdzdalība, un šo akcionāru vai dalībnieku — fizisko personu — laulātajiem, vecākiem un
bērniem, ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes un valdes locekļiem, iekšējā audita dienesta vadītāju, risku
direktoru, par darbības atbilstības kontroli atbildīgo personu un sabiedrības kontrolieri, šo personu laulātajiem,
vecākiem un bērniem, kā arī ar komercsabiedrībām, kurās minētajām personām ir būtiska līdzdalība, nedrīkst
kopsummā pārsniegt 20 procentus no ieguldījumu brokeru sabiedrības pašu kapitāla, kas ir piemērojams lielo riska
darījumu ierobežojumu noteikšanai saskaņā ar Regulu Nr. 
575/2013
.
(2) Kārtību, kādā nosakāms apmērs riska darījumiem ar šā panta pirmajā daļā minētajām personām, nosaka
Komisija.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
122.
1
 pants. Risku pārvaldība un rīcības plāni
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība izstrādā un īsteno piesardzīgu stratēģiju, politikas, procedūras un sistēmas, kas
ļauj savlaicīgi identificēt, novērtēt, analizēt un pārvaldīt kredītrisku, koncentrācijas risku, tirgus risku, operacionālo
risku, procentu likmju risku netirdzniecības portfelī, pārmērīgas sviras risku un citus ieguldījumu brokeru sabiedrībai
būtiskus riskus.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrības stratēģija, politikas, procedūras un sistēmas atbilst tās darbības sarežģītībai
un apjomam, kā arī ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes (vai dalībnieku sapulces, ja padome nav izveidota)
noteiktajam pieļaujamam risku līmenim un tiek izstrādātas, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības sistēmisko
nozīmīgumu katrā dalībvalstī, kurā tā darbojas.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība izstrādā rīcības plānus ārkārtas situācijām, likviditātes atjaunošanai un
darbības nepārtrauktības nodrošināšanai, kā arī nosaka to īstenošanai nepieciešamos pasākumus.
(4) Komisija nosaka prasības attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības risku pārvaldīšanu un rīcības plāniem
ārkārtas situācijām, likviditātes atjaunošanai un darbības nepārtrauktības nodrošināšanai.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
122.
2
 pants. Atveseļošanas plāna un noregulējuma plāna izstrāde
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība izstrādā, uztur un atjauno tās atveseļošanas plānu finanšu stabilitātes
atjaunošanai pēc būtiskas tās pasliktināšanās.
(2) Komisija izstrādā ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānus to darbības nepārtrauktības
nodrošināšanai un finanšu sektora stabilitātes saglabāšanai.
(3) Komisija nosaka prasības attiecībā uz šā panta pirmajā daļā minētā plāna saturu un izstrādes kārtību.
(4) Komisija var noteikt pazeminātas prasības šā panta pirmajā daļā minētā atveseļošanas plāna izstrādei vai var
neizstrādāt šā panta otrajā daļā minēto ieguldījumu brokeru sabiedrības noregulējuma plānu, ja pēc konsultācijas ar
Latvijas Banku ir secinājusi, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespēja, ņemot vērā šīs ieguldījumu brokeru
sabiedrības lielumu, komercdarbības modeli, sasaisti ar citām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un finanšu sistēmu
vai citus apstākļus, nevar apdraudēt finanšu tirgu un citu ieguldījumu brokeru sabiedrību stabilitāti vai finansēšanas
nosacījumus.
(5) Komisija savlaicīgi paziņo Eiropas Banku iestādei tās rīkoto ar ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas
un noregulējuma plānu izstrādi saistīto sanāksmju norises laiku un darba kārtību.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
129
/
226
122.
3
 pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības etalona portfeļu pašu kapitāla prasības aprēķins
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura saņēmusi atļauju izmantot iekšējās pieejas riska darījumu riska svērtās
vērtības vai pašu kapitāla prasības aprēķinam, izņemot atļauju izmantot iekšējās pieejas operacionālā riska pašu
kapitāla prasības aprēķinam, papildus Regulā Nr. 
575/2013
 noteiktajam aprēķina riska svērtās vērtības vai pašu
kapitāla prasības Eiropas Banku iestādes noteiktā etalona portfelī vai portfeļos iekļautiem riska darījumiem un finanšu
instrumentu pozīcijām.
(2) Komisija, konsultējoties ar Eiropas Banku iestādi, ir tiesīga noteikt etalona portfeli vai portfeļus, kas atšķiras no
Eiropas Banku iestādes noteiktajiem.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība sagatavo un vismaz reizi gadā iesniedz Komisijai pārskatu par riska svērtās
vērtības vai pašu kapitāla prasības aprēķinu Eiropas Banku iestādes noteiktā etalona portfelī vai portfeļos iekļautiem
riska darījumiem un finanšu instrumentu pozīcijām un šā panta pirmajā daļā minētā aprēķina veikšanai izmantotās
metodoloģijas skaidrojumu.
(4) Ja Komisija ir noteikusi etalona portfeli vai portfeļus, kas atšķiras no Eiropas Banku iestādes noteiktajiem,
ieguldījumu brokeru sabiedrība sagatavo un vismaz reizi gadā iesniedz Komisijai atsevišķu pārskatu par riska svērtās
vērtības vai pašu kapitāla prasības aprēķinu Komisijas noteiktā etalona portfelī vai portfeļos iekļautiem riska
darījumiem un finanšu instrumentu pozīcijām.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
123.pants. Subordinētais kapitāls
(Izslēgts ar 
29.03.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
123.
1
 pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības kapitāls risku segšanai
(1) Papildus Regulā Nr. 
575/2013
 noteiktajām pašu kapitāla prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrība novērtē savai
darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai nepieciešamo kapitālu un nodrošina, lai tās darbībai piemītošo un
varbūtējo risku segšanai nepieciešamais kapitāls būtu pietiekams, kā arī nosaka šā kapitāla elementus un struktūru.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība izstrādā savas darbības raksturam, apjomam un sarežģītībai piemērotu
visaptverošu, pamatotu un efektīvu stratēģiju un procedūras un veic nepieciešamos pasākumus nepārtrauktai kapitāla
novērtēšanai un pietiekama kapitāla uzturēšanai.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība regulāri pārskata šā panta otrajā daļā minēto stratēģiju un procedūras, lai
nodrošinātu, ka tās aizvien ir visaptverošas un samērīgas ar ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības veidu, apjomu
un sarežģītību.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā
28.05.2014.
)
123.
2
 pants. Ar regulējošajām prasībām saistītās informācijas atklāšana
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība informāciju saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 astotajā daļā noteikto publisko
savā mājaslapā internetā vai arī izvēlas informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu.
(1
1
) Komisija ir tiesīga pieprasīt, lai šā panta pirmajā daļā minētā informācija tiek publiskota biežāk nekā reizi
gadā, un noteikt publiskošanas termiņus.
(1
2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura ir mātes sabiedrība, katru gadu publisko informāciju par grupas juridisko
struktūru, kā arī pārvaldības un darbības organizatorisko struktūru, kas nodrošina šā likuma 108.panta otrās daļas
2.punkta, 123.
4
 panta otrās daļas un 124.panta pirmās daļas 11.punkta prasību ievērošanu.
(2) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(
29.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.01.2011.
, 
08.11.2012.
, 
24.04.2014.
 un 
11.06.2015
.
130
/
226
likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
123.
3
 pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrības risku segšanai pietiekamā kapitāla uzturēšanas līmenis
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas nav ne Latvijas Republikā reģistrēta un konsolidētajai uzraudzībai pakļauta
mātes sabiedrība, ne tās meitas sabiedrība, kā arī jebkura ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas nav pakļauta
konsolidētajai uzraudzībai saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 19.panta prasībām, šā likuma 123.
1
 panta prasības
izpilda individuāli.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura ir atbrīvota no pašu kapitāla prasības ievērošanas konsolidācijas grupas
līmenī saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 15.pantu, šā likuma 123.
1
 panta prasības ievēro individuāli.
(3) Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība šā likuma 123.
1
 panta prasības ievēro konsolidācijas
grupas līmenī.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas ir Latvijas Republikas mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai Latvijas
Republikas mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība, šā likuma 123.
1
 panta prasības ievēro
konsolidācijas grupas līmenī. Ja mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība
kontrolē vairāk nekā vienu iestādi, šīs daļas prasības piemēro tikai tai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, uz kuru
saskaņā ar šā likuma 142.pantu attiecas konsolidētā uzraudzība.
(5) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas ir Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru sabiedrības, Latvijas
Republikas mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai Latvijas Republikas mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
meitas sabiedrība, vai tās mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai, vai tās mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir
ārvalstī reģistrēta meitas sabiedrība, kura ir iestāde, finanšu iestāde vai aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai kurai ir
dalība minētajās iestādēs vai sabiedrībās, šāda ieguldījumu brokeru sabiedrība šā likuma 123.
1
 panta prasības ievēro
subkonsolidēti.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
123.
4
 pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrību plānu, politiku, procedūru un mehānismu piemērošanas
līmenis
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas nav atbrīvota no regulējošo prasību ievērošanas individuāli saskaņā ar
Regulas Nr. 
575/2013
 7.pantu, šā likuma 122.
1
, 122.
2
, 122.
3
 panta un 124.panta pirmās daļas 11.punkta un 1.
2
, 1.
3
,
1.
4
, 1.
5
 un 1.
6
 daļas prasības ievēro individuāli.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas ir pakļauta konsolidētajai uzraudzībai saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
pirmās daļas II sadaļas prasībām, šā likuma 122.
1
, 122.
2
, 122.
3
 panta un 124.panta pirmās daļas 11.punkta un 1.
2
,
1.
3
, 1.
4
, 1.
5
 un 1.
6
 daļas prasības ievēro konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti un nodrošina, ka tās iekšējās
kontroles sistēma ir konsekventa, labi integrēta un īstenota visās meitas sabiedrībās, tostarp arī tajās, kas nav
iekļautas konsolidācijas grupā saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II sadaļas prasībām, kā arī nodrošina
visu uzraudzībai nepieciešamo datu un informācijas sagatavošanu. Ar Komisijas atļauju ieguldījumu brokeru
sabiedrība var neievērot šā likuma 122.
1
, 122.
2
, 122.
3
 panta un 124.panta pirmās daļas 11.punkta un 1.
2
, 1.
3
, 1.
4
, 1.
5
un 1.
6
 daļas prasības ārvalsts meitas sabiedrībās, kas nav iekļautas konsolidācijas grupā atbilstoši Regulas Nr.
575/2013
 pirmās daļas II sadaļas prasībām, ja tā var pierādīt, ka šīs prasības neatbilst meitas sabiedrības
reģistrācijas ārvalsts tiesību aktiem.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
123.
5
 pants. Regulā Nr. 
575/2013
 paredzēto izvēles iespēju piemērošana, pārskatu un ziņojumu sniegšanas
kārtība, makroprudenciālo vai sistēmisko risku izvērtējums un rīcība
(1) Regulā Nr. 
575/2013
 paredzēto izvēles iespēju attiecībā uz prudenciālo prasību un pārejas periodu noteikšanu
šīs regulas noteikumu piemērošanai nosaka Komisija.
(2) Komisija ir tiesīga noteikt ar atsevišķiem notikumiem saistītu ziņojumu sniegšanas, pārskatu sagatavošanas
un iesniegšanas noteikumus, kā arī ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzībai nepieciešamās informācijas
sagatavošanas, sniegšanas kārtību un nepieciešamo atļauju saņemšanas kārtību, ja to nav noteikusi Eiropas
Komisija. 
131
/
226
Komisija.
(3) Komisija, ievērojot Regulu Nr. 
575/2013
, var noteikt tajā paredzētajās jomās stingrākas regulējošās prasības
nekā šajā regulā noteiktās.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
XII nodaļa
Ieguldījumu pakalpojumu sniegšana
124.pants. Vispārīgās prasības
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība saskaņā ar tai izsniegto licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai šīs
licences darbības laikā izpilda un ievēro šādas prasības:
1) nodrošina, lai tās kapitāla pietiekamība atbilst Regulas Nr. 
575/2013
 un Komisijas normatīvo noteikumu
prasībām, kā arī to, lai tiktu ievērotas citas ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību regulējošās prasības;
2) nodrošina, lai tās valdes un padomes (ja tāda ir izveidota) locekļi ir personas, kurām ir nevainojama
reputācija;
3) nodrošina, lai tās valdes priekšsēdētājs un vismaz vēl viens valdes loceklis ir personas, kuras ir
kompetentas ieguldījumu jautājumos;
4) nodrošina darbības iekšējo uzraudzību un auditu, tai skaitā nosaka kārtību, kādā ieguldījumu brokeru
sabiedrības darbinieki var saņemt ieguldījumu pakalpojumus šajā ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kā arī citās
ieguldījumu brokeru sabiedrībās vai kredītiestādēs;
5) nodrošina ar finanšu instrumentiem veicamo darījumu izpildi, klientu finanšu instrumentu kontu un attiecīgo
darījumu noslēpumu atbilstoši likuma prasībām;
6) saskaņā ar šā likuma prasībām, Komisijas normatīvajiem noteikumiem un iekšējās kārtības noteikumiem
veic datu apstrādes, glabāšanas un pārraides drošības pasākumus;
6
1
) izveido saprātīgus drošības mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu drošību un
autentifikāciju, līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanu un neatļautas piekļuves risku un nepieļautu
informācijas noplūdi, vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti;
7) nodrošina klienta un pašas ieguldījumu brokeru sabiedrības finanšu instrumentu pastāvīgu šķirtu turēšanu;
8) nodrošina klienta un pašas ieguldījumu brokeru sabiedrības naudas līdzekļu pastāvīgu šķirtu turēšanu;
9) nodrošina ar finanšu instrumentiem veikto darījumu un citu sniegto pakalpojumu un veikto darījumu
attaisnojuma dokumentu uzglabāšanu piecus gadus, kā arī citu Komisijas normatīvajos noteikumos un Regulā
Nr.  
2017/565
 izvirzīto prasību izpildi attiecībā uz attaisnojuma dokumentu aizpildīšanu un glabāšanu. Komisija
ir tiesīga pagarināt šajā punktā noteikto termiņu līdz septiņiem gadiem;
10) nodrošina attaisnojuma dokumentu uzglabāšanas prasību ievērošanu arī attiecībā uz telefonsarunu vai
elektroniskās saziņas ierakstiem, kas saistīti ar darījumiem, kuri veikti savā vārdā, un pakalpojumu sniegšanu,
kas saistīta ar klientu rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi. Šādas telefonsarunas un elektroniskā saziņa
ietver arī tādas, kuru mērķis ir vienoties par darījumiem, kas tiktu noslēgti savā vārdā vai sniedzot tādus
pakalpojumus, kuri ietver klientu rīkojumu saņemšanu, nodošanu tālāk un izpildi, pat ja šo sarunu un saziņas
rezultātā minētie darījumi netiek noslēgti. Lai nodrošinātu attaisnojuma dokumentu uzglabāšanas prasības
izpildi attiecībā uz telefonsarunu vai elektroniskās saziņas ierakstiem, ieguldījumu brokeru sabiedrība:
a) veic visas saprātīgās darbības, lai reģistrētu attiecīgās telefonsarunas un elektronisko saziņu, kas
veikta, nosūtīta vai saņemta, izmantojot ierīces, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošinājusi
darbiniekam vai līgumslēdzējam vai kuru lietošanu darbiniekam vai līgumslēdzējam akceptējusi vai atļāvusi
ieguldījumu brokeru sabiedrība,
b) klientiem dara zināmu, ka telefonsarunas vai saziņa starp ieguldījumu brokeru sabiedrību un klientiem,
132
/
226
kā rezultātā tiek noslēgti darījumi vai var tikt noslēgti darījumi, tiks ierakstīta. Šādu paziņojumu var izdarīt
vienreiz — pirms ieguldījumu pakalpojuma sniegšanas klientiem,
c) neveic ieguldījumu pakalpojumus un darbības telefoniski attiecībā uz klientiem, kuriem iepriekš nav
paziņots par telefonsarunu vai saziņas ierakstīšanu, ja šādi ieguldījumu pakalpojumi un darbības attiecas
uz klientu rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi,
d) var izvietot klientu rīkojumus, izmantojot citus saziņas kanālus un vienlaikus nodrošinot, ka šāda saziņa
notiek saglabājamā formā. Ar klientu klātienē notikušo attiecīgo sarunu var fiksēt, izmantojot rakstveida
protokolu vai piezīmes. Šādus rīkojumus uzskata par līdzvērtīgiem rīkojumiem, kas saņemti pa tālruni,
e) veic visus saprātīgos pasākumus, lai nepieļautu, ka darbinieks vai līgumslēdzējs veic, nosūta vai saņem
attiecīgo telefonsarunu zvanus un elektroniskos vēstījumus privātajās ierīcēs, tādējādi ieguldījumu brokeru
sabiedrībai liedzot iespēju tos ierakstīt vai kopēt;
11) nodrošina tās darbības raksturam, apjomam un sarežģītībai piemērotas visaptverošas un efektīvas
iekšējās kontroles sistēmas izveidi un darbību, kas aptver šādus pamatelementus:
a) ieguldījumu brokeru sabiedrības lielumam un darbības riskiem atbilstošu organizatorisko struktūru ar
skaidri noteiktu, nepārprotamu un sistemātisku pienākumu, pilnvaru un atbildības sadalījumu darījumu
veikšanā un kontrolē starp ieguldījumu brokeru sabiedrības struktūrvienībām un atbildīgajiem darbiniekiem,
b) ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai piemītošo un varbūtējo risku identificēšanas, pārvaldīšanas,
uzraudzības un ziņošanas sistēmu,
c) iekšējās kontroles procedūras;
d) atalgojuma sistēmu;
12) nodrošina ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu nepārtrauktu un sistemātisku
sniegšanu, izmantojot atbilstošas sistēmas, līdzekļus un procedūras;
13) nodrošina visus nepieciešamos un samērīgos administratīvos un organizatoriskos pasākumus, lai novērstu
šā likuma 127.pantā minēto interešu konfliktu negatīvo ietekmi uz klientu interesēm;
14) nodrošina atbilstošas organizatoriskās struktūras izveidi ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanai un šo pakalpojumu sniegšanā iesaistīto darbinieku prasmju, zināšanu un
kompetences kritēriju ievērošanu;
15) nodrošina politikas izveidi attiecībā uz piedāvātajiem vai sniegtajiem pakalpojumiem, produktiem un
operācijām (darījumiem), ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu un klientus, kuriem minētie
pakalpojumi, produkti un operācijas (darījumi) tiek piedāvāti vai sniegti, tostarp paredzot atbilstošu stresa testu
veikšanu;
16) nodrošina atbildīgo amatpersonu un darbinieku, kuri tiešā veidā piedalās ieguldījumu pakalpojumu vai
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanā klientiem, atalgojuma politiku nolūkā veicināt piesardzīgu un
atbildīgu iestādes darbību, godīgu attieksmi pret klientu un novērst interešu konflikta situācijas attiecībās ar
klientu;
17) regulāri izvērtē ieguldījumu brokeru sabiedrības stratēģisko mērķu piemērotību un īstenošanu, sniedzot
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, pārvaldības sistēmas pasākumu efektivitāti, kā
arī politiku attiecībā uz ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas atbilstību un,
ja nepieciešams, veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu nepilnības.
(1
1
) Komisija nosaka prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības iekšējās kontroles sistēmas izveidei.
(1
2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai licence ļauj sniegt šā likuma 3.panta ceturtās daļas 3. un 6.punktā
minētos ieguldījumu pakalpojumus, tās amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē
ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu:
1) nodrošina tādu atalgojuma politiku un praksi, kas atbilst piesardzīgai un efektīvai risku pārvaldīšanai un
veicina to, bet neveicina risku uzņemšanos virs ieguldījumu brokeru sabiedrības noteiktā pieļaujamā risku
133
/
226
uzņemšanās līmeņa;
2) nenosaka atalgojuma mainīgo daļu tik lielā apmērā, ka tā pārsniegtu attiecīgajai amatpersonai vai
darbiniekam pārskata gadā noteikto atalgojuma nemainīgo daļu, izņemot gadījumus, kad tiek ievēroti šā panta
1.
3
, 1.
4
, 1.
5
 un 1.
6
 daļā minētie nosacījumi.
(1
3
) Ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulce ar atsevišķu lēmumu tām amatpersonām vai
darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu, var noteikt
atalgojuma mainīgo daļu tādā apmērā, kas pārsniedz — bet ne vairāk kā divas reizes — attiecīgajai amatpersonai vai
darbiniekam pārskata gadā noteikto atalgojuma nemainīgo daļu.
(1
4
) Ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulce attiecībā uz amatpersonām vai darbiniekiem,
kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu, lēmumu par atalgojuma
mainīgās daļas apmēru, kas pārsniedz konkrētai amatpersonai vai darbiniekam pārskata gadā noteikto atalgojuma
nemainīgo daļu, pieņem, pamatojoties uz ieguldījumu brokeru sabiedrības sagatavoto lēmuma projektu, kurā ietverts
šādas atalgojuma mainīgās daļas noteikšanas pamatojums, norādīts attiecīgo amatpersonu vai darbinieku skaits,
ieņemamie amati un veicamās funkcijas, kā arī novērtēta lēmuma ietekme uz ieguldījumu brokeru sabiedrības spēju
uzturēt tās stabilai darbībai nepieciešamo pašu kapitāla apmēru. Lēmumu pieņem ar vismaz 66 procentu balsstiesīgo
akciju (daļu) vairākumu, ievērojot nosacījumu, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē ir
pārstāvēti vismaz 50 procenti balsstiesīgo akciju (daļu), vai ar vismaz 75 procentu balsstiesīgo akciju (daļu)
vairākumu, ievērojot nosacījumu, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē ir pārstāvēti
mazāk nekā 50 procenti balsstiesīgo akciju (daļu), ja saskaņā ar normatīvo aktu prasībām vai ieguldījumu brokeru
sabiedrības statūtu noteikumiem šāda akcionāru (dalībnieku) sapulce ir lemttiesīga. Ieguldījumu brokeru sabiedrības
amatpersonas vai darbinieki, kas vienlaikus ir balsstiesīgo akciju (daļu) turētāji, nepiedalās tāda ieguldījumu brokeru
sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulces lēmuma pieņemšanā, kas attiecas uz viņu atalgojuma noteikšanu.
(1
5
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nekavējoties, bet ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc saskaņā ar šā panta
1.
4
 daļas prasībām sagatavotā lēmuma projekta iesniegšanas akcionāriem (dalībniekiem) elektroniski iesniedz
Komisijai šo lēmuma projektu un pierādījumus tam, ka attiecīgajām amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā
darbība būtiski ietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu, atalgojuma mainīgās daļas noteikšana tādā
apmērā, kas pārsniedz pārskata gadā noteikto atalgojuma nemainīgo daļu, neierobežo ieguldījumu brokeru
sabiedrības spēju turpmāk ievērot šā likuma un Regulas Nr. 
575/2013
 prasības, īpaši pašu kapitāla prasības.
(1
6
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nekavējoties, bet ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc šā panta 1.
3
 daļā
minētā ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulces lēmuma pieņemšanas to elektroniski iesniedz
Komisijai.
(1
7
) Komisija nosaka prasības šā panta 1.
2
 daļas 1.punktā minētajai atalgojuma politikai un praksei attiecībā uz
tām ieguldījumu brokeru sabiedrības amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē
ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu.
(2) Kredītiestāde, kura sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus, izpilda un ievēro
šādas prasības:
1) izveido attiecīgas struktūrvienības ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanai
un nodrošina šo struktūrvienību pārvaldi, iekšējo uzraudzību un revīziju, auditu, tai skaitā nosaka kārtību, kādā
šīs struktūrvienības darbinieki var saņemt ieguldījumu pakalpojumus šajā struktūrvienībā, kā arī citā
kredītiestādē vai ieguldījumu brokeru sabiedrībā;
2) nodrošina, lai šīs struktūrvienības vadītājs ir persona, kura ir kompetenta ieguldījumu jautājumos un kurai ir
nevainojama reputācija;
3) nodrošina ar finanšu instrumentiem veicamo darījumu izpildi un klientu finanšu instrumentu kontu un
darījumu noslēpumu atbilstoši likuma prasībām;
4) saskaņā ar šā likuma prasībām, Komisijas normatīvajiem noteikumiem un iekšējās kārtības noteikumiem
veic datu apstrādes, glabāšanas un pārraides drošības pasākumus;
5) nodrošina klienta un pašas kredītiestādes finanšu instrumentu pastāvīgu šķirtu turēšanu;
6) nodrošina ar finanšu instrumentiem veikto darījumu un citu sniegto pakalpojumu un veikto darījumu
attaisnojuma dokumentu uzglabāšanu piecus gadus, kā arī citu Komisijas normatīvajos noteikumos un Regulā
134
/
226
2017/565
 izvirzīto prasību izpildi attiecībā uz attaisnojuma dokumentu aizpildīšanu un glabāšanu. Komisija ir
tiesīga pagarināt šajā punktā noteikto termiņu līdz septiņiem gadiem;
7) nodrošina attaisnojuma dokumentu uzglabāšanas prasību ievērošanu arī attiecībā uz telefonsarunu vai
elektroniskās saziņas ierakstiem, vismaz attiecībā uz darījumiem, kas veikti savā vārdā, un pakalpojumu
sniegšanu, kas saistīta ar klientu rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi. Šādas telefonsarunas un
elektroniskā saziņa ietver arī tādas, kuru mērķis ir vienoties par darījumiem, kas tiktu noslēgti savā vārdā vai
sniedzot tādus pakalpojumus, kuri ietver klientu rīkojumu saņemšanu, nodošanu tālāk un izpildi, pat ja šo
sarunu un saziņas rezultātā minētie darījumi netiek noslēgti. Lai nodrošinātu attaisnojuma dokumentu
uzglabāšanas prasības izpildi attiecībā uz telefonsarunu vai elektroniskās saziņas ierakstiem, kredītiestāde:
a) veic visas saprātīgās darbības, lai reģistrētu attiecīgās telefonsarunas un elektronisko saziņu, kas
veikta, nosūtīta vai saņemta, izmantojot ierīces, kuras kredītiestāde nodrošinājusi darbiniekam vai
līgumslēdzējam vai kuru lietošanu darbiniekam vai līgumslēdzējam akceptējusi vai atļāvusi kredītiestāde,
b) klientiem dara zināmu, ka telefonsarunas vai saziņa starp kredītiestādi un klientiem, kā rezultātā tiek
noslēgti darījumi vai var tikt noslēgti darījumi, tiks ierakstīta. Šādu paziņojumu var izdarīt vienreiz — pirms
ieguldījumu pakalpojuma sniegšanas klientiem,
c) neveic ieguldījumu pakalpojumus un darbības telefoniski attiecībā uz klientiem, kuriem iepriekš nav
paziņots par telefonsarunu vai saziņas ierakstīšanu, ja šādi ieguldījumu pakalpojumi un darbības attiecas
uz klientu rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi,
d) var izvietot klientu rīkojumus, izmantojot citus saziņas kanālus un vienlaikus nodrošinot, ka šāda saziņa
notiek saglabājamā formā. Ar klientu klātienē notikušo attiecīgo sarunu var fiksēt, izmantojot rakstveida
protokolu vai piezīmes. Šādus rīkojumus uzskata par līdzvērtīgiem rīkojumiem, kas saņemti pa tālruni,
e) veic visus saprātīgos pasākumus, lai nepieļautu, ka darbinieks vai līgumslēdzējs veic, nosūta vai saņem
attiecīgo telefonsarunu zvanus un elektroniskos vēstījumus privātajās ierīcēs, tādējādi ieguldījumu brokeru
sabiedrībai liedzot iespēju tos ierakstīt vai kopēt;
8) nodrošina ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu nepārtrauktu un sistemātisku
sniegšanu, izmantojot atbilstošas sistēmas, līdzekļus un procedūras;
9) veic visus nepieciešamos administratīvos un organizatoriskos pasākumus, lai novērstu šā likuma 127.pantā
minēto interešu konfliktu negatīvo ietekmi uz klientu interesēm;
10) izveido saprātīgus drošības mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu drošību un
autentifikāciju, līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanu un neatļautas piekļuves risku un nepieļautu
informācijas noplūdi, vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti.
(2
1
) Papildu prasības ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(3) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.01.2011.
, 
24.04.2014.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
18.07.2018.
)
124.
1
 pants. Klienta statuss
(1) Personai, kurai ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde sniedz ieguldījumu pakalpojumus un
ieguldījumu blakuspakalpojumus, var būt profesionāla klienta, privāta klienta vai tiesīgā darījumu partnera statuss.
(2) Profesionāli klienti attiecībā uz visiem ieguldījumu pakalpojumiem un instrumentiem ir:
1) Latvijas Republikā vai citā valstī darbībai finanšu tirgū licencētas vai regulētas personas:
a) kredītiestādes,
b) ieguldījumu brokeru sabiedrības,
135
/
226
c) citas licencētas vai regulētas finanšu iestādes,
d) ieguldījumu fondi un ieguldījumu pārvaldes sabiedrības,
d
1
) alternatīvo ieguldījumu fondi un alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki;
e) apdrošinātāji,
f) pensiju fondi un pensiju fondu pārvaldnieki,
g) preču dīleri,
h) sabiedrības, kas iespējas līgumu, nākotnes līgumu vai atvasināto finanšu instrumentu tirgos vai
atvasināta instrumenta bāzes aktīva tirgos veic darījumus savā vārdā, kuru vienīgais mērķis ir ierobežot
finanšu risku atvasināto finanšu instrumentu tirgū, vai kas veic darījumus uz citu šo tirgus dalībnieku rēķina
vai veido tiem cenas, un ko garantē norēķinu sistēmas dalībnieki šajā tirgū, ja atbildību par šādu sabiedrību
noslēgto līgumu izpildes nodrošināšanu uzņemas norēķinu sistēmas dalībnieki šajā tirgū,
i) citas komercsabiedrības, kuru pamatdarbība ir ieguldīšana finanšu instrumentos un kuras šādus
ieguldījumus veic lielos apmēros;
2) komercsabiedrības un citas juridiskās personas, kas atbilst divām no minētajām trim prasībām:
a) pašu kapitāls — ne mazāks kā 2 miljonu 
euro
,
b) neto apgrozījums — ne mazāks kā 40 miljonu 
euro
,
c) bilances vērtība — ne mazāka kā 20 miljonu 
euro
;
3) valsts iestādes, kas pārvalda valsts parādu, valstu centrālās bankas, Pasaules Banka, Starp
tautiskais
Valūtas fonds, Eiropas Centrālā banka un citas starptautiskās finanšu institūcijas;
4) citas komercsabiedrības, kuru pamatdarbība ir ieguldīšana finanšu instrumentos, tostarp tādas, kas
nodarbojas ar finanšu aktīvu vērtspapirizēšanu vai citu darījumu finansēšanu, un kuras šādus ieguldījumus
veic lielos apmēros;
5) persona, kura citā valstī atzīta par profesionālu klientu saskaņā ar procedūru, kas līdzvērtīga šajā pantā
noteiktajai.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde pirms ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanas informē klientu par tā statusu.
(4) Klientam ir tiesības pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde piešķir tam citu klienta
statusu. Privāts klients var iegūt profesionāla klienta statusu šā panta piektajā, sestajā un septītajā daļā noteiktajā
kārtībā. Profesionāls klients var iegūt privāta klienta statusu šā panta devītajā un desmitajā daļā noteiktajā kārtībā.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde informē klientu par šīm tiesībām saskaņā ar šā likuma 126.
1
 pantā
noteikto kārtību.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus, ir tiesīga atzīt par profesionālu klientu ikvienu personu, kura nav minēta šā panta otrajā daļā, bet
ir izteikusi attiecīgu lūgumu, kuras zināšanas un pieredzi ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir izvērtējusi
un kura atbilst vismaz diviem no šādiem kritērijiem:
1) persona ir veikusi būtiska apmēra darījumus attiecīgajā tirgū — vismaz 10 darījumus ceturksnī iepriekšējo
četru ceturkšņu laikā;
2) personas finanšu instrumentu portfeļa vērtība, kas aptver finanšu līdzekļus un finanšu instrumentus,
pārsniedz 500 000 
euro
;
3) personai ir vismaz vienu gadu ilga pieredze finanšu sektorā amatā, kurā nepieciešamas zināšanas attiecībā
uz darījumiem un pakalpojumiem, ko persona plāno veikt vai saņemt kā profesionāls klients. 
136
/
226
uz darījumiem un pakalpojumiem, ko persona plāno veikt vai saņemt kā profesionāls klients.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, pirms atzīt šā panta piektajā daļā minēto personu par
profesionālu klientu, izvērtē tās kompetenci, pieredzi un zināšanas, lai gūtu apliecinājumu, ka, ņemot vērā paredzēto
darījumu vai pakalpojumu specifiku, klients patstāvīgi spēj pieņemt ieguldījumu lēmumu un apzinās attiecīgos riskus.
(7) Profesionāla klienta statusu šā panta piektajā daļā minētajai personai var piešķirt kopumā vai attiecībā uz
ieguldījumu pakalpojuma atsevišķu veidu, darījuma veidu vai konkrētu darījumu vai produktu. Persona, kura vēlas, lai
to atzīst par profesionālu klientu, iesniedz ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei iesniegumu, tajā norādot
ieguldījumu pakalpojuma, darījuma vai produkta veidu, attiecībā uz kuru tā vēlas saņemt profesionāla klienta statusu.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde pirms profesionāla klienta statusa piešķiršanas personai to
rakstveidā brīdina par ieguldītāja aizsardzības tiesībām, ko tā var zaudēt profesionāla klienta statusā, un persona
paraksta apliecinājumu, ka tā šādu brīdinājumu ir saņēmusi un apzinās šādu tiesību zaudējuma sekas. Par
profesionāla statusa piešķiršanu tiek noslēgta rakstveida vienošanās.
(8) Persona, kura atzīta par profesionālu klientu šā panta piektajā, sestajā un septītajā daļā minētajā kārtībā,
sniedz ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredīt
iestādei informāciju par tās darbībā notikušajām izmaiņām, kas var
ietekmēt šīs personas atbilstību profesionāla klienta statusam izvirzītajām prasībām. Ieguldījumu brokeru sabiedrība
vai kredītiestāde, kas saņem informāciju, ka klients vairs neatbilst profesionālam klientam izvirzītajām prasībām,
pieņem lēmumu par šāda statusa atsaukšanu un rakstveidā informē par to attiecīgo personu.
(9) Profesionālam klientam privāta klienta statusu var piešķirt kopumā uz visiem sniedzamajiem pakalpojumiem
vai uz atsevišķiem ieguldījumu pakalpojumu, darījumu vai produktu veidiem. Profesionāls klients, kas vēlas, lai viņam
piešķir privāta klienta statusu, iesniedz ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei iesniegumu, tajā norādot
ieguldījumu pakalpojuma, darījuma vai produkta veidu, attiecībā uz kuru viņš vēlas saņemt privāta klienta statusu.
(10) Lai profesionālam klientam piešķirtu privāta klienta statusu, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde
un persona, kas tiek uzskatīta par profesionālu klientu, noslēdz rakstveida vienošanos. Šāda vienošanās paredz
ieguldījumu pakalpojumu, darījumu vai produktu veidus, kuriem tiek piemērots privāta klienta statuss.
(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kura sniedz ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus, izstrādā un apstiprina iekšējo politiku un procedūru, kas nodrošina šā panta prasību ievērošanu
attiecībā uz klientu statusu.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.01.2011.
, 
09.07.2013.
, 
19.09.2013.
 un 
21.06.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
124.
2
 pants. Tiesīgie darījumu partneri
(1) Par tiesīgo darījumu partneri var būt ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde, apdrošināšanas sabiedrība,
ieguldījumu pārvaldes sabiedrība, pensiju fonds un tā pārvaldes sabiedrības, citas finanšu iestādes, kas licencētas un
darbību veic saskaņā ar finanšu pakalpojumus regulējošiem dalībvalsts vai ārvalsts normatīvajiem aktiem, valstu
valdības un citas valsts iestādes, kuras pārvalda valsts parādu, centrālā banka un pārnacionālas organizācijas.
(1
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde tiesīgā darījumu partnera statusu var piemērot arī šā likuma
124.
1
 panta otrās daļas 1.punkta "g", "h", "i" apakšpunktā, 2. un 3.punktā minētajām personām.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas ir tiesīga sniegt šā likuma 3. panta ceturtās daļas 1., 2.
vai 3. punktā minētos ieguldījumu pakalpojumus, var uzsākt darījumus vai iesaistīties darījumos ar tiesīgo darījumu
partneri, nepiemērojot šā likuma 126., 126.
1
, 126.
2
, 128. pantā (izņemot 128. panta septīto daļu), 128.
1
 panta pirmajā
daļā, 128.
2
 un 128.
3
 pantā noteiktās prasības.
(2
1
) Attiecībās ar tiesīgiem darījumu partneriem ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde rīkojas godīgi,
taisnīgi un profesionāli un veic godīgu, skaidru un nemaldinošu saziņu, ņemot vērā tiesīgā darījumu partnera un tā
komercdarbības būtību.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pirms ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanas informē šā panta pirmajā daļā minētās sabiedrības par tām piemēroto
tiesīgā darījumu partnera statusu.
(4) Šā panta pirmajā daļā minētajām personām ir tiesības šā likuma 124.
1
 pantā noteiktajā kārtībā pieprasīt, lai
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde piešķir tām profesionāla vai privāta klienta statusu. Ja šā panta
pirmajā daļā minētā persona tieši nenorāda, kādu statusu - profesionāla vai privāta klienta statusu - tai piešķirt,
137
/
226
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde piešķir tai profesionāla klienta statusu.
(5) Lai 124.
1
 panta otrās daļas 1.punkta "g", "h", "i" apakšpunktā, 2. un 3.punktā minētajām personām piemērotu
tiesīgā darījumu partnera statusu, ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir jāsaņem šīs personas
piekrišana. Piekrišanu var saņemt attiecībā uz sniedzamajiem ieguldījumu pakalpojumiem kopumā, individuāliem
ieguldījumu pakalpojumiem vai individuāliem darījumiem.
(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes potenciālais klients ir šā panta 1.
1
 daļā minētajām
komercsabiedrībām līdzvērtīga komercsabiedrība, kas reģistrēta citā dalībvalstī, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde var piemērot tai tiesīgā darījuma partnera statusu, ievērojot šā panta noteikumus.
(7) Papildu prasības šā panta noteikumu piemērošanai nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
21.06.2018.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.05.2022.
)
125.pants. Tiesības uz finanšu instrumentiem
(1) Finanšu instrumenti pieder ieguvējam ar brīdi, kad šie finanšu instrumenti ir iegrāmatoti to ieguvēja finanšu
instrumentu kontā.
(2) Pierādījums tam, ka centrālajā vērtspapīru depozitārijā reģistrēti finanšu instrumenti pieder centrālā vērtspapīru
depozitārija dalībniekam, ir iegrāmatojums dalībnieka kontā.
(2
1
) Pierādījums tam, ka centrālajā vērtspapīru depozitārijā reģistrēti finanšu instrumenti pieder centrālā
vērtspapīru depozitārija dalībnieka klientam, kura uzdevumā centrālajā vērtspapīru depozitārijā ir atvērts individuālais
konts, identificējot dalībnieka klientu centrālajā vērtspapīru depozitārijā, ir iegrāmatojums šajā individuālajā kontā.
(2
2
) Pierādījums tam, ka centrālajā vērtspapīru depozitārijā reģistrēti finanšu instrumenti pieder centrālā
vērtspapīru depozitārija dalībnieka klientam, kura uzdevumā centrālajā vērtspapīru depozitārijā ir atvērts individuālais
konts, neidentificējot dalībnieka klientu centrālajā vērtspapīru depozitārijā, ir iegrāmatojums klienta kontā, kas atvērts
pie dalībnieka.
(2
3
) Gadījumā, kas nav minēts šā panta otrajā, 2.
1
, 2.
2
 un trešajā daļā, pierādījums tam, ka finanšu instrumenti
pieder personai, ir iegrāmatojums ieguldījumu brokeru sabiedrībā vai kredītiestādē atvērtajā šīs personas finanšu
instrumentu kontā.
(2
4
) Ķīlas tiesību pierādījums attiecībā uz finanšu instrumentiem ir attiecīgs iegrāmatojums finanšu instrumentu
kontā — ieraksts, kurā apliecina finanšu instrumentu piederību.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde klientam vai centrālais vērtspapīru depozitārijs dalībniekam vai
dalībnieka klientam var atvērt tādu finanšu instrumentu kontu, kurā uzskaita šā klienta, dalībnieka vai dalībnieka
klienta turējumā esošos finanšu instrumentus (nominālais konts).
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir atbildīga par to, lai ar finanšu instrumentiem veiktie darījumi
tiktu nekavējoties reģistrēti un šo darījumu rezultātā iegūtie finanšu instrumenti nekavējoties iegrāmatoti klientu
finanšu instrumentu kontos.
(4
1
) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(4
2
) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(4
3
) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(5) Finanšu instrumentus, kas pieder centrālā vērtspapīru depozitārija dalībnieka klientam, ieguldījumu brokeru
sabiedrības klientam vai kredītiestādes klientam, nedrīkst izmantot centrālā vērtspapīru depozitārija dalībnieka
kreditoru, ieguldījumu brokeru sabiedrības kreditoru vai kredītiestādes kreditoru prasījumu apmierināšanai. Šī prasība
attiecas arī uz gadījumiem, kad centrālā vērtspapīru depozitārija dalībniekam, ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai
kredītiestādei pasludināts maksātnespējas process.
138
/
226
(5
1
) Finanšu instrumentus, kas iegrāmatoti finanšu instrumentu kontā, kurš ir atvērts centrālā vērtspapīru
depozitārija uzturētā finanšu instrumentu norēķinu sistēmā un kurā tiek uzskaitīti dalībnieka vai dalībnieka vienam vai
vairākiem klientiem piederoši vai turējumā esoši finanšu instrumenti, nedrīkst izmantot centrālā vērtspapīru
depozitārija kreditoru prasījumu apmierināšanai. Šī prasība attiecas arī uz gadījumiem, kad centrālajam vērtspapīru
depozitārijam pasludināts maksātnespējas process.
(6) Finanšu instrumentus, par kuriem ieguldītājs iesniedzis ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei
atsavināšanas uzdevumu, pamatojoties uz kuru ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde uzsākusi darījuma
izpildi, nedrīkst izmantot atsavinātāja kreditoru prasījumu apmierināšanai.
(7) Juridiskajām personām piederošus finanšu instrumentus, kas iegrāmatoti ieguldījumu brokeru sabiedrībā vai
kredītiestādē atvērtā finanšu instrumentu kontā vai individuālajā kontā, kurā tiek uzskaitīti centrālā vērtspapīru
depozitārija dalībnieka klientam piederoši finanšu instrumenti, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm
piederošus finanšu instrumentus, kas iegrāmatoti dalībnieka kontā, drīkst apķīlāt tikai ar tiesu izpildītāja rīkojumu
Civilprocesa likumā noteiktajā kārtībā.
(8) Fiziskajām personām piederošus finanšu instrumentus, kas iegrāmatoti ieguldījumu brokeru sabiedrībā vai
kredītiestādē atvērtā finanšu instrumentu kontā vai individuālajā kontā, kurā tiek uzskaitīti centrālā vērtspapīru
depozitārija dalībnieka klientam piederoši finanšu instrumenti, drīkst apķīlāt tikai ar tiesu izpildītāja rīkojumu
Civilprocesa likumā noteiktajā kārtībā vai uzlikt tiem arestu Kriminālprocesa likumā noteiktajā kārtībā.
(9) Piedziņu uz juridiskajām personām piederošiem finanšu instrumentiem, kas iegrāmatoti ieguldījumu brokeru
sabiedrībā vai kredītiestādē atvērtā finanšu instrumentu kontā vai individuālajā kontā, kurā tiek uzskaitīti centrālā
vērtspapīru depozitārija dalībnieka klientam piederoši vērtspapīri, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un
kredītiestādēm piederošiem finanšu instrumentiem, kas iegrāmatoti dalībnieka kontā, drīkst vērst, tikai pamatojoties
uz tiesu izpildītāja rīkojumu, Civilprocesa likumā noteiktajā kārtībā vai pēc nodokļu administrācijas pieprasījuma —
nodokļu likumos paredzētajos gadījumos, bet pēc Valsts ieņēmumu dienesta pieprasījuma — arī citos likumos
paredzētajos gadījumos.
(10) Piedziņu uz fiziskajām personām piederošiem finanšu instrumentiem, kas iegrāmatoti ieguldījumu brokeru
sabiedrībā vai kredītiestādē atvērtā finanšu instrumentu kontā vai individuālajā kontā, kurā tiek uzskaitīti centrālā
vērtspapīru depozitārija klientam piederoši vērtspapīri, drīkst vērst, pamatojoties uz tiesu izpildītāja rīkojumu,
Civilprocesa likumā noteiktajā kārtībā vai, pamatojoties uz nodokļu administrācijas lēmumu par nokavēto nodokļu
maksājumu piedziņu, saskaņā ar likumu "Par nodokļiem un nodevām".
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
14.09.2017.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
125.
1
 pants. Klienta finanšu instrumentu izmantošana
(1) Finanšu instrumentus, kas pieder ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes klientam, nedrīkst
izmantot darījumos, kurus veic ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde savā vārdā vai uz cita klienta rēķina,
tostarp vērtspapīru finansēšanas darījumos. Šo prasību nepiemēro, ja klients ir devis iepriekšēju piekrišanu savu
finanšu instrumentu izmantošanai ar klienta noteiktiem īpašiem nosacījumiem un šī piekrišana apliecināta ar klienta
parakstu vai parakstam pielīdzināmu apstiprinājumu un klienta finanšu instrumentu izmantošana ir ierobežota ar
nosacījumiem, kuriem klients piekritis.
(2) Finanšu instrumentus, kas pieder ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes klientiem un kas tiek
uzskaitīti nominālajā kontā, kurš atvērts pie trešās personas un kurā vienkopus tiek turēti vairāku klientu finanšu
instrumenti, nedrīkst izmantot vērtspapīru finansēšanas darījumos vai citos darījumos, kurus veic ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde savā vārdā, izņemot gadījumu, kad papildus šā panta pirmās daļas prasībām tiek ievērots
viens no šādiem noteikumiem:
1) visi klienti, kuriem piederošie finanšu instrumenti tiek turēti nominālajā kontā, ir devuši iepriekšēju piekrišanu
šāda veida darījumiem;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes rīcībā ir sistēma vai kontroles mehānisms, kas
nodrošina, ka tiek izmantoti tikai iepriekšēju piekrišanu devušam klientam piederošie finanšu instrumenti.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde šā panta otrajā daļā minētajā gadījumā veic finanšu
instrumentu uzskaiti, kas nodrošina informāciju par klientiem, kuru finanšu instrumenti ir izmantoti, lai nodrošinātu
zaudējumu, ja tādi radušies, atbilstošu sadali.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu klientu finanšu
instrumentu neatļautu izmantošanu savās vai jebkuras citas personas interesēs, tostarp: 
139
/
226
instrumentu neatļautu izmantošanu savās vai jebkuras citas personas interesēs, tostarp:
1) noslēdzot vienošanos ar klientu par pasākumiem, kas ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei
veicami gadījumā, kad norēķinu dienā klienta kontā nav pietiekami liela nodrošinājuma;
2) īpaši uzraugot tās prognozēto spēju piegādāt vērtspapīrus norēķinu dienā un ieviešot korektīvus
pasākumus, ja tas nav iespējams;
3) īpaši uzraugot un nekavējoties pieprasot nodrošināt vērtspapīrus, kas nav piegādāti norēķinu dienā vai pēc
tās.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nosaka īpašu kārtību attiecībā uz visiem klientiem, lai
nodrošinātu, ka persona, kas aizņemas klienta finanšu instrumentus, sniedz atbilstošu nodrošinājumu, un ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde uzrauga šāda nodrošinājuma pastāvīgu atbilstību un veic nepieciešamos
pasākumus, lai saglabātu tā atlikumu atbilstošu klienta finanšu instrumentu vērtībai.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ar privātajiem klientiem nedrīkst slēgt līgumus par finanšu
nodrošinājumu ar īpašumtiesību nodošanu, lai garantētu šo klientu pašreizējās vai turpmākās, faktiskās vai
iespējamās saistības.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
125.
2
 pants. Neatbilstoša līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu izmantošana
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā — un var pierādīt, ka tā ir pienācīgi ņēmusi vērā, —
līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu izmantošanas saikni starp klienta saistībām pret ieguldījumu
brokeru sabiedrību vai kredītiestādi un klienta aktīviem, kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde
piemēro noteikumus, kas izriet no līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu.
(2) Izvērtējot un dokumentējot līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu izmantošanas atbilstību,
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā visus šādus apstākļus:
1) vai pastāv tikai ļoti vāja saikne starp klienta saistībām pret ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi
un līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu izmantošanu, tostarp to, vai klienta iespējamā
saistība pret ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi ir maza vai vērā neņemama;
2) vai klienta naudas līdzekļu vai finanšu instrumentu apjoms, kuriem piemēro noteikumus, kas izriet no līguma
par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu, ievērojami pārsniedz klienta saistības vai ir pat neierobežots, ja
klientam vispār ir kādas saistības pret ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi;
3) vai visu klientu finanšu instrumentiem vai naudas līdzekļiem ir piemērojami noteikumi, kas izriet no līguma
par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu, neatkarīgi no tā, kādas katram klientam ir saistības pret
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi.
(3) Piemērojot noteikumus, kas izriet no līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu, ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde profesionālajiem klientiem un tiesīgajiem darījumu partneriem īpaši norāda
saistītos riskus un ietekmi, kādu uz klienta finanšu instrumentiem un naudas līdzekļiem atstāj jebkādi noteikumi, kas
izriet no līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
125.
3
 pants. Pārvaldības kārtība attiecībā uz klienta aktīvu aizsardzību
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde norīko vienu darbinieku, kuram ir pietiekamas prasmes un
pilnvaras un kurš konkrēti atbild par jautājumiem saistībā ar to, vai ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
ievēro savus pienākumus klienta finanšu instrumentu un naudas līdzekļu aizsardzības un šķirtas turēšanas jomā.
(2) Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību šā likuma 125.
1
, 125.
2
, 129., 129.
1
, 129.
2
 un 131.
1
 panta prasībām,
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde var izlemt, vai norīkotais darbinieks veic vienīgi šo uzdevumu vai var
efektīvi pildīt savus pienākumus, vienlaikus pildot citus pienākumus.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
140
/
226
126. pants. Līgums par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu
(1) Pirms ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas ieguldījumu brokeru sabiedrība
un kredītiestāde noslēdz ar klientu līgumu par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu,
kurā norāda pušu tiesības un pienākumus un pārējos nosacījumus, ar kādiem ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde sniedz pakalpojumu klientam. Līguma pušu tiesības un pienākumus var noteikt, norādot atsauci uz
citiem dokumentiem.
(2) Prasības līguma saturam nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(3) Līgumu drīkst slēgt rakstveidā (papīra formā vai izmantojot citu pastāvīgu informācijas nesēju).
(4) Pirms tiek noslēgts līgums par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu,
ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes pienākums ir informēt klientu par kārtību, kādā no šā līguma
izrietošās sūdzības un strīdi tiek izskatīti ārpustiesas ceļā.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
126.
1
 pants. Ar ieguldījumu pakalpojumiem saistītās informācijas apmaiņas veidi
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde klientam paredzēto informāciju sniedz, izmantojot pastāvīgu
informācijas nesēju.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde nodrošina klientam izvēles tiesības attiecībā uz informācijas
apmaiņas veidu. Informācijas apmaiņas veidu, kādā ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde sniedz
informāciju klientam, paredz līgumā par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu.
(3) Klientam paredzēto informāciju ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde sniedz elektroniski, ja:
1) informācijas sniegšana elektroniskā veidā ir piemērota apstākļiem, kuros notiek vai notiks darījumi starp
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi un klientu;
2) klientam, kuram sniegs informāciju, ir piedāvāta iespēja izvēlēties, vai viņš saņems informāciju papīra formā
vai elektroniski, un klients ir īpaši norādījis, ka vēlas saņemt informāciju šādā veidā.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ir tiesīga sniegt klientam paredzēto informāciju, kas nav
adresēta personīgi viņam, ar interneta starpniecību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
1) klients ir apstiprinājis, ka viņam ir pieejams internets;
2) klients ir īpaši norādījis, ka piekrīt informācijas sniegšanai šādā veidā;
3) klientam elektroniski ir paziņota interneta mājaslapas adrese un vieta mājaslapā, kurā ir pieejama
informācija;
4) informācija tiek savlaicīgi atjaunota;
5) informācija šajā interneta mājaslapā ir pastāvīgi pieejama tik ilgi, cik klientam ir pamatoti nepieciešams, lai
varētu to pārbaudīt.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
126.
2
 pants. Ieguldījumu pakalpojuma un ieguldījumu blakuspakalpojuma piemērotība un atbilstība klienta
interesēm
(1) Lai noteiktu ieguldījumu pakalpojuma atbilstību klientam, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde no
klienta vai iespējamā klienta pieprasa ziņas par viņa pieredzi un zināšanām ieguldījumu jomā attiecībā uz konkrēto
piedāvāto vai pieprasīto ieguldījumu pakalpojumu vai produktu, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde
sniedz ieguldījumu pakalpojumu, kas nav ieguldījumu konsultācijas vai portfeļa pārvaldība. Ja ir paredzēts piedāvāt
klientam pakalpojumu vai produktu kopumu saskaņā ar šā likuma 128. panta 12.
5
 daļu, novērtējums aptver vispārēju
kopējās paketes atbilstību klientam.
141
/
226
(1
1
) Lai noteiktu, vai ieguldījumu pakalpojums, kas ir ieguldījumu konsultācijas vai portfeļu pārvaldība, ir piemērots
klientam, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde no klienta vai iespējamā klienta pieprasa ziņas par viņa
pieredzi un zināšanām ieguldījumu jomā attiecībā uz konkrēto ieguldījumu pakalpojumu vai produktu, personas
finansiālo stāvokli, tostarp tās spēju ciest zaudējumus, ieguldījumu mērķiem, ietverot personas noturību pret risku. Ja
ieguldījumu konsultācija ietver pakalpojumu vai produktu kopumu saskaņā ar šā likuma 128. panta 12.
5
 daļu,
novērtējums aptver vispārēju kopējās paketes piemērotību klientam.
(2) Informāciju, ko iegūst saskaņā ar šā panta 1.
1
 daļu, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izmanto,
lai, pienācīgi ievērojot piedāvātā pakalpojuma veidu un apjomu, noteiktu, ka konkrētais ieteiktais darījums, sniedzot
ieguldījumu konsultācijas, vai izpildītais darījums, veicot portfeļu pārvaldību:
1) ir piemērots attiecīgā klienta ieguldījumu mērķim;
2) ir tāds, ka klients spēj finansiāli uzņemties jebkurus ieguldījumu riskus, kas saistīti ar viņa ieguldījumu
mērķiem;
3) ir tāds, ka klientam ir vajadzīgā pieredze un zināšanas, lai izprastu ar darījumu vai ar viņa portfeļa
pārvaldību saistīto risku.
(3) Informāciju, ko iegūst saskaņā ar šā panta pirmo daļu, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
izmanto, lai noteiktu, vai klientam ir nepieciešamās zināšanas, lai izprastu ar piedāvātā pakalpojuma vai produkta
veidu saistītos riskus.
(4) Informācija par klienta vai iespējamā klienta zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā ietver ziņas par:
1) pakalpojumu, darījumu un finanšu instrumentu veidiem, kurus klients pārzina;
2) klienta darījumiem ar finanšu instrumentiem — to raksturu, apjomu, biežumu un laikposmu, kurā tie ir veikti;
3) klienta vai iespējamā klienta izglītības līmeni un profesiju vai attiecīgo agrāko profesiju.
(5) Pieprasot šā panta ceturtajā daļā minētās ziņas, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā
tādus faktorus kā klienta statuss (privāts klients, profesionāls klients), veicamā pakalpojuma veids un apjoms,
produkta vai paredzētā darījuma veids, pakalpojuma sarežģītība un ar to saistītie riski.
(6) Informācija par klienta vai iespējamā klienta ieguldījumu mērķiem, ja nepieciešams, ietver informāciju par
termiņu, kādā klients vēlas turēt ieguldījumu, viņa izvēli saistībā ar riska uzņemšanos, riska profilu un ieguldījuma
nolūkiem.
(7) Informācija par klienta vai iespējamā klienta finansiālo stāvokli, ja nepieciešams, ietver informāciju par viņa
regulāro ienākumu avotiem un apjomu, viņa aktīviem, ieskaitot likvīdos aktīvus, ieguldījumiem un nekustamajiem
īpašumiem un par viņa regulārajām finanšu saistībām.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nav tiesīga aicināt klientu nesniegt šajā pantā minētās ziņas.
(9) Ja, sniedzot ieguldījumu konsultācijas vai veicot portfeļu pārvaldību, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde nav ieguvusi šā panta 1.
1
 daļā minēto informāciju, tā nav tiesīga ieteikt klientam vai iespējamam
klientam finanšu instrumentus vai veikt viņa portfeļa pārvaldību.
(9
1
) Sniedzot ieguldījumu konsultācijas vai veicot portfeļa pārvaldību, kas saistīta ar finanšu instrumentu maiņu,
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde iegūst nepieciešamo informāciju par klienta ieguldījumu un analizē
finanšu instrumentu maiņas izmaksas un ieguvumus. Sniedzot ieguldījumu konsultācijas, ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde informē klientu par to, vai šādas finanšu instrumentu maiņas radītie ieguvumi ir lielāki par
izmaksām, kas ar to saistītas. Finanšu instrumentu maiņa ir finanšu instrumenta pārdošana un cita finanšu
instrumenta pirkšana vai tiesību izmantošana veikt izmaiņas attiecībā uz esošo finanšu instrumentu, sniedzot
ieguldījumu konsultācijas vai veicot portfeļa pārvaldību.
(10) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, pamatojoties uz informāciju, kas gūta saskaņā ar šā
panta pirmo daļu, uzskata, ka attiecīgais produkts vai pakalpojums neatbilst klientam, tā brīdina klientu. Ja klients
ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei atsakās sniegt šā panta pirmajā daļā minētās ziņas vai ja
ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei ir informācija, ka šīs ziņas ir nepilnīgas vai nesatur pēdējās
142
/
226
izmaiņas, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde brīdina klientu vai iespējamo klientu par to, ka nav
iespējams izvērtēt paredzētā pakalpojuma vai produkta atbilstību klientam. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde ir klientu brīdinājusi, bet klients nav sniedzis papildu ziņas, tā nav atbildīga par sekām, kuras izraisījusi
klienta atteikšanās sniegt informāciju, nepilnīgas informācijas sniegšana vai neziņošana par izmaiņām iepriekš
sniegtajā informācijā.
(11) Šā panta desmitajā daļā minētos brīdinājumus var izteikt standartizētā formā.
(12) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde sniedz klientam tikai šā likuma 3. panta ceturtās daļas 1.
vai 2. punktā minētos ieguldījumu pakalpojumus ar vai bez šā likuma 3. panta piektās daļas 1., 3., 4., 5., 6. un
7. punktā minētajiem ieguldījumu blakuspakalpojumiem, tā nepieprasa klientam šā panta pirmajā daļā minēto
informāciju, ja ir spēkā visi turpmāk minētie nosacījumi:
1) pakalpojums attiecas uz šādiem finanšu instrumentiem:
a) akcijām, kuras ir iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū vai līdzvērtīgā ārvalsts tirgū, vai DT sistēmā,
izņemot akcijas, kurās ietverts atvasinātais instruments,
b) obligācijām vai cita veida parāda vērtspapīriem, kuri ir iekļauti dalībvalsts regulētajā tirgū vai līdzvērtīgā
ārvalsts tirgū, vai DT sistēmā, izņemot tos, kuros ir ietverts atvasinātais instruments vai kuru struktūra ir
tāda, kas klientam apgrūtina ar attiecīgo finanšu instrumentu saistītā riska izpratni,
c) naudas tirgus instrumentiem, izņemot tos, kuros ir ietverts atvasinātais instruments vai kuru struktūra ir
tāda, kas klientam apgrūtina ar attiecīgo finanšu instrumentu saistītā riska izpratni,
d) ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecībām, izņemot strukturētas ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecības
saskaņā ar Komisijas 2010. gada 1. jūlija regulas (ES) Nr. 583/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2009/65/EK
 attiecībā uz ieguldītājiem paredzēto pamatinformāciju un nosacījumiem,
kuri jāievēro, nodrošinot ieguldītājiem pamatinformāciju vai prospektu pastāvīgā informācijas nesējā, kas
nav papīrs, vai tīmekļa vietnē 36. panta 1. punktu,
e) strukturētiem noguldījumiem, izņemot tos, kuru struktūra ir tāda, kas klientam apgrūtina izprast ar
strukturētiem noguldījumiem saistīto risku un ienesīgumu vai izmaksas, kuras attiecas uz pirmstermiņa
atteikšanos no produkta,
f) citiem vienkāršiem finanšu instrumentiem;
2) pakalpojums tiek sniegts pēc klienta vai iespējamā klienta iniciatīvas;
3) klients vai iespējamais klients ir skaidri informēts, ka, sniedzot šo pakalpojumu, ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde neizvērtē sniegtā ieguldījumu pakalpojuma vai piedāvātā instrumenta atbilstību
klientam un ka tādēļ klients negūst atbilstošu aizsardzību;
4) ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievēro šā likuma 127. pantā un Regulā Nr.  
2017/565
noteiktās prasības interešu konflikta novēršanai.
(12
1
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde sniedz klientam ieguldījumu pakalpojumus kopā ar šā
likuma 3.panta piektās daļas 2.punktā minēto ieguldījumu blakuspakalpojumu, nosakot ieguldījuma pakalpojuma
atbilstību klientam, tā ņem vērā finanšu produkta uzbūvi, kas veidojas minētā ieguldījumu blakuspakalpojuma
sniegšanas rezultātā.
(12
2
) Piemērojot šā panta divpadsmito daļu, ārvalsts tirgu uzskata par līdzvērtīgu regulētajam tirgum, ja Eiropas
Komisija saskaņā ar noteikto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu par līdzvērtīgumu.
(13) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(14) Šā panta prasības nepiemēro attiecībā uz profesionāliem klientiem, jo profesionāls klients ir uzskatāms par
tādu, kam ir vajadzīgā pieredze un zināšanas saistībā ar produktiem, darījumiem un pakalpojumiem, attiecībā uz
kuriem klientu klasificē kā profesionālu klientu, un par tādu, kas ir spējīgs finansiāli uzņemties risku par jebkuru
zaudējumu, ko ieguldījums var radīt.
(15) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
143
/
226
(16) Ja kredītlīgums par mājokļa īpašumu, uz kuru attiecas Patērētāju tiesību aizsardzības likuma noteikumi par
patērētāja kredītspējas novērtējumu, ietver priekšnoteikumu tam pašam patērētājam par ieguldījumu pakalpojumiem
saistībā ar ķīlu zīmēm, kas speciāli emitētas un kam ir tādi paši nosacījumi, kādi paredzēti mājokļa īpašuma
kredītlīgumos, lai nodrošinātu finansējumu kredīta izmaksai, refinansēšanai vai dzēšanai, uz minēto pakalpojumu
neattiecas šajā pantā ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei noteiktie pienākumi.
(17) Pasākumus un noteikumus šajā pantā noteikto prasību izpildei nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012.
, 
21.06.2018.
, 
20.06.2019.
 un 
31.03.2022
.
likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
126.
3
 pants. Iesaistīšanās politikas atklāšana
(1) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir tiesīga sniegt portfeļa pārvaldības pakalpojumu, portfelī
ietverot tādas akciju sabiedrības akcijas, kuras juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuras akcijas ir iekļautas dalībvalsts
regulētajā tirgū (turpmāk šajā pantā — akciju sabiedrība), ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izstrādā
politiku (turpmāk šajā pantā  —  iesaistīšanās politika), kurā apraksta un skaidro, kā ieguldījumu brokeru sabiedrības
un kredītiestādes stratēģijā tiek iekļauta akcionāra tiesību izmantošana šādas akciju sabiedrības pārvaldē.
(2) Iesaistīšanās politikā apraksta, kā ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pārrauga akciju sabiedrības
darbību vismaz šādos jautājumos:
1) stratēģija;
2) finanšu un nefinanšu darbības rezultāti un risks;
3) kapitāla struktūra;
4) sociālā ietekme;
5) ietekme uz vidi;
6) korporatīvā pārvaldība.
(3) Iesaistīšanās politikā papildus šā panta otrajā daļā minētajai informācijai apraksta, kā ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde:
1) īsteno dialogu ar akciju sabiedrību;
2) izmanto balsstiesības un citas no akcijām izrietošas tiesības akciju sabiedrībā, tai skaitā paredzot kritērijus
maznozīmīgu balsojumu noteikšanai;
3) sadarbojas ar citiem akciju sabiedrības akcionāriem;
4) sazinās ar akciju sabiedrības ieinteresētajām personām;
5) pārvalda faktiskos un iespējamos interešu konfliktus attiecībā uz iesaistīšanos akciju sabiedrības pārvaldē.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde katru gadu līdz 1. augustam publisko ziņojumu par
iesaistīšanās politikas īstenošanu. Ziņojumu sniedz par periodu no dienas, kad pirmo reizi publiskota iesaistīšanās
politika vai publiskots pēdējais ziņojums par iesaistīšanās politikas īstenošanu. Ziņojumā papildus tiek iekļauta šāda
informācija:
1) vispārīga informācija par to, kā ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde īstenojusi balsstiesības;
2) svarīgāko balsojumu skaidrojums;
3) informācija par pilnvaroto padomdevēju pakalpojumu izmantošanu.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde papildus šā panta ceturtajā daļā minētajai informācijai publisko
savus balsojumus akciju sabiedrības akcionāru sapulcēs. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde var neatklāt
144
/
226
balsojumus, kuri saskaņā ar iesaistīšanās politiku uzskatāmi par maznozīmīgiem.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde var nepiemērot vienu vai vairākas šā panta prasības. Ja
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nepiemēro kādu no šā panta prasībām, tā sniedz informāciju par to,
kura prasība netiek piemērota, un šādas rīcības pamatojumu.
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā un
sestajā daļā minētās informācijas publisku bezmaksas pieejamību savā mājaslapā internetā.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievēro šā likuma 127. panta prasības attiecībā uz
ieguldījumiem akciju sabiedrības akcijās un dalību akciju sabiedrības pārvaldē.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
127.pants. Interešu konflikts
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic visus atbilstošos pasākumus, lai identificētu un novērstu
interešu konfliktus, kas ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas laikā var rasties starp
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, tostarp to darbiniekiem, piesaistītajiem aģentiem, personām, kuras
tieši vai netieši kontrolē ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, un klientu, kā arī starp tās klientiem, tostarp
identificē un novērš tādus interešu konfliktus, kas varētu rasties trešo personu pamudinājuma 133.
18
 panta izpratnē
rezultātā vai ieguldījumu brokeru sabiedrības atalgojuma politikas un citu stimulēšanas principu rezultātā.
(2) Lai identificētu interešu konfliktu veidus, kas var rasties, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā situācijas, kad ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde, ar to saistītā persona vai persona, kura tieši vai netieši kontrolē ieguldījumu brokeru
sabiedrību vai kredītiestādi:
1) varētu gūt peļņu vai novērst finansiālus zaudējumus uz klienta rēķina;
2) ir ieinteresēta klientam sniegtā pakalpojuma vai klienta vārdā veiktā darījuma rezultātā, kas neatbilst klienta
interesēm;
3) ir ieinteresēta darboties par labu citam klientam vai klientu grupai;
4) veic to pašu profesionālo darbību, ko veic klients;
5) saņem vai saņems par klientam sniegto pakalpojumu atlīdzību no citas personas naudas, preču vai
pakalpojumu veidā, kas nav standarta maksa par šo pakalpojumu.
(3) Lai nodrošinātu šā panta pirmās daļas prasību izpildi, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izstrādā,
apstiprina un ievieš tās lielumam, organizācijai, profesionālās darbības veidam, apjomam un sarežģītībai atbilstošu
interešu konfliktu novēršanas politiku. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ietilpst komercsabiedrību
grupā, interešu konfliktu novēršanas politika paredz arī tādu interešu konfliktu novēršanu, kuri var rasties grupā
ietilpstošās citas komercsabiedrības darbības vai struktūras dēļ.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde interešu konfliktu novēršanas politikā:
1) identificē apstākļus, kuri izraisa vai var izraisīt interešu konfliktu, kas rada būtisku apdraudējumu vai
kaitējumu viena vai vairāku klientu interesēm, atsaucoties uz konkrētiem ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu blakuspakalpojumu veidiem, ko veic ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde vai trešā
persona tās vārdā;
2) nosaka nepieciešamās procedūras un veicamos pasākumus interešu konflikta novēršanai.
(5) Nosakot interešu konfliktu novēršanas procedūras un pasākumus, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde nodrošina to samērīgumu ar ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes, vai grupas, kurā tā
ietilpst, lielumu un profesionālo darbību, kā arī klientu interešu apdraudējuma būtiskumu.
(6) Izpildot šā panta ceturtās daļas 2.punktā minētās prasības, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
atbilstoši tās struktūrai un sniegto ieguldījumu pakalpojumu veidiem paredz:
145
/
226
1) efektīvas procedūras, lai novērstu vai kontrolētu informācijas apmaiņu starp saistītajām personām, kuru
darbībā pastāv interešu konflikta risks, ja šāda informācijas apmaiņa var kaitēt viena vai vairāku klientu
interesēm;
2) atsevišķu uzraudzību saistītajām personām, kuru galvenie pienākumi ir darbību veikšana klientu vārdā vai
pakalpojumu sniegšana klientiem vai kuras pārstāv citas intereses, tajā skaitā ieguldījumu brokeru sabiedrības
vai kredītiestādes intereses, kas var nonākt konfliktā ar klienta interesēm;
3) novērst tiešu saikni starp atalgojumu vai ienākumiem, ko gūst saistītās personas, kuru darbība saistīta ar
atšķirīgu ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, ja interešu konflikts var rasties attiecībā uz ieguldījumu
pakalpojumu sniegšanas procesā veiktajām darbībām;
4) pasākumus, kas novērš vai ierobežo trešo personu neatbilstošu ietekmi uz ieguldījumu pakalpojumu vai
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas gaitu;
5) pasākumus, kas novērstu vai kontrolētu saistītās personas vienlaicīgu vai secīgu iesaistīšanu dažādu
ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanā, ja šāda iesaistīšana var vājināt
interešu konfliktu pienācīgu pārvaldību;
6) citas papildu procedūras un pasākumus, ja tas nepieciešams, lai novērstu interešu konfliktu rašanos saistīto
personu darbībā.
(7) Ja organizatoriskie vai administratīvie pasākumi, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde saskaņā
ar šā panta prasībām noteikusi interešu konfliktu pārvaldībai, nav pietiekami, lai ar pienācīgu pārliecību nodrošinātu,
ka kaitējuma risks klientu interesēm būs novērsts, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde skaidri atklāj
klientam interešu konfliktu būtību vai avotus, kā arī veicamos pasākumus, lai mazinātu šos riskus, pirms uzsākusi
attiecīgā ieguldījumu pakalpojuma sniegšanu klientam, ņemot vērā šā likuma 126.
1
 panta prasības.
(7
1
) Šā panta septītajā daļā minētā informācija tiek atklāta uz pastāvīga informācijas nesēja un, ņemot vērā klienta
īpatnības, satur pietiekami izsmeļošas ziņas, kas ļauj klientam pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu attiecībā uz
pakalpojumu, saistībā ar kuru rodas interešu konflikts.
(7
2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība attiecībā uz interešu konfliktu pārvaldību ievēro Regulu Nr. 
2017/565
.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde uzglabā un pastāvīgi atjaunina informāciju par to ieguldījumu
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu veidiem, kurus sniegusi sabiedrība vai kuri sniegti tās vārdā un kuri
izraisījuši vai var izraisīt interešu konfliktu, kas būtiski apdraud viena vai vairāku klientu intereses.
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izveido un ievieš sistēmu, lai nodrošinātu Regulā Nr.  
2017/565
noteikto prasību izpildi attiecībā uz personīgo darījumu veikšanas ierobežojumiem.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas izplata ieguldījumu pētījumus, interešu konfliktu
novēršanai papildus šajā pantā noteiktajām prasībām veic Regulā Nr.  
2017/565
 noteiktos pasākumus.
(11) Lai nodrošinātu interešu konfliktu pārvaldību attiecībā uz darījumiem ar finanšu instrumentiem, ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde:
1) ja klientiem pārdošanai izstrādā finanšu instrumentus,  pirms pārdošanas vai izplatīšanas klientiem uztur,
īsteno un pārskata katra finanšu instrumenta apstiprināšanas un izstrādāto finanšu instrumentu būtiskas
pielāgošanas procesu;
2) produktu apstiprināšanas procesā precizē katra finanšu instrumenta attiecīgās klientu kategorijas konkrēto
gala klientu mērķtirgu un nodrošina, lai visi konkrētajā mērķtirgū pastāvošie attiecīgie riski tiktu novērtēti un
paredzētā izplatīšanas stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum;
3) regulāri pārskata arī savus piedāvātos vai pārdotos finanšu instrumentus, ņemot vērā visus gadījumus, kuri
varētu būtiski ietekmēt konkrētā mērķtirgus iespējamo risku, lai novērtētu vismaz to, vai attiecīgais finanšu
instruments joprojām atbilst konkrētā mērķtirgus vajadzībām un vai paredzētā izplatīšanas stratēģija joprojām ir
atbilstoša;
4) ja izstrādā finanšu instrumentus, dara pieejamu izplatītājiem visu informāciju par attiecīgo finanšu
instrumentu un produktu apstiprināšanas procesu, tostarp šā finanšu instrumenta konkrēto mērķtirgu;
146
/
226
5) ja piedāvā vai iesaka finanšu instrumentus, kurus neizstrādā, veic pasākumus, kurus īstenojot iegūst šīs
daļas 4. punktā minēto informāciju un gūst priekšstatu par katra finanšu instrumenta raksturlielumiem un
identificēto mērķtirgu.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā
18.07.2018.
)
127.
1
 pants. Personīgo darījumu veikšanas ierobežojumi
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
127.
2
 pants. Interešu konfliktu novēršanas pasākumi personām, kas izstrādā ieguldījumu pētījumu
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
128.pants. Pienākumi attiecībās ar klientiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus, ir pienākums rīkoties kā krietnam un rūpīgam saimniekam un nodrošināt sniegtos
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus ar pienācīgu profesionalitāti un rūpību klienta interesēs.
(1
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, lai finanšu instrumentiem, kurus tā izstrādājusi
pārdošanas nolūkā, ir noteikts konkrēts mērķtirgus un šie finanšu instrumenti atbilst attiecīgā mērķtirgus gala klientu
vajadzībām, kā arī finanšu instrumentu izplatīšanas stratēģija atbilst konkrētajam mērķtirgum. Ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde veic saprātīgus pasākumus, lai nodrošinātu finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētajā
mērķtirgū.
(1
2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka tā saprot finanšu instrumentus, kurus
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde piedāvā vai iesaka, novērtē finanšu instrumentu saderību ar to klientu
vajadzībām, kuriem tā sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā arī šā likuma 127. panta vienpadsmitajā daļā
noteikto, un nodrošina, ka finanšu instrumenti tiek piedāvāti vai ieteikti tikai tādā gadījumā, ja tas atbilst klienta
vajadzībām.
(1
3
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir atbrīvota no šā panta 1.
1
 un 1.
2
 daļā un šā likuma 127. panta vienpadsmitajā
daļā noteiktā šādos gadījumos:
1) tās sniegtais ieguldījumu pakalpojums attiecas uz obligācijām, kurās nav ietverts neviens cits atvasinātais
instruments kā vien emitenta iespēja priekšlaikus dzēst obligāciju pilnā apmērā, nodrošinot, ka šādā gadījumā
emitents maksā ieguldītājam, kas tur obligāciju, tādu summu, kura vienāda ar tās atlikušo līdz termiņa beigām
sagaidāmo kupona maksājumu neto pašreizējo vērtību un obligācijas nominālvērtību;
2) finanšu instrumenti tiek tirgoti vai izplatīti vienīgi atbilstīgiem darījumu partneriem.
(2) Ar klientu noslēgtajos līgumos par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde nedrīkst ietvert noteikumus, kuri būtu pretrunā ar šā panta
pirmajā daļā noteikto vai apslēptā veidā ietvertu sekas, kas jebkādā veidā būtu vērstas pret klientu.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka tikai tādas fiziskās personas, kurām ir
nepieciešamās zināšanas un kompetence, ir tiesīgas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes vārdā sniegt
klientiem ieguldījumu konsultācijas vai informāciju par finanšu instrumentiem, ieguldījumu pakalpojumiem vai
ieguldījumu blakuspakalpojumiem. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pēc Komisijas pieprasījuma sniedz
informāciju, kas apliecina šajā daļā noteikto prasību izpildi.
(4) Prasības šā panta trešajā daļā minētajām nepieciešamajām darbinieku zināšanām un kompetencei nosaka
Komisija.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka visa klientiem vai iespējamiem klientiem
adresētā informācija, ieskaitot mārketinga paziņojumus, ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Mārketinga paziņojumi ir
skaidri identificējami.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde klientam vai iespējamam klientam laikus atklāj šādu
147
/
226
informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi un tās pakalpojumiem, finanšu instrumentiem un
piedāvātajām ieguldījumu stratēģijām, rīkojumu izpildes vietām un visām izmaksām un izdevumiem:
1) attiecībā uz ieguldījumu konsultāciju sniegšanu — pirms ieguldījumu konsultāciju sniegšanas — par to:
a) vai ieguldījumu konsultācija tiek sniegta neatkarīgi,
b) vai ieguldījumu konsultācija pamatota uz plašu vai ierobežotu dažādu veidu finanšu instrumentu analīzi,
īpaši par to, vai piedāvājums aptver tikai finanšu instrumentus, kurus ir emitējušas vai piedāvā personas,
kas ir cieši saistītas ar ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, vai par cita veida juridiskām vai
ekonomiska rakstura attiecībām,
c) vai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde turpmāk periodiski veiks vērtējumu par klientam
ieteikto finanšu instrumentu piemērotību šim klientam;
2) attiecībā uz finanšu instrumentiem un piedāvātajām ieguldījumu stratēģijām — attiecīgas norādes un
brīdinājumus par riskiem, kas saistīti ar ieguldījumiem šajos instrumentos vai konkrētām ieguldījumu
stratēģijām, un par to, vai finanšu instruments ir paredzēts privātiem klientiem vai profesionāliem klientiem,
ņemot vērā finanšu instrumentiem noteikto mērķtirgu saskaņā ar šā likuma 128. panta vienpadsmitās un
divpadsmitās daļas prasībām;
3) attiecībā uz visām izmaksām un izdevumiem — informāciju, kas attiecas gan uz ieguldījumu
pakalpojumiem, gan ieguldījumu blakuspakalpojumiem, tostarp ieguldījumu konsultāciju izmaksas, klientam
ieteiktā vai piedāvātā finanšu instrumenta izmaksas un informāciju, kā klients var par to samaksāt, ietverot arī
jebkādus maksājumus trešām pusēm.
(6
1
) Šā panta sestajā daļā minēto informāciju par visām izmaksām un izdevumiem, izņemot tādus, kuri ir radušies
no finanšu instrumenta pamatā esošā tirgus riska gadījuma iestāšanās, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde sniedz apkopotā veidā, lai klienti varētu saprast kopējās izmaksas un kumulatīvo ietekmi uz ieguldījumu
ienesīgumu. Pēc klienta pieprasījuma ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde šo informāciju sniedz izvērstā
veidā pa pozīcijām. Informāciju par visām izmaksām un izdevumiem ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
klientam sniedz regulāri — vismaz reizi gadā visā ieguldījumu pakalpojuma sniegšanas laikā.
(6
2
) Šā panta sestajā un 6.
1
 daļā noteikto profesionāliem klientiem piemēro tikai attiecībā uz ieguldījumu
konsultācijām un portfeļa pārvaldību.
(6
3
) Ja vienošanās par finanšu instrumenta pirkšanu vai pārdošanu ir noslēgta, izmantojot attālinātas saziņas
līdzekļus, kas neļauj pirms tam sniegt informāciju par izmaksām un izdevumiem, ieguldījumu brokeru sabiedrība tūlīt
pēc darījuma noslēgšanas var sniegt šo informāciju vai nu elektroniskā, vai papīra formā, ja to pieprasa privātais
klients un ir izpildīti šādi nosacījumi:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina klientam iespēju pirms darījuma noslēgšanas informāciju par
izmaksām un izdevumiem saņemt pa tālruni;
2) klients ir piekritis saņemt minēto informāciju nekavējoties pēc darījuma noslēgšanas;
3) pirms tiek noslēgta vienošanās, ieguldījumu brokeru sabiedrība ir informējusi klientu par iespēju atlikt
darījuma noslēgšanu līdz brīdim, kad klients saņem informāciju.
(7) Šā panta sestajā, 6.
1
, divpadsmitajā un 12.
1
 daļā minēto informāciju ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde atklāj bez maksas tā, lai klienti vai iespējamie klienti var pienācīgi izprast piedāvātā ieguldījumu
pakalpojuma, ieguldījumu blakuspakalpojuma un konkrētā finanšu instrumenta veida būtību un riskus un tādējādi
pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus par ieguldījumu veikšanu. Šo informāciju sniedz elektroniskā formā,
izņemot gadījumus, kad klients vai iespējamais klients ir privāts klients, kurš saņem informāciju papīra formā.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība minētajiem klientiem var piedāvāt turpmāk sniegt informāciju elektroniskā formā,
vismaz divus mēnešus iepriekš informējot klientu, ka:
1) pastāv izvēles iespēja saņemt informāciju elektroniskā vai papīra formā;
2) pāreja uz elektronisko formu notiks tad, ja divu mēnešu laikā no paziņojuma saņemšanas dienas netiks
pieprasīta turpmāka informācijas sniegšana papīra formā.
148
/
226
(8) Prasības attiecībā uz tās informācijas saturu, ko ieguldījumu pakalpojuma sniegšanas gaitā ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde sniedz klientam par ieguldījumu pakalpojumu, finanšu instrumentiem, pakalpojuma
izmaksām un veiktajiem darījumiem, nosaka Komisija.
(8
1
) Ja ieguldījumu pakalpojumu piedāvā kā daļu no finanšu produkta, uz kuru jau attiecas citas normatīvo aktu
prasības, kas saistītas ar kredītiestādēm un patēriņa kredītiem attiecībā uz prasībām sniegt informāciju, uz šo
pakalpojumu papildus neattiecas šā panta piektajā, sestajā, 6.
1
 un septītajā daļā noteiktie pienākumi.
(8
2
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde informē klientu, ka ieguldījumu konsultācija tiek sniegta kā
neatkarīga ieguldījumu konsultācija, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde:
1) novērtē pietiekami lielu klāstu tirgū pieejamo finanšu instrumentu, kuri ir dažādi attiecībā uz to veidu un
emitentiem vai produktu piedāvātājiem, lai panāktu klienta ieguldījumu mērķu atbilstošu sasniegšanu, un tiem
nevajadzētu būt tikai finanšu instrumentiem, kurus emitē vai piedāvā:
a) pati ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, vai persona, kurai ir ciešas attiecības ar
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi,
b) cita persona, ar kuru ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei ir juridiska vai ekonomiska
rakstura attiecības, kas var apdraudēt sniegto konsultāciju neatkarību;
2) nedrīkst pieņemt un paturēt maksas, komisijas naudas un nekādus citus finansiālus vai nefinansiālus
labumus, ko maksā vai sniedz jebkura trešā persona vai persona, kas rīkojas tās vārdā, attiecībā uz
pakalpojuma sniegšanu klientiem. Nelieli nefinansiāli labumi, kuri spēj uzlabot klientam sniegto pakalpojumu
kvalitāti un kurus, vērtējot pēc to apmēra un rakstura, nevarētu uzskatīt par tādiem, kas negatīvi ietekmē
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes pienākumu rīkoties klienta interesēs, ir skaidri atklājami
klientam, un uz tiem neattiecina šo punktu.
(9) Klienta rīkojuma izpildi nedrīkst aizkavēt, un to izpilda nekavējoties (izņemot likumā noteiktos gadījumus),
taisnīgi un saskaņā ar klienta norādījumiem par rīkojuma izpildi. Izpildot klienta rīkojumu, ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā šā likuma 128.
1
 pantā noteiktās prasības.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, izpildot klienta rīkojumu, saskaņā ar šā likuma 128.
2
 panta
prasībām veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu pēc iespējas labākus rezultātus klientam.
(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde saskaņā ar šā likuma 126.
1
 panta prasībām un Komisijas
normatīvajiem noteikumiem sniedz klientam atbilstošus ziņojumus par sniegtajiem pakalpojumiem. Šie ziņojumi ietver
periodiskus paziņojumus klientiem, ņemot vērā iesaistīto finanšu instrumentu veidu un sarežģītību un klientam
sniegtā pakalpojuma būtību, tostarp, ja nepieciešams, informāciju par izmaksām, kas saistītas ar darījumiem, kuri
veikti klienta uzdevumā.
(11
1
) Sniedzot ieguldījumu konsultācijas, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pirms darījuma
noslēgšanas, izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju, izsniedz klientam paziņojumu par ieguldījumu konsultācijas
piemērotību klientam, norādot attiecīgu ieteikumu un to, kā minētais ieteikums atbilst privāta klienta mērķiem un
citiem raksturlielumiem. Ja tiek noslēgts līgums par finanšu instrumenta pirkšanu vai pārdošanu, izmantojot
neklātienes sakaru līdzekļus, kuru dēļ nav iespējams iepriekš sniegt paziņojumu par piemērotību, ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde var nodot rakstveida paziņojumu par piemērotību, izmantojot pastāvīgu informācijas
nesēju, tūlīt pēc tam, kad klientam šis līgums kļūst saistošs, ja pastāv abi šādi nosacījumi:
1) klients ir piekritis saņemt paziņojumu par piemērotību tūlīt pēc darījuma noslēgšanas;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ir devusi klientam iespēju aizkavēt darījuma noslēgšanu, lai
paziņojumu par piemērotību klients saņemtu pirms tam.
(11
2
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde pārvalda portfeli vai ir informējusi klientu, ka tā veiks
regulāru piemērotības novērtējumu, periodiskajā ziņojumā iekļauj atjauninātu paziņojumu par to, kā ieguldījums atbilst
privāta klienta mērķiem un citiem raksturlielumiem.
(11
3
) Šā panta vienpadsmitajā, 11.
1
 un 11.
2
 daļā noteikto nepiemēro profesionāliem klientiem, ja vien profesionāls
klients nav informējis ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, ka tas vēlas minēto prasību piemērošanu.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde veic profesionālo klientu paziņojumu uzskaiti.
149
/
226
(12) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu maksā jebkādas maksas vai komisijas naudas vai sniedz jebkādu nefinansiālu labumu
trešai personai, kas nav klients, vai personai, kas rīkojas klienta vārdā, vai saņem no trešās personas, kas nav
klients, vai personas, kas rīkojas klienta vārdā, šādas maksas vai komisijas naudas, vai nefinansiālu labumu,
uzskatāms, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde neievēro šā panta pirmās daļas un šā likuma
127. panta prasības, izņemot gadījumus, kad šie maksājumi vai labums:
1) paredzēts, lai uzlabotu klientam sniegtā pakalpojuma kvalitāti;
2) nepasliktina to, kā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ievēro tās pienākumu rīkoties godīgi,
taisnīgi un profesionāli klienta interesēs.
(12
1
) Šā panta divpadsmitajā daļā minētās maksas vai labuma esība, veids un apjoms vai — gadījumā, ja par
apjomu nav iespējams pārliecināties, — šā apjoma aprēķināšanas metode, ir nepārprotami jādara zināmi klientam tā,
lai šī informācija būtu visaptveroša, precīza un saprotama, pirms tiek sniegti attiecīgie ieguldījumu pakalpojumi vai
ieguldījumu blakuspakalpojumi. Ja nepieciešams, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde informē klientu arī
par mehānismiem, kurus izmantojot klientam pārskaita maksu vai komisijas naudu vai nodod finansiālu vai
nefinansiālu labumu, kas saņemts saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu.
(12
2
) Šā panta divpadsmitajā daļā noteiktais neattiecas uz maksājumiem vai labumiem, kuri nepieciešami
attiecīgo ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanai, tostarp finanšu instrumentu
turēšanas izmaksas, darījumu norēķinu un konvertācijas maksas, normatīvajos aktos noteiktās nodevas vai maksa
par juridiskiem pakalpojumiem, un kuri pēc to rakstura nevar nonākt pretrunā ar ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes pienākumu rīkoties godīgi, taisnīgi un profesionāli atbilstoši tās klientu interesēm.
(12
3
) Veicot portfeļu pārvaldību, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nepieņem un nepatur maksas,
komisijas naudas un nekādus citus finansiālus vai nefinansiālus labumus, ko maksā vai sniedz jebkura trešā persona
vai persona, kas rīkojas tās vārdā, attiecībā uz pakalpojuma sniegšanu klientiem. Nelieli nefinansiāli labumi, kuri spēj
uzlabot klientam sniegto pakalpojumu kvalitāti un kurus, vērtējot pēc to apmēra un rakstura, nevarētu uzskatīt par
tādiem, kas negatīvi ietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes pienākumu rīkoties klienta interesēs,
ir skaidri atklājami klientam, un uz tiem neattiecina šo daļu.
(12
4
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus klientiem, neatalgo
vai nevērtē savu darbinieku sasniegtos rezultātus tādā veidā, kas ir pretrunā ar tās pienākumu rīkoties klientu
interesēs. Jo īpaši tās nedrīkst noteikt sistēmu attiecībā uz atalgojumu, pārdošanas mērķiem vai citiem aspektiem,
kas varētu stimulēt to darbiniekus ieteikt privātam klientam konkrētu finanšu instrumentu, ja ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde var piedāvāt atšķirīgu finanšu instrumentu, kurš klienta interesēm atbilst labāk.
(12
5
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ieguldījumu pakalpojumu klientam piedāvā kopā ar citu
pakalpojumu vai produktu kā daļu no paketes vai kā nosacījumu tam pašam līgumam vai paketei, ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde informē klientu par to, vai ir iespējams iegādāties dažādas komponentes atsevišķi, un
sniedz klientam informāciju par katras komponentes izmaksām un maksām. Ja no privātam klientam piedāvāta šāda
līguma vai paketes izrietošie riski var atšķirties no riskiem, kas saistīti ar atsevišķām komponentēm, ieguldījumu
brokeru sabiedrība vai kredītiestāde sniedz līguma vai paketes dažādo komponenšu un to savstarpējās ietekmes
radīto riska izmaiņu aprakstu.
(12
6
) Detalizētākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes, sniedzot
ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus saviem klientiem, ievēro šajā pantā noteiktās
prasības, nosaka Regula Nr. 
2017/565
.
(13) Klientam ir tiesības ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei iesniegt ar ieguldījumu pakalpojumu
sniegšanu saistītu sūdzību. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izveido, īsteno un ievēro efektīvas
procedūras, saskaņā ar kurām tiek reģistrētas un izskatītas privāto klientu un iespējamo privāto klientu sūdzības un
tiek reģistrēta informācija par pasākumiem, kas veikti saistībā ar šīm sūdzībām.
(14) Klienti, kas uzskatāmi par patērētājiem Patērētāju tiesību aizsardzības likuma izpratnē, ir tiesīgi iesniegt
Patērētāju tiesību aizsardzības centram sūdzības par šā likuma un citu patērētāju tiesību aizsardzības normatīvo
aktu prasību pārkāpumiem, ja tas saistīts ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu.
(15) Komisija sniedz klientiem atzinumus par sūdzībām par šā likuma un citu normatīvo aktu prasību
pārkāpumiem, ja tas saistīts ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu.
150
/
226
(16) Ja klients cieš zaudējumus ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes sniegtas nepareizas
informācijas dēļ vai tādēļ, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde nav pildījusi šā panta prasības, klientam
ir tiesības prasīt zaudējumu atlīdzināšanu normatīvajos aktos noteiktajā vispārējā kārtībā.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018.
, 
12.12.2019.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.05.2022.
 Grozījums par vārdu "normatīvie noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdu
"noteikumi" (attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas
Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas
noteikumu 73. punktu)
128.
1
 pants. Klienta rīkojumu izpildes noteikumi
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas saņēmusi licenci rīkojumu izpildei klientu vārdā, veic
nepieciešamos pasākumus un ievieš procedūras, kas paredz godīgu un ātru klientu rīkojumu izpildi attiecībā pret
citiem klientu rīkojumiem vai ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes tirdzniecības interesēm. Minētie
pasākumi un procedūras paredz, ka salīdzināmus klientu rīkojumus ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
izpilda atbilstoši to saņemšanas secībai.
(1
1
) Procedūru un pasākumu nosacījumus un būtību, kad rezultāts ir godīga un ātra klientu rīkojumu izpilde, un
situācijas vai darījumu veidus, kad ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes var pamatoti atturēties no
tūlītējas rīkojuma izpildes, lai iegūtu labvēlīgākus nosacījumus klientiem, nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kā arī ar tām saistītās personas, nedrīkst ļaunprātīgi izmantot
to rīcībā esošo informāciju par neizpildītiem klienta uzdevumiem.
(3) Ja klients ir iesniedzis ierobežojošo rīkojumu par akcijām, kas iekļautas regulētajā tirgū vai tiek tirgotas
tirdzniecības vietās, un šis rīkojums pastāvošajos tirgus apstākļos nav izpildīts nekavējoties, ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde, ja vien klients nav skaidri norādījis citādi, veic pasākumus, lai nodrošinātu iespējami
drīzu minētā rīkojuma izpildi, publiski atklājot informāciju par šo rīkojumu citiem tirgus dalībniekiem viegli pieejamā
veidā. Uzskatāms, ka šī prasība ir ievērota, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde iesniegusi
ierobežojošo rīkojumu tirdzniecības vietā.
(4) Komisijai ir tiesības atbrīvot ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestādi no šā panta trešajā daļā minētā
pienākuma publiski atklāt ierobežojošo rīkojumu, kas ir liela apjoma rīkojums salīdzinājumā ar parastu tirgus apjomu,
kā noteikts Regulas Nr.  
600/2014
 4. pantā.
(4
1
) Metodes, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde var izmantot, lai uzskatītu, ka tā ir izpildījusi
savu pienākumu atklāt tirgum klientu ierobežojošu rīkojumu, kas nav tūlīt izpildāms, nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir tiesības apvienot klienta rīkojumu ar darījumu savā vārdā
vai cita klienta rīkojumu tikai tad, ja iestādē ir izstrādāta un tiek īstenota rīkojumu apvienošanas un sadalīšanas
politika. Rīkojumu apvienošanas un sadalīšanas politika var būt iekļauta rīkojumu izpildes politikā, un tā paredz:
1) rīkojumus ir tiesības apvienot tikai tad, ja pastāv neliela varbūtība, ka rīkojumu vai darījumu apvienošana
kaitēs to klientu interesēm, kuru rīkojumus apvieno;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei pirms rīkojumu vai darījumu apvienošanas ir pienākums
informēt katru klientu, kura rīkojums ir apvienots ar cita klienta rīkojumu, ka šāda apvienošana var radīt
zaudējumus attiecībā uz konkrēto rīkojumu;
3) apvienotu rīkojumu un darījumu godīgu sadalījumu un īpaši paredz skaidrojumu, kā rīkojumu apjoms un
cena ietekmē rīkojumu sadalīšanu katrā atsevišķā gadījumā;
4) kārtību, kā tiek sadalīti apvienotie klientu rīkojumi, ja apvienotais rīkojums ir izpildīts daļēji;
5) kārtību, kas nodrošina šā panta sestās un septītās daļas prasību izpildi attiecībā uz apvienotu klienta
rīkojumu un darījumu savā vārdā sadalīšanu vai pārdalīšanu.
(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ir apvienojusi darījumus savā vārdā ar vienu vai vairākiem
klientu rīkojumiem, tā attiecīgo darījumu sadala vai pārdala, nekaitējot klientu interesēm.
(7) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde apvieno klienta rīkojumu ar darījumu savā vārdā un
151
/
226
apvienotais rīkojums tiek izpildīts daļēji, tā attiecīgos darījumus sadala prioritārā secībā — vispirms par labu klientam
un tad sabiedrībai. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde var pamatoti pierādīt, ka bez šādas
apvienošanas tā nebūtu varējusi izpildīt rīkojumu ar tik izdevīgiem nosacījumiem vai nebūtu varējusi izpildīt to vispār,
tā attiecībā uz darījumu savā vārdā var piemērot proporcionālu ienākumu sadalījumu.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas ar citas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes
starpniecību saņem klienta norādījumus vai rīkojumus par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, var paļauties uz
klienta informāciju, ko sniegusi šī cita ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kā arī paļauties uz visiem
ieteikumiem, ko klientam attiecībā uz pakalpojumu vai darījumu sniegusi cita ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde.
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kas klienta vārdā nodod citai ieguldījumu brokeru sabiedrībai
vai kredītiestādei norādījumus vai rīkojumus par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu, ir atbildīga par:
1) pārsūtītās informācijas pilnīgumu un precizitāti;
2) klientam sniegto konsultāciju un ieteikumu piemērotību.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas ar citas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes starpniecību saņem klienta norādījumus vai rīkojumus par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, ir
atbildīga par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu vai darījumu noslēgšanu, pamatojoties uz informāciju vai
ieteikumiem, ko klientam sniegusi cita ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
128.
2
 pants. Labāko rezultātu nodrošināšana klientam
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, izpildot klienta rīkojumus par darījumiem ar finanšu
instrumentiem, veicot portfeļa pārvaldību saskaņā ar ieguldītāju pilnvarojumu vai pieņemot un nododot izpildei klienta
rīkojumus par darījumiem ar finanšu instrumentiem, nodrošina pēc iespējas labākus rezultātus klientam, ņemot vērā
darījuma cenu, izmaksas, izpildes ātrumu, izpildes un norēķinu iespējamību, darījuma apjomu, specifiku vai jebkādus
citus apsvērumus attiecībā uz rīkojuma izpildi.
(2) Lai nodrošinātu labāko rezultātu klientiem, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde saskaņā ar šā
likuma 128.
3
 panta prasībām izstrādā un apstiprina rīkojumu izpildes politiku.
(3) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir aizliegts veikt darījumus ar klientam piederošiem vai klienta
turējumā esošiem finanšu instrumentiem, ja tā, noslēdzot līgumu par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, nav
saņēmusi klienta piekrišanu tās rīkojumu izpildes politikai. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde var veikt
darījumus ārpus regulētā tirgus, DT sistēmas vai OT sistēmas, saņemot klienta iepriekšēju piekrišanu par katru
atsevišķu darījumu vai paredzot šo iespēju līgumā.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir pienākums pēc klienta pieprasījuma pierādīt rīkojuma
izpildes atbilstību rīkojumu izpildes politikai un pēc Komisijas pieprasījuma pierādīt, ka tā ievēro šā panta un
128.
3
 panta prasības.
(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izpilda rīkojumu privāta klienta vārdā, labāko iespējamo
rezultātu nosaka kā kopējo maksu, kas aptver finanšu instrumenta cenu un ar izpildi saistītās izmaksas, ietverot
visus izdevumus, kas radušies klientam tiešā saistībā ar rīkojuma izpildi, ieskaitot izpildes vietas maksu, norēķinu
maksu, kā arī maksu citām rīkojuma izpildē iesaistītajām personām.
(7) Lai nodrošinātu klientam labākos rezultātus, ja klienta rīkojums par darījumu ar finanšu instrumentiem var tikt
izpildīts vairākās rīkojumu izpildes politikā paredzētajās tirdzniecības vietās, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde izvērtē klientam sasniedzamos rezultātus katrā tirdzniecības vietā un šos rezultātus salīdzina.
Izvērtējumā ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde papildus ņem vērā tās noteikto komisijas maksu un
izmaksas par rīkojuma izpildi katrā tirdzniecības vietā. Nosakot komisijas maksu par rīkojuma izpildi, ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde nav tiesīga nepamatoti diskriminēt dažādas tirdzniecības vietas.
(7
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nedrīkst saņemt atlīdzību, atlaidi vai nefinansiālu labumu par
152
/
226
klienta rīkojumu novirzīšanu uz kādu noteiktu tirdzniecības vietu vai izpildes vietu. Pretējā gadījumā šādu rīcību
uzskata par to interešu konfliktus vai pamudinājumus 133.
18
 panta izpratnē reglamentējošu prasību pārkāpumu, kuras
noteiktas šā likuma 127. un 128. pantā.
(7
2
) Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuriem piemēro Regulas Nr.  
600/2014
 23. un 28. pantā noteikto
tirdzniecības pienākumu, katra tirdzniecības vieta un sistemātiskais internalizētājs un — attiecībā uz citiem finanšu
instrumentiem — visas izpildes vietas vismaz reizi gadā bez maksas publisko pieejamos datus par darījumu izpildes
kvalitāti šajās vietās. Minētajos regulārajos pārskatos iekļauj informāciju par katra finanšu instrumenta cenu,
izmaksām, izpildes ātrumu un iespējamību.
(7
3
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pēc darījuma izpildes klienta vārdā informē klientu par
rīkojuma izpildes vietu.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir atbrīvota no pienākuma nodrošināt pēc iespējas labākus
rezultātus klientam saskaņā ar rīkojumu izpildes politiku, ja klients ir devis īpašus norādījumus par to, kā izpildāmi
darījumi ar finanšu instrumentiem, par rīkojumu izvietošanu, veicot klienta portfeļa pārvaldību, par personu, kurai
nododams izpildei klienta rīkojums. Šajā gadījumā ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievēro klienta
īpašos norādījumus.
(9) Regula Nr.  
2017/565
 detalizētāk nosaka:
1) to dažādo faktoru salīdzinošā nozīmīguma noteikšanas kritērijus, kurus var ņemt vērā, nosakot vislabāko
iespējamo rezultātu, ievērojot rīkojuma apjomu un veidu, kā arī to, vai klients ir privāts klients vai profesionāls
klients;
2) faktorus, ko var ņemt vērā ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, pārskatot savus izpildes
pasākumus un apstākļus, kādos var būt lietderīgi izdarīt izmaiņas šādos pasākumos. Jo īpaši izpildes
pasākumus nosaka attiecībā uz faktoriem, ko ņem vērā, nosakot, kuras vietas ļauj ieguldījumu brokeru
sabiedrībām vai kredītiestādēm pastāvīgi gūt vislabāko iespējamo rezultātu klientu rīkojumu izpildē;
3) tās informācijas veidu un apjomu, kas sniedzama klientiem par savu rīkojumu izpildes politiku.
(10) Ar izpildes kvalitāti saistīto to datu saturu, formātu un regularitāti, kuri publiskojami saskaņā ar šā panta
7.
2
 daļu, ņemot vērā tirdzniecības vietas veidu un attiecīgā finanšu instrumenta veidu, nosaka Komisijas 2016. gada
8. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/575
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par
finanšu instrumentu tirgiem attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem saistībā ar darījumu izpildes
kvalitātes datiem, kas jāpublicē izpildes vietām.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
128.
3
 pants. Rīkojumu izpildes politika
(1) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izpilda klienta rīkojumus par darījumiem ar finanšu
instrumentiem klienta vārdā, klientu rīkojumu izpildes politikā par katru finanšu instrumentu kategoriju paredz:
1) informāciju par tirdzniecības vietām, kurās ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izpilda klienta
rīkojumus. Rīkojumu izpildes politikā paredz vismaz tās tirdzniecības vietas, kurās ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde plāno pastāvīgi nodrošināt labāko iespējamo rezultātu klientu rīkojumu izpildē;
2) faktorus, kas noteikuši tirdzniecības vietas izvēli attiecīgajai finanšu instrumentu kategorijai.
(2) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic portfeļa pārvaldību saskaņā ar ieguldītāju pilnvarojumu
vai pieņem un nodod izpildei klienta rīkojumus par darījumiem ar finanšu instrumentiem, tā rīkojumu izpildes politikā
norāda informāciju par iestādēm, kurās ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izvieto rīkojumus vai nodod
izpildei klienta rīkojumus. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde klienta rīkojumus ir tiesīga nodot izpildei
tikai tādām iestādēm, kurām ir apstiprināta politika, kas nodrošina klientam labāko iespējamo rezultātu.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri izvērtē klienta rīkojuma izpildes politikas efektivitāti.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde reizi gadā vai gadījumā, ja rodas būtiskas izmaiņas, kas ietekmē
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes spēju turpināt sasniegt labāko iespējamo rezultātu attiecībā uz
klienta rīkojumu, pastāvīgi izmantojot rīkojumu izpildes politikā minētās tirdzniecības vietas, pārskata rīkojumu
izpildes politiku un rīkojumu izpildes pasākumus. Ja tiek veikti būtiski grozījumi rīkojumu izpildes politikā, ieguldījumu
153
/
226
brokeru sabiedrība un kredītiestāde informē par tiem klientus.
(3
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas izpilda klienta rīkojumus, katru gadu apkopo un publisko
katras finanšu instrumentu kategorijas piecas izpildes vietas, kurās ir bijis vislielākais tirdzniecības apjoms un kurās
tās iepriekšējā gadā ir izpildījušas klienta rīkojumus, kā arī publisko informācijas kopsavilkumu par rīkojumu faktiskās
izpildes kvalitāti.
(4) Ja rīkojumu izpildes vietu uzskaitījumā tiek izdarīti grozījumi, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde uzskata par būtiskiem, tā izdara attiecīgus grozījumus rīkojumu izpildes politikā un attiecīgi informē par
tiem klientus.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, pirms noslēdz līgumu par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu,
informē klientu par šajā pantā noteiktajā kārtībā izstrādāto rīkojumu izpildes politiku. Informācijā nepārprotami,
pietiekami detalizēti un klientiem viegli saprotamā veidā izskaidro, kā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde
klienta vārdā izpildīs rīkojumus.
(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde savā rīkojumu izpildes politikā paredz iespēju izpildīt klienta
rīkojumu ārpus regulētā tirgus, DT sistēmas vai OT sistēmas, tā skaidri informē savus klientus par šo iespēju.
(7) Tās informācijas saturu un formātu, kura ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm publicējama
saskaņā ar šā panta 3.
1
 daļu, detalizētāk nosaka Komisijas 2016. gada 8. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/576
, ar ko
Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem,
kuri attiecas uz ieguldījumu brokeru sabiedrību veikto ikgadējo informācijas publicēšanu par izpildes vietu identitāti un
izpildes kvalitāti.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
21.06.2018.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
16.07.2019.
)
129.pants. Klientu naudas līdzekļu turēšana
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga turēt klienta naudas līdzekļus, kas izmantojami tikai ar finanšu
instrumentiem veicamo klienta darījumu nodrošināšanai, saskaņā ar klienta un ieguldījumu brokeru sabiedrības
rakstveida līgumu.
(2) Klientu naudas līdzekļus ieguldījumu brokeru sabiedrība tur šķirti kontā vai kontos, kas nodalīti un identificēti
atsevišķi no kontiem, kurus izmanto pašai ieguldījumu brokeru sabiedrībai piederošo naudas līdzekļu turēšanai:
1) dalībvalsts centrālajā bankā, ja tā sniedz ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai kredītiestādēm šādu
pakalpojumu;
2) Latvijas Republikā reģistrētā kredītiestādē vai dalībvalstī reģistrētā kredītiestādē, vai ārvalstī reģistrētā
kredītiestādē;
3) naudas tirgus fondā, kas atbilst šā panta piektajā daļā minētajām prasībām.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga turēt klienta naudas līdzekļus naudas tirgus fondā tikai ar klienta
iepriekšēju piekrišanu. Ieguldījumu brokeru sabiedrība informē klientus, ka naudas līdzekļi, kas tiks turēti naudas
tirgus fondā, netiks turēti saskaņā ar šajā likumā noteiktajām prasībām par klientu naudas līdzekļu aizsardzību.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, pieņemot lēmumu par kredītiestādi vai fondu, kurā turēt klientam piederošos
naudas līdzekļus, ar pienācīgu prasmi un rūpību izvērtē šīs kredītiestādes vai fonda kompetenci un reputāciju finanšu
tirgū, kā arī attiecīgajā valstī spēkā esošās prasības vai tiesu praksi attiecībā uz klientu naudas līdzekļu turēšanu,
kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt klienta intereses. Ieguldījumu brokeru sabiedrība reizi gadā atkārtoti izvērtē
izraudzītās kredītiestādes kompetenci un klienta naudas līdzekļu turēšanas nosacījumus.
(4
1
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība tur klientu naudas līdzekļus tās pašas grupas kredītiestādē vai naudas
tirgus fondā, kurā ietilpst pati ieguldījumu brokeru sabiedrība, tā ierobežo to naudas līdzekļu apjomu, kurus attiecīgā
ieguldījumu brokeru sabiedrība tur jebkurā šīs grupas vienībā vai jebkurā šīs grupas vienību kombinācijā, lai minētie
naudas līdzekļi nepārsniegtu 20 procentus no klientu naudas līdzekļu kopsummas. Ieguldījumu brokeru sabiedrība var
neievērot šo ierobežojumu, ja tā spēj pierādīt, ka minētās prasības nav samērīgas, ņemot vērā tās darbības būtību,
apjomu un sarežģītību, kā arī drošību, ko piedāvā minētās trešās personas, un ja ieguldījumu brokeru sabiedrības
turēto klienta naudas līdzekļu apjoms ir neliels. Ieguldījumu brokeru sabiedrība regulāri pārskata savus novērtējumus,
kas veikti saskaņā ar šo daļu, un iesniedz Komisijai savu sākotnējo novērtējumu un pārskatītos novērtējumus.
154
/
226
(5) Naudas tirgus fonds, kurā saskaņā ar šā panta otro daļu ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga turēt finanšu
līdzekļus, ir atvērtais ieguldījumu fonds, kas licencēts un tiek uzraudzīts dalībvalstī un atbilst šādiem kritērijiem:
1) tā ieguldījumu galvenais mērķis ir uzturēt fonda neto aktīvu vērtību nemainīgu pēc nominālvērtības, atskaitot
peļņu, vai pēc ieguldītāju sākotnējā kapitāla vērtības, pieskaitot peļņu;
2) tas galvenā ieguldīšanas mērķa nodrošināšanai veic ieguldījumus vienīgi augstas kvalitātes naudas tirgus
instrumentos ar dzēšanas vai atlikušo dzēšanas termiņu, kas nepārsniedz 397 dienas, vai naudas tirgus
instrumentos, kuru ienesīguma korekcija tiek aprēķināta regulāri šajā termiņā un kuru vidēji svērtais dzēšanas
termiņš ir 60 dienas. Šā mērķa nodrošināšanai tas ir tiesīgs papildus veikt noguldījumus kredīt
iestādēs;
3) tā likviditāte ir nodrošināta ar tās pašas dienas vai nākamās dienas norēķinu.
(6) Augstas kvalitātes naudas tirgus instruments šā panta izpratnē ir naudas tirgus instruments, ja ieguldījumu
brokeru sabiedrība pati veic dokumentētu novērtējumu par naudas tirgus instrumentu kredītkvalitāti, kas tai ļauj
uzskatīt, ka naudas tirgus instrumentam piemīt augsta kvalitāte. Ja viena vai vairākas Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādē reģistrētas un uzraudzītas kredītreitingu aģentūras ir sniegušas šā instrumenta reitingu, ieguldījumu brokeru
sabiedrība savā iekšējā novērtējumā ņem vērā arī minētos kredītreitingus.
(6
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība informē šā panta otrajā daļā minētās personas, ka naudas līdzekļi, ko
ieguldījumu brokeru sabiedrība nodevusi tām turēšanā, pieder tās klientiem.
(6
2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina, ka netiek pieļautas ar nodrošinājumu saistītas intereses,
apgrūtinājumi (ķīlas tiesības) vai ieskaita tiesības attiecībā uz klienta naudas līdzekļiem, kas trešai pusei dod iespēju
atsavināt klienta naudas līdzekļus, lai atgūtu parādus, kuri nav saistīti ar klientu vai pakalpojumu sniegšanu klientam,
ja vien to neparedz normatīvie akti, kas piemērojami tās ārvalsts tiesību sistēmā, kur tiek turēti naudas līdzekļi. Ja
ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir pienākums slēgt līgumu, kas rada šādas ar nodrošinājumu saistītas intereses,
apgrūtinājumus (ķīlas tiesības) vai ieskaita tiesības, ieguldījumu brokeru sabiedrība attiecīgo informāciju atklāj
klientam, norādot ar minēto līgumu saistītos riskus. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība ir radījusi ar nodrošinājumu
saistītas intereses, apgrūtinājumus (ķīlas tiesības) vai ieskaita tiesības attiecībā uz klienta naudas līdzekļiem vai ja
ieguldījumu brokeru sabiedrība tiek informēta, ka tās ir piešķirtas, to ietver klienta līgumā un ieraksta pašas
ieguldījumu brokeru sabiedrības grāmatvedības dokumentos, lai skaidri norādītu klienta aktīvu īpašumtiesību statusu.
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrība veic tās turējumā esošo katram klientam piederošo naudas līdzekļu uzskaiti.
Klientam piederošo naudas līdzekļu uzskaitē ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina, ka:
1) ir iespējams jebkurā brīdī nošķirt viena klienta naudas līdzekļus no cita klienta naudas līdzekļiem vai
ieguldījumu brokeru sabiedrības naudas līdzekļiem;
2) uzskaite tiek regulāri salīdzināta ar tās trešās personas uzskaiti, kurā sabiedrība tur klientu līdzekļus;
3) uzskaites ieraksti un uzskaite nodrošina tās pareizību un jo īpaši tās atbilstību klientu naudas līdzekļu
apmēram un dod iespēju to izmantot kā pārbaudes vai revīzijas liecību.
(8) Naudas līdzekļus, kas pieder ieguldījumu brokeru sabiedrības klientam, nedrīkst izmantot ieguldījumu brokeru
sabiedrības kreditoru prasījumu apmierināšanai. Šī prasība attiecas arī uz gadījumiem, kad ieguldījumu brokeru
sabiedrība likumā noteiktajā kārtībā atzīta par maksātnespējīgu.
(8
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība izveido atbilstošu organizatorisku struktūru, lai mazinātu klienta naudas
līdzekļu vai ar tiem saistīto tiesību zaudējuma vai samazinājuma risku, kas var rasties aktīvu nepareizas
izmantošanas, krāpšanas, sliktas pārvaldības, neatbilstošas uzskaites vai nolaidības dēļ.
(9) Ja kredītiestāde klientu uzdevumā tur pie trešās personas klientu naudas līdzekļus, kas nepieciešami ar
finanšu instrumentu veicamo darījumu nodrošināšanai, neatspoguļojot minētos klientu naudas līdzekļus kredītiestādes
bilancē, tā ievēro šā panta otrās, trešās, ceturtās, 4.
1
, piektās, sestās, 6.
1
, 6.
2
, septītās, astotās un 8.
1
 daļas
prasības.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
26.02.2009.
, 
26.05.2016.
 un 
21.06.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
129.
1
 pants. Klientu finanšu instrumentu turēšana
155
/
226
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir tiesīga turēt klienta finanšu instrumentus saskaņā ar klienta
un ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes rakstveida līgumu.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde klientam piederošos finanšu instrumentus tur šķirti no saviem
finanšu instrumentiem.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir tiesīga klientam piederošos finanšu instrumentus turēt pie
trešās personas. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, pieņemot lēmumu par trešo personu, pie kuras turēt
klientam piederošos finanšu instrumentus, ar pienācīgu prasmi un rūpību izvērtē šīs personas kompetenci un
reputāciju finanšu tirgū, kā arī attiecīgajā valstī spēkā esošās prasības vai tirgus praksi attiecībā uz klientu finanšu
instrumentu turēšanu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt klienta intereses. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde reizi gadā atkārtoti izvērtē izraudzītās personas kompetenci un klienta finanšu instrumentu turēšanas
nosacījumus.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir tiesīga klientam piederošos finanšu instrumentus turēt tikai
pie tādas trešās personas, kura ir pakļauta attiecīgajā valstī spēkā esošajām prasībām par klienta finanšu
instrumentu šķirtu turēšanu un tiek uzraudzīta.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nav tiesīga nodot klientam piederošos finanšu instrumentus
ārvalstī reģistrētai trešajai personai, ja šajā valstī netiek regulēta finanšu instrumentu turēšana trešo personu labā,
izņemot gadījumu, kad izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
1) finanšu instrumenta vai ar šo instrumentu saistīta ieguldījumu pakalpojuma raksturs prasa, lai tas tiktu
nodots turējumā trešajai personai šajā valstī;
2) finanšu instrumenti tiek turēti profesionāla klienta vārdā un klients ir rakstveidā pieprasījis ieguldījumu
brokeru sabiedrībai nodot tos trešās personas turējumā šajā valstī.
(5
1
) Šā panta ceturtās un piektās daļas prasības piemēro arī tad, ja šī trešā persona kādu no savām funkcijām
attiecībā uz finanšu instrumentu turēšanu un glabāšanu ir deleģējusi kādai citai trešai personai.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic tās turējumā esošo klienta finanšu instrumentu uzskaiti un
attiecīgu uzskaites ierakstu saglabāšanu. Klientam piederošo finanšu instrumentu uzskaitē ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde nodrošina:
1) iespēju jebkurā brīdī nošķirt vienam klientam piederošos finanšu instrumentus no citam klientam
piederošiem finanšu instrumentiem vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei piederošiem finanšu
instrumentiem;
2) uzskaites regulāru salīdzināšanu ar tās trešās personas finanšu instrumentu uzskaiti, kurā ieguldījumu
brokeru sabiedrība vai kredītiestāde tur klientu finanšu instrumentus;
3) uzskaites ierakstu un uzskaites pareizību un atbilstību klientu finanšu instrumentu apmēram un dod iespēju
uzskaites datus vizuāli attēlot lasāmā veidā, lai tos izmantotu kā pārbaudes vai revīzijas liecību;
4) finanšu instrumentu uzskaites reģistru kārtošanu divkāršā ieraksta sistēmā;
5) ierakstu veikšanu klientu kontos uz attaisnojuma dokumentu pamata.
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas klientam piederošos finanšu instrumentus tur pie trešās
personas, nodrošina, ka klientam piederošie finanšu instrumenti ir identificējami atsevišķi no trešajai personai vai
pašai sabiedrībai piederošajiem finanšu instrumentiem, izmantojot kontus ar dažādiem nosaukumiem trešās personas
grāmatvedības dokumentos vai līdzīgus pasākumus, kas nodrošina tādu pašu aizsardzības līmeni.
(7
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka netiek pieļautas ar nodrošinājumu saistītas
intereses, apgrūtinājumi (ķīlas tiesības) vai ieskaita tiesības attiecībā uz klienta finanšu instrumentiem, kas trešai
personai dod iespēju atsavināt klienta finanšu instrumentus, lai atgūtu parādus, kuri nav saistīti ar klientu vai
pakalpojumu sniegšanu klientam, ja vien to neparedz normatīvie akti, kas piemērojami tās ārvalsts tiesību sistēmā,
kur tiek turēti finanšu instrumenti. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir pienākums slēgt līgumu, kas
rada šādas ar nodrošinājumu saistītas intereses, apgrūtinājumus (ķīlas tiesības) vai ieskaita tiesības, ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde attiecīgo informāciju atklāj klientam, norādot ar minēto līgumu saistītos riskus. Ja
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ir radījusi ar nodrošinājumu saistītas intereses, apgrūtinājumus (ķīlas
156
/
226
tiesības) vai ieskaita tiesības attiecībā uz klienta finanšu instrumentiem vai ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde tiek informēta, ka tās ir piešķirtas, to ietver klienta līgumā un ieraksta pašas ieguldījumu brokeru
sabiedrības vai kredītiestādes grāmatvedības dokumentos, lai skaidri norādītu klienta aktīvu īpašumtiesību statusu.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izveido atbilstošu organizatorisku struktūru, lai mazinātu
klienta finanšu instrumentu vai ar tiem saistīto tiesību zaudējuma vai samazinājuma risku, kas var rasties aktīvu
nepareizas izmantošanas, krāpšanas, sliktas pārvaldes, neatbilstošas uzskaites vai nolaidības dēļ.
(9) Komisija var atļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura izpilda ieguldītāju rīkojumus par darījumiem ar finanšu
instrumentiem, turēt finanšu instrumentus savā vārdā (uzņemties savā vārdā saistības un risku, kas izriet no finanšu
instrumentu pozīcijām), ja vienlaikus ir izpildīti šādi nosacījumi:
1) šādu finanšu instrumentu pozīciju iemesls ir vienīgi ieguldījumu brokeru sabiedrības nespēja savstarpēji
savietot ieguldītāju rīkojumus;
2) šādu finanšu instrumentu pozīciju kopējā tirgus vērtība nepārsniedz 15 procentus no ieguldījumu brokeru
sabiedrības sākotnējā kapitāla;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrība izpilda Regulas (ES) Nr. 
575/2013
 92., 93., 94. un 95.pantā un Ceturtajā daļā
noteiktās prasības;
4) šādām finanšu instrumentu pozīcijām ir gadījuma un pagaidu raksturs, un tās pastāv vienīgi uz laiku, kas
vajadzīgs, lai veiktu minēto darījumu ar finanšu instrumentiem.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
22.03.2012.
, 
15.12.2016.
 un 
21.06.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
129.
2
 pants. Zvērināta revidenta ziņojums par klientu naudas līdzekļu un finanšu instrumentu turēšanu
Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka zvērināts revidents vismaz reizi gadā pārbauda, vai
tās veiktie pasākumi ir pietiekami, lai izpildītu šā likuma 125.
1
, 125.
2
, 125.
3
, 129. un 129.
1
 pantā noteiktās prasības.
Zvērināts revidents iesniedz Komisijai rakstveida ziņojumu par šajā pantā minēto pārbaudi.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
130.pants. Finanšu instrumentu konti
(1) Pirms finanšu instrumentu konta atvēršanas ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde identificē
personu, kas vēlas atvērt kontu, kā arī noskaidro, vai kontā iegrāmatojamie finanšu instrumenti piederēs šai personai
vai arī tie būs personas turējumā esoši finanšu instrumenti. Kontu, kurā iegrāmatotie finanšu instrumenti ir personas
turējumā esoši finanšu instrumenti, identificē kā nominālo kontu.
(2) Aizliegts atvērt finanšu instrumentu kontus bez klienta identifikācijas. Šī prasība attiecas arī uz ieguldījumu
brokeru sabiedrību atvērtajiem klientu naudas kontiem, kas atvērti ar finanšu instrumentiem veicamo klientu darījumu
nodrošināšanai.
(3) Nominālā konta atvēršanas gadījumā konta identifikācijā atspoguļo informāciju par to, ka tas ir nominālais
konts un tajā esošie finanšu instrumenti nepieder personai, kas atver kontu.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir tiesīga atvērt nominālo kontu tikai tad, ja persona, kurai tiek
atvērts nominālais konts, darbojas saskaņā ar normatīvajiem aktiem, kuros noteiktās prasības attiecībā uz klientu
identifikāciju nav mazāk stingras par Latvijas Republikas normatīvajos aktos noteiktajām prasībām.
(5) 
(Izslēgta ar 
04.10.2007
. likumu.)
(6) 
(Izslēgta ar 
09.06.2005
. likumu.)
(7) 
(Izslēgta ar 
04.10.2007
. likumu.)
(8) 
(Izslēgta ar 
04.10.2007
. likumu.)
(9) 
(Izslēgta ar 
04.10.2007
. likumu.)
157
/
226
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
 un 
04.10.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
08.11.2007.
)
130.
1
 pants. Finanšu instrumentu un naudas kontu izraksti
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde klientam saskaņā ar savstarpējo līgumu, kas regulē klienta
finanšu instrumentu turēšanu, kā arī pēc klienta pieprasījuma izsniedz finanšu instrumentu konta izrakstu par:
1) noteiktā laikposmā veiktajiem darījumiem ar vienu, vairākiem vai visiem finanšu instrumentiem;
2) visā konta pastāvēšanas laikā veiktajiem darījumiem ar vienu, vairākiem vai visiem finanšu instrumentiem,
tajā skaitā par veiktajiem vērtspapīru finansēšanas darījumiem;
3) noteiktu darījumu ar finanšu instrumentiem;
4) kontā iegrāmatotajiem klientam piederošajiem finanšu instrumentiem.
(2) Konta izrakstos norāda ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi identificējošus datus, klientu
identificējošus datus, konta numuru, laikposmu, par kuru atspoguļoti darījumi kontā, konta izraksta izsniegšanas
datumu, finanšu instrumentu identificējošus datus (nosaukums, ISIN kods), konta sākuma un beigu bilanci, datumu,
kurā finanšu instrumenti iegrāmatoti kontā, katra ar finanšu instrumentiem veiktā darījuma rezultātā iegrāmatoto
finanšu instrumentu daudzumu un cenu (ja tāda ir zināma), kontā ieskaitīto un no konta norakstīto finanšu instrumentu
kopskaitu laikposmā, par kuru izsniegts konta izraksts.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde nodrošina, ka konta izraksts tiek nosūtīts klientam vismaz
reizi gadā, ja tajā ietveramā informācija gada laikā klientam nav sniegta citādi. Izrakstā ietverama šāda informācija:
1) informācija par klientam piederošajiem finanšu instrumentiem, kas iegrāmatoti kontā tā laikposma beigās,
par kuru tiek sniegts izraksts. Ja klienta finanšu instrumentu portfelī konta izraksta sniegšanas dienā ir viens
vai vairāki nepabeigti darījumi, informāciju par finanšu instrumentiem atspoguļo, piemērojot darījuma dienas vai
norēķinu dienas uzskaites veida datus. Izraudzīto uzskaites veidu konta izrakstos piemēro konsekventi;
2) norāde, vai klienta finanšu instrumenti ir izmantoti vērtspapīru finansēšanas darījumos, un apmērs, kādā tie
izmantoti;
3) labums, ko klients guvis no viņam piederošo finanšu instrumentu izmantošanas vērtspapīru finansēšanas
darījumos, un labuma gūšanas pamatojums.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kura veic klienta portfeļa pārvaldību, šajā pantā minēto
informāciju var iekļaut pārskatā par ieguldījumu pakalpojumu, ko tā sniedz klientam saskaņā ar šā likuma 128.panta
vienpadsmitās daļas noteikumiem.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrībā atvērtā klienta naudas konta izrakstā norāda attiecīgos datus, kas par finanšu
instrumentu kontu sniedz šajā pantā minētajai informācijai līdzvērtīgu informāciju.
(
04.10.2007
. likuma redakcijāar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
131.pants. Finanšu instrumentu kontu un darījumu noslēpums
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes pienākums ir garantēt klientu finanšu instrumentu kontu, šā
likuma 129.pantā minēto ieguldījumu brokeru sabiedrības uzskaitīto klienta naudas līdzekļu un ar finanšu
instrumentiem veikto darījumu noslēpumu.
(2) Kredītiestāde garantē klientu finanšu instrumentu kontu un ar finanšu instrumentiem veikto darījumu noslēpumu
atbilstoši Kredītiestāžu likuma un šā panta vienpadsmitās un divpadsmitās daļas prasībām.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība garantē klientu finanšu instrumentu kontu, šā likuma 129.pantā minēto
ieguldījumu brokeru sabiedrības uzskaitīto klienta naudas līdzekļu un ar finanšu instrumentiem veikto darījumu
noslēpumu atbilstoši šā likuma prasībām.
(4) Ziņas par fizisko personu finanšu instrumentu kontiem, šā likuma 129.pantā minētajiem ieguldījumu brokeru
sabiedrības uzskaitītajiem klienta naudas līdzekļiem un ar finanšu instrumentiem veiktajiem darījumiem ieguldījumu
158
/
226
brokeru sabiedrība sniedz pašām fiziskajām personām un to likumīgajiem pārstāvjiem.
(5) Ziņas par juridisko personu finanšu instrumentu kontiem, šā likuma 129.pantā minētajiem ieguldījumu brokeru
sabiedrības uzskaitītajiem klienta naudas līdzekļiem un ar finanšu instrumentiem veiktajiem darījumiem ieguldījumu
brokeru sabiedrība sniedz šo juridisko personu pilnvarotiem pārstāvjiem un to pārvaldes institūcijām pēc šo institūciju
vadītāju pieprasījuma, kā arī šo juridisko personu mātes sabiedrībām pēc to pārvaldes institūciju pieprasījuma.
(6) Ziņas par klientu, viņa finanšu instrumentu kontiem, šā likuma 129.pantā minētajiem ieguldījumu brokeru
sabiedrības uzskaitītajiem klienta naudas līdzekļiem un ar finanšu instrumentiem veiktajiem darījumiem ieguldījumu
brokeru sabiedrība saskaņā ar rakstveida līgumu sniedz trešajai personai, ja šādu ziņu sniegšanai trešajai personai
klients nepārprotami piekritis ar ieguldījumu brokeru sabiedrību noslēgtajā līgumā.
(7) Ziņas par fizisko un juridisko personu finanšu instrumentu kontiem, šā likuma 129.pantā minētajiem ieguldījumu
brokeru sabiedrības uzskaitītajiem klienta naudas līdzekļiem un ar finanšu instrumentiem veiktajiem darījumiem
ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz tādā apjomā, kāds nepieciešams attiecīgo funkciju veikšanai, vienīgi šādām
valsts institūcijām likumos noteiktajā kārtībā:
1) tiesai un prokuratūrai, ja ziņas nepieciešamas:
a) krimināllietā vai lietā, kurā likumā noteiktajos gadījumos var piemērot mantas konfiskāciju,
b) civillietā, ar kuru apmierina civilprasību, kas radusies no krimināllietas,
c) civillietā par uzturnaudas (alimentu) piedziņu, ja nav izpeļņas vai citas mantas, uz kuru vērst piedziņu,
d) civillietā par tādu finanšu instrumentu sadalīšanu, kas ir laulāto kopīga manta,
e) lietā par parādnieka maksātnespēju un bankrotu,
f) mantojuma lietā klienta nāves gadījumā;
2) Valsts kontrolei — par juridiskajām personām, kuru rīcībā ir valsts manta vai kuras finansē no valsts
līdzekļiem, vai kuras izpilda valsts iepirkumus;
3) Valsts ieņēmumu dienestam, ja:
a) nodokļu maksātājs neiesniedz nodokļu administrācijai attiecīgajos nodokļu likumos paredzētās
deklarācijas vai nodokļu aprēķinus,
b) nodokļu maksātāja nodokļu audita pārbaudes laikā ir konstatēti grāmatvedības uzskaites vai nodokļu
normatīvo aktu pārkāpumi,
c) nodokļu maksātājs neveic nodokļu maksājumus atbilstoši nodokļu likumu prasībām;
4) noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienestam — likumā "Par noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas novēršanu" paredzētajos gadījumos un kārtībā;
5) valsts drošības iestādēm — pēc ģenerālprokurora vai īpaši pilnvarota prokurora akceptēta pieprasījuma, ja
ziņas nepieciešamas, lai pārbaudītu to personu saistību ar terorismu, kurām pieder finanšu instrumenti.
(8) Notāram, kurš izskata mantojuma lietu, ziņas sniedzamas par fiziskās personas — mantojuma atstājēja —
kontu atlikumiem.
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrība ziņas sniedz, pamatojoties uz valsts institūcijas rakstveida pieprasījumu, kurā
norādīta konkrētā pārbaudāmā persona un pamatota ziņu nepieciešamība atbilstoši attiecīgā likuma prasībām.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir tiesības sniegt savai mātes komercsabiedrībai, kas ir ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai finanšu pārvaldītājsabiedrība, informāciju, kura saskaņā ar šo likumu, Komisijas normatīvajiem
noteikumiem vai Komisijas un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzības institūcijas savstarpējo
vienošanos nepieciešama ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzībai.
(11) Ziņas par klientu, viņa finanšu instrumentu kontiem un naudas kontiem, kas saistīti ar finanšu instrumentu
159
/
226
norēķiniem, kā arī par veiktajiem darījumiem ar regulētajā tirgū iekļautajiem finanšu instrumentiem sniedzamas
regulētā tirgus organizētājam pēc tā pieprasījuma, ja šīs ziņas ir nepieciešamas tirdzniecības vietas organizētājam, lai
nodrošinātu iekšējās informācijas izmantošanas un tirgus manipulāciju novēršanai piešķirto uzraudzības funkciju
veikšanu.
(11
1
) Ziņas par klientu, viņa finanšu instrumentu kontiem un naudas kontiem, kas saistīti ar finanšu instrumentu
norēķiniem, kā arī par veiktajiem darījumiem ar centrālajā vērtspapīru depozitārijā iegrāmatotiem finanšu
instrumentiem sniedzamas centrālajam vērtspapīru depozitārijam pēc tā pieprasījuma, ja šīs ziņas ir nepieciešamas
centrālajam vērtspapīru depozitārijam, lai nodrošinātu Regulas Nr. 
2017/392
 67. panta 1. punktā noteikto uzraudzības
funkciju veikšanu.
(12) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde sniedz Komisijai ziņas par klientu finanšu instrumentu
kontiem, šā likuma 129.pantā minētajiem ieguldījumu brokeru sabiedrības uzskaitītajiem klienta naudas līdzekļiem un
darījumiem ar finanšu instrumentiem, ja tas Komisijai nepieciešams uzraudzības funkciju veikšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.03.2007.
, 
04.10.2007.
 un 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
131.
1
 pants. Pieeja informācijai par klienta finanšu instrumentiem un naudas līdzekļiem
(1) Papildus šā likuma 131. pantā noteiktajam ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes informāciju, kas
attiecas uz klienta finanšu instrumentiem un naudas līdzekļiem, dara brīvi pieejamu:
1) Komisijai;
2) ieceltiem maksātnespējas procesa administratoriem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā informācija ietver:
1) iekšējos uzskaites ierakstus un uzskaites dokumentus, kas pienācīgi atspoguļo katra klienta uzdevumā
turēto naudas līdzekļu un finanšu instrumentu atlikumus;
2) informāciju par personām, kurās ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde saskaņā ar šā likuma
129. pantu tur klienta naudas līdzekļus, detalizētu informāciju par kontiem, kuros tiek turēti klienta naudas
līdzekļi, un par attiecīgiem līgumiem ar minētajām personām;
3) informāciju par trešām personām, kurās ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde saskaņā ar šā
likuma 129.
1
 pantu tur klientu finanšu instrumentus, detalizētu informāciju par kontiem, kas atvērti pie trešām
personām, un par attiecīgiem līgumiem ar minētajām personām;
4) detalizētu informāciju par trešām personām, kas veic jebkādas ar klientu aktīvu uzskaiti saistītas funkcijas
kā ārpakalpojumu, un par funkcijām, kuras tiek veiktas kā ārpakalpojumi;
5) informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes atbildīgajiem darbiniekiem, kas iesaistīti
attiecīgajos procesos, tostarp darbiniekiem, kuri atbild par ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestāžu
pārraudzību attiecībā uz klienta aktīvu aizsardzību;
6) līgumus, kas reglamentē klienta īpašumtiesības uz aktīviem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
132.pants. Atbildība par finanšu instrumentu konta vai darījumu noslēpuma neievērošanu
(1) Pie kriminālatbildības likumā noteiktajā kārtībā sauc ikvienu, kas tīši vai netīši darījis zināmas atklātībai vai
izpaudis personām, kurām nav tiesību saņemt attiecīgo informāciju, ziņas par ieguldījumu brokeru sabiedrības klientu
finanšu instrumentu kontiem, šā likuma 129.pantā minētajiem ieguldījumu brokeru sabiedrības uzskaitītajiem klienta
naudas līdzekļiem vai darījumiem ar finanšu instrumentiem, ja viņam šīs ziņas uzticētas vai kļuvušas zināmas kā
ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāram (dalībniekam), padomes (ja tāda ir izveidota), valdes, revīzijas komisijas
priekšsēdētājam vai loceklim, kā ieguldījumu brokeru sabiedrības darbiniekam, kā Komisijas vai valsts institūcijas
darbiniekam, kā zvērinātu revidentu pārstāvim, kā šā likuma 131.panta sestajā daļā minētajai personai, kā
centrālā vērtspapīru depozitārija vai regulētā tirgus organizētāja padomes, valdes loceklim vai darbiniekam.
(2) Personas, kas izdarījušas šajā pantā minētos pārkāpumus, soda arī tad, ja pārkāpumi izdarīti pēc tam, kad šā
160
/
226
panta pirmajā daļā minētās personas pārtraukušas līgumattiecības vai pienākumu pildīšanu, vai darba attiecības
ieguldījumu brokeru sabiedrībā, Komisijā, valsts institūcijā vai kā zvērinātu revidentu pārstāvji.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.03.2007.
, 
04.10.2007.
, 
14.09.2017.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā
18.07.2018.
)
132.
1
 pants. Algoritmiskā tirdzniecība un tieša elektroniskā piekļuve tirdzniecības vietai
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas veic algoritmisko tirdzniecību, ievieš efektīvas sistēmas
un riska kontroli, lai nodrošinātu savu tirdzniecības sistēmu izturētspēju un pietiekamu kapacitāti un lai nodrošinātu,
ka tām ir noteiktas tirdzniecības robežvērtības un limiti, kā arī lai tās novērš kļūdainu rīkojumu nosūtīšanu vai citādu
sistēmu darbību, kas var apdraudēt normālu tirgus darbību. Šādai ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir
arī efektīvas sistēmas un riska kontrole, lai nodrošinātu, ka to tirdzniecības sistēmas nevar izmantot tādā nolūkā, kas
neatbilst Regulas Nr.  
596/2014
 noteikumiem vai tirdzniecības vietas, ar kuru tās savienotas, noteikumiem.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievieš efektīvus darbības nepārtrauktības pasākumus, lai novērstu
jebkādas savu tirdzniecības sistēmu kļūmes, un nodrošina, ka tās sistēmas ir pilnībā pārbaudītas un testētas un tiek
atbilstoši uzraudzītas, lai nodrošinātu to atbilstību šīs daļas prasībām.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kuras izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika, paziņo
Komisijai, ja tā veic algoritmisko tirdzniecību. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kura veic algoritmisko
tirdzniecību, paziņo par to arī tās tirdzniecības vietas organizētājam, kura organizētajās tirdzniecības vietās tā
izmanto algoritmisko tirdzniecību kā tirdzniecības vietas biedrs vai dalībnieks.
(3) Komisijai ir tiesības jebkurā laikā pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde iesniedz
aprakstu par tās algoritmiskās tirdzniecības stratēģijām, detalizētiem tirdzniecības parametriem vai sistēmas
ierobežojumiem, galvenajām atbilstības un riska kontroles sistēmām un sistēmu pārbaudes rezultātiem, lai
pārliecinātos, ka tiek ievērots šā panta pirmajā daļā noteiktais. Komisijai ir tiesības jebkurā laikā pieprasīt ieguldījumu
brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei jebkuru citu informāciju par tās algoritmisko tirdzniecību un tirdzniecības
sistēmām, kuras tā izmanto. Komisija no ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes saņemto informāciju var
sniegt tās tirdzniecības vietas izcelsmes valsts kompetentajai iestādei pēc šīs iestādes pieprasījuma, kur ieguldījumu
brokeru sabiedrība vai kredītiestāde veic algoritmisko tirdzniecību kā tirdzniecības vietas biedrs vai dalībnieks.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina uzskaiti un pierakstus par visām šajā pantā
minētajām darbībām attiecībā uz algoritmisko tirdzniecību, kā arī to, ka uzskaite un pieraksti noformēti tādā veidā, lai
Komisija, tos izmantojot, varētu pienācīgi veikt ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes uzraudzību
attiecībā uz darbības atbilstību šā likuma prasībām.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas izmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības
metodi, nodrošina, ka dati par visiem tās tirdzniecības vietā iesniegtajiem rīkojumiem, tostarp rīkojumu atcelšanu,
izpildītiem rīkojumiem un kotējumiem tirdzniecības vietā, tiek precīzi un hronoloģiskā secībā reģistrēti, izmantojot
Komisijas 2016. gada 19. jūlija deleģētajā regulā (ES)   
2017/589
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas precizē algoritmiskajā tirdzniecībā
iesaistīto ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskās prasības (turpmāk — Regula Nr.  
2017/589
) noteikto formu.
Komisijai ir tiesības jebkurā laikā pieprasīt minētos uzskaites datus un pierakstus, un ieguldījumu brokeru sabiedrība
un kredītiestāde tos iesniedz nekavējoties.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas izmanto algoritmisko tirdzniecību savā tirgus uzturētāja
stratēģijā, ņemot vērā tirgus likviditāti, apjomu, raksturu un tirgojamā instrumenta pazīmes:
1) veic šo tirgus uzturēšanu nepārtraukti kādā noteiktā tirdzniecības vietas darbības laikposmā, izņemot
ārkārtas situācijas, nodrošinot tirdzniecības vietā regulāru un paredzamu tirgus likviditāti;
2) rakstveidā noslēdz ar tirdzniecības vietas organizētāju līgumu, kurā precīzi noteikti ieguldījumu brokeru
sabiedrības vai kredītiestādes pienākumi, kas minēti šīs daļas 1. punktā;
3) ievieš efektīvas sistēmas un kontroles mehānismus, lai nodrošinātu šīs daļas 2. punktā minētajā līgumā
noteikto pienākumu pastāvīgu izpildi.
(7) Atbilstoši šā panta noteikumiem un šā likuma 35.
1
 pantam ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde,
kas veic algoritmisko tirdzniecību, uzskatāma par tirgus uzturētāju, ja tā kā tirdzniecības vietas biedrs vai dalībnieks
vienā vai vairākās tirdzniecības vietās veic tirdzniecību savā vārdā un īsteno stratēģiju, veidojot vienlaicīgu
divvirzienu kotējumu par konkurētspējīgu cenu un ar līdzvērtīgu apjomu attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu
instrumentiem vienā tirdzniecības vietā vai dažādās tirdzniecības vietās un tādējādi regulāri nodrošinot tirgus
likviditāti kopumā.
161
/
226
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas piedāvā tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai,
ievieš efektīvas sistēmas un kontroles mehānismus, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi novērtēta un regulāri pārskatīta
šo pakalpojumu izmantojošo klientu piemērotība, ka šie klienti nepārsniedz attiecīgās iepriekšnoteiktās tirdzniecības
un kredīta limitus un ka tirdzniecība, ko klienti veic, izmantojot tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai, tiek
pienācīgi uzraudzīta, lai nepieļautu, ka tā var radīt risku pašai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei vai
var apdraudēt normālu tirgus darbību, vai var būt par vienu no šo darbību traucējošiem faktoriem, vai arī neatbilst
Regulas Nr.  
596/2014
 prasībām vai tirdzniecības vietas noteikumiem.
(9) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei nav šā panta astotajā daļā minētās sistēmas vai kontroles
mehānismu, tai ir aizliegts piedāvāt tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir pilnībā atbildīga par to, ka klienti, kas izmanto tās sniegto
pakalpojumu — tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai —, ievēro šā likuma prasības un tirdzniecības vietas
noteikumus. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina visu darījumu uzraudzību, lai varētu identificēt
šo noteikumu pārkāpumus, neatbilstošus tirdzniecības apstākļus vai rīcību, kas varētu ietvert ļaunprātīgu tirgus
izmantošanu un par ko ir pienākums ziņot Komisijai. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde noslēdz ar
klientu rakstveida līgumu, kurā ietver abu pušu būtiskākos pienākumus un tiesības, kas izriet no pakalpojuma —
tiešas elektroniskās piekļuves tirdzniecības vietai — piedāvāšanas, ietverot līgumā nosacījumu, ka ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir atbildīga saskaņā ar šo likumu.
(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kuras izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika un kura
piedāvā klientiem tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai, paziņo par to Komisijai un tās tirdzniecības vietas
izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde nodrošina tiešu
elektronisko piekļuvi.
(12) Komisijai ir tiesības jebkurā laikā pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde iesniedz šā
panta astotajā daļā minēto sistēmu un kontroles mehānismu aprakstu, kā arī pierādījumus, ka tie tiek piemēroti.
Komisija no ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes saņemto informāciju var sniegt pēc pieprasījuma tās
tirdzniecības vietas izcelsmes valsts kompetentajai iestādei, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde
nodrošina tiešu elektronisko piekļuvi.
(13) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina uzskaiti un pierakstus par visām šajā pantā
minētajām darbībām attiecībā uz tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai, kā arī to, ka uzskaite un pieraksti ir
noformēti tādā veidā, lai Komisija, tos izmantojot, varētu pienācīgi veikt ieguldījumu brokeru sabiedrības un
kredītiestādes uzraudzību par darbības atbilstību šā likuma prasībām.
(14) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks citām personām, ievieš
efektīvas sistēmas un kontroles mehānismus, lai nodrošinātu, ka tīrvērtes pakalpojumi tiek piedāvāti tikai tādām
personām, kuras atbilst skaidri noteiktiem kritērijiem, un uz šīm personām attiecas atbilstošas prasības, lai
samazinātu riskus ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei un tirgum. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde nodrošina, ka starp to un attiecīgo personu, kurai piedāvā tīrvērtes pakalpojumu, tiek noslēgts
rakstveida līgums, kurā ietverti abu pušu būtiskākie pienākumi un tiesības, kas izriet no tīrvērtes pakalpojuma.
(15) Detalizētākas prasības šā panta prasību piemērošanai nosaka Regula Nr. 
2017/589
 un Regula Nr. 2017/578.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.pants. Regulāri sniedzamā informācija
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība sagatavo un iesniedz Komisijai pārskatus par ieguldījumu brokeru sabiedrības
finanšu stāvokli, pašu kapitāla attiecību pret riska svērto aktīvu un ārpusbilances posteņu kopsummu (kapitāla
pietiekamības aprēķinu), lielajiem riska darījumiem un darījumiem ar personām, kas saistītas ar ieguldījumu brokeru
sabiedrību, un citus pārskatus tās noteiktajā kārtībā un termiņos.
(2) 
(Izslēgta ar 
22.05.2008
. likumu)
(3) Komisija ir tiesīga pieprasīt no ieguldījumu brokeru sabiedrības un ar to saistītajām sabiedrībām konsolidētos
finanšu pārskatus, kuru iesniegšanas kārtību un termiņus reglamentē Komisijas normatīvie noteikumi.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākums ir nekavējoties informēt Komisiju par visiem apstākļiem, kuri var
ietekmēt ieguldījumu brokeru sabiedrības turpmāko darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
04.10.2007.
 un 
22.05.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
25.06.2008.
)
162
/
226
133.
1
 pants. Finanšu instrumentu tirdzniecība daudzpusējā tirdzniecības sistēmā
DT sistēmu var organizēt:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas saņēmusi licenci DT sistēmas organizēšanai;
2) kredītiestāde, kurai Komisija izsniegusi licenci kredītiestādes darbībai un kura šajā likumā noteiktajā kārtībā
ieguvusi tiesības organizēt DT sistēmu;
3) regulētā tirgus organizētājs, kas saņēmis licenci regulētā tirgus organizēšanai un kas šajā likumā noteiktajā
kārtībā ieguvis tiesības organizēt DT sistēmu.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
2
 pants. Daudzpusējās tirdzniecības sistēmas uzturētāja pienākumi
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
3
 pants.
 
Daudzpusējās tirdzniecības
 
sistēmas biedri vai dalībnieki
(1) DT sistēmas biedrs vai dalībnieks ir persona, kas saskaņā ar šā likuma 133.
4
 panta ceturtajā daļā minētajiem
noteikumiem ir tiesīga veikt darījumus šajā sistēmā.
(2) Par DT sistēmas biedru vai dalībnieku var kļūt:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai Komisija izsniegusi licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai, vai
kredītiestāde, kurai Komisija izsniegusi licenci kredītiestādes darbībai un kura šajā likumā noteiktajā kārtībā
uzsākusi ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu;
2) citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kura savā reģistrācijas valstī ir saņēmusi
licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai.
(3) DT sistēmas organizētājs ir tiesīgs piešķirt biedra vai dalībnieka statusu arī personai, kura nav minēta šā panta
otrajā daļā, bet kura saskaņā ar sistēmas organizētāja apstiprinātajiem kritērijiem ir piemērota un atbilstoša un kurai ir
pietiekams prasmju un kompetences līmenis attiecībā uz tirdzniecību DT sistēmā, un kurai ir pietiekami resursi un
organizatoriskā struktūra, lai veiktu DT sistēmas biedra vai dalībnieka pienākumus un garantētu pienācīgus norēķinus
par darījumiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
4
 pants. Tirdzniecības process un darījumu pabeigšana daudzpusējā tirdzniecības sistēmā un
organizētajā tirdzniecības sistēmā
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un regulētā tirgus organizētāji, kas organizē DT sistēmas vai
OT sistēmas, izstrādā pārskatāmus godīgas un sakārtotas tirdzniecības noteikumus un procedūras un nosaka
objektīvus kritērijus rīkojumu efektīvai izpildei. DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs veic pasākumus attiecībā
uz sistēmas tehnisko darbību atbilstošu vadību, tostarp efektīvus ārkārtas pasākumus, lai kontrolētu sistēmas
traucējumu riskus.
(2) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs izstrādā un apstiprina noteikumus par kritērijiem finanšu
instrumentiem, kurus var tirgot to sistēmās.
(3) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs nodrošina publisku pieejamību informācijai, lai ļautu tās lietotājiem
novērtēt finanšu instrumentus un pieņemt ieguldījumu lēmumus, ņemot vērā gan lietotāju īpašības, gan tirgoto
instrumentu veidus. DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs var nepubliskot minēto informāciju, ja ir pārliecināts,
ka šāda informācija ir publiski pieejama.
(4) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs izstrādā, publicē, saglabā un īsteno pārskatāmus un
nediskriminējošus, uz objektīviem kritērijiem pamatotus noteikumus, kas reglamentē piekļuvi tā sistēmai.
163
/
226
(5) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs izstrādā pasākumus, lai skaidri identificētu un pārvaldītu
iespējamās nelabvēlīgās sekas attiecībā uz DT sistēmas vai OT sistēmas darbību vai attiecībā uz DT sistēmas vai
OT sistēmas organizētāja biedriem vai dalībniekiem un lietotājiem saistībā ar jebkādu interešu konfliktu starp DT
sistēmu, OT sistēmu, to īpašniekiem, DT sistēmas vai OT sistēmas organizētāja interesēm un DT sistēmas vai OT
sistēmas drošu darbību.
(6) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs ievēro šā likuma 35.
1
 un 35.
2
 panta prasības un ievieš visas
nepieciešamās efektīvās sistēmas, procedūras un noteikumus, ar kuru palīdzību to var izdarīt.
(7) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs skaidri informē tās biedrus vai dalībniekus par viņu pienākumiem un
atbildību attiecībā uz norēķiniem par darījumiem, kas veikti minētajā sistēmā. DT sistēmas vai OT sistēmas
organizētājs nosaka nepieciešamos pasākumus un kārtību, lai veicinātu efektīvus norēķinus par darījumiem, kas
noslēgti attiecīgajā DT sistēmā vai OT sistēmā.
(8) DT sistēma un OT sistēma nodrošina, ka tai ir vismaz trīs nozīmīgi un aktīvi biedri vai dalībnieki vai lietotāji,
kuriem ir iespējas un spējas iesaistīties darījumos ar citiem biedriem vai dalībniekiem vai lietotājiem attiecībā uz
cenas noteikšanu.
(9) Ja pārvedamus vērtspapīrus, kuri ir iekļauti tirdzniecībai regulētajā tirgū, bez emitenta piekrišanas tirgo arī DT
sistēmā vai OT sistēmā, uz emitentu neattiecas pienākumi par sākotnējo, pastāvīgo vai pēc nepieciešamības
pieprasīto finanšu informācijas atklāšanu saistībā ar minēto DT sistēmu vai OT sistēmu.
(10) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs nekavējoties izpilda visus Komisijas norādījumus atbilstoši šā
likuma 138. pantam apturēt finanšu instrumenta tirdzniecību vai izslēgt to no tirdzniecības DT sistēmas vai OT
sistēmas.
(11) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs iesniedz Komisijai sīki izstrādātu DT sistēmas vai OT sistēmas
darbības aprakstu, tostarp neatkarīgi no šā likuma 133.
6
 panta pirmajā, ceturtajā un piektajā daļā noteiktā visu to
savienojumu aprakstu ar citām tirdzniecības vietām (regulētais tirgus, DT sistēma, OT sistēma) vai sistemātisku
internalizētāju, kas ir tam pašam DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājam, un to biedru vai dalībnieku vai lietotāju
sarakstu. Komisija šo informāciju pēc pieprasījuma nodod Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei.
(12) Par jebkuru DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājam piešķirto atļauju darboties kā DT sistēmai un OT
sistēmai Komisija nosūta paziņojumu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei.
(13) Šā panta vienpadsmitajā daļā minētā apraksta un divpadsmitajā daļā minētā paziņojuma saturu un formātu
nosaka Komisijas 2016. gada 25. maija īstenošanas regula (ES) 
2016/824
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos
standartus attiecībā uz saturu un formātu aprakstam par daudzpusējo tirdzniecības sistēmu un organizēto
tirdzniecības sistēmu darbību un paziņojumam Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
133.
5
 pants. Īpašas prasības daudzpusējai tirdzniecības sistēmai
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un regulētā tirgus organizētāji, kas organizē DT sistēmas
papildus šā likuma 133.
4
 pantā noteiktajām prasībām, izstrādā un ievēro noteikumus par rīkojumu izpildi sistēmā.
(2) DT sistēmas organizētājs nodrošina, ka DT sistēmas noteikumi par piekļuvi šai sistēmai, kas izstrādāti
saskaņā ar šā likuma 133.
4
 panta ceturto daļu, atbilst šā likuma 36. pantā noteiktajām prasībām.
(3) DT sistēmas organizētājs nodrošina:
1) pienācīgu aprīkojumu, lai pārvaldītu riskus, kuriem tas ir pakļauts, ieviešot nepieciešamos pasākumus un
sistēmas, lai identificētu visus savai darbībai nozīmīgos riskus, kā arī pasākumus, kas efektīvi mazina
minētos riskus;
2) efektīvu un savlaicīgu sistēmā veikto darījumu pabeigšanu;
3) nepārtraukti pieejamus pietiekamus finanšu līdzekļus, lai nodrošinātu DT sistēmas pienācīgu darbību, ņemot
vērā tirgū noslēgto darījumu raksturu un apjomu un riskus, kas saistīti ar DT sistēmas darbību.
164
/
226
(4) Attiecībā uz darījumiem, kas noslēgti saskaņā ar DT sistēmas noteikumiem starp DT sistēmas biedriem vai
dalībniekiem vai starp DT sistēmu un DT sistēmas biedru vai dalībnieku, nepiemēro šā likuma 126., 126.
1
, 126.
2
,
128., 128.
1
, 128.
2
 un 128.
3
 pantā minētās prasības. DT sistēmas biedri vai dalībnieki pilda pienākumus, kas paredzēti
šā likuma 126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
 un 128.
3
 pantā attiecībā uz saviem klientiem, ja tie, rīkojoties klientu
vārdā, izpilda viņu rīkojumus DT sistēmā.
(5) DT sistēmas organizētājam ir aizliegts izpildīt klienta rīkojumus, veicot darījumus savā vārdā, un iesaistīties
sapārotā tirdzniecībā.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
6
 pants. Īpašas prasības organizētajai tirdzniecības sistēmai
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un regulētā tirgus organizētāji, kas organizē OT sistēmas,
nedrīkst savā organizētajā OT sistēmā izpildīt klienta rīkojumus, veicot darījumus savā vārdā vai uz citas ar OT
sistēmas organizētāju vienā grupā vai koncernā ietilpstošas vienības vai juridiskās personas rēķina. OT sistēmas
organizētājs izstrādā attiecīgus noteikumus vai kārtību, kas nosaka šīs daļas noteikumu ievērošanu.
(2) OT sistēmas organizētājs drīkst iesaistīties sapārotā tirdzniecībā ar obligācijām, strukturētā finansējuma
produktiem, emisijas kvotām un noteiktiem atvasinātiem instrumentiem, ja klients ir piekritis šādai rīcībai.
(3) OT sistēmas organizētājs neiesaistās sapārotā tirdzniecībā, lai izpildītu klientu rīkojumus savā organizētajā OT
sistēmā, ar tādu atvasinātu finanšu instrumentu klasi, kurai saskaņā ar Regulas Nr.  
648/2012
 5. pantu piemērojams
tīrvērtes pienākums.
(4) OT sistēmas organizētājs īsteno pasākumus, nodrošinot, ka tā veiktā sapārotā tirdzniecība atbilst šā likuma
1. panta pirmās daļas 80. punktā minētā termina skaidrojumam.
(5) OT sistēmas organizētājs ir tiesīgs veikt darījumus savā vārdā citā veidā, nevis iesaistoties sapārotā
tirdzniecībā, tikai ar valsts parāda instrumentiem, kuriem nav likvīdā tirgus.
(6) Viena juridiskā persona vienlaikus nevar būt OT sistēmas organizētājs un sistemātisks internalizētājs. OT
sistēmu nedrīkst savienot ar sistemātisko internalizētāju tādā veidā, ka OT sistēmā iesniegtie rīkojumi un
sistemātiskajā internalizētājā iesniegtie rīkojumi vai kotējumi var mijiedarboties un cits citu ietekmēt. OT sistēmu
nedrīkst savienot ar citu OT sistēmu tādā veidā, ka iesniegtie rīkojumi dažādās OT sistēmās var mijiedarboties un
cits citu ietekmēt.
(7) OT sistēmas organizētājs var piesaistīt ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, kas neatkarīgi
darbojas kā tirgus uzturētājs tā organizētajā OT sistēmā. Šā panta izpratnē par ieguldījumu brokeru sabiedrību vai
kredītiestādi, kas neatkarīgi darbojas kā tirgus uzturētājs, neuzskata tādu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai
kredītiestādi, kam ir ciešas attiecības ar OT sistēmas organizētāju.
(8) Rīkojumu izpilde OT sistēmā tiek veikta atbilstoši OT sistēmas organizētāja ieskatiem šādā veidā:
1) OT sistēmas organizētājs izmanto tiesības rīkoties pēc saviem ieskatiem tikai vienā vai abos šādos
gadījumos:
a) pieņemot lēmumu par rīkojuma izvietošanu tā organizētajā OT sistēmā vai rīkojuma atsaukšanu no tā
organizētās OT sistēmas,
b) pieņemot lēmumu nesavietot konkrētu klienta rīkojumu ar citiem sistēmā pieejamiem rīkojumiem noteiktā
laikā, ja tas atbilst klienta sniegtiem īpašiem norādījumiem un ir saskaņā ar šā likuma 128.
2
 pantā
noteiktajiem pienākumiem;
2) OT sistēmas organizētājs var nolemt, vai, kad un cik daudz no diviem vai vairākiem rīkojumiem tas vēlas
sistēmā savietot. Saskaņā ar šā panta pirmo, otro, trešo, ceturto, sesto un septīto daļu un neatkarīgi no šā
panta piektajā daļā noteiktā par sistēmu, kurā veic darījumus ar vērtspapīriem, kas nav kapitāla vērtspapīri, OT
sistēmas organizētājs var sekmēt klientu savstarpējās pārrunas tā, lai darījumā tiktu ievērotas divas vai
vairākas iespējami saderīgas darījumu intereses.
(9) Šā panta astotajā daļā noteiktie pienākumi neattiecas uz šā likuma 128.
2
 un 133.
4
 pantu.
165
/
226
(10) Komisijai gan tad, kad ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai regulētā tirgus organizētājs iesniedz
pieprasījumu par atļauju darboties kā OT sistēmas organizētājam, gan citos gadījumos ir tiesības pieprasīt, lai tiktu
sniegts detalizēti izstrādāts paskaidrojums, kāpēc sistēma nav atbilstoša vai kāpēc tā nevar darboties kā regulētais
tirgus, DT sistēma vai sistemātisks internalizētājs, un detalizēti izstrādāts apraksts par to, kā tiks izmantotas šā
panta astotās daļas 1. punktā minētās iespējas rīkoties pēc saviem ieskatiem, jo sevišķi gadījumos, kad var atsaukt
OT sistēmā iesniegtu rīkojumu, kā arī tad, kad (un kādā veidā) OT sistēmā tiks savietoti divu vai vairāku klientu
rīkojumi. OT sistēmas organizētājs sniedz Komisijai tās pieprasīto informāciju, paskaidrojot, kā tiek izmantota
sapārotā tirdzniecība. Komisija uzrauga OT sistēmas organizētāja veikto sapāroto tirdzniecību, nodrošinot, lai tā
atbilstu šādu tirdzniecību skaidrojošam terminam un neradītu interešu konfliktus starp OT sistēmas organizētāju un tā
klientiem.
(11) Darījumiem, kas noslēgti OT sistēmā, piemēro šā likuma 126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
 un 128.
3
 pantā noteiktās
prasības.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
7
 pants. Daudzpusējās tirdzniecības
 
sistēmas un organizētās tirdzniecības sistēmas organizētāja
noteikumu un citu juridisku pienākumu ievērošanas uzraudzība
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un regulētā tirgus organizētāji, kas organizē DT sistēmas vai
OT sistēmas, izstrādā procedūras un īsteno pasākumus, lai regulāri uzraudzītu to biedru vai dalībnieku vai lietotāju
atbilstību DT sistēmas vai OT sistēmas organizētāja noteikumiem. DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs
uzrauga biedru vai dalībnieku vai lietotāju sistēmā iesniegtos rīkojumus, tostarp atceltos rīkojumus, un noslēgtos
darījumus, lai identificētu sistēmas noteikumu pārkāpumus, neatbilstošus tirdzniecības apstākļus, iespējamus
Regulas Nr.  
596/2014
 pārkāpumus vai sistēmas traucējumus attiecībā uz finanšu instrumentu, un nodrošina
nepieciešamos resursus, lai šāda uzraudzība būtu efektīva.
(2) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs nekavējoties informē Komisiju par būtiskiem tā noteikumu
pārkāpumiem, neatbilstošiem tirdzniecības apstākļiem, iespējamiem Regulas Nr.  
596/2014
 pārkāpumiem vai
sistēmas traucējumiem attiecībā uz finanšu instrumentu. Saņemto informāciju Komisija nosūta Eiropas Vērtspapīru
un tirgu iestādei un citu dalībvalstu attiecīgajām uzraudzības institūcijām. Par iespējamiem Regulas Nr.  
596/2014
pārkāpumiem Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un citu dalībvalstu attiecīgās uzraudzības
institūcijas, ja ir pārliecināta, ka tiešām pārkāptas Regulas Nr.  
596/2014
 prasības.
(3) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs sniedz Komisijai vai attiecīgajām tiesībaizsardzības iestādēm faktu
un apstākļu noskaidrošanai nepieciešamo informāciju, kas attiecas uz iespējamiem Regulas Nr.  
596/2014
pārkāpumiem.
(4) Apstākļus, kas raksturo šā panta otrajā daļā minētos gadījumus, nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
8
 pants. Finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšana un izslēgšana no daudzpusējās tirdzniecības
sistēmas vai organizētās tirdzniecības sistēmas
(1) Neatkarīgi no šā likuma 138. pantā noteiktajām Komisijas tiesībām prasīt finanšu instrumenta tirdzniecības
apturēšanu vai izslēgšanu no DT sistēmas vai OT sistēmas, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un
regulētā tirgus, DT sistēmas vai OT sistēmas organizētāji var apturēt finanšu instrumenta tirdzniecību vai izslēgt
finanšu instrumentu no DT sistēmas vai OT sistēmas, ja finanšu instruments vairs neatbilst DT sistēmas vai OT
sistēmas noteikumiem, izņemot gadījumus, kad šāda apturēšana vai izslēgšana varētu nopietni kaitēt ieguldītāju
interesēm vai normālai tirgus darbībai.
(2) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs, kas aptur finanšu instrumenta tirdzniecību vai izslēdz finanšu
instrumentu no DT sistēmas vai OT sistēmas, aptur vai izslēdz arī šā likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9.
un 10. punktā minēto atvasināto instrumentu, kurš ir saistīts ar attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas uz to, ja
tas nepieciešams, lai atbalstītu minētā finanšu instrumenta apturēšanas vai izslēgšanas mērķu sasniegšanu. DT
sistēmas vai OT sistēmas organizētājs lēmumu par finanšu instrumenta un jebkādu ar to saistīto atvasināto
instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no DT sistēmas vai OT sistēmas publisko un informē Komisiju
par šāda lēmuma pieņemšanu. Komisija pieprasa finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no
tirdzniecības vietas arī no citiem regulētajiem tirgiem, DT sistēmām, OT sistēmām un sistemātiskajiem
internalizētājiem Latvijas Republikā, kur tiek tirgoti tie paši finanšu instrumenti un šā likuma 3. panta otrās daļas 4.,
5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā minētie atvasinātie finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu
vai atsaucas uz to, ja apturēšanas vai izslēgšanas pamatā ir aizdomas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, akciju
atpirkšanas piedāvājumu vai iekšējās informācijas par emitentu vai finanšu instrumentu neatklāšanu, pārkāpjot
166
/
226
Regulas Nr.  
596/2014
 7. un 17. pantu, izņemot gadījumus, kad šāda apturēšana vai izslēgšana varētu radīt būtisku
kaitējumu ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus darbībai. Komisija nekavējoties publisko šādu lēmumu un paziņo
par to Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei un citu dalībvalstu attiecīgajām uzraudzības institūcijām.
(3) Ja Komisija ir saņēmusi informāciju no citas dalībvalsts attiecīgās kompetentās iestādes par finanšu
instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no DT sistēmas vai OT sistēmas, tā pieprasa finanšu
instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no tirdzniecības vietas arī no regulētajiem tirgiem, DT sistēmas,
OT sistēmas un sistemātiskajiem internalizētājiem Latvijas Republikā, kur tiek tirgoti tie paši finanšu instrumenti un
šā likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā minētie atvasinātie finanšu instrumenti, kas ir saistīti
ar attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas uz to, ja apturēšanas vai izslēgšanas pamatā ir aizdomas par tirgus
ļaunprātīgu izmantošanu, akciju atpirkšanas piedāvājumu vai iekšējās informācijas par emitentu vai finanšu
instrumentu neatklāšanu, pārkāpjot Regulas Nr.  
596/2014
 7. un 17. pantu, izņemot gadījumus, kad šāda apturēšana
vai izslēgšana varētu radīt būtisku kaitējumu ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus darbībai. Komisija par savu
rīcību informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un citu dalībvalstu attiecīgās kompetentās iestādes. Ja Komisija ir
pieņēmusi lēmumu neapturēt vai neizslēgt finanšu instrumentu vai šā likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9.
un 10. punktā minētos atvasinātos finanšu instrumentus, kas ir saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas
uz to, tā pievieno šāda lēmuma skaidrojumu.
(4) Šā panta otrajā un trešajā daļā noteikto kārtību ievēro arī tad, ja tiek atcelts lēmums par finanšu instrumenta
vai to šā likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā minēto atvasināto instrumentu tirdzniecības
apturēšanu vai izslēgšanu no DT sistēmas vai OT sistēmas, kuri ir saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu vai
atsaucas uz to.
(5) Šā panta otrajā un trešajā daļā noteikto kārtību ievēro arī tad, ja lēmumu par finanšu instrumenta vai to šā
likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā minēto atvasināto instrumentu tirdzniecības apturēšanu
vai izslēgšanu no DT sistēmas vai OT sistēmas, kuri ir saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas uz to, vai
šāda lēmuma atcelšanu ir pieņēmusi Komisija saskaņā ar šā likuma 138. pantu.
(6) Situācijas un gadījumus, kad reizē ar finanšu instrumenta tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no DT
sistēmas vai OT sistēmas ir apturami vai izslēdzami arī šā likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un
10. punktā minētie atvasinātie instrumenti, kuri ir saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas uz to, nosaka
Regula Nr.  
2017/569
.
(7) Formātu un termiņu, kādā izpildāmas šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā noteiktās prasības,
nosaka Regula Nr.  
2017/1005
.
(8) Situācijas, kuras šā panta izpratnē nopietni kaitē ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus darbībai, nosaka
Regula Nr.  
2017/565
.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
XII
1
 nodaļa
Finanšu tirgus atklātības prasības
(Nodaļa izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
6
 pants. Paziņojumi par darījumiem ar finanšu instrumentiem
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
7
 pants. Pirmstirdzniecības informācijas atklāšanas pienākums ieguldījumu brokeru sabiedrībai un
kredītiestādei, kas ir sistemātisks internalizētājs
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
8
 pants. Pēctirdzniecības informācijas atklāšanas prasības ieguldījumu brokeru sabiedrībām un
kredītiestādēm
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
9
 pants. Pirmstirdzniecības informācijas atklāšanas prasības daudzpusējā tirdzniecības sistēmā
167
/
226
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
10
 pants. Pēctirdzniecības informācijas atklāšanas prasības daudzpusējā tirdzniecības sistēmā
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
XII
 2
 nodaļa
Mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgi
(Nodaļa 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
11
 pants. Mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgi
(1) DT sistēmas organizētājs var lūgt, lai Komisija piešķir tā organizētajai DT sistēmai mazo un vidējo uzņēmumu
izaugsmes tirgus statusu.
(2) Komisija piešķir DT sistēmai mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus statusu pēc attiecīga DT sistēmas
organizētāja iesnieguma saņemšanas, ja DT sistēma atbilst šā panta trešajā daļā minētajam.
(3) DT sistēmai izstrādā un ievieš noteikumus, sistēmas un procedūras, nodrošinot, ka:
1) brīdī, kad DT sistēmai tiek piešķirts mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus statuss, un katru gadu pēc
tam vismaz 50 procentu no emitentiem, kuru emitētie finanšu instrumenti tiek tirgoti DT sistēmā, ir mazie un
vidējie uzņēmumi;
2) finanšu instrumentu iekļaušanai tirdzniecībai DT sistēmā ir noteikti atbilstoši kritēriji, kurus pastāvīgi ievēro,
kamēr finanšu instruments ir iekļauts tirdzniecībai DT sistēmā;
3) sākotnēji iekļaujot finanšu instrumentu tirdzniecībai DT sistēmā, publiski ir pieejama informācija, kas ļauj
ieguldītājiem pieņemt lēmumu par ieguldīšanu šādos finanšu instrumentos, vai atbilstošs piedāvājuma
dokuments, vai prospekts, ja piemērojamas publiskā piedāvājuma izteikšanas prasības;
4) emitenti vai to pilnvarotās personas regulāri publicē finanšu pārskatus, tostarp revidētus gada pārskatus;
5) emitenti saskaņā ar Regulas Nr.  
596/2014
 3. panta 1. punkta 21. apakšpunktu, persona, kas veic
pārvaldības pienākumus saskaņā ar Regulas Nr.  
596/2014
 3. panta 1. punkta 25. apakšpunktu, un cieši
saistītās personas saskaņā ar Regulas Nr.  
596/2014
 3. panta 1. punkta 26. apakšpunktu ievēro Regulas Nr. 
596/2014
 prasības;
6) emitentu regulāri sniegtā informācija tiek uzglabāta un publicēta;
7) ir efektīvas sistēmas un kontrole, lai saskaņā ar Regulu Nr.  
596/2014
 konstatētu un novērstu tirgus
ļaunprātīgu izmantošanu.
(4) Šā panta trešajā daļā minētie kritēriji neskar DT sistēmas organizētāja pienākumu ievērot arī citas šajā likumā
noteiktās prasības attiecībā uz DT sistēmas organizēšanu. DT sistēmas organizētājam ir tiesības noteikt papildu
prasības šā panta trešajā daļā minētajiem kritērijiem.
(5) Komisija var atcelt DT sistēmas mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus statusu, ja:
1) DT sistēmas organizētājs ir iesniedzis attiecīgu iesniegumu par mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus
statusa atcelšanu tā organizētajai DT sistēmai;
2) DT sistēma neatbilst šā panta trešajā daļā minētajiem kritērijiem.
(6) Pieņēmusi lēmumu par mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus statusa piešķiršanu DT sistēmai vai par
mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus statusa atcelšanu DT sistēmai, Komisija nekavējoties par to paziņo
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei.
168
/
226
(7) Finanšu instrumentu, kas iekļauts tirdzniecībai kādā no mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgiem, var
iekļaut tirdzniecībai arī citā mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgū, ja šo finanšu instrumentu emitents par to ir
ticis informēts un nav iebildis pret to. Šādā gadījumā emitentam nav pienākuma pret mazo un vidējo uzņēmumu
izaugsmes tirgu, kurā emitenta finanšu instrumenti iekļauti bez emitenta iniciatīvas, ievērot prasības attiecībā uz
korporatīvo pārvaldību vai sākotnējās, periodiskās vai ārkārtas informācijas atklāšanu.
(8) Šā panta trešajā daļā noteikto prasību piemērošanu nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(9) Šā panta izpratnē mazie un vidējie uzņēmumi ir uzņēmumi, kuru vidējā tirgus kapitalizācija ir mazāka nekā
200 000 000 
euro
, balstoties uz gada beigu rādītājiem pēdējos trijos kalendāra gados.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
XII
 3
 nodaļa
Piekļuve centrālajiem darījumu partneriem, tīrvērtes un norēķinu sistēmām
(Nodaļa 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
12
 pants. Piekļuve centrālajiem darījumu partneriem, tīrvērtes un norēķinu sistēmām un tiesības
izraudzīties norēķinu sistēmu
(1) Neatkarīgi no Regulas Nr.  
648/2012
 III, IV vai V sadaļā noteiktā centrālie darījumu partneri, tīrvērtes un
norēķinu sistēmas Latvijas Republikā nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm no citām
dalībvalstīm ir iespēja tiešai vai netiešai piekļuvei tām, lai pabeigtu darījumus ar finanšu instrumentiem vai sagatavotu
minēto darījumu pabeigšanu. Uz citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes tiešo vai netiešo
piekļuvi centrālajiem darījumu partneriem, tīrvērtes un norēķinu sistēmām Latvijas Republikā attiecina tādus pašus
nediskriminējošus, pārskatāmus un objektīvus kritērijus, kādus piemēro Latvijas Republikā reģistrētiem centrālajiem
darījumu partneriem, tīrvērtes un norēķinu sistēmu biedriem vai dalībniekiem.
(2) Regulētā tirgus organizētājs piedāvā tā organizētā regulētā tirgus biedriem vai dalībniekiem iespēju izraudzīties
vērtspapīru norēķinu sistēmu norēķinu veikšanai par regulētajā tirgū noslēgtajiem darījumiem ar finanšu
instrumentiem, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
1) ir izveidotas tādas saites starp attiecīgo vērtspapīru norēķinu sistēmu un regulētā tirgus tirdzniecības
infrastruktūru vai jebkuru citu nepieciešamo sistēmu vai infrastruktūru, lai nodrošinātu efektīvus un ekonomiski
pamatotus norēķinus;
2) ir saņemta Komisijas atļauja izmantot attiecīgo vērtspapīru norēķinu sistēmu.
(3) Komisija izsniedz šā panta otrās daļas 2. punktā minēto atļauju vērtspapīru norēķinu sistēmas izmantošanai, ja
tā ir novērtējusi un atzinusi, ka attiecīgās vērtspapīru norēķinu sistēmas tehniskie nosacījumi neapdraud stabilu
finanšu tirgus darbību.
(4) Komisija pirms šā panta otrās daļas 2. punktā minētās atļaujas izsniegšanas konsultējas ar iestādēm, kas veic
regulētā tirgus biedru vai dalībnieku izraudzītās vērtspapīru norēķinu sistēmas uzraudzību un pārraudzību. Šā panta
trešajā daļā minētais Komisijas novērtējums neskar valstu centrālo banku kā norēķinu sistēmu pārraugu kompetenci
vai citu uzraudzības iestāžu kompetenci attiecībā uz šādām sistēmām. Komisija ņem vērā sistēmu pārraudzību un
uzraudzību, ko veic citas tīrvērtes un norēķinu sistēmu pārraudzības vai uzraudzības institūcijas.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
13
 pants. Noteikumi attiecībā uz centrālajiem darījumu partneriem, tīrvērti un norēķiniem daudzpusējā
tirdzniecības sistēmā
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kredītiestādei un regulētā tirgus organizētājam, kas organizē DT sistēmas, ir
tiesības izmantot citas dalībvalsts centrālos darījumu partnerus vai tīrvērtes iestādi un norēķinu sistēmu, lai
nodrošinātu tīrvērti vai norēķinus atsevišķiem vai visiem darījumiem, ko noslēguši DT sistēmas biedri vai dalībnieki tā
organizētajā DT sistēmā.
(2) Komisijai ir tiesības neatļaut DT sistēmas organizētājam izmantot citas dalībvalsts centrālos darījumu
partnerus vai tīrvērtes iestādi un norēķinu sistēmu, ja tas ir nepieciešams, lai saglabātu attiecīgās DT sistēmas
169
/
226
normālu darbību, ņemot vērā šā likuma 133.
12
 pantā noteiktos nosacījumus attiecībā uz norēķinu sistēmām. Minēto
tiesību izmantošanas gadījumā Komisija ņem vērā tīrvērtes un norēķinu sistēmas pārraudzību, ko jau veikušas valstu
centrālās bankas kā tīrvērtes un norēķinu sistēmu pārraugi vai citas uzraudzības iestādes, kuru kompetence attiecas
uz šādām sistēmām, lai novērstu nevajadzīgu kontroles dublēšanos.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
XII
 4
 nodaļa
Pozīciju limiti un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismi preču atvasinātajos
instrumentos un ziņošana par pozīcijām
(Nodaļa 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
14
 pants. Pozīciju limiti un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismi preču atvasinātajos instrumentos
(1) Komisija izdod normatīvos noteikumus, nosakot pozīciju limitus attiecībā uz to, cik liela var būt preču
atvasināto instrumentu neto pozīcija, kuru persona var turēt visu laiku attiecībā uz tirdzniecības vietās tirgotiem preču
atvasinātiem instrumentiem un ekonomiski līdzvērtīgiem ārpusbiržas līgumiem. Nosakot minētos pozīciju limitus,
Komisija izmanto Komisijas 2016. gada 1. decembra deleģētajā regulā (ES) 
2017/591
, ar ko Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju limitu
piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk — Regula Nr.  
2017/591
) noteikto aprēķināšanas
metodoloģiju. Šos limitus nosaka, pamatojoties uz visām pašas personas turētajām pozīcijām, kā arī pozīcijām, ko
tās vārdā tur kopējā grupas līmenī, lai:
1) novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu;
2) atbalstītu sakārtotus cenu noteikšanas un norēķinu nosacījumus, tostarp lai novērstu tirgu kropļojošas
pozīcijas un jo īpaši nodrošinātu saskaņotību starp atvasinātā instrumenta cenu piegādes mēnesī ar atvasinātā
instrumenta pamatā esošās preces tūlītējo cenu, neskarot atvasinātā instrumenta pamatā esošās preces
cenas atklāšanu tirgū.
(2) Pozīciju limitus nepiemēro tādām pozīcijām:
1) kuras tur nefinanšu sabiedrība vai kuras tiek turētas tās vārdā un kuras var objektīvi noteikt kā tādas, kas
samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar šīs nefinanšu sabiedrības komercdarbību;
2) kuras tur finanšu struktūra vai kuras tiek turētas tās vārdā, ja finanšu struktūra pieder pie grupas, kuras
pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu vai Kredītiestāžu likumā noteikto finanšu pakalpojumu sniegšana
un kura nav tirgus uzturētājs preču atvasinātajiem instrumentiem, bet darbojas šīs grupas nefinanšu
sabiedrības vārdā, un ja minētās pozīcijas var objektīvi noteikt kā tādas, kas samazina riskus, kuri ir tieši
saistīti ar šīs nefinanšu sabiedrības komercdarbību;
3) kuras tur šā likuma 101. panta septītās daļas 6. punktā minētās personas attiecībā uz pozīcijām, kuras
objektīvi var izmērīt kā izrietošas no darījumiem, kas noslēgti, lai izpildītu pienākumu nodrošināt likviditāti
tirdzniecības vietā;
4) kuras veido šā likuma 1. panta pirmās daļas 30. punkta "c" apakšpunktā minētie pārvedami vērtspapīri, ja
tie attiecas uz preci vai šā likuma 3. panta otrās daļas 10. punktā minēto finanšu instrumentu pamatā esošo
aktīvu.
(3) Pozīciju limitos skaidri nosaka kvantitatīvas robežvērtības maksimālajiem pozīcijas apjomiem preču
atvasinātajā instrumentā, ko personas var turēt.
(4) Komisija nosaka limitus katram preču atvasinātā instrumenta līgumam un limitus kritiski svarīgiem vai
nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem un lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, kas tiek
tirgoti tirdzniecības vietās, kuru izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika. Minētais pozīcijas limits attiecas arī uz
ekonomiski līdzvērtīgiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem. Preču atvasinātos instrumentus uzskata par
kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem, ja galīgo pozīciju turētāju visu neto pozīciju summa veido galīgo pozīciju turētāju
atvērto pozīciju apmēru un sasniedz vidēji vismaz 300 000 partiju viena gada laikā (turpmāk — kritiski svarīgie vai
nozīmīgie preču atvasinātie instrumenti). Komisija pārskata pozīciju limitus, ja notiek būtiskas izmaiņas tirgū.
170
/
226
(5) Komisija paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei konkrētos pozīciju limitus, ko tā plāno noteikt. Komisija
apstiprina pozīciju limitus tikai pēc tam, kad ir saņemts Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes atzinums par noteikto
limitu atbilstību šā panta pirmajā daļā minētajai aprēķināšanas metodoloģijai. Ja Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes
atzinumā norādīts, ka plānotie pozīciju limiti ir izmaināmi, un Komisija piekrīt šīs iestādes atzinumam, tā apstiprina
pozīciju limitus atbilstoši Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes atzinumā norādītajam. Ja Komisija nepiekrīt Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādes atzinumam, tā sniedz šai iestādei pamatojumu, kāpēc uzskata, ka izmaiņas nav
nepieciešamas. Ja Komisija apstiprina pozīciju limitus, kuros nav ņemts vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes
atzinumā norādītais, tā nekavējoties savā mājaslapā internetā publisko paziņojumu, kurā pilnībā paskaidroti šādas
rīcības iemesli.
(6) Ja ar to pašu lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu, kura pamatā ir vienas un tās pašas preces un
kuram ir vienādas īpašības, vai ar kritiski svarīgu vai nozīmīgu preču atvasināto instrumentu, kura pamatā ir vienas
un tās pašas preces un kuram ir vienādas īpašības, kas tiek tirgots tirdzniecības vietā, kuras izcelsmes dalībvalsts ir
Latvijas Republika, plaša apjoma tirdzniecība notiek vairākās tirdzniecības vietās, kuru izcelsmes dalībvalsts nav
Latvijas Republika, vienotus pozīciju limitus attiecībā uz šo preču atvasināto instrumentu nosaka tās tirdzniecības
vietas izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā ir lielākais tirdzniecības apjoms (turpmāk — centrālā
kompetentā iestāde). Šos vienotos pozīciju limitus piemēro visai ar minēto atvasināto instrumentu līgumiem saistītajai
tirdzniecībai.
(7) Ja Komisija ir centrālā kompetentā iestāde, tā, nosakot vienotos pozīciju limitus vai pārskatot tos, konsultējas
ar citu tādu tirdzniecības vietu kompetentajām iestādēm, kurās lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti tiek
tirgoti plašā apjomā vai kurās tiek tirgoti kritiski svarīgie vai nozīmīgie preču atvasinātie instrumenti.
(8) Ja centrālā kompetentā iestāde konsultējas ar Komisiju un Komisija uzskata, ka centrālās kompetentās
iestādes plānotie vienotie pozīciju limiti neatbilst šā panta pirmajā daļā minētajai aprēķināšanas metodoloģijai, tā
rakstveidā detalizēti paziņo centrālajai kompetentajai iestādei iemeslus, kāpēc Komisija tā uzskata. Visas
domstarpības, kas rodas starp kompetentajām iestādēm, tiek risinātas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes
2010. gada 24. novembra regulas (ES) Nr.  
1095/2010
, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru
un tirgu iestādi), groza lēmumu Nr.  
716/2009/EK
 un atceļ Komisijas lēmumu 
2009/77/EK
 19. pantā noteiktajam.
(9) Komisija īsteno sadarbības pasākumus, tostarp savstarpēji apmainās ar attiecīgiem datiem, ar to citu
tirdzniecības vietu izcelsmes dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās tiek tirgots tas pats lauksaimniecības preču
atvasinātais instruments, kura pamatā ir vienas un tās pašas preces un kuram ir vienādas īpašības, vai kritiski
svarīgs vai nozīmīgs preču atvasinātais instruments, kura pamatā ir vienas un tās pašas preces un kuram ir vienādas
īpašības, kas tiek tirgots tirdzniecības vietā, kuras izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika, un attiecīgā preču
atvasinātā instrumenta pozīciju turētāju valsts kompetentajām iestādēm, lai varētu veikt vienotā pozīcijas limita
ievērošanas uzraudzību.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai regulētā tirgus organizētājs, kura organizētajā tirdzniecības
vietā tiek tirgoti preču atvasinātie instrumenti (turpmāk šajā pantā — tirdzniecības vietas organizētājs), īsteno pozīciju
pārvaldības kontroles mehānismus. Lai īstenotu minētos pozīciju pārvaldības kontroles mehānismus, tirdzniecības
vietas organizētājam ir šādas tiesības:
1) uzraudzīt personu atvērtās pozīcijas;
2) iegūt informāciju, tostarp visu attiecīgo dokumentāciju, no personām par pozīciju vai uzņemtā riska lielumu
(apmēru), pozīciju īpašniekiem vai patiesajiem labuma guvējiem, visām saskaņotajām darbībām un visiem
saistītajiem aktīviem vai saistībām pamatā esošo preču tirgū, kā arī par pozīcijām, kuras ar biedru un
dalībnieku starpniecību tiek turētas preču atvasinātajos instrumentos, kuru pamatā ir vienas un tās pašas
preces un kuriem ir vienādas īpašības, citās tirdzniecības vietās un ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas
atvasināto instrumentu līgumos;
3) pieprasīt, lai persona uz laiku pārtrauc, izbeidz vai samazina darbības, ja tas nepieciešams, vai, ja minētā
persona šo pieprasījumu neievēro, — vienpusēji nodrošināt minēto darbību pārtraukšanu, izbeigšanu vai
samazināšanu;
4) pieprasīt, lai persona no jauna uz laiku nodrošina tirgū likviditāti par saskaņoto cenu un saskaņotajā apjomā,
tādējādi mazinot lielas vai dominējošas pozīcijas ietekmi.
(11) Tirdzniecības vietas organizētājs nodrošina, ka pozīciju limiti un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismi ir
pārredzami un nediskriminējoši, un norāda, kā tie attiecas uz personām, ņemot vērā tirgus dalībnieku veidu un
sastāvu, un kā tie izmanto preču atvasināto instrumentu līgumus, kas tiek iesniegti tirdzniecībai.
(12) Tirdzniecības vietas organizētājs sniedz Komisijai detalizētu informāciju par pozīciju pārvaldības kontroles
171
/
226
mehānismiem. Komisija šo informāciju, kā arī informāciju par tās noteiktajiem pozīciju limitiem paziņo Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādei.
(13) Kopsavilkums par visiem aktuālajiem pozīciju limitiem un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismiem ir
pieejams datubāzē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes mājaslapā internetā.
(14) Šā panta pirmajā daļā minētos pozīciju limitus Komisija nosaka un to ievērošanu uzrauga saskaņā ar šā
likuma 138. panta pirmās daļas 16. punktu.
(15) Detalizētākas prasības šā panta prasību piemērošanai nosaka Regula Nr.  
2017/591
.
(16) Komisija var noteikt vairāk ierobežojošus pozīciju limitus par tiem, kuri noteikti saskaņā ar šā panta pirmo
daļu, ja tas ir pamatoti un samērīgi, ņemot vērā konkrētā tirgus likviditāti un normālu šā tirgus darbību. Komisija
mājaslapā internetā publicē informāciju par vairāk ierobežojošiem pozīciju limitiem. Nosakot vairāk ierobežojošus
pozīciju limitus, sākotnēji tos var noteikt uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no to publicēšanas dienas
Komisijas mājaslapā internetā. Laikposmu, uz kādu sākotnēji noteikti vairāk ierobežojoši pozīciju limiti, var pagarināt
uz ilgāku laikposmu, kas vienā reizē nepārsniedz sešus mēnešus, ja saglabājas pamatojums šādu vairāk
ierobežojošu pozīciju limitu nepieciešamībai. Ja noteikto ierobežojošo pozīciju limitu laikposms netiek pagarināts, pēc
sešiem mēnešiem tie automātiski zaudē spēku.
(17) Ja Komisija plāno noteikt vairāk ierobežojošus pozīciju limitus, tā paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei
par to. Paziņojumā ietver pamatojumu, kāpēc noteikti vairāk ierobežojoši pozīciju limiti. Komisija apstiprina vairāk
ierobežojošus pozīciju limitus tikai pēc tam, kad Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir publicējusi savā mājaslapā
internetā atzinumu par to, vai vairāk ierobežojoši pozīciju limiti konkrētajā gadījumā ir nepieciešami. Ja Komisija ir
noteikusi vairāk ierobežojošus pozīciju limitus, kas neatbilst Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes atzinumam, tā
nekavējoties savā mājaslapā internetā publisko paziņojumu, kurā pilnībā paskaidroti šādas rīcības iemesli.
(18) Komisija ir tiesīga piemērot šajā likumā noteiktās sankcijas un administratīvos pasākumus, ja tiek pārkāpti
šajā pantā noteiktie pozīciju limiti:
1) attiecībā uz pozīcijām, ko tur personas, kuras atrodas vai darbojas Latvijas Republikā vai ārpus tās, un kas
pārsniedz Komisijas noteiktos preču atvasināto instrumentu līgumu limitus attiecībā uz preču atvasinātiem
instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietās, kas atrodas vai darbojas Latvijas Republikā, vai ekonomiski
līdzvērtīgiem līgumiem;
2) attiecībā uz pozīcijām, ko tur personas, kuras atrodas vai darbojas Latvijas Republikā, un kas pārsniedz
preču atvasināto instrumentu līgumu limitus, kurus ir noteikušas kompetentās iestādes citās dalībvalstīs.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā
03.05.2022.
 Grozījums par vārdu "normatīvie noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdu "noteikumi"
(attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka"
(attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73.
punktu)
133.
15
 pants. Ziņošana par pozīcijām pa pozīciju turētāju kategorijām
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai regulētā tirgus organizētājs, kura organizētajās tirdzniecības
vietās tiek tirgoti preču atvasinātie instrumenti vai emisijas kvotas, vai to atvasinātie instrumenti (turpmāk šajā pantā
— tirdzniecības vietas organizētājs), veic šādas darbības:
1) ja personu skaits un to atvērtās pozīcijas pārsniedz noteikto minimālo robežvērtību, tirdzniecības vietas
organizētājs katru nedēļu publisko un nosūta Komisijai un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei paziņojumu par
dažādu kategoriju personu turēto pozīciju kopumu attiecībā uz dažādiem preču atvasinātiem instrumentiem,
emisiju kvotām vai to atvasinātiem instrumentiem, kas tiek tirgoti tirdzniecības vietas organizētāja organizētajā
tirdzniecības vietā, norādot:
a) īso un garo pozīciju skaitu katrā šādā kategorijā un izmaiņas tajā kopš iepriekšējā paziņojuma,
b) atvērto pozīciju procentuālo daļu katrā kategorijā,
c) pozīciju turētāju skaitu katrā kategorijā saskaņā ar šā panta piekto daļu;
2) vismaz reizi dienā sniedz Komisijai pārskatu par visu personu, tostarp tirdzniecības vietas biedru vai
172
/
226
dalībnieku un to klientu, šajā tirdzniecības vietā turēto pozīciju pilnīgu sadalījumu.
(1
1
) Pozīciju paziņošanu nepiemēro par šā likuma 1. panta pirmās daļas 30. punkta "c" apakšpunktā minētajiem
pārvedamiem vērtspapīriem, ja tie attiecas uz preci vai šā likuma 3. panta otrās daļas 10. punktā minēto finanšu
instrumentu pamatā esošo aktīvu.
(2) Šā panta pirmās daļas 1. punktā minētajā paziņojumā un 2. punktā minētajā pārskatā nošķir:
1) pozīcijas, kuras objektīvi izmērāmā veidā samazina riskus, kas ir tieši saistīti ar attiecīgajām
komercdarbībām;
2) citas pozīcijas.
(3) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde tirgo preču atvasinātos instrumentus vai emisijas kvotas vai
to atvasinātos instrumentus ārpus tirdzniecības vietas, tā vismaz reizi dienā centrālajai kompetentajai iestādei vai
gadījumos, kad centrālās kompetentās iestādes nav, kompetentajai iestādei tirdzniecības vietā, kur tiek tirgoti preču
atvasinātie instrumenti vai emisijas kvotas vai to atvasinātie instrumenti, sniedz pārskatu par savām turētajām
pozīcijām tirdzniecības vietā tirgotajos preču atvasinātajos instrumentos vai emisijas kvotās vai to atvasinātajos
instrumentos un ekonomiski līdzvērtīgu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, kā arī par pozīcijām, kas ir to
klientiem un šo klientu klientiem līdz pat gala klientam, atbilstoši Regulas Nr.  
600/2014
 26. pantā un Regulas
Nr. 1227/2011 8. pantā noteiktajam.
(4) Tirdzniecības vietas organizētājs nodrošina, ka regulētā tirgus un DT sistēmas biedri vai dalībnieki un OT
sistēmas klienti vismaz reizi dienā ziņo tirdzniecības vietas organizētājam par savām pozīcijām, ko tie tur, izmantojot
šajā tirdzniecības vietā tirgotos līgumus, kā arī par pozīcijām, kas ir to klientiem un šo klientu klientiem līdz pat gala
klientam.
(5) Tirdzniecības vietas organizētājs klasificē personas, kas tur atvasināto instrumentu vai emisijas kvotu, vai to
atvasināto instrumentu pozīcijas, atbilstoši to pamatdarbības raksturam, ievērojot šādu iedalījumu:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes;
2) ieguldījumu fondi Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma izpratnē vai alternatīvo ieguldījumu fondi
Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likuma izpratnē;
3) citas finanšu iestādes, tostarp apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības Apdrošināšanas un
pārapdrošināšanas likuma izpratnē un pensiju fondi likuma "Par privātajiem pensiju fondiem" izpratnē;
4) saimnieciskās darbības veicēji;
5) emisiju kvotu vai to atvasināto instrumentu gadījumā — operatori, kuriem ir saistoši likumā "Par
piesārņojumu" noteiktie pienākumi.
(6) Šā panta pirmās daļas 1. punktā minētā paziņojuma un 2. punktā minētā pārskata saturu un formātu nosaka
Eiropas Komisijas 2017. gada 20. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/1093
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos
standartus attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību un tirgus operatoru pozīciju ziņojumu formātu.
(7) Šā panta pirmās daļas 1. punktā minētās minimālās robežvērtības nosaka Regula Nr.  
2017/565
.
(8) Dienu un laiku, kad šā panta pirmās daļas 1. punktā minētais paziņojums nosūtāms Eiropas Vērtspapīru un
tirgu iestādei, nosaka Komisijas 2017. gada 6. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/953
, ar ko nosaka īstenošanas
tehniskos standartus attiecībā uz formātu un grafiku tādiem ziņojumiem par pozīcijām, ko sniedz ieguldījumu brokeru
sabiedrības un tirgus operatori, kas pārvalda tirdzniecības vietas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā
03.05.2022.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
XII
 5
 nodaļa
Produktu pārvaldības prasības
173
/
226
(Nodaļa 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
16
 pants. Produktu pārvaldības pienākumi attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām un
kredītiestādēm, kas izstrādā finanšu instrumentus
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, izstrādājot finanšu instrumentus, kas ietver finanšu
instrumentu izveidošanu, pilnveidošanu vai emitēšanu, ievēro šā panta prasības. Piemērojot šā panta otrajā, trešajā,
ceturtajā, piektajā, sestajā, septītajā, astotajā, devītajā, desmitajā, vienpadsmitajā, divpadsmitajā, trīspadsmitajā,
četrpadsmitajā, piecpadsmitajā un sešpadsmitajā daļā noteiktās prasības, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde tās izpilda atbilstoši un samērīgi, ņemot vērā finanšu instrumenta, ieguldījumu pakalpojuma un produkta
mērķtirgus būtību.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievieš, īsteno un uztur procedūras un pasākumus, lai
nodrošinātu, ka finanšu instrumentu izstrāde atbilst prasībām par interešu konfliktu pareizu pārvaldību, tostarp
darbinieku atalgojumu. Jo īpaši ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas izstrādā finanšu instrumentus,
nodrošina, ka finanšu instrumenta uzbūvei, tostarp tā elementiem, nav nelabvēlīgas ietekmes uz gala klientiem un tie
nerada problēmas tirgus integritātes jomā, ļaujot ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei mazināt vai izslēgt
savu risku vai risku, kas izriet no produkta pamatā esošajiem aktīviem, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde savā vārdā jau tur pamatā esošos aktīvus.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir pienākums analizēt iespējamos interešu konfliktus ikreiz,
kad tiek izstrādāts finanšu instruments. Jo īpaši ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde novērtē, vai finanšu
instruments rada situāciju, kas var nelabvēlīgi ietekmēt gala klientus, ja tie veic:
1) riska darījumu, kas ir pretējs tam, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde pati iepriekš ir veikusi;
2) riska darījumu, kas ir pretējs tam, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde vēlas veikt pēc
produkta pārdošanas.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, pirms tās pieņem lēmumu laist produktu tirgū, izvērtē, vai
finanšu instruments var apdraudēt finanšu tirgu pienācīgu darbību vai stabilitāti.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka attiecīgajam personālam, kas ir iesaistīts finanšu
instrumentu izstrādāšanā, ir nepieciešamās specifiskās zināšanas, lai izprastu to finanšu instrumentu īpatnības un
riskus, kurus paredzēts izstrādāt.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka tās valdei ir iedarbīga ieguldījumu brokeru
sabiedrības un kredītiestādes produktu pārvaldības procesa kontrole. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un
kredītiestādes valde darbības atbilstības ziņojumos sistemātiski iekļauj informāciju par ieguldījumu brokeru
sabiedrības un kredītiestādes izstrādātajiem finanšu instrumentiem, tostarp informāciju par izplatīšanas stratēģiju.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pēc pieprasījuma iesniedz darbības atbilstības ziņojumus Komisijai.
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka tās darbības atbilstības funkcijas izpildes
ietvaros tiek pārraudzīta produktu pārvaldības kārtības izstrāde un tās periodiska pārskatīšana, lai atklātu jebkādu
risku, ka netiek izpildīti šajā pantā noteiktie pienākumi.
(8) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde sadarbojas ar personām, kas nav licencētas un netiek
uzraudzītas ieguldījumu pakalpojumu jomā, vai ar ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai izveidotu, pilnveidotu
vai emitētu produktu, tās noslēdz rakstveida līgumu, kurā nosaka savstarpējos pienākumus.
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pietiekami detalizētā līmenī nosaka potenciālo mērķtirgu
katram finanšu instrumentam un precizē to klientu veidu, kuru vajadzībām, īpatnībām un mērķiem finanšu instruments
atbilst. Šā procesa ietvaros ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nosaka to klientu grupu, kuras
vajadzībām, īpatnībām un mērķiem finanšu instruments neatbilst. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības un
kredītiestādes sadarbojas finanšu instrumenta izstrādē, nosaka tikai vienu mērķtirgu. Ieguldījumu brokeru sabiedrība
un kredītiestāde, kas izstrādā finanšu instrumentus, kurus izplata ar citu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai
kredītiestāžu starpniecību, nosaka to klientu vajadzības un īpatnības, kuriem šis produkts atbilst, pamatojoties uz
savām teorētiskajām zināšanām un pieredzi darbā ar finanšu instrumentu vai līdzīgiem finanšu instrumentiem, finanšu
tirgiem un potenciālo gala klientu vajadzībām, īpatnībām un mērķiem.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic scenārija analīzi attiecībā uz saviem izstrādājamiem
finanšu instrumentiem, izvērtējot risku saistībā ar produkta nelabvēlīgu iznākumu gala klientiem un apstākļus, kādos
šāds iznākums var rasties. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izvērtē finanšu instrumentus nelabvēlīgu
174
/
226
apstākļu gadījumā un to, kas var notikt, ja:
1) tirgus vide pasliktinās;
2) izstrādātājs vai trešā persona, kas darbojas finanšu instrumenta izstrādāšanā vai funkcionēšanā, nonāk
finansiālās grūtībās vai ir īstenojies risks, kas saistīts ar citu darījuma partneri;
3) finanšu instruments nespēj kļūt komerciāli dzīvotspējīgs;
4) pieprasījums pēc finanšu instrumenta ir daudz augstāks, nekā tika paredzēts, radot spiedienu uz ieguldījumu
brokeru sabiedrības vai kredītiestādes resursiem vai finanšu instrumenta pamatā esošā aktīva tirgu.
(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nosaka, vai finanšu instruments atbilst mērķtirgus
vajadzībām, īpatnībām un mērķiem, tostarp izvērtējot šādus elementus:
1) finanšu instrumentu riska un ienesīguma profila atbilstību mērķtirgum;
2) vai finanšu instrumenta izveides pamatā ir tas, ka šis finanšu instruments nes labumu klientam, nevis ir
komercdarbības modelis, kas balstās uz vāju iespēju klientiem gūt peļņu.
(12) Nosakot ar finanšu instrumentu saistīto izmaksu struktūru, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
izvērtē un ņem vērā:
1) kā finanšu instrumenta izmaksas un maksas atbilst mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem;
2) vai izmaksas neapdraud finanšu instrumenta sagaidāmo peļņu;
3) vai ar finanšu instrumentu saistīto izmaksu struktūra ir mērķtirgum pietiekami pārredzama.
(13) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka, sniedzot izplatītājiem informāciju par finanšu
instrumentu, tajā tiek ietverta informācija par atbilstošiem finanšu instrumentu izplatīšanas kanāliem, produktu
apstiprināšanas procesu un mērķtirgus novērtējumu un tā atbilst attiecīgiem standartiem, lai izplatītāji varētu pareizi
saprast un ieteikt vai pārdot finanšu instrumentu.
(14) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri pārskata finanšu instrumentus, kurus tā izstrādā,
ņemot vērā visus notikumus, kuri varētu būtiski ietekmēt iespējamo risku noteiktajam mērķtirgum. Ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde novērtē, vai finanšu instruments joprojām atbilst mērķtirgus vajadzībām,
īpatnībām un mērķiem un vai tas tiek izplatīts mērķtirgum, vai sasniedz klientus, kuru vajadzībām, īpatnībām un
mērķiem šis finanšu instruments neatbilst.
(15) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pārskata finanšu instrumentus pirms turpmākas emitēšanas
vai atkārtotas laišanas tirgū, ja tām ir informācija par jebkādu notikumu, kas varētu būtiski ietekmēt ieguldītāju
iespējamo risku, un regulāri izvērtē, vai finanšu instrumenti funkcionē, kā bija paredzēts. Ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde nosaka, cik regulāri tiek pārskatīti to finanšu instrumenti, pamatojoties uz attiecīgiem
faktoriem, tostarp faktoriem, kas saistīti ar īstenoto ieguldījumu stratēģiju sarežģītību vai novatorisko būtību.
Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde identificē arī būtiskākos notikumus, kas varētu ietekmēt iespējamo
risku vai finanšu instrumenta peļņas izredzes, tostarp:
1) tādas robežvērtības pārsniegšanu, kas ietekmēs finanšu instrumenta peļņas profilu;
2) to emitentu maksātspēju, kuru vērtspapīri vai garantijas var ietekmēt finanšu instrumenta snieguma
rādītājus.
(16) Iestājoties kādam no šā panta piecpadsmitajā daļā minētajiem notikumiem, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde veic attiecīgus pasākumus, kas var ietvert šādas darbības:
1) sniegt visu nozīmīgo informāciju par attiecīgo notikumu un tā ietekmi uz finanšu instrumentu klientiem vai
izplatītājiem, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde pati tieši nepiedāvā vai nepārdod finanšu
instrumentu klientiem;
2) mainīt produkta apstiprināšanas procesu;
175
/
226
3) apturēt turpmāku finanšu instrumentu emitēšanu;
4) veikt finanšu instrumenta izmaiņas, lai izvairītos no netaisnīgiem līguma noteikumiem;
5) apsvērt, vai pārdošanas kanāli, pa kuriem finanšu instrumenti tiek pārdoti, ir piemēroti, ja ieguldījumu
brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei kļūst zināms, ka finanšu instruments netiek pārdots, kā bija paredzēts;
6) sazināties ar izplatītāju, lai apspriestu izmaiņas izplatīšanas procesā;
7) pārtraukt attiecības ar izplatītāju;
8) informēt attiecīgo kompetento iestādi.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
17
 pants. Produktu pārvaldības pienākumi attiecībā uz izplatītājiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, lemjot par finanšu instrumentu klāstu, ko tā emitējusi pati vai
ko emitējusi cita ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, un pakalpojumiem, ko tā plāno piedāvāt vai ieteikt
klientiem, atbilstoši un samērīgi ievēro šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā, sestajā, septītajā, astotajā,
devītajā un desmitajā daļā noteiktās prasības, ņemot vērā finanšu instrumenta, ieguldījumu pakalpojuma un produkta
mērķtirgus būtību. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievēro šā likuma prasības arī tad, kad piedāvā vai
iesaka finanšu instrumentus, kurus izstrādā personas, kam nepiemēro šo likumu.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievieš atbilstošu produktu pārvaldības kārtību, lai nodrošinātu,
ka produkti un pakalpojumi, ko tā plāno piedāvāt vai ieteikt, atbilst noteiktā mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un
mērķiem un ka paredzētā izplatīšanas stratēģija atbilst noteiktajam mērķtirgum. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde attiecīgi apzina un izvērtē to klientu apstākļus un vajadzības, pie kuriem tās gatavojas galvenokārt
vērsties, lai nodrošinātu, ka klientu intereses netiek apdraudētas komerciāla vai finansēšanas spiediena rezultātā.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, lemjot par finanšu instrumentu un pakalpojumu klāstu, ko tā
piedāvā vai iesaka, un attiecīgo mērķtirgu, uztur procedūras un pasākumus, ar kuriem nodrošina atbilstību visām
piemērojamām prasībām saskaņā ar šo likumu, tostarp prasībām, kas attiecas uz informācijas atklāšanu,
piemērotības vai atbilstības novērtējumu, pamudinājumiem 133.
18
 panta izpratnē un interešu konfliktu atbilstošu
pārvaldību.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri pārskata un atjaunina savu produktu pārvaldības
kārtību, lai nodrošinātu, ka tā joprojām ir stabila un atbilst paredzētajam mērķim, un, ja nepieciešams, veic attiecīgas
izmaiņas.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri pārskata piedāvātos vai ieteiktos ieguldījumu
produktus un sniegtos pakalpojumus, ņemot vērā visus notikumus, kas varētu būtiski ietekmēt iespējamo risku
noteiktajam mērķtirgum. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde novērtē vismaz to, vai produkts vai
pakalpojums joprojām atbilst noteiktā mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem un vai paredzētā izplatīšanas
stratēģija joprojām ir atbilstoša.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka tās darbības atbilstības funkcijas izpildes
ietvaros tiek pārraudzīta produktu pārvaldības kārtības izstrāde un tās periodiska pārskatīšana, lai atklātu jebkādu
risku, ka netiek izpildīti šajā pantā noteiktie pienākumi.
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka attiecīgajam personālam ir nepieciešamās
specifiskās zināšanas, lai izprastu to produktu īpatnības un riskus, kurus plānots piedāvāt vai ieteikt, un sniegtos
pakalpojumus, kā arī noteiktā mērķtirgus vajadzības, īpatnības un mērķus.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, ka tās valde efektīvi kontrolē ieguldījumu brokeru
sabiedrības un kredītiestādes produktu pārvaldības procesu, lai noteiktu to ieguldījumu produktu klāstu, kurus tā
piedāvā vai iesaka, un attiecīgajiem mērķtirgiem sniegtos pakalpojumus. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un
kredītiestādes valde darbības atbilstības ziņojumos sistemātiski iekļauj informāciju par produktiem, ko tā piedāvā vai
iesaka, un sniegtajiem pakalpojumiem. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pēc pieprasījuma iesniedz
darbības atbilstības ziņojumus Komisijai.
(9) Izplatītāji sniedz izstrādātājiem informāciju par produktu pārdošanu un, ja nepieciešams, informāciju par šajā
pantā minēto produktu pārskatīšanu, tādējādi atbalstot izstrādātāju veikto produktu pārskatīšanu.
176
/
226
(10) Ja vairākas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes sadarbojas, izplatot produktu vai pakalpojumu,
tai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei, kurai ir tiešās attiecības ar klientu, ir galvenā atbildība par šajā
pantā noteiktajām produktu pārvaldības prasībām. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas darbojas kā
starpnieks produkta izplatīšanā:
1) nodrošina, ka attiecīgā informācija par produktu nonāk no izstrādātāja līdz ķēdes gala izplatītājam;
2) palīdz izstrādātājam iegūt informāciju par produktu pārdošanu, ja izstrādātājs to pieprasa, lai izpildītu savus
produktu pārvaldības pienākumus;
3) attiecīgā gadījumā piemēro izstrādātājiem noteiktos produktu pārvaldības pienākumus attiecībā uz
pakalpojumiem, ko tā sniedz.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
XII
 6
 nodaļa
Pamudinājumi
(Nodaļa 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
18
 pants. Pamudinājumu vispārīgās prasības
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas maksā vai saņem maksu vai komisijas naudu vai sniedz
vai saņem nefinansiālu labumu (turpmāk arī — pamudinājums) saistībā ar ieguldījumu pakalpojuma vai ieguldījumu
blakuspakalpojuma sniegšanu klientam, nodrošina, ka vienmēr tiek izpildīti visi nosacījumi un prasības, kas noteiktas
šā likuma 128. panta divpadsmitajā, 12.
1
 un 12.
2
 daļā un šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā, sestajā, septītajā
un astotajā daļā.
(2) Maksu, komisijas naudu vai nefinansiālu labumu uzskata par tādu, kas paredzēts, lai uzlabotu klientam sniegtā
pakalpojuma kvalitāti, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
1) tas ir pamatots ar papildu vai augstāka līmeņa pakalpojuma sniegšanu attiecīgajam klientam proporcionāli
saņemto pamudinājumu līmenim, tostarp:
a) sniedzot tādas ieguldījumu konsultācijas, kas nav neatkarīgas, par piemērotiem plaša klāsta finanšu
instrumentiem un piekļuvi šādiem finanšu instrumentiem, tostarp atbilstošu skaitu finanšu instrumentu, ko
piedāvā trešo pušu produktu piedāvātāji, kam nav ciešu attiecību ar pašu ieguldījumu brokeru sabiedrību
vai kredītiestādi,
b) sniedzot tādas ieguldījumu konsultācijas, kas nav neatkarīgas, apvienojumā ar ikgadēju piedāvājumu
klientam izvērtēt, vai tie finanšu instrumenti, kuros klients ir veicis ieguldījumu, joprojām ir piemēroti, vai
apvienojumā ar citu pastāvīgu pakalpojumu, kas klientam varētu būt vērtīgs,
c) par konkurētspējīgām cenām sniedzot piekļuvi plašam finanšu instrumentu klāstam, kas varētu atbilst
klienta vajadzībām, tostarp atbilstošu skaitu finanšu instrumentu, ko piedāvā trešo pušu produktu
piedāvātāji, kam nav ciešu attiecību ar pašu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi;
2) tas nenes tiešu labumu saņēmējai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei, tās akcionāriem,
dalībniekiem vai darbiniekiem bez jūtama labuma attiecīgajam klientam;
3) tas ir pamatots ar pastāvīga labuma sniegšanu attiecīgajam klientam saistībā ar pastāvīgu pamudinājumu.
(3) Maksa, komisijas nauda vai nefinansiāls labums nav uzskatāms par pieņemamu, ja tā dēļ attiecīgu
pakalpojumu sniegšana klientam ir neobjektīva vai izkropļota.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pastāvīgi ievēro šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktās
prasības, kamēr vien tā turpina maksāt vai saņemt maksu, komisijas naudu vai nefinansiālu labumu.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde glabā pierādījumus, ka maksas, komisijas naudas vai citi
nefinansiāli labumi, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir maksājusi vai saņēmusi, paredzēti, lai
177
/
226
uzlabotu attiecīgā klientam sniegtā pakalpojuma kvalitāti:
1) saglabājot sarakstu ar visām maksām, komisijas naudām un nefinansiāliem labumiem, ko ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir saņēmusi no trešās personas saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu vai
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu;
2) dokumentējot, kā maksas, komisijas naudas un nefinansiāli labumi, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde ir maksājusi vai saņēmusi vai ko plāno izmantot, uzlabo attiecīgajiem klientiem sniegto
pakalpojumu kvalitāti un kādi pasākumi veikti, lai negatīvi neietekmētu ieguldījumu brokeru sabiedrības un
kredītiestādes pienākumu rīkoties godīgi, taisnīgi un profesionāli atbilstoši klienta interesēm.
(6) Attiecībā uz jebkādu maksājumu vai labumu, kas saņemts no trešām personām vai maksāts tām, ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde atklāj klientam šādu informāciju:
1) pirms attiecīgā ieguldījumu pakalpojuma vai ieguldījumu blakuspakalpojuma sniegšanas ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde atklāj klientam informāciju par attiecīgo maksājumu vai labumu saskaņā ar šā
likuma 128. panta 12.
1
 daļu. Nebūtiskus nefinansiālus labumus var aprakstīt vispārīgā veidā. Pārējiem
nefinansiāliem labumiem, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde saņēmusi vai maksājusi saistībā
ar klientam sniegto ieguldījumu pakalpojumu, cenu nosaka un informāciju atklāj atsevišķi;
2) ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde nevarēja iepriekš 
(ex-ante)
 novērtēt jebkura saņemamā
vai maksājamā maksājuma vai labuma summu un tā vietā atklāja klientam šīs summas aprēķināšanas metodi,
tā sniedz saviem klientiem arī informāciju par faktisko maksājuma vai labuma summu, kas saņemta vai
samaksāta 
(ex-post)
;
3) vismaz reizi gadā, ja vien ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde saņem pastāvīgus
pamudinājumus saistībā ar attiecīgiem klientiem sniegtajiem ieguldījumu pakalpojumiem, tā individuāli informē
savus klientus par faktiski saņemto vai samaksāto maksājumu vai labumu summu. Nebūtiskus nefinansiālus
labumus var aprakstīt vispārīgā veidā.
(7) Īstenojot šā panta sestajā daļā minētās prasības, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā
noteikumus par izmaksām un izdevumiem, kas minēti šā likuma 128. panta sestās daļas 3. punktā un Regulas Nr. 
2017/565
 50. pantā.
(8) Ja produktu izplatīšanas kanālā ir iesaistītas vairākas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes, katra
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu
blakuspakalpojumus, ievēro savus pienākumus attiecībā uz informācijas atklāšanu saviem klientiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
19
 pants. Pamudinājumi attiecībā uz neatkarīgu ieguldījumu konsultāciju vai uz portfeļa pārvaldības
pakalpojumiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas sniedz neatkarīgu ieguldījumu konsultāciju vai portfeļa
pārvaldības pakalpojumus, cik drīz vien iespējams, pēc saņemšanas atmaksā klientam jebkādas maksas, komisijas
naudas vai finansiālus labumus, ko samaksājusi vai sniegusi jebkura trešā persona vai persona, kas rīkojas trešās
personas vārdā, attiecībā uz pakalpojumiem, kuri sniegti minētajam klientam. Visas maksas, komisijas naudas vai
finansiālus labumus, kas saņemti no trešām personām saistībā ar sniegto neatkarīgo ieguldījumu konsultāciju un
portfeļa pārvaldību, pilnībā pārskaita klientam.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izveido un īsteno politiku, lai nodrošinātu, ka jebkādas
maksas, komisijas naudas vai finansiālus labumus, ko samaksājusi vai sniegusi jebkura trešā persona vai persona,
kas rīkojas trešās personas vārdā, saistībā ar sniegto neatkarīgo ieguldījumu konsultāciju un portfeļa pārvaldību,
attiecīgi sadala un pārskaita katram atsevišķajam klientam.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde informē klientus par tiem pārskaitītām maksām, komisijas
naudām vai jebkādiem finansiāliem labumiem.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas sniedz neatkarīgu ieguldījumu konsultāciju vai portfeļa
pārvaldības pakalpojumus, nepieņem nefinansiālus labumus, kas nav atzīstami par pieņemamiem nebūtiskiem
nefinansiāliem labumiem saskaņā ar šā panta piekto un sesto daļu.
(5) Šādus labumus var uzskatīt par pieņemamiem nebūtiskiem nefinansiāliem labumiem tikai tad, ja tie ir:
178
/
226
1) informācija vai dokumentācija attiecībā uz finanšu instrumentu vai ieguldījumu pakalpojumu, kas ir vispārīga
pēc savas būtības vai individualizēta, lai atspoguļotu individuāla klienta apstākļus;
2) trešās personas rakstveida informācijas materiāls, ko ir pasūtījis un apmaksājis emitents vai iespējamais
emitents, lai veicinātu jaunu emisiju, vai ja trešai personai ir līgumiskas saistības ar emitentu un emitents tai
maksā, lai attiecīgā persona regulāri izstrādātu šādu informācijas materiālu, ar nosacījumu, ka šīs attiecības ir
skaidri atspoguļotas informācijas materiālā un šādu materiālu vienlaikus dara pieejamu visām ieguldījumu
brokeru sabiedrībām vai kredītiestādēm, kas to vēlas saņemt, vai plašākai sabiedrībai;
3) dalība konferencēs, semināros un citos apmācības pasākumos par konkrēta finanšu instrumenta vai
ieguldījumu pakalpojuma labumiem un iezīmēm;
4) viesmīlības izpausmes ar saprātīgu minimālo 
(de minimis)
 vērtību;
5) ziedi, suvenīri, grāmatas vai reprezentācijas priekšmeti, ja no vienas personas gada laikā saņemto
nefinansiālo labumu kopējā vērtība naudas izteiksmē nepārsniedz vienas minimālās mēnešalgas apmēru;
6) pakalpojumi un dažādu veidu atlaides, ko piedāvā komercsabiedrības vai individuālie komersanti un kas ir
publiski pieejamas.
(6) Pieņemami nebūtiski nefinansiāli labumi ir pamatoti, samērīgi un tādā apmērā, ka tie, visticamāk, nekādā veidā
neietekmēs ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes rīcību tādā veidā, kas radītu kaitējumu attiecīgā klienta
interesēm.
(7) Informāciju par nebūtiskiem nefinansiāliem labumiem atklāj klientiem pirms attiecīgā ieguldījumu pakalpojuma
vai ieguldījumu blakuspakalpojuma sniegšanas. Saskaņā ar šā likuma 133.
18
 panta sestās daļas 1. punktu
nebūtiskus nefinansiālus labumus var aprakstīt vispārīgā veidā.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
133.
20
 pants. Pamudinājumi attiecībā uz pētījumiem
(1) Pētījumi, kurus trešās personas sagatavo ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm, kas klientiem
sniedz portfeļa pārvaldības pakalpojumus vai citus ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus,
nav uzskatāmi par pamudinājumu, ja vien tie tiek saņemti apmaiņā pret kādu no šādiem maksājumiem:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes tiešiem maksājumiem no saviem līdzekļiem;
2) maksājumiem no atsevišķa pētījumu maksājumu konta, kuru kontrolē ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde, ar noteikumu, ka attiecībā uz konta darbību ir ievēroti šādi nosacījumi:
a) konta līdzekļus veido no klientiem iekasētās maksas par pētījumiem,
b) ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, izveidojot pētījumu maksājumu kontu un vienojoties ar
saviem klientiem par pētījumu maksu, ievieš pasākumus, kuri nosaka pētījumu budžeta veidošanu un
regulāru novērtēšanu,
c) ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir atbildīga par pētījumu maksājumu kontu,
d) ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri novērtē iegādāto pētījumu kvalitāti, pamatojoties
uz noteiktiem kvalitātes kritērijiem, un savas iespējas sekmēt labāku ieguldīšanas lēmumu pieņemšanu.
(2) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde izmanto šā panta pirmās daļas 2. punktā minēto pētījumu
maksājumu kontu, tā saviem klientiem sniedz šādu informāciju:
1) pirms ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas klientiem — informāciju par pētījumu budžeta summu un katra
klienta maksājamās pētījumu maksas aplēsi;
2) ikgadēju informāciju par izmaksu kopsummu, ko katrs klients maksājis saistībā ar trešo personu pētījumu
nodrošināšanu.
179
/
226
(3) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde uztur pētījumu maksājumu kontu, ieguldījumu brokeru
sabiedrībai un kredītiestādei ir pienākums pēc klientu vai Komisijas pieprasījuma sniegt kopsavilkuma informāciju par
pētījuma piegādātājiem samaksātajām maksām no šā konta — kopsummu, kas tiem samaksāta noteiktā laikposmā,
ieguvumiem un pakalpojumiem, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ir saņēmusi, un no šā konta
samaksātās kopsummas attiecību pret budžetu, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde izveidojusi
minētajam laikposmam, norādot atlaides vai līdzekļu pārnešanu uz citu laikposmu, ja kontā ir atlikuši naudas līdzekļi.
Šā panta pirmās daļas 2. punkta "a" apakšpunktā minētā maksa par pētījumiem:
1) balstās vienīgi uz pētījumu budžetu, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veido, lai konstatētu
vajadzību pēc trešo personu veiktiem pētījumiem attiecībā uz tās klientiem sniegtajiem ieguldījumu
pakalpojumiem;
2) nav saistīta ar to darījumu apjomu vai vērtību, kuri ir izpildīti klientu uzdevumā.
(4) Ja pētījuma maksu no klienta iekasē nevis atsevišķi, bet kopā ar komisijas naudu par darījumu, klientam
norāda atsevišķi identificējamu pētījuma maksu, pilnībā ievērojot šā panta pirmās daļas 2. punktu un otro daļu.
(5) No klientiem saņemto pētījuma maksu kopsumma nevar pārsniegt pētījumu budžetu.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde līgumā ar klientu vienojas par pētījuma maksu, ko ieguldījumu
brokeru sabiedrība vai kredītiestāde iekasēs no klienta saskaņā ar pētījumu budžetu, un par to, cik reizes gadā no
klienta naudas līdzekļiem tā tiks iekasēta. Pētījumu budžetu palielina tikai pēc tam, kad klientam ir sniegta
nepārprotama informācija par šādu plānotu palielinājumu. Ja laikposma beigās pētījumu maksājumu kontā ir
izveidojies pārpalikums, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde piemēro procedūru, kurā šos naudas
līdzekļus atmaksā klientam vai tos pārnes uz nākamā perioda pētījumu budžetu kā klienta pētījuma maksas ieskaitu.
(7) Šā panta pirmās daļas 2. punkta "b" apakšpunktā minēto pētījumu budžetu pārvalda pati ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde, balstoties uz saprātīgu novērtējumu par vajadzību pēc trešo personu veiktiem
pētījumiem. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde kontrolē un pārrauga pētījumu budžeta līdzekļu
izlietošanu trešo personu veiktu pētījumu iegādei, lai nodrošinātu, ka pētījumu budžets tiek pārvaldīts un izlietots
ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes klientu interesēs. Minētā kontrole ietver arī revīzijas izsekojamības
dokumentāciju par maksājumiem, kas veikti pētījumu piegādātājiem, un par to, kā samaksātās summas tika
noteiktas, ņemot vērā kvalitātes kritērijus, kas minēti šā panta pirmās daļas 2. punkta "d" apakšpunktā. Ieguldījumu
brokeru sabiedrības un kredītiestādes pētījumu budžetu un pētījumu maksājumu kontu neizmanto pašas iekšēji veikto
pētījumu finansēšanai.
(8) Piemērojot šā panta pirmās daļas 2. punkta "c" apakšpunktu, pētījumu maksājumu konta pārvaldību var
deleģēt trešai personai, ja vien tas atvieglo trešās personas veikto pētījumu iegādi un maksājumu veikšanu pētījumu
piegādātājiem ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes vārdā bez liekas kavēšanās un saskaņā ar
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes norādījumiem.
(9) Piemērojot šā panta pirmās daļas 2. punkta "d" apakšpunktu, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
visus nepieciešamos elementus iekļauj rakstveida politikā, ko dara pieejamu saviem klientiem.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas sniedz rīkojumu izpildes pakalpojumus, atsevišķi norāda
tādas maksas par šiem pakalpojumiem, kuras atspoguļo tikai darījuma izpildes izmaksas. Citiem labumiem vai
pakalpojumiem, kurus tā pati ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde sniedz ieguldījumu brokeru sabiedrībām
un kredītiestādēm, kas reģistrētas Eiropas Savienībā, piemēro atsevišķi identificējamu maksu, un par rīkojumu
izpildes pakalpojumiem veiktās samaksas apmērs neietekmē un nerada nosacījumus attiecībā uz minēto labumu vai
pakalpojumu sniegšanu un maksu par tiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
XIII nodaļa
Ārvalstīs reģistrētu ieguldījumu pakalpojumu sniedzēju reģistrācija
(Nodaļa izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
134.pants. Ārvalstīs reģistrētu ieguldījumu pakalpojumu sniedzēju tiesības
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
135.pants. Reģistrācija Komisijā 
180
/
226
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
136.pants. Reģistrētas sabiedrības pienākumi
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
137.pants. Izslēgšana no reģistra
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
137.
1
 pants. Uzraudzības institūcijas
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
XIV nodaļa
Likuma prasību izpildes uzraudzība
(Nodaļas nosaukums 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
137.
2
 pants. Komisijas tiesības, uzraugot likuma prasību izpildi
(1) Ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu atbilstoši savai kompetencei uzrauga
Komisija.
(2) Komisija ievieš atbilstošus uzraudzības pasākumus, kas nodrošina šajā likumā ieguldījumu brokeru
sabiedrībām un kredītiestādēm noteikto prasību izpildi.
(3) Komisijai ir tiesības izdot normatīvos noteikumus:
1) par informācijas sniegšanu par darbību ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanas jomā;
2) par kārtību, kādā sniedzama informācija par darījumiem ar finanšu instrumentiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
137.
3
 pants. Ziņošana par iespējamiem un faktiskiem pārkāpumiem
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
138. pants. Komisijas tiesības uzraudzības īstenošanā
(1) Komisija papildus Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā, šajā likumā un tieši piemērojamos Eiropas
Savienības tiesību aktos noteiktajām tiesībām attiecībā uz ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu, regulētā tirgus organizētāja darbību, datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanu un šā
likuma XII
4
 nodaļā noteiktajām prasībām ir tiesīga piemērot šādus uzraudzības pasākumus:
1) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
2) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
3) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
4) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
5) pieprasīt aktīvu iesaldēšanu vai cita veida īpašuma lietošanas ierobežojumus;
6) uz laiku ierobežot finanšu instrumentu tirgus dalībnieka darbību, tostarp ierobežot ieguldījumu brokeru
sabiedrības vai kredītiestādes tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai turēt finanšu instrumentus; 
181
/
226
sabiedrības vai kredītiestādes tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai turēt finanšu instrumentus;
7) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
8) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
9) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
10) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
11) pieprasīt, lai finanšu instrumentu tirgus dalībnieki izbeidz jebkādas darbības, kas ir pretrunā ar šā likuma un
Regulas Nr.  
600/2014
 prasībām;
12) veikt jebkāda veida pasākumus, lai nodrošinātu to ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestāžu, regulētā
tirgus organizētāju un citu personu darbības atbilstību, uz kurām attiecas šā likuma vai Regulas Nr.  
600/2014
prasības;
13) apturēt finanšu instrumentu tirdzniecību;
14) pieprasīt, lai finanšu instrumenti tiek izslēgti no tirdzniecības vietas;
15) pieprasīt jebkurai personai, lai tā veic atbilstošus pasākumus pozīcijas vai riska darījuma apjoma
samazināšanai;
16) ierobežot jebkuras personas iespēju piekļūt preču atvasinātajam instrumentam, tostarp nosakot limitus
attiecībā uz pozīcijas apjomu, kādu jebkura persona visu laiku drīkst turēt saskaņā ar šā likuma 133.
14
 pantā
noteiktajām prasībām pozīciju limitiem un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismiem preču atvasinātajos
instrumentos;
17) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
18) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
;
19) apturēt finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu saskaņā ar
Regulas Nr.  
600/2014
 40., 41. vai 42. pantā noteikto;
20) apturēt finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu, ja
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde nav izstrādājusi vai īstenojusi efektīvu produktu
apstiprināšanas procesu vai kā citādi nav ievērojusi šā likuma 124. panta pirmās daļas 13. punkta un
127. panta vienpadsmitās daļas prasības;
21) pieprasīt, lai tiek atcelts no amata ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes vai regulētā tirgus
organizētāja valdes vai padomes loceklis;
22) dot finanšu instrumentu tirgus dalībnieku pārvaldes institūcijām, to vadītājiem un locekļiem saistošus
rakstveida norādījumus, kas nepieciešami, lai novērstu situācijas, kurās tiek pārkāptas šā likuma vai tieši
piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu normas.
(2) Komisija var piemērot šā panta pirmās daļas 15. un 16. punktā noteiktos uzraudzības pasākumus arī tad, ja tie
nepieciešami citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas uzraudzības mērķa sasniegšanai.
(3) Komisija ir tiesīga atbilstoši Regulas Nr.  
1286/2014
 24. pantā noteiktajam par šīs regulas pārkāpumiem
piemērot šādus uzraudzības pasākumus:
1) aizliegt komplektētu privāto ieguldījumu produktu izplatīšanu;
2) uzlikt par pienākumu uz laiku apturēt komplektētu privāto ieguldījumu produktu izplatīšanu;
3) aizliegt sniegt pamatinformācijas dokumentu, kas neatbilst Regulas Nr.  
1286/2014
 6., 7., 8. vai 10. pantā
noteiktajam, un pieņemt lēmumu, ar kuru uzdod publicēt jaunu šai regulai atbilstošu pamatinformācijas
dokumentu;
182
/
226
4) uzlikt par pienākumu personai, kas ir komplektēta privāto ieguldījumu produkta izveidotājs vai sniedz
konsultācijas par šo produktu, vai to pārdod, informēt savu privāto klientu, kura tiesības un intereses ir
aizskartas, par piemēroto sankciju vai uzraudzības pasākumu un to, kur klients var iesniegt sūdzību vai
vērsties, lai uzsāktu ārpustiesas strīdu risināšanu, kā arī par viņa tiesībām ar prasību vērsties tiesā.
(4) Īstenojot uzraudzību, Komisija ir tiesīga:
1) pieprasīt no jebkuras personas informāciju par tās darbību finanšu un kapitāla tirgū, kā arī uzaicināt jebkuru
personu ierasties Komisijā un sniegt informāciju klātienē;
2) iepazīties ar Komisijas uzdevumu un funkciju veikšanai nepieciešamajiem dokumentiem vai citiem datiem
jebkādā formā un saņemt to kopijas;
3) veikt šā likuma 139. panta pirmajā daļā minētās pārbaudes;
4) pieprasīt un saņemt no finanšu un kapitāla tirgus dalībniekiem telefonsarunu izdrukas, elektroniskās saziņas
ierakstus un citu veidu datu pārraides ierakstus;
5) pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrību, regulēto tirgu un datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju
revidenti sniedz informāciju;
6) vērsties tiesībaizsardzības iestādēs ar pieteikumu par kriminālprocesa uzsākšanu;
7) pilnvarot revidentus vai speciālistus veikt pārbaudes;
8) pieprasīt no jebkuras personas informāciju, tostarp visus attiecīgos dokumentus, par pozīcijas vai riska
apmēru un mērķi, kas rodas saistībā ar preču atvasināto instrumentu, un par visiem aktīviem vai pasīviem
attiecīgajā tirgū;
9) sniegt publiskus paziņojumus;
10) ciktāl to atļauj normatīvie akti, pieprasīt esošos datu plūsmas ierakstus, kas ir telesakaru operatora rīcībā,
ja pastāv pamatotas aizdomas par pārkāpumu un ja šādi ieraksti var būt noderīgi, veicot pārbaudes saistībā ar
šajā likumā vai Regulā Nr.  
600/2014
 noteiktā pārkāpumiem.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
Grozījums par vārdu "finanšu un kapitāla tirgus" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "finanšu tirgus" (attiecīgā
locījumā), grozījums par vārdu "Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likums" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar
vārdiem "Latvijas Bankas likums" (attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
139.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzība
(1) Komisijai un tās pilnvarotajām personām ir tiesības pārbaudīt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību, tai skaitā
veikt iekšējās pārbaudes ieguldījumu brokeru sabiedrībās.
(1
1
) Komisija katru gadu sagatavo ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzības pārbaužu programmu, kurā norāda:
1) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā, šajā likumā un citos likumos noteikto Komisijas funkciju un
pienākumu veikšanai paredzētos pasākumus un tiem nepieciešamos resursus;
2) plānotos uzraudzības pasākumus, kas piemērojami:
a) ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurās veikto šā panta 11.
3
 daļas 4. un 5.punktā minēto stresa testu
rezultāti vai kuru novērtējums, ko veikusi Komisija saskaņā ar šā panta devīto daļu, norāda uz riskiem, kas
būtiski apdraud attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības finanšu stabilitāti, vai uz šā likuma, tieši
piemērojamo Eiropas Savienības institūciju izdoto tiesību aktu vai Komisijas izdoto normatīvo noteikumu
prasību pārkāpumiem,
b) ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas rada sistēmisku risku finanšu sistēmai,
183
/
226
c) citām ieguldījumu brokeru sabiedrībām pēc Komisijas ieskatiem;
3) ieguldījumu brokeru sabiedrības, kurām paredzēts noteikt pastiprinātu uzraudzību, un tām piemērojamos
pasākumus;
4) ieguldījumu brokeru sabiedrību klātienes pārbaužu plānu, atsevišķi norādot plānotās klātienes pārbaudes
ieguldījumu brokeru sabiedrību filiālēs citās dalībvalstīs, ieguldījumu brokeru sabiedrību meitas sabiedrībās un
ieguldījumu brokeru sabiedrību mātes sabiedrībā, kas ir finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu
pārvaldītājsabiedrība, vai šādas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības citā
meitas sabiedrībā.
(1
2
) Ja saskaņā ar šā panta devītās daļas prasībām veiktā novērtējumā konstatēta tāda nepieciešamība, Komisija
ir tiesīga veikt šādus pasākumus:
1) palielināt ieguldījumu brokeru sabiedrības klātienes pārbaužu skaitu vai biežumu;
2) norīkot pilnvarotu personu pastāvīgi atrasties ieguldījumu brokeru sabiedrībā;
3) pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz papildu pārskatus vai sniedz pārskatus biežāk;
4) veikt ieguldījumu brokeru sabiedrības operatīvo, stratēģisko vai biznesa plānu papildu vai biežākas
pārbaudes;
5) veikt mērķa pārbaudes, lai kontrolētu noteiktus riskus, kuru iestāšanās ir sagaidāma.
(2) 
(Izslēgta ar 
09.06.2005
. likumu.)
(3) Komisijas pilnvarotiem pārstāvjiem ir tiesības iepazīties ar visiem ieguldījumu brokeru sabiedrības
dokumentiem, grāmatvedības reģistriem un datu bāzēm, veikt no tiem izrakstus, izgatavot to norakstus (kopijas), kā
arī saņemt no ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldes institūciju locekļiem un citām atbildīgajām personām
pārbaudes veikšanai nepieciešamos paskaidrojumus un informāciju.
(4) Pēc Komisijas motivēta rakstveida pieprasījuma ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz Komisijai dokumentu
norakstus (kopijas) vai citu ar ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību saistīto informāciju.
(5) Par pārbaudes rezultātiem Komisija iesniedz ieguldījumu brokeru sabiedrībai rakstveida ziņojumu, kurā minēti
pārkāpumi un sniegti norādījumi par nepieciešamajiem grozījumiem ieguldījumu brokeru sabiedrības turpmākajā
darbībā.
(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība nepiekrīt Komisijas ziņojumam par veikto pārbaudi, tā ir tiesīga iesniegt
sūdzību Komisijas padomei. Komisijas padome ir tiesīga noteikt jaunu pārbaudi vai lemt par grozījumu izdarīšanu
ziņojumā par veikto pārbaudi, vai arī noraidīt sūdzību.
(7) Komisijai ir tiesības neatļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībai nodibināt ciešas attiecības vai pieprasīt izbeigt
ciešas attiecības ar trešajām personām, vai aizliegt darījumus ar tām, ja šādas attiecības var apdraudēt vai apdraud
ieguldījumu brokeru sabiedrības finansiālo stabilitāti vai ierobežo Komisijas tiesības veikt likumā noteiktās
uzraudzības funkcijas.
(8) Komisijai ir tiesības atcelt ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldes institūciju lēmumus par valdes un
padomes (ja tāda ir izveidota) locekļu iecelšanu, ja tie neatbilst šā likuma prasībām.
(9) Komisija pārbauda ieguldījumu brokeru sabiedrības stratēģiju, procedūras un pasākumus, ko tā īstenojusi, lai
ievērotu šā likuma, citu normatīvo aktu, tieši piemērojamo Eiropas Savienības institūciju izdoto tiesību aktu un
Komisijas izdoto normatīvo noteikumu un lēmumu prasības, kā arī novērtē:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai piemītošos un varbūtējos riskus;
2) atbilstoši Eiropas Banku iestādes vadlīnijām un Eiropas sistēmisko risku kolēģijas ieteikumiem veiktā
sistēmiskā riska izvērtējumā identificētos riskus, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrības darbība rada finanšu
sistēmai;
3) riskus, kas konstatēti stresa testēšanas procesā, ņemot vērā veikto operāciju (darījumu) apjomu, dažādību
184
/
226
un sarežģītību.
(10) Komisija nosaka šā panta devītajā daļā minētās pārbaudes un novērtējuma apjomu un regularitāti atkarībā no
ieguldījumu brokeru sabiedrības lieluma, sistēmiskās nozīmes, veikto operāciju (darījumu) apjoma, dažādības un
sarežģītības. Komisija ne retāk kā reizi gadā pārskata un atjauno šā panta devītajā daļā minētajā novērtējumā
iekļauto informāciju vismaz uzraudzības pārbaudes programmā iekļautām ieguldījumu brokeru sabiedrībām.
(11) Pamatojoties uz veikto pārbaudi un novērtējumu, Komisija izvērtē, vai ieguldījumu brokeru sabiedrības
stratēģija, procedūras un īstenotie pasākumi nodrošina pietiekamu risku pārvaldīšanu un vai ieguldījumu brokeru
sabiedrības pašu kapitāls ir pietiekams tās darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai.
(11
1
) Komisija informē Eiropas Banku iestādi par šā panta devītajā, desmitajā un vienpadsmitajā daļā minēto
pārbaužu un novērtēšanas procesa organizāciju.
(11
2
) Komisija nekavējoties informē Eiropas Banku iestādi par ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras atzītas par
sistēmiski nozīmīgām šajā pantā minētā novērtējuma rezultātā.
(11
3
) Komisija šā panta devītajā daļā minētajā novērtējumā papildus kredītriska, operacionālā riska un tirgus risku
novērtējumam izvērtē vismaz:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldību, korporatīvo kultūru un vērtības, padomes, ja tāda ir izveidota, un
valdes locekļu spēju pildīt savus pienākumus;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrības komercdarbības modeli;
3) sistēmiskā riska novērtējumu saskaņā ar šā panta devītajā daļā minēto;
4) ja ieguldījumu brokeru sabiedrība saņēmusi atļauju izmantot iekšējo modeli kredītriska kapitāla prasības
aprēķinam, — saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 prasībām veikto stresa testu rezultātus;
5) ja ieguldījumu brokeru sabiedrība saņēmusi atļauju izmantot iekšējo modeli tirgus risku kapitāla prasību
aprēķinam, — saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 prasībām veikto stresa testu rezultātus;
6) ieguldījumu brokeru sabiedrības pakļautību koncentrācijas riskam un tā pārvaldīšanu, ieskaitot atbilstību
Regulas Nr. 
575/2013
 prasībām attiecībā uz lielo riska darījumu ierobežojumiem;
7) ieguldījumu brokeru sabiedrības riska darījumu ģeogrāfisko izvietojumu;
8) diversifikācijas efektu ietekmi un to iekļaušanu risku mērīšanas sistēmā;
9) iespēju, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībai var rasties būtiski zaudējumi netirdzniecības portfeļa riska
darījumu procentu likmju riska dēļ, un apsvērumus par iespējamiem šādu zaudējumu rašanās apstākļiem;
10) ieguldījumu brokeru sabiedrības pakļautību pārmērīgas sviras riskam;
11) citus ieguldījumu brokeru sabiedrībai būtiskus riskus.
(11
4
) Komisija ne retāk kā reizi gadā veic ieguldījumu brokeru sabiedrības stresa testēšanu, kuras rezultātus ņem
vērā novērtējumā, kas tiek veikts saskaņā ar šā panta devītās daļas prasībām. Stresa testēšanas metodoloģija atbilst
Eiropas Banku iestādes vadlīnijās noteiktajai.
(11
5
) Ja Komisija konstatē, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība neievēro, vai Komisijai ir pamats uzskatīt, ka 12
mēnešu laikā no šā panta 11.
7
 daļā minēto pasākumu piemērošanas uzsākšanas brīža neievēros šā likuma vai
Regulas Nr. 
575/2013
 prasības, Komisija pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība savlaicīgi veic attiecīgo
problēmu novēršanai nepieciešamos pasākumus. Šai nolūkā Komisija var piemērot jebkuru no šā panta 11.
7
 daļā
minētajiem pasākumiem.
(11
6
) Veicot šā panta devītajā daļā minēto novērtējumu, Komisija var piemērot vienādu vai līdzīgu pieeju
ieguldījumu brokeru sabiedrībām ar līdzīgu riska profilu (līdzīgu biznesa modeli vai riska darījumu ģeogrāfisko
izvietojumu vai citu līdzīgu pieeju), kuras ir vai var būt pakļautas līdzīgiem riskiem vai kuras rada vai var radīt līdzīgus
185
/
226
riskus finanšu sistēmai.
(11
7
) Lai piemērotu šā panta devītās un vienpadsmitās daļas, kā arī Regulas Nr. 
575/2013
 prasības, Komisija ir
tiesīga pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība:
1) uztur augstāku pašu kapitāla līmeni, nekā noteikts Regulā Nr. 
575/2013
, kas palielināts par kopējo kapitāla
rezervju prasību, kura aprēķināta saskaņā ar Kredītiestāžu likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantu, lai segtu
tos ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai piemītošos un varbūtējos riskus un to elementus, kas nav
paredzēti Regulā Nr. 
575/2013
;
2) pilnveido savu stratēģiju, procedūras un pasākumus, kas veicami šā likuma 122.
1
, 122.
2
, 123.
1
 panta un
124.panta pirmās daļas 11.punkta prasību izpildei;
3) izstrādā plānu šā likuma, citu normatīvo aktu, tieši piemērojamo Eiropas Savienības institūciju izdoto tiesību
aktu un Komisijas izdoto normatīvo noteikumu prasību ievērošanas atjaunošanai, nosakot plānā iekļauto
pasākumu izpildes termiņus;
4) pašu kapitāla aprēķina vajadzībām piemēro speciālu uzkrājumu vai aktīvu atzīšanas un vērtēšanas politiku;
5) sašaurina vai ierobežo komercdarbību, darbības vai iestāžu tīklu, atsakās no darbības jomām, kas pārmērīgi
apdraud tās stabilitāti; samazina savai darbībai, produktiem vai darbības nodrošināšanai izveidotām sistēmām
piemītošos riskus;
6) nosaka tādu ierobežojumu amatpersonu un darbinieku atalgojuma mainīgajai daļai, kas izteikts procentos no
tīrajiem ieņēmumiem un ļauj ieguldījumu brokeru sabiedrībai uzturēt stabilu kapitāla bāzi;
7) novirza peļņu pēc nodokļu nomaksas pašu kapitāla stiprināšanai;
8) samazina vai neveic peļņas sadali vai procentu maksājumus saviem akcionāriem (dalībniekiem), pirmā
līmeņa papildu kapitālā iekļauto instrumentu dalībniekiem vai turētājiem, ja tas nerada saistību neizpildi;
9) sniedz papildu pārskatus vai biežāk sniedz pārskatus, tai skaitā pārskatus par ieguldījumu brokeru
sabiedrības kapitāla un likviditātes pozīcijām.
(11
8
) Komisija pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība ievēro šā panta 11.
7
 daļas 1.punkta prasību vismaz
šādos gadījumos:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība nav ievērojusi šā likuma 122.
1
, 123.
1
 vai 124.panta pirmās daļas 11.punkta
prasības vai Regulā Nr. 
575/2013
 noteiktos lielo riska darījumu ierobežojumus;
2) ir identificēti riski vai risku elementi, kuri nav segti saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 noteiktajām kapitāla
prasībām vai kopējo kapitāla rezervju prasību;
3) ir pamats uzskatīt, ka citu administratīvo pasākumu piemērošana vien nebūs pietiekama, lai pieņemamos
termiņos atbilstoši uzlabotu ieguldījumu brokeru sabiedrības struktūru, procesus, mehānismus un stratēģiju;
4) kapitāla prasības nav pietiekamas tādēļ, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība, veicot tirdzniecības portfeļa
pozīciju vērtības korekcijas, nav ņēmusi vērā iespēju pārdot īsā laikā vai ierobežot ar šīm pozīcijām saistītos
riskus bez būtiskiem zaudējumiem funkcionējoša tirgus apstākļos vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas
saņēmusi atļauju izmantot iekšējos modeļus kapitāla prasību aprēķinam, vairs neatbilst šādas atļaujas
saņemšanas nosacījumiem;
5) ir pamats uzskatīt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai piemītošie riski novērtēti pārāk zemu, lai gan
ir ievērotas Regulas Nr. 
575/2013
 un šā likuma prasības;
6) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir saņēmusi atļauju izmantot iekšējo modeli korelācijas tirdzniecības portfeļa
kapitāla prasību aprēķinam, bet tās iesniegtie pārskati parāda, ka stresa testu rezultāti būtiski pārsniedz
saskaņā ar iekšējo modeli aprēķinātās kapitāla prasības.
(11
9
) Pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar šā panta prasībām, Komisija izvērtē, vai nav
nosakāmas pašu kapitāla prasības papildus tām, kas nepieciešamas ieguldījumu brokeru sabiedrības darbībai
186
/
226
piemītošo un varbūtējo risku segšanai, ņemot vērā:
1) saskaņā ar šā likuma 123.
1
 panta prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrības veiktā novērtējuma kvalitatīvos
un kvantitatīvos rezultātus;
2) saskaņā ar šā likuma 122.
2
 panta un 124.panta pirmās daļas 11.punkta prasībām izveidotās ieguldījumu
brokeru sabiedrības iekšējās kontroles sistēmas darbību, kā arī atveseļošanas un noregulējuma plānus;
3) saskaņā ar šā panta devītās daļas prasībām Komisijas veiktā novērtējuma rezultātus;
4) sistēmiskā riska izvērtējumu.
(12) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(13) Komisija nosaka kārtību, kura atbilst Eiropas Banku iestādes vadlīnijām, kādā aprēķināms ieguldījumu
brokeru sabiedrības ekonomiskās vērtības samazinājums pēkšņu un negaidītu procentu likmju izmaiņu dēļ.
(14) Ja šā panta trīspadsmitajā daļā minētais aprēķins liecina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības ekonomiskā
vērtība samazināsies par 20 vai vairāk procentiem no pašu kapitāla sakarā ar pēkšņām un negaidītām procentu likmju
izmaiņām par 200 bāzes punktiem vai citām Eiropas Banku iestādes vadlīnijās noteiktām izmaiņām, Komisija
pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība veic pasākumus, kas nodrošinātu pašu kapitāla atbilstību netirdzniecības
portfeļa riska darījumu procentu likmju riska lielumam.
(15) Komisija, veicot tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzību, kas ir saņēmusi atļauju izmantot iekšējās
pieejas riska svērto vērtību vai pašu kapitāla prasību aprēķinam, piemēro Kredītiestāžu likuma 105.
3
 un 105.
4
 pantu.
(16) Komisija piemēro šā panta prasības individuāli un konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti atbilstoši
Regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II sadaļas prasību piemērošanas līmenim. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība ir
atbrīvota no pašu kapitāla prasības ievērošanas konsolidācijas grupas līmenī saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
15.panta prasībām, Komisija šai ieguldījumu brokeru sabiedrībai šā panta devītās, desmitās, vienpadsmitās un 11.
2
daļas prasības piemēro individuāli.
(17) Šā panta devītās, desmitās, vienpadsmitās, 11.
1
, 11.
2
, 11.
3
, 11.
4
, 11.
5
, 11.
6
, 11.
7
, 11.
8
, 11.
9
, trīspadsmitās,
četrpadsmitās, piecpadsmitās un sešpadsmitās daļas prasības attiecināmas uz tādas ieguldījumu brokeru
sabiedrības uzraudzību, kura ir iestāde Regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē.
(18) Komisija informē Eiropas Banku iestādi par šajā pantā minēto Komisijas lēmumu pieņemšanas principiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
22.03.2012.
 un 
24.04.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
139.
1
 pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrību nozīmīgas filiāles
(1) Dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kurai ir piemērojamas kapitāla pietiekamību regulējošās
prasības saskaņā ar finanšu instrumentu tirgu regulējošajiem normatīvajiem aktiem un lielo riska darījumu
ierobežojumi, Latvijas Republikā reģistrēta filiāle var tikt atzīta par nozīmīgu. Komisija, norādot pamatojumu, nosūta
ieguldījumu brokeru sabiedrības izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūcijai vai konsolidācijas grupas, kurā ietilpst
šāda ieguldījumu brokeru sabiedrība ar Latvijas Republikā reģistrētu filiāli, uzraudzības institūcijai lūgumu saskaņot
viedokļus lēmuma pieņemšanai (turpmāk — saskaņots lēmums), lai Latvijas Republikā reģistrēto filiāli atzītu par
nozīmīgu.
(2) Lai filiāli atzītu par nozīmīgu, ņem vērā tās atbilstību šādiem kritērijiem:
1) filiāles darbības apturēšana vai izbeigšana var ietekmēt uzņēmējas dalībvalsts finanšu tirgus likviditāti un
maksājumu, tīrvērtes un norēķinu sistēmu;
2) filiāles darījumu apjoms un tās klientu skaits ir nozīmīgs uzņēmējas dalībvalsts kapitāla tirgum vai finanšu
sistēmai.
(3) Komisija un filiāles izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūcija vai konsolidācijas grupas uzraudzības
institūcija sadarbojas un veic visas nepieciešamās darbības, lai divu mēnešu laikā no šā panta pirmajā daļā minētā
lūguma nosūtīšanas dienas pieņemtu saskaņotu lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu.
187
/
226
(4) Šā panta trešajā daļā minēto lēmumu var pārsūdzēt konsolidētās uzraudzības institūcijas vai filiāles izcelsmes
valstī šīs valsts pārsūdzības kārtību regulējošajos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(5) Ja divu mēnešu laikā no šā panta pirmajā daļā minētā lūguma nosūtīšanas netiek pieņemts saskaņots
lēmums, Komisija, ievērojot izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūcijas vai konsolidācijas grupas uzraudzības
institūcijas viedokli, turpmāko divu mēnešu laikā bez viedokļu saskaņošanas pieņem lēmumu atzīt attiecīgo filiāli par
nozīmīgu.
(6) Citas dalībvalsts uzraudzības institūcija var vērsties Komisijā ar lūgumu atzīt šajā dalībvalstī reģistrētas
Latvijas Republikā reģistrētās ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāli par nozīmīgu vai arī, ja Komisija ir konsolidācijas
grupas uzraudzības institūcija, ar lūgumu atzīt konsolidācijas grupā iekļautās ieguldījumu brokeru sabiedrības citā
dalībvalstī reģistrētu filiāli par nozīmīgu. Komisija veic visas nepieciešamās darbības, lai divu mēnešu laikā no
lūguma saņemšanas dienas pieņemtu saskaņotu lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu.
(7) Šā panta sestajā daļā minēto lēmumu var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
(8) Pieņemto lēmumu par filiāles atzīšanu par nozīmīgu Komisija dara zināmu attiecīgajām dalībvalstu
uzraudzības institūcijām.
(9) Komisija sadarbojas ar Latvijas Republikā reģistrēto ieguldījumu brokeru sabiedrību nozīmīgu filiāļu uzņēmēju
dalībvalstu uzraudzības institūcijām, saņemot informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrību negatīvām attīstības
tendencēm, kas var būtiski ietekmēt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību, kā arī par sankcijām, administratīvajiem
un uzraudzības pasākumiem, ko uzņēmēju dalībvalstu uzraudzības institūcijas piemēro attiecībā uz ieguldījumu
brokeru sabiedrībām, ieskaitot pienākuma noteikšanu uzturēt augstāku pašu kapitāla līmeni nekā minimālā kapitāla
prasību kopsumma un jebkādu ierobežojumu noteikšanu attīstītās operacionālā riska mērīšanas pieejas
izmantošanai. Komisija piedalās sagatavošanās ārkārtas situācijām pasākumos un to pārvarēšanas pasākumos,
ieskaitot tādas ārkārtas situācijas, kas var izveidoties ieguldījumu brokeru sabiedrību finansiālā stāvokļa
pasliktināšanās gadījumā vai finanšu tirgu nelabvēlīgas attīstības ietekmē. Ārkārtas situācijās paredzētās
uzraudzības darbības ietver kopīga situācijas novērtējuma sagatavošanu, krīzes pārvarēšanas plāna ieviešanu un
publiskas informācijas sniegšanu. Nepieciešamās informācijas apmaiņas procesā pēc iespējas izmanto jau izveidotus
informācijas apmaiņas veidus krīžu vadības nodrošināšanai.
(10) Ja Komisija konstatē ārkārtas situāciju, kā arī finanšu tirgu nelabvēlīgas attīstības tendences, kas ietekmē
situāciju ieguldījumu brokeru sabiedrībā, tā, ievērojot ierobežotas pieejamības informācijas atklāšanas noteikumus un
pēc iespējas izmantojot jau izveidotus informācijas apmaiņas veidus, nekavējoties brīdina par ārkārtas situāciju
uzņēmēju dalībvalstu Eiropas Centrālo banku sistēmā iekļautas centrālās bankas, Eiropas Centrālo banku un Eiropas
Sistēmisko risku kolēģiju un paziņo visu ar to uzdevumu izpildi saistīto būtisko informāciju.
(11) Ja Latvijas Republikā reģistrētai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir nozīmīgas filiāles citās dalībvalstīs, bet
pati ieguldījumu brokeru sabiedrība nav iekļauta konsolidācijas grupā, Komisija izveido un vada uzraugu kolēģiju ar to
uzņēmēju dalībvalstu uzraudzības institūcijām, kurās ir reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības nozīmīgas filiāles,
lai nodrošinātu sadarbību ar attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijām, veicot šā panta devītajā un desmitajā daļā
minētās darbības. Komisija veido uzraugu kolēģiju, noslēdzot sadarbības līgumu ar uzņēmēju dalībvalstu uzraudzības
institūcijām.
(12) Komisija, ņemot vērā plānoto vai koordinēto uzraudzības darbību nozīmīgumu uzņēmēju dalībvalstu
uzraudzības institūcijām un iespējamo ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti attiecīgajās dalībvalstīs, īpaši ārkārtas
situācijās, nosaka tās uzraudzības institūcijas, kurām ir pienākums piedalīties uzraugu kolēģiju sanāksmēs.
(13) Komisija laikus informē visus uzraugu kolēģijas dalībniekus par kolēģijas sanāksmju organizēšanu,
galvenajiem izskatāmajiem jautājumiem un plānotajām darbībām, kā arī par sanāksmēs pieņemtajiem lēmumiem vai
veiktajiem pasākumiem.
(
13.01.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014.
, 
21.06.2018.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.05.2022.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka"
(attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73.
punktu)
140.pants. Citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzība
(1) Komisija uzrauga citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles, kas darbojas Latvijas
Republikā, atbilstību šā likuma 124. panta pirmās daļas 9. un 10. punkta, 126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
,
128.
3
 panta un Regulas Nr.  
600/2014
 prasībām. Komisijai ir tiesības pārbaudīt šādas filiāles veiktos pasākumus šo
188
/
226
prasību nodrošināšanai. Ja Komisija konstatē, ka šajā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle,
kas darbojas Latvijas Republikā, veic darbības, kuras ir pretrunā ar šā likuma 124. panta pirmās daļas 9. un
10. punkta, 126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
, 128.
3
 panta un Regulas Nr.  
600/2014
 prasībām, tā nekavējoties
pieprasa, lai šīs dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība izbeidz šādas darbības.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas Latvijas Republikā, turpina
veikt darbības, kuras ir pretrunā ar šā likuma 124. panta pirmās daļas 9. un 10. punkta, 126., 126.
1
, 126.
2
, 128.,
128.
1
, 128.
2
, 128.
3
 panta un Regulas Nr.  
600/2014
 prasībām, Komisija informē izcelsmes valsts uzraudzības
institūciju un veic pasākumus, lai šādus pārkāpumus novērstu. Šo pasākumu ietvaros Komisija ir tiesīga līdz
pārkāpumu novēršanai aizliegt attiecīgajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai turpināt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu
Latvijas Republikā. Komisija par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šā likuma 147. panta prasībām informē Eiropas
Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi. Komisija ir tiesīga vērsties pie Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes
ar lūgumu saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām izskatīt tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles pārkāpumu,
kas darbojas Latvijas Republikā.
(3) Ja Komisija konstatē, ka citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas
Latvijas Republikā, veic darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošo finanšu instrumentu tirgu
regulējošu normatīvo aktu prasībām, kas nav minētas šā panta pirmajā daļā, tā nekavējoties informē par to izcelsmes
valsts uzraudzības institūciju un lūdz to novērst konstatētos pārkāpumus, kā arī informēt Komisiju par veiktajiem
pasākumiem.
(4) Ja Komisija konstatē, ka citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu
pakalpojumus, neatverot filiāli, veic darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu
instrumentu tirgu regulējošiem normatīvajiem aktiem, tā nekavējoties informē par to izcelsmes valsts uzraudzības
institūciju un lūdz to novērst konstatētos pārkāpumus, kā arī informēt Komisiju par veiktajiem pasākumiem.
(5) Ja citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas Latvijas Republikā, vai citā
dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, neatverot filiāli, turpina
veikt darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu instrumentu tirgu regulējošiem
normatīvajiem aktiem, tā informē par to izcelsmes valsts uzraudzības institūciju un veic pasākumus, lai šādus
pārkāpumus novērstu. Šo darbību ietvaros Komisija ir tiesīga līdz pārkāpumu novēršanai aizliegt attiecīgajai
ieguldījumu brokeru sabiedrībai turpināt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā. Komisija par
veiktajiem pasākumiem informē Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi saskaņā ar šā likuma
147.panta prasībām. Komisija ir tiesīga vērsties Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē ar lūgumu saskaņā ar tai
piešķirtajām pilnvarām izskatīt tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles pārkāpumu, kas darbojas Latvijas
Republikā.
(6) Šā panta pirmajā, otrajā, trešajā un ceturtajā daļā noteiktās prasības neliedz Komisijai veikt darbības, lai
novērstu pārkāpumus, kas ir pretrunā ar sabiedrības intereses aizsargājošiem Latvijas Republikas likumiem. Šo
darbību ietvaros Komisija ir tiesīga līdz pārkāpumu novēršanai aizliegt attiecīgajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai
turpināt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā.
(7) Šā panta noteikumi neierobežo citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesības izplatīt
Latvijas Republikā informāciju un reklamēt tās sniegtos pakalpojumus, ja šāda informācija un reklāma nav pretrunā ar
sabiedrības intereses aizsargājošiem normatīvajiem aktiem.
(8) Komisijai ir tiesības veikt iekšējās pārbaudes citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē
Latvijas Republikā pēc savas iniciatīvas un pēc izcelsmes valsts uzraudzības institūcijas lūguma. Izcelsmes valsts
uzraudzības institūcijas ir tiesīgas pašas veikt iekšējās pārbaudes ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē Latvijas
Republikā vai pilnvarot citas personas veikt šo pārbaudi, iepriekš par to informējot Komisiju.
(9) Komisijai ir tiesības ar motivētu lēmumu, informējot par to arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, atteikt citas
dalībvalsts uzraudzības institūcijai veikt pārbaudi Latvijas Republikas teritorijā pēc šīs dalībvalsts uzraudzības
institūcijas pieprasījuma, kā arī atteikt citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas pilnvarotu pārstāvju piedalīšanos
pārbaudē vai sniegt informāciju dalībvalsts uzraudzības institūcijai, ja:
1) šāda pārbaude vai citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas pilnvarotu pārstāvju piedalīšanās tajā
nelabvēlīgi ietekmē Latvijas Republikas suverenitāti, drošību vai valsts politiku;
2) par to pašu pārkāpumu un pret tām pašām personām jau uzsākts tiesvedības process Latvijas Republikā;
3) par to pašu pārkāpumu un pret tām pašām personām jau pieņemts tiesas spriedums.
189
/
226
(10) Komisija aizliedz citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālei, kas darbojas Latvijas
Republikā, vai citā dalībvalstī reģistrētai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus
Latvijas Republikā, neatverot filiāli, turpināt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, ja tā saņēmusi
izcelsmes valsts uzraudzības institūcijas paziņojumu par ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegtās licences
anulēšanu.
(11) Komisijai ir tiesības tieši vērsties pie citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kura ir
Latvijas Republikā reģistrēta regulētā tirgus organizētāja biedrs un veic darījumus regulētajā tirgū bez filiāles
atvēršanas, informējot par to attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(12) Informāciju, kuru var pieprasīt, veicot iekšējās pārbaudes atbilstoši šā panta astotajai daļai, nosaka Komisijas
2016. gada 14. jūlija deleģētā regula (ES) 
2017/586
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem informācijas apmaiņai starp kompetentajām
iestādēm, kad tās sadarbojas saistībā ar uzraudzības darbībām, pārbaudēm uz vietas un izmeklēšanu.
(13) Šā panta astotajā daļā minētajām uzraudzības darbībām, klātienes pārbaudēm nepieciešamās veidlapas,
veidnes un procedūras nosaka Komisijas 2017. gada 7. jūnija īstenošanas regula (ES) Nr. 2017/980, ar ko attiecībā
uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām nosaka īstenošanas tehniskos standartus sadarbībai tādās jomās kā
uzraudzības darbības, pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 (turpmāk — Regula Nr. 2017/980).
(14) Komisijai statistikas mērķiem vai šajā pantā noteikto pienākumu izpildes uzraudzības nodrošināšanai ir
tiesības pieprasīt, lai citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestādes filiāle, kas darbojas
Latvijas Republikā, regulāri ziņo par savu darbību.
(15) Šā panta četrpadsmitajā daļā noteiktās prasības nevar būt stingrākas par tām, kādas noteiktas Latvijā
licencētām ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai kredītiestādēm.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.05.2008.
, 
22.03.2012.
, 
21.06.2018.
, 
20.06.2019.
 un
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
140.
1
 pants. Uzraudzība pār citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāli, kas sniedz ieguldījumu
pakalpojumus Latvijas Republikā
(1) Komisija uzrauga citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāles, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus
Latvijas Republikā, atbilstību šā likuma 124. panta otrās daļas 6. un 7. punkta, 126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
,
128.
3
 panta un Regulas Nr.  
600/2014
 prasībām. Komisijai ir tiesības pārbaudīt šādas filiāles veiktos pasākumus šo
prasību nodrošināšanai. Ja Komisija konstatē, ka šajā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāle, kas darbojas
Latvijas Republikā, veic darbības, kuras ir pretrunā ar šā likuma 124. panta otrās daļas 6. un 7. punkta, 126., 126.
1
,
126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
, 128.
3
 panta un Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām, tā nekavējoties pieprasa, lai šī filiāle
izbeidz šādas darbības.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāle, kas darbojas Latvijas Republikā, turpina veikt darbības,
kuras ir pretrunā ar šā likuma 124. panta otrās daļas 6. un 7. punkta, 126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
,
128.
3
 panta un Regulas Nr.  
600/2014
 prasībām, Komisija informē izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūciju un
veic pasākumus, lai šādus pārkāpumus novērstu. Šo pasākumu ietvaros Komisija līdz pārkāpumu novēršanai ir
tiesīga aizliegt attiecīgajai filiālei turpināt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā. Komisija par
veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šā likuma 147. panta prasībām informē Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru
un tirgu iestādi.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
140.
2
 pants. Citā dalībvalstī reģistrētas daudzpusējās tirdzniecības sistēmas un organizētās tirdzniecības
sistēmas darbības uzraudzība
(1) Ja citā dalībvalstī reģistrēta DT sistēma vai OT sistēma, kas darbojas Latvijas Republikā, veic darbības, kuras
ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu instrumentu tirgu regulējošiem normatīvajiem aktiem,
Komisija par to nekavējoties informē izcelsmes valsts uzraudzības institūciju un lūdz novērst konstatētos
pārkāpumus, kā arī informēt to par veiktajiem pasākumiem.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrēta DT sistēma vai OT sistēma, kas darbojas Latvijas Republikā, turpina veikt
darbības, kuras ir pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu instrumentu tirgu regulējošiem
190
/
226
normatīvajiem aktiem, vai ja dalībvalsts uzraudzības institūcijas veiktie pasākumi izrādās neefektīvi, Komisija par to
informē izcelsmes valsts uzraudzības institūciju un veic pasākumus, lai šādus pārkāpumus novērstu. Šo darbību
ietvaros Komisija līdz pārkāpumu novēršanai ir tiesīga aizliegt attiecīgajam regulētā tirgus organizētājam, DT sistēmai
vai OT sistēmai turpināt darbību Latvijas Republikā. Komisija par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šā likuma
147. panta prasībām informē Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.
(3) Par šā panta otrajā daļā veiktajiem pasākumiem vai noteikto aizliegumu Komisija informē attiecīgo DT sistēmu
vai OT sistēmu.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
141.pants. Uzraudzība pār Latvijas Republikā reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību, kura sniedz
ieguldījumu pakalpojumus dalībvalstī
(1) Komisija informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju pirms iekšējās pārbaudes veikšanas tādas
Latvijas Republikā reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē, kura šajā dalībvalstī sniedz ieguldījumu
pakalpojumus.
(2) Dalībvalsts uzraudzības institūcija ir tiesīga pēc savas iniciatīvas, kā arī pēc Komisijas lūguma veikt iekšējo
pārbaudi Latvijas Republikā reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālē, kas darbojas tās teritorijā.
(3) Par licences anulēšanu tādām Latvijas Republikā reģistrētām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuru filiāles
darbojas dalībvalstīs vai kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus dalībvalstīs, neatverot filiāli, Komisija nekavējoties
informē attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijas.
141.
1
 pants. Ar atalgojuma politiku un praksi saistītās informācijas apkopošana
(1) Komisija apkopo ar atalgojuma politiku un praksi saistīto informāciju, ko ieguldījumu brokeru sabiedrības,
kurām licence ļauj sniegt šā likuma 3.panta ceturtās daļas 3. un 6.punktā minētos ieguldījumu pakalpojumus,
publiskojušas saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 prasībām, kā arī informāciju, ko šīs ieguldījumu brokeru sabiedrības
sniegušas saskaņā ar šā likuma 124.panta 1.
6
 daļas prasībām, un izvērtē atalgojuma tendences un praksi. Minēto
informāciju Komisija iesniedz Eiropas Banku iestādei.
(2) Komisija, izmantojot intervālu viena miljona 
euro
 apmērā, apkopo informāciju, ko ieguldījumu brokeru
sabiedrības, kurām licence ļauj sniegt šā likuma 3.panta ceturtās daļas 3. un 6.punktā minētos ieguldījumu
pakalpojumus, ir publiskojušas saskaņā ar Regulas Nr. 
575/2013
 prasībām par to savu amatpersonu un darbinieku
skaitu, kuriem pārskata gadā atalgojums ir vienāds ar vai lielāks par vienu miljonu 
euro
, tai skaitā informāciju par šādu
amatpersonu un darbinieku darba pienākumiem, darbības jomu un galvenajiem atalgojuma elementiem. Minēto
informāciju Komisija iesniedz Eiropas Banku iestādei.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
142.pants. Konsolidētā uzraudzība
Komisija veic Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru sabiedrības un Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas
Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrības konsolidēto uzraudzību, pēc analoģijas ieguldījumu brokeru
sabiedrību konsolidētajai uzraudzībai piemērojot Kredītiestāžu likuma VII
1
 nodaļas noteikumus par Latvijas
Republikas mātes kredītiestādes un Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas Savienības mātes kredītiestādes
konsolidēto uzraudzību.
(
13.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.02.2011.
)
F
1
 sadaļa
Ārpakalpojumu sniegšana
(Sadaļa 
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
142.
1
 pants. Ārpakalpojumu sniegšanas uzsākšanas kārtība
(1) Ārpakalpojuma saņēmējs šā likuma izpratnē var būt regulētā tirgus organizētājs, centrālais vērtspapīru
191
/
226
depozitārijs un ieguldījumu brokeru sabiedrība. Ja ārpakalpojuma saņēmējs un ārpakalpojumu sniedzējs ietilpst vienā
komercsabiedrību grupā, ārpakalpojuma saņēmējs, izpildot šā panta prasības, var ņemt vērā pakāpi, kādā tas
kontrolē ārpakalpojumu sniedzēju vai tam ir ietekme uz šo ārpakalpojumu sniedzēju, vai to, kādā mērā ārpakalpojumu
sniedzējs ir pakļauts grupas konsolidētajai uzraudzībai.
(2) Ārpakalpojumus regulētā tirgus organizētājam, centrālajam vērtspapīru depozitārijam un ieguldījumu brokeru
sabiedrībai ir tiesīgs sniegt tikai tāds ārpakalpojumu sniedzējs, kuram ir vismaz triju gadu pieredze tādu
ārpakalpojumu sniegšanā, kurus ārpakalpojumu sniedzējam plāno deleģēt regulētā tirgus organizētājs,
centrālais vērtspapīru depozitārijs vai ieguldījumu brokeru sabiedrība.
(3) Vismaz 30 dienas pirms ārpakalpojuma saņemšanas regulētā tirgus organizētājs, centrālais vērtspapīru
depozitārijs un ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz Komisijai motivētu rakstveida iesniegumu par plānotā
ārpakalpojuma saņemšanu. Iesniegumam pievieno ārpakalpojuma politikas un procedūras aprakstu un ārpakalpojuma
līguma oriģinālu vai apliecinātu kopiju.
(4) Regulētā tirgus organizētājs, centrālais vērtspapīru depozitārijs un ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz
Komisijai grozījumus ārpakalpojuma politikas un procedūras aprakstā ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc attiecīgo
grozījumu apstiprināšanas.
(5) Ārpakalpojuma līgumā nosaka:
1) saņemamā ārpakalpojuma aprakstu;
2) precīzas ārpakalpojuma apjoma un kvalitātes prasības;
3) ārpakalpojuma saņēmēja un ārpakalpojumu sniedzēja tiesības un pienākumus, to skaitā:
a) ārpakalpojuma saņēmēja tiesības pastāvīgi uzraudzīt ārpakalpojuma sniegšanas kvalitāti, tiesības
iepazīties ar visiem dokumentiem, dokumentu un grāmatvedības reģistriem, kā arī pieprasīt no
ārpakalpojumu sniedzēja informāciju, kas saistīta ar ārpakalpojuma sniegšanu,
b) ārpakalpojuma saņēmēja tiesības dot ārpakalpojumu sniedzējam obligāti izpildāmus norādījumus
jautājumos, kas saistīti ar ārpakalpojuma godprātīgu, kvalitatīvu, savlaicīgu un normatīvajiem aktiem
atbilstošu izpildi,
c) ārpakalpojuma saņēmēja tiesības iesniegt ārpakalpojumu sniedzējam motivētu rakstveida pieprasījumu
nekavējoties izbeigt ārpakalpojuma līgumu, ja ārpakalpojuma saņēmējs konstatējis, ka ārpakalpojumu
sniedzējs nepilda ārpakalpojuma līgumā noteiktās apjoma vai kvalitātes prasības,
d) ārpakalpojumu sniedzēja pienākumu nodrošināt ārpakalpojuma saņēmējam iespēju pastāvīgi uzraudzīt
ārpakalpojuma sniegšanas kvalitāti,
e) ārpakalpojumu sniedzēja pienākumu nekavējoties izbeigt ārpakalpojuma līgumu pēc ārpakalpojuma
saņēmēja motivēta rakstveida pieprasījuma saņemšanas,
f) ārpakalpojumu sniedzēja pienākumu nodrošināt ārpakalpojuma sniegšanas kvalitāti un pienācīgi pārvaldīt
ar ārpakalpojuma sniegšanu saistītos riskus,
g) ārpakalpojumu sniedzēja pienākumu informēt ārpakalpojuma saņēmēju par jebkurām izmaiņām, kas var
ietekmēt tā spēju izpildīt ārpakalpojumu efektīvi, pienācīgā apjomā, kvalitātē un atbilstoši šajā likumā
noteiktajām prasībām,
h) ārpakalpojumu sniedzēja pienākumu neizpaust informāciju, kas saistīta ar ārpakalpojuma saņēmēju vai
klientu un kas saskaņā ar likuma prasībām satur darījumu noslēpumu;
4) Komisijas tiesības iepazīties ar visiem dokumentiem, grāmatvedības un dokumentu reģistriem un pieprasīt
no ārpakalpojumu sniedzēja jebkuru informāciju, kas saistīta ar ārpakalpojuma sniegšanu un Komisijas funkciju
veikšanu;
5) ārpakalpojuma saņēmēja rīcību seku novēršanai ārkārtas apstākļos, tai skaitā rezerves iekārtu ieviešanu un
periodisku pārbaudi, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu ieguldījumu pakalpojuma nepārtrauktu sniegšanu un
klientu interešu aizsardzību attiecībā uz funkciju, pakalpojumu vai darbību, kas tiek nodota ārpakalpojumu
sniedzējam.
192
/
226
(6) Regulētā tirgus organizētājs, centrālais vērtspapīru depozitārijs vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas plāno
šajā likumā noteiktajā kārtībā saņemt ārpakalpojumu, izstrādā attiecīgu ārpakalpojuma politiku un procedūru.
Ārpakalpojuma procedūrā nosaka:
1) iekšējo kārtību, kādā tiek pieņemti lēmumi par ārpakalpojuma saņemšanu;
2) ārpakalpojuma līguma slēgšanas, izpildes uzraudzības un izbeigšanas kārtību;
3) par sadarbību ar ārpakalpojumu sniedzēju un par saņemtā ārpakalpojuma apjoma un kvalitātes uzraudzību
atbildīgās personas un struktūrvienības, kā arī attiecīgo personu tiesības un pienākumus;
4) ārpakalpojuma saņēmēja rīcību gadījumos, kad ārpakalpojumu sniedzējs nepilda vai nevarēs pildīt
ārpakalpojuma līguma noteikumus;
5) ar ārpakalpojuma saņemšanu sais
tīto risku novērtēšanas un pārvaldīšanas procedūru.
(7) Komisijai ir tiesības veikt ārpakalpojumu sniedzēja darbības pārbaudi tā atrašanās vai ārpakalpojuma
sniegšanas vietā, tajā skaitā iepazīties ar visiem dokumentiem, dokumentu un grāmatvedības reģistriem, izgatavot
dokumentu kopijas, kā arī pieprasīt no ārpakalpojumu sniedzēja informāciju, kas saistīta ar ārpakalpojuma sniegšanu
vai kas nepieciešama Komisijas funkciju veikšanai.
(8) Ārpakalpojumu sniedzējs uzsāk sniegt ārpakalpojumu, ja ārpakalpojuma saņēmējs 30 dienu laikā no šā panta
trešajā daļā minētā iesnieguma iesniegšanas dienas nav saņēmis Komisijas aizliegumu ārpakalpojuma saņemšanai.
(9) Ārpakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs ārpakalpojuma sniegšanu deleģēt tālāk citai personai tikai pēc tam, kad
saņemta attiecīgā ārpakalpojuma saņēmēja piekrišana. Regulētā tirgus organizētājs, centrālais vērtspapīru
depozitārijs un ieguldījumu brokeru sabiedrība pirms ārpakalpojuma tālākas deleģēšanas rakstveidā informē par to
Komisiju un iesniedz šā panta trešajā daļā minētos dokumentus. Uz ārpakalpojuma sniegšanas tālāku deleģēšanu un
ārpakalpojuma galīgo sniedzēju attiecināmi šā likuma noteikumi.
(10) Deleģēta ārpakalpojuma nozīmīguma kritēriji, detalizētāka deleģēšanas kārtība, tostarp ārvalsts pakalpojumu
sniedzējiem, ir noteikta Regulas Nr.  
2017/565
 30., 31. un 32. pantā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
14.09.2017.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
142.
2
 pants. Ārpakalpojumu sniegšanas ierobežošana
(1) Komisija aizliedz regulētā tirgus organizētājam, centrālajam vērtspapīru depozitārijam vai ieguldījumu brokeru
sabiedrībai saņemt plānoto ārpakalpojumu, ja:
1) nav ievēroti šā likuma noteikumi;
2) ārpakalpojuma saņemšana var ierobežot regulētā tirgus organizētāja, centrālā vērtspapīru depozitārija vai
ieguldījumu brokeru sabiedrības iespējas sniegt šajā likumā noteiktos pakalpojumus, kā arī var aizskart tā
klientu likumiskās intereses vai pasliktināt nosacījumus, uz kuriem pamatojoties Komisija ir izsniegusi licenci
ārpakalpojuma saņēmējam attiecīgās profesionālās darbības veikšanai;
3) ārpakalpojuma saņemšana var ierobežot ārpakalpojuma saņēmēja pārvaldes institūciju iespējas veikt
normatīvajos aktos, ārpakalpojuma saņēmēja statūtos vai citos iekšējos aktos tam noteiktos pienākumus;
4) ārpakalpojuma saņemšana liegs vai ierobežos Komisijas iespējas veikt likumā noteiktās funkcijas;
5) ārpakalpojuma līgums neatbilst likumam un nesniedz skaidru un patiesu priekšstatu par ārpakalpojuma
saņēmēja un ārpakalpojumu sniedzēja paredzēto sadarbību un ārpakalpojuma apjoma un kvalitātes prasībām.
(2) Ārpakalpojuma saņemšana neatbrīvo regulētā tirgus organizētāju, centrālo vērtspapīru depozitāriju un
ieguldījumu brokeru sabiedrību no atbildības, kas noteikta likumā vai līgumā ar to klientiem. Ārpakalpojuma saņēmējs
ir atbildīgs par ārpakalpojumu sniedzēja veikumu tādā pašā mērā kā par savu veikumu.
(2
1
) Komisijai ir tiesības pieprasīt no ārpakalpojuma saņēmēja informāciju, kas saistīta ar ārpakalpojuma
sniegšanu vai kas nepieciešama Komisijas funkciju veikšanai.
193
/
226
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai ārpakalpojuma saņēmējs novērš trūkumus, kas radušies, saņemot
ārpakalpojumu, un noteikt šo trūkumu novēršanas termiņus. Ja Komisijas noteiktajā termiņā trūkumi netiek novērsti,
Komisija pieprasa, lai ārpakalpojuma saņēmējs pārtrauc ārpakalpojuma līgumu, un nosaka tā pārtraukšanas termiņu.
(4) Komisija ir tiesīga pieprasīt, lai ārpakalpojuma saņēmējs nekavējoties izbeidz spēkā esošo ārpakalpojuma
līgumu, ja tā konstatē:
1) ka ārpakalpojuma saņēmējs neveic ārpakalpojuma sniegšanas kvalitātes pastāvīgu uzraudzību vai veic to
neregulāri un nepietiekami;
2) ka ārpakalpojuma saņēmējs neveic ar ārpakalpojuma sniegšanu saistīto risku pārvaldīšanu vai veic to
nepietiekami un nekvalitatīvi;
3) būtiskus trūkumus ārpakalpojumu sniedzēja darbībā, kuri apdraud vai var apdraudēt ārpakalpojuma
saņēmēja saistību izpildi;
4) ka iestājies kāds no šā panta pirmajā daļā minētajiem apstākļiem.
(5) Ārpakalpojuma saņēmējs nekavējoties informē Komisiju, ja tas konstatējis, ka ārpakalpojumu sniedzējs
neievēro ārpakalpojuma līgumā noteiktās ārpakalpojuma apjoma vai kvalitātes prasības.
(6) Ārpakalpojuma saņemšana neatbrīvo ārpakalpojuma saņēmēju no pienākuma veikt normatīvajos aktos noteikto
ar tā darbību saistīto risku pārvaldīšanu.
(7) Šā panta pirmajā, trešajā un ceturtajā daļā minētā Komisijas izdotā administratīvā akta pārsūdzēšana neaptur
tā izpildi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007.
, 
14.09.2017.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
G sadaļa
Informācijas apmaiņa un sadarbība
(Sadaļas nosaukums 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
143. pants. Informācijas apmaiņa un sadarbība ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām ieguldījumu
pakalpojumu sniegšanas uzraudzības nodrošināšanai
(1) Komisija ir atbildīga par sadarbību un informācijas apmaiņu ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām, kas
atzītas par kontaktpersonu informācijas apmaiņā, lai veiktu šajā likumā un Regulā Nr. 
600/2014
 noteiktos
pienākumus, tostarp uzraudzības darbības vai pārbaudi, un nodrošinātu soda naudas piedziņu. Komisija var izmantot
savas pilnvaras sadarbības mērķiem arī tad, ja darbības, kuras tā izmeklē, nav attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošu
tiesību normu pārkāpums.
(2) Komisija, pamatojoties uz attiecīgu motivētu pieprasījumu, sniedz citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām
informāciju par to ieguldījumu brokeru sabiedrību valdes un padomes (ja tāda izveidota) locekļiem un īpašniekiem,
kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus attiecīgo dalībvalstu teritorijā vai kurām ir ciešas attiecības ar kādu no
dalībvalstu licencētām vai licencējamām ieguldījumu brokeru sabiedrībām.
(3) Komisija informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju par sankcijām un administratīvajiem
pasākumiem, ko tā piemērojusi tādām Latvijas Republikā reģistrētām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras sniedz
ieguldījumu pakalpojumus attiecīgās dalībvalsts teritorijā.
(4) Ja Komisijas rīcībā ir informācija, ka komercsabiedrība, kas nav pakļauta tās uzraudzībai, citā dalībvalstī veic
darbības, kuras ir pretrunā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem aktiem finanšu instrumentu tirgus jomā, Komisija informē
attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju un Eiropas Vērtspapīru tirgu iestādi.
(5) Informācijas apmaiņu šajā pantā minētajiem mērķiem Komisija saskaņā ar Komisijas 2006. gada 10. augusta
regulas (EK) Nr.  
1287/2006
, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2004/39/EK
 attiecībā uz
ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu
instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (turpmāk — Regula Nr.  
1287/2006
)
15. panta prasībām veic ar citas dalībvalsts uzraudzības institūciju, kas atzīta par kontaktpersonu informācijas
194
/
226
apmaiņā.
(6) Komisijai ir tiesības norādīt, ka šajā pantā minēto informāciju drīkst izpaust trešām personām, kurām tā
nepieciešama savu likumā noteikto funkciju veikšanai, tikai ar Komisijas iepriekšēju rakstveida piekrišanu.
(7) Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par piemērotajiem uzraudzības pasākumiem, kuru
ietvaros veikti:
1) jebkādi pieprasījumi samazināt pozīcijas apjomu vai risku atbilstoši šā likuma 138. panta pirmās daļas
15. punktam;
2) jebkādi ierobežojumi personu spējai noslēgt darījumus par preču atvasinātajiem instrumentiem atbilstoši šā
likuma 138. panta pirmās daļas 16. punktam.
(8) Šā panta septītajā daļā minētajā informācijā, ja nepieciešams, norāda pieprasījuma aprakstu, kas veikts
saskaņā ar šā likuma 138. panta ceturtās daļas 8. punktu, tostarp to personu identitāti, kurām pieprasījums tika
adresēts, un tā iemeslus, kā arī to ierobežojumu apjomu, kuri noteikti saskaņā ar šā likuma 138. panta pirmās daļas
16. punktu, tostarp informāciju par attiecīgo personu, tai piemērojamiem finanšu instrumentiem, jebkādiem
ierobežojumiem attiecībā uz to pozīciju apmēru, kuras persona var turēt visu laiku, kā arī jebkādus ar to saistītos
saskaņā ar šā likuma 133.
14
 pantu piešķirtos izņēmumus un attiecīgos iemeslus.
(9) Šā panta septītajā daļā minēto informāciju Komisija nosūta ne vēlāk kā 24 stundas pirms plānotā uzraudzības
pasākuma piemērošanas. Minēto nosacījumu var neievērot, ja tam ir objektīvi iemesli.
(10) Ja šā panta septītajā daļā minētās darbības attiecas uz vairumtirdzniecības energoproduktiem, Komisija
nosūta informāciju arī Energoregulatoru sadarbības aģentūrai, kas dibināta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009. gada 13. jūlija regulu (EK) Nr. 713/2009, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru.
(11) Attiecībā uz emisijas kvotām Komisija sadarbojas ar valsts iestādēm, kas pārrauga tūlītējas piegādes tirgu un
izsoļu tirgu, un kompetentajām iestādēm, reģistru pārvaldītājiem un citām valsts iestādēm, kas veic atbilstības
uzraudzību emisijas kvotu tirdzniecības jomā Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu konsolidētu informāciju par emisijas
kvotu tirgiem.
(12) Attiecībā uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem Komisija sadarbojas ar valsts iestādēm,
kas pārrauga, pārvalda un regulē fiziskus lauksaimniecības produktu tirgus, un sniedz tām informāciju saskaņā ar
Regulu Nr. 1308/2013.
(13) Ja citā dalībvalstī reģistrētas tirdzniecības vietas veiktās darbības Latvijas Republikā saskaņā ar Regulas Nr. 
1287/2006
 16. pantā noteiktajiem kritērijiem kļūst īpaši nozīmīgas finanšu instrumentu tirgus darbībai un ieguldītāju
aizsardzībai, Komisija ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju vienojas par samērīgām sadarbības metodēm.
(14) Kritērijus, saskaņā ar kuriem tirdzniecības vietas darbības uzņēmējā dalībvalstī varētu uzskatīt par darbībām,
kurām ir būtiska nozīme vērtspapīru tirgu darbībā un ieguldītāju aizsardzībā attiecīgajā uzņēmējā dalībvalstī, nosaka
Regula Nr.  
2017/565
.
(15) Šā panta trīspadsmitajā daļā minētās informācijas apmaiņai nepieciešamās veidlapas, veidnes un procedūras
nosaka Komisijas 2017. gada 6. jūnija īstenošanas regula (ES) Nr. 2017/988, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos
standartus par standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām izmantošanai sadarbības mehānismos attiecībā uz
tirdzniecības vietu, kuras darbība uzņemošajā dalībvalstī ir būtiski svarīga.
(16) Šajā pantā minētās informācijas apmaiņai nepieciešamās veidlapas, veidnes un procedūras nosaka Regula
Nr. 2017/980.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā
20.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
144.pants. Informācijas apmaiņa ar dalībvalstu uzraudzības institūcijām iekšējās informācijas
izmantošanas un tirgus manipulāciju aizlieguma uzraudzības nodrošināšanai
(1) Komisija iekšējās informācijas izmantošanas un tirgus manipulāciju aizlieguma uzraudzībā sadarbojas ar
dalībvalstu uzraudzības institūcijām saskaņā ar Regulas Nr. 
596/2014
 noteikumiem.
195
/
226
(2) Ja Komisijas rīcībā nav informācijas, kuru dalībvalsts uzraudzības institūcija, pamatojoties uz motivētu
pieprasījumu, ir lūgusi sniegt un kura tai nepieciešama, lai veiktu savus iekšējās informācijas izmantošanas un tirgus
manipulāciju aizlieguma uzraudzības pienākumus, Komisija veic savā kompetencē esošas darbības, lai iegūtu
pieprasīto informāciju.
(3) Ja dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasīto informāciju Komisijai nav iespējams iegūt, Komisija informē
attiecīgo dalībvalsts uzraudzības institūciju, norādot iemeslus, kuru dēļ tai nav iespējams sniegt pieprasīto
informāciju.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
144.
1
 pants. Informācijas apmaiņa ar dalībvalstu uzraudzības institūcijām nolūkā nodrošināt publiskā
piedāvājuma un finanšu instrumentu iekļaušanu regulētajā tirgū
(Izslēgts ar 
12.12.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
144.
2
 pants. Informācijas apmaiņa ar dalībvalstu uzraudzības institūcijām akciju atpirkšanas piedāvājumu
uzraudzības nodrošināšanai
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
144.
3
 pants. Informācijas apmaiņa ar dalībvalstu uzraudzības institūcijām, lai nodrošinātu regulētās
informācijas atklāšanu
(1) Komisija ir atbildīga par sadarbību ar dalībvalstu kompetentajām institūcijām, lai nodrošinātu šā likuma
54.pantā, kā arī D sadaļas III, IV un VI nodaļā tai noteikto pienākumu veikšanu un pilnvaru izmantošanu.
(2) Komisija, pamatojoties uz attiecīgu motivētu pieprasījumu, sniedz dalībvalstu kompetentajām institūcijām to
funkciju pildīšanai nepieciešamo informāciju.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
04.10.2017.
)
144.
4
 pants. Informācijas apmaiņa ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām par darījumiem ar finanšu
instrumentiem
(Izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
145.pants. Informācijas apmaiņa ar ārvalstu uzraudzības institūcijām
(1) Komisija ir tiesīga slēgt līgumus par informācijas apmaiņu uzraudzības funkciju veikšanai ar ārvalstu
uzraudzības institūcijām, kā arī pievienoties Starptautiskās vērtspapīru komisiju organizācijas līgumam par
informācijas apmaiņu.
(1
1
) Komisija ir tiesīga slēgt līgumu par informācijas apmaiņu ar ārvalstu institūcijām, iestādēm vai citām
juridiskajām personām, kas:
1) veic kredītiestāžu, citu finanšu iestāžu, apdrošināšanas sabiedrību un finanšu tirgu uzraudzību;
2) ir atbildīgas par ieguldījumu brokeru sabiedrību likvidācijas, bankrota un citām līdzīgām procedūrām;
3) pildot uzraudzības funkcijas, veic auditu ieguldījumu brokeru sabiedrībās un citās finanšu iestādēs,
kredītiestādēs un apdrošināšanas sabiedrībās vai kas pārvalda kompensēšanas shēmas;
4) ir atbildīgas par to struktūru pārraudzību, kuras iesaistītas ieguldījumu brokeru sabiedrību likvidācijas,
bankrota un citās līdzīgās procedūrās;
5) ir atbildīgas par to personu pārraudzību, kuras veic auditu ieguldījumu brokeru sabiedrībās, apdrošināšanas
sabiedrībās, kredītiestādēs un citās finanšu iestādēs;
6) ir atbildīgas par to personu pārraudzību, kuras darbojas emisijas kvotu tirgos;
196
/
226
7) ir atbildīgas par to personu pārraudzību, kuras darbojas lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu
tirgos.
(2) Lai pārbaudītu tādas informācijas patiesumu, kuru, veicot uzraudzību uz konsolidēto finanšu pārskatu pamata,
Komisija saņēmusi par ārvalstī reģistrētu kredītiestādi, ieguldījumu brokeru sabiedrību, citu finanšu iestādi, finanšu
pārvaldītājsabiedrību, jauktu pārvaldītājsabiedrību vai par kredītiestādes, ieguldījumu brokeru sabiedrības, finanšu
pārvaldītājsabiedrības un jauktas pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrību, Komisija ir tiesīga nosūtīt attiecīgās
ārvalsts uzraudzības institūcijai lūgumu veikt iekšējo pārbaudi attiecīgajā sabiedrībā.
(3) Komisija ir tiesīga slēgt informācijas apmaiņas līgumus ar šā panta pirmajā un 1.
1
 daļā minētajām institūcijām
un iestādēm, ja attiecīgās ārvalsts normatīvie akti paredz Latvijas Republikas normatīvajos aktos noteiktajai atbildībai
līdzvērtīgu atbildību par ierobežotas pieejamības informācijas neatļautu izpaušanu un ir ievērotas Latvijā spēkā
esošās prasības personas datu aizsardzības jomā. Šāda informācija izmantojama vienīgi, lai veiktu finanšu un
kapitāla tirgus dalībnieku uzraudzību vai attiecīgajām institūcijām likumā noteiktās funkcijas. Saņemto informāciju
attiecīgās ārvalsts institūcijas ir tiesīgas izpaust vienīgi ar Komisijas rakstveida piekrišanu un vienīgi nolūkam, kādam
šī piekrišana dota.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.06.2005.
, 
04.10.2007.
, 
21.06.2018.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā
20.10.2021.
 Grozījums trešajā daļā par vārdu "finanšu un kapitāla tirgus" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem
"finanšu tirgus" (attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem
"Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk.
Pārejas noteikumu 73. punktu)
146. pants. Ierobežotas pieejamības informācija
(1) Informācija par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās klientu, ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību un tās
klienta darījumiem, kā arī par citiem šajā likumā minētajiem finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem un to darbību, to
klientiem un to darījumiem, kura iepriekš nav bijusi likumā noteiktajā kārtībā publicēta vai kuras izpaušanu nenosaka
citi likumi, vai par kuras izpaušanu lēmumu nav pieņēmusi Komisija, šajā pantā noteiktajā kārtībā no dalībvalstu un
ārvalstu kompetentajām institūcijām un personām, kā arī no dalībvalstu un ārvalstu izveidotajām institucionālajām
vienībām saņemtā informācija un ieguldījumu brokeru sabiedrību vai citu šajā likumā minēto finanšu instrumentu
tirgus dalībnieku uzraudzības vajadzībām pārbaudēs iegūtā informācija uzskatāma par ierobežotas pieejamības
informāciju un ir izpaužama trešajām personām tikai pārskata vai apkopojuma veidā tā, lai nebūtu iespējams
identificēt kādu konkrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai tās klientu, citu šajā likumā minēto finanšu instrumentu
tirgus dalībnieku vai tā klientu. Šādai informācijai par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās klientu vai citiem šajā
likumā minētajiem finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem un to klientiem, kā arī par ieguldījumu brokeru sabiedrības
darbību un tās klienta darījumiem vai citu šajā likumā minēto finanšu instrumentu tirgus dalībnieku darbību un to
klientu darījumiem ir ierobežotas pieejamības informācijas statuss arī tad, ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tās
klientam, vai citiem šajā likumā minētajiem finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem vai to klientiem ierosināts
maksātnespējas process vai uzsākta likvidācija vai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tās klients (juridiskā persona),
vai citi šajā likumā minētie finanšu instrumentu tirgus dalībnieki vai to klienti (juridiskās personas) ir likvidēti.
(2) Aizliegums izpaust ierobežotas pieejamības informāciju neattiecas uz informāciju:
1) kas saistīta ar tiesvedību civillietā, ja ir pasludināts ieguldījumu brokeru sabiedrības vai citu šajā likumā
minēto finanšu instrumentu tirgus dalībnieku maksātnespējas process vai uzsākta to likvidācija un šī
informācija nav par trešajām personām, kuras iesaistītas darbībās ieguldījumu brokeru sabiedrības vai citu šajā
likumā minēto finanšu instrumentu tirgus dalībnieku finansiālā stāvokļa uzlabošanai;
2) kuru Komisija sniegusi procesa virzītājam krimināllietā, pamatojoties uz attiecīgu pieprasījumu;
3) par Komisijas konstatētu iespējamu noziedzīgu nodarījumu ieguldījumu brokeru sabiedrības vai citu šajā
likumā minēto finanšu instrumentu tirgus dalībnieku darbībā, par kuru tā informē tiesībaizsardzības iestādes;
4) par personām, kuras ir atbildīgas par normatīvo aktu pārkāpumu atklāšanu un izmeklēšanu komercdarbības
jomā, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
a) informācijas sniegšana nepieciešama komercdarbību regulējošu normatīvo aktu pārkāpumu atklāšanai un
izmeklēšanai,
b) ir sniegts apliecinājums, ka informācija būs pieejama tikai tām personām, kuras ir iesaistītas uzdevuma
izpildē, un ka tām ir saistošas informācijas aizsardzības prasības,
c) ja Komisija nepieciešamo informāciju ir ieguvusi no citas valsts finanšu tirgus dalībnieku uzraudzības
197
/
226
institūcijas, to izpauž vienīgi tad, ja ir saņemta informāciju sniegušās iestādes piekrišana.
(3) Šā panta pirmās daļas noteikumi neaizliedz Komisijai sniegt ierobežotas pieejamības informāciju, saglabājot
sniegtajai informācijai ierobežotas pieejamības informācijas statusu, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, Eiropas
Sistēmisko risku kolēģijai, Eiropas Banku iestādei, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei, dalībvalstu
centrālajām bankām un citām institūcijām, kas ir atbildīgas par maksājumu, tīrvērtes un norēķinu sistēmu
pārraudzību, ja šāda informācija tām nepieciešama likumā noteikto funkciju veikšanai, kā arī izpaust atklātībā
(publicēt savā tīmekļvietnē) Komisijas veikto stresa testu rezultātus.
(4) Komisija šajā pantā minētajā kārtībā saņemto informāciju ir tiesīga izmantot vienīgi tās funkciju veikšanai:
1) lai pārliecinātos par ieguldījumu brokeru sabiedrību vai citu šajā likumā minēto finanšu instrumentu tirgus
dalībnieku dibināšanu un darbību reglamentējošu normatīvo aktu ievērošanu, īpaši attiecībā uz likviditāti,
maksātspēju, liela riska darījumiem, pārvaldību un grāmatvedības organizāciju, un iekšējās kontroles
mehānismiem;
2) lai piemērotu likumā noteiktos administratīvos pasākumus un sankcijas;
3) tiesvedībā, kurā tiek pārsūdzēti Komisijas izdotie administratīvie akti vai tās faktiskā rīcība.
(5) Komisija ir tiesīga pieprasīt no ieguldījumu brokeru sabiedrības vai citiem šajā likumā minētajiem finanšu
instrumentu tirgus dalībniekiem informāciju, pamatojoties uz citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrību vai citu
šajā likumā minēto finanšu instrumentu tirgus dalībnieku uzraudzības institūcijas pieprasījumu un tādas ārvalsts
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai citu šajā likumā minēto finanšu instrumentu tirgus dalībnieku uzraudzības
institūcijas pieprasījumu, ar kuru ir noslēgts informācijas apmaiņas līgums. Komisijas sniegto informāciju minētajai
institūcijai tā ir tiesīga izpaust vienīgi ar Komisijas rakstveida piekrišanu, un šo informāciju drīkst izmantot tikai
mērķim, kādam tā pieprasīta.
(6) Komisija ir tiesīga slēgt informācijas apmaiņas līgumus ar ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrību vai citu šajā
likumā minēto finanšu instrumentu tirgus dalībnieku uzraudzības institūcijām vai attiecīgās ārvalsts institūcijām, kuru
funkcijas ir pielīdzināmas šā panta septītajā un desmitajā daļā minēto institūciju funkcijām, ja šīs ārvalsts normatīvie
akti paredz šim pantam līdzvērtīgu ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzību un ir ievērotas Latvijā spēkā
esošās prasības personas datu aizsardzības jomā. Šāda informācija izmantojama vienīgi finanšu tirgus dalībnieku
uzraudzībai vai attiecīgajām institūcijām likumā noteikto funkciju veikšanai.
(7) Šā panta noteikumi neaizliedz Komisijai, saglabājot ierobežotas pieejamības informācijas statusu, apmainīties
ar ierobežotas pieejamības informāciju ar:
1) citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrību vai citu finanšu tirgus dalībnieku uzraudzības institūcijām un
šo valstu finanšu ministrijām;
2) institūcijām, kurām ir uzticēts pienākums uzraudzīt finanšu tirgu vai finanšu tirgus dalībniekus;
3) dalībvalstu institūcijām, tostarp dalībvalstu izveidotajām koleģiālajām institūcijām un institucionālajām
vienībām, kurām ir uzticēts pienākums uzturēt finanšu sistēmas stabilitāti dalībvalstīs un kuras nosaka vai
īsteno makrouzraudzības politiku;
4) dalībvalstu institūcijām, kuras ir atbildīgas par finanšu tirgus dalībnieku reorganizāciju, tostarp dalībvalstu
izveidotajām koleģiālajām institūcijām un institucionālajām vienībām, kā arī ar valsts institūcijām, kuru mērķis
ir aizsargāt finanšu sistēmas stabilitāti;
5) dalībvalstu līgumiskajām vai institucionālajām klientu aizsardzības sistēmām;
6) kompetentajām institūcijām, kas iesaistītas ieguldījumu brokeru sabiedrību vai citu finanšu tirgus dalībnieku
maksātnespējas, likvidācijas un citu dalībvalstu tiesību aktos noteiktās līdzīgās procedūrās;
7) personām, kas ir atbildīgas par ieguldījumu brokeru sabiedrību vai citu finanšu tirgus dalībnieku finanšu
pārskatu obligātajām revīzijām;
8) dalībvalsts institūcijām, kas pārvalda ieguldījumu un noguldījumu kompensācijas shēmas, ja šāda
informācija nepieciešama to funkciju veikšanai;
9) institūcijām, kas ir atbildīgas par finanšu tirgus dalībnieku uzraudzību noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas
198
/
226
un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas jomā, un Finanšu izlūkošanas dienestam līdzīgām
institūcijām.
(8) Šā panta noteikumi neaizliedz Komisijai sniegt ierobežotas pieejamības informāciju regulētā tirgus
organizētājam, centrālajam vērtspapīru depozitārijam un institūcijām, kas dalībvalstīs nodrošina tīrvērti un norēķinus
par darījumiem ar finanšu instrumentiem, ja Komisija uzskata, ka šādas informācijas sniegšana ir nepieciešama, lai
nodrošinātu šo institūciju atbilstošu rīcību, ja norēķinu dalībnieki nepilda savas saistības vai ir pamats uzskatīt, ka tie
nepildīs savas saistības.
(9) Šā panta trešajā, septītajā un astotajā daļā noteiktās institūcijas un personas attiecībā uz informāciju, kas
saņemta no Komisijas un dalībvalstu finanšu tirgus dalībnieku uzraudzības institūcijām, ievēro šādas prasības:
1) saņemto informāciju izmanto tikai to kompetencē esošo pienākumu veikšanai;
2) institūcijām un personām, tajā skaitā to darbiniekiem, pienākumu pildīšanas laikā un pēc tam, kad izbeigtas
darba un cita veida līgumattiecības ar minētajām institūcijām vai personām, ir aizliegts publiski vai citādā veidā
izpaust ar ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību saistītu informāciju, kura iepriekš nav bijusi likumā noteiktajā
kārtībā publicēta vai kuras izpaušanu nenosaka citi likumi. Šajā daļā minētās institūcijas un personas
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā ir atbildīgas par ierobežotas pieejamības informācijas nelikumīgu
izpaušanu un par zaudējumiem, kas trešajām personām radušies šajā daļā minēto institūciju vai personu
prettiesiskas rīcības dēļ;
3) saņemto informāciju institūcijas un personas ir tiesīgas izpaust vienīgi ar to personu iepriekšēju rakstveida
piekrišanu, kuras tām attiecīgo informāciju sniegušas, un vienīgi tam nolūkam, kādam šī piekrišana dota.
(10) Šā panta noteikumi neaizliedz Komisijai apmainīties ar ierobežotas pieejamības informāciju ar dalībvalstu
centrālajām bankām un citām dalībvalstu institūcijām, kas ir atbildīgas par maksājumu sistēmu pārraudzīšanu, ja
šādas informācijas sniegšana nepieciešama tām likumā noteikto funkciju veikšanai, kā arī ar Eiropas Sistēmisko
risku kolēģiju.
(11) Šā panta noteikumi neaizliedz Komisijai sniegt ierobežotas pieejamības informāciju šā panta trīspadsmitajā
daļā noteiktajā kārtībā šādām starptautiskajām institūcijām:
1) Starptautiskajam Valūtas fondam un Pasaules Bankai — finanšu sektora novērtēšanas programmai
paredzēto izvērtējumu veikšanai;
2) Starptautisko norēķinu bankai — kvantitatīvās ietekmes pētījumu veikšanai;
3) Finanšu stabilitātes padomei — tās funkciju izpildei.
(12) Komisija šā panta vienpadsmitajā daļā minētajām institūcijām ierobežotas pieejamības informāciju, ievērojot
šā panta trīspadsmitajā daļā noteikto, sniedz, ja ir saņemts motivēts pieprasījums un ir ievēroti šādi nosacījumi:
1) pieprasījums ir pienācīgi pamatots, ņemot vērā konkrētos uzdevumus, ko pieprasītāja institūcija veic
saskaņā ar tās darbību regulējošiem tiesību aktiem;
2) pieprasījums ir pietiekami precīzs attiecībā uz pieprasītās informācijas saturu un apjomu un tās izpaušanas
līdzekļiem;
3) ir sniegts apliecinājums, ka pieprasītā informācija ir nepieciešama konkrētu pieprasītājas institūcijas
uzdevumu izpildei un nepārsniedz šai institūcijai tās darbību regulējošos tiesību aktos noteikto funkciju
apjomu;
4) ir sniegts apliecinājums, ka informācija būs pieejama tikai tām personām, kuras ir iesaistītas attiecīgā
uzdevuma izpildē, un tām ir saistošas informācijas aizsardzības prasības.
(13) Šā panta vienpadsmitajā daļā minētās institūcijas ar ierobežotas pieejamības informāciju var iepazīties tikai
klātienē Komisijas telpās.
(
23.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
199
/
226
147.pants. Komisijas pienākums sniegt informāciju Eiropas Komisijai, Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādei un Eiropas Banku iestādei
(1) Komisija informē Eiropas Komisiju par:
1) licences izsniegšanu ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanai tādai
ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura ir ārvalstī reģistrētas sabiedrības meitas sabiedrība;
2) gadījumiem, kad, iegūstot būtisku līdzdalību, Latvijas Republikā reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība
kļūst par ārvalstī reģistrētas sabiedrības meitas sabiedrību;
3) 
(izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu)
.
(2) Šā panta pirmās daļas 1. un 2.punktā minētajos gadījumos Komisija nosūta Eiropas Komisijai arī informāciju
par tā koncerna struktūru, kurā ietilpst attiecīgā ieguldījumu brokeru sabiedrība.
(3) Komisija informē Eiropas Komisiju, kā arī pārējās dalībvalstis par tiem starpperiodu finanšu pārskatiem, ko
kapitālsabiedrība, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, sagatavo un izplata šajā likumā noteiktajā kārtībā, un par
šā likuma 62.panta ceturtās daļas prasību piemērošanu.
(4) Komisija informē Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par:
1) gadījumiem, kas minēti šā likuma 64.
3
 panta trešajā daļā;
2) darbībām, ko tā veikusi saskaņā ar šā likuma 40.
1
 panta otro daļu un 140.panta otro un piekto daļu;
3) gadījumiem, kad tā saskaņā ar šā likuma 63.panta pirmajā daļā noteikto atzīst par līdzvērtīgu tādu
informāciju, ko emitents, kura juridiskā adrese ir ārvalstī, sniedz saskaņā ar savas valsts normatīvo aktu
prasībām;
4) vispārēja rakstura grūtībām, ar kādām, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus vai uzsākot ieguldījumu
pakalpojumu sniegšanu ārvalstīs, saskaras ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras Komisijā saņēmušas licenci
ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanai.
(5) Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par:
1) licences izsniegšanu ieguldījumu brokeru sabiedrībai ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanai Latvijas Republikā, norādot tā ieguldījumu pakalpojuma vai ieguldījumu
blakuspakalpojuma veidu, kura sniegšanai ieguldījumu brokeru sabiedrība ir saņēmusi licenci, kā arī par
licences anulēšanu vai par licencē noteikto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu maiņu;
2) informācijas apmaiņas līgumiem, ko Komisija noslēgusi ar ārvalstu finanšu instrumentu tirgus uzraudzības
institūcijām, citām institūcijām, iestādēm vai juridiskajām personām;
3) sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības pasākumiem, kurus Komisija par šā likuma
normu pārkāpumiem ir piemērojusi tirgus dalībniekiem. Ja Komisija publisko informāciju par tirgus dalībniekam
piemērotu sankciju, administratīvo pasākumu vai uzraudzības pasākumu, tā nekavējoties informē par to
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi. Reizi gadā Komisija nosūta šai iestādei apkopojumu par visiem tirgus
dalībniekiem gada laikā piemērotajām sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības
pasākumiem;
4) jebkuriem citiem faktiem, kas Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei nepieciešami savu pienākumu pildīšanai.
(6) Komisijai ir tiesības informēt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par gadījumiem, kad citas dalībvalsts
uzraudzības iestāde nesniedz informāciju pēc motivēta Komisijas pieprasījuma vai nesniedz informāciju atbilstošā
(saprātīgā) termiņā, vai, neraugoties uz Komisijas pieprasījumu, atsaka Komisijai iespēju šīs dalībvalsts teritorijā
veikt pārbaudi vai pārbaudē piedalīties Komisijas pilnvarotiem pārstāvjiem, vai neatbild uz šādu pieprasījumu
atbilstošā (saprātīgā) termiņā.
(7) Komisija informē Eiropas Banku iestādi par lēmumiem, kas pieņemti sakarā ar šā likuma 148. panta
piecpadsmitajā un 15.
2
 daļā minētajiem pārkāpumiem, un to pārsūdzības procesa gaitu.
200
/
226
(8) Komisija informē Eiropas Komisiju, Eiropas Banku iestādi un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par
normatīvajiem aktiem, kas reglamentē ieguldījumu brokeru sabiedrību dibināšanu un darbību Latvijas Republikā.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.04.2014.
, 
21.06.2018.
, 
12.12.2019.
, 
23.09.2021.
 un
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar
vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
G
1
 sadaļa
Ārējo kredītu novērtējuma institūciju (reitingu aģentūru) reģistrācija un
uzraudzība
(Sadaļa 
13.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.02.2011.
)
147.
1
 pants. Komisijas tiesības un pienākumi
(1) 
(Izslēgta ar 
08.11.2012
. likumu)
(2) Komisija veic Regulas Nr. 
1060/2009
 4.panta pirmajā daļā minēto subjektu, kas izmanto kredītreitingus
regulatīviem nolūkiem, kredītreitingu izmantošanas uzraudzību saskaņā ar šo regulu, kā arī atbilstoši Finanšu
instrumentu tirgus likuma noteikumiem.
(3) Ārējo kredītu novērtējuma institūcija (reitingu aģentūra) uzskatāma par finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likuma izpratnē, un uz to attiecas finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku darbību
regulējošās Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likuma normas. Ārējo kredītu novērtējuma institūcijai (reitingu
aģentūrai) ir saistoši saskaņā ar šo likumu un Regulu Nr. 
1060/2009
 izdotie Komisijas normatīvie noteikumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.11.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
01.12.2012.
)
147.
2
 pants. Komisijas administratīvo aktu izdošana un pārsūdzēšana
(1) Komisija saskaņā ar šā likuma 4.panta pirmo daļu izdod administratīvos aktus likumā un Regulā Nr. 
1060/2009
noteiktajos gadījumos.
(2) Administratīvo aktu, kas izdots saskaņā ar šā panta pirmo daļu, var pārsūdzēt šā likuma 4.panta otrajā daļā
noteiktajā kārtībā.
147.
3
 pants. Maksājumi Komisijas darbības finansēšanai
(1) Par ārējo kredītu novērtējuma institūciju (reitingu aģentūru) reģistrāciju un uzraudzību Komisija tiek finansēta
Regulā Nr. 
1060/2009
 noteiktā apmērā un kārtībā.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība maksā Komisijai tās darbības finansēšanai līdz 1 procentam ieskaitot no
ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumu vidējiem bruto ieņēmumiem ceturksnī, bet ne mazāk par 2845 
euro
 gadā.
(3) Regulētā tirgus organizētājs maksā Komisijai tās darbības finansēšanai līdz 2 procentiem ieskaitot no tā
darījumu vidējiem bruto ieņēmumiem ceturksnī, bet ne mazāk par 7114 
euro
 gadā.
(4) Centrālais vērtspapīru depozitārijs maksā Komisijai tās darbības finansēšanai līdz diviem procentiem (ieskaitot)
no centrālā vērtspapīru depozitārija darījumu vidējiem bruto ieņēmumiem ceturksnī, bet ne mazāk par 7114 
euro
 gadā.
(5) Komisija izdod normatīvos noteikumus par šā panta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā minēto maksājumu
aprēķināšanas un pārskatu iesniegšanas kārtību.
(6) Šā panta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā minētos maksājumus veic līdz ceturksnim sekojošā mēneša
trīsdesmitajam datumam.
(7) Par šā panta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā minēto maksājumu nokavētu pārskaitījumu vai pārskaitījumu
nepilnā apmērā aprēķina nokavējuma naudu 0,05 procentu apmērā no nesamaksātās summas par katru nokavēto
201
/
226
dienu.
(8) Šajā pantā minētos maksājumus ieskaita Komisijas kontā Latvijas Bankā.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.09.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
G
2
 sadaļa
Normatīvo aktu prasību uzraudzība
(Sadaļa 
08.11.2012
. likuma redakcijā; sadaļas nosaukums 
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā
18.07.2018.
)
147.
4
 pants. Komisijas tiesības īsās pārdošanas un kredītriska mijmaiņas darījumu uzraudzībā
Uzraugot Regulas Nr. 
236/2012
 prasību izpildi, Komisijai papildus Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā
noteiktajām tiesībām ir tiesības:
1) pieprasīt personai, lai tā izbeidz jebkādas darbības, kas ir pretrunā ar Regulas Nr. 
236/2012
 prasībām;
2) pieprasīt kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai tiek iesaldēti aktīvi vai ierobežotas tiesības
rīkoties ar tiem personai, kura veic darbības, kas ir pretrunā ar Regulas Nr. 
236/2012
 prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
147.
5
 pants. Komisijas tiesības Regulas Nr.  
2016/1011
 prasību uzraudzībai
Uzraugot Regulas Nr.  
2016/1011
 prasību izpildi, Komisijai papildus Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā
noteiktajām tiesībām ir tiesības tieši vai sadarbībā ar citām iestādēm īstenot vienu vai vairākas Regulas Nr. 
2016/1011
 41. panta 1. punktā minētos uzraudzības pasākumus un darbības.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
Grozījums par vārdu "Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likums" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas
Bankas likums" (attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem
"Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk.
Pārejas noteikumu 73. punktu)
G
3
 sadaļa
Ziņošana par iespējamiem un faktiskiem pārkāpumiem
(Sadaļa 
12.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
147.
6
 pants. Iespējamie un faktiskie pārkāpumi
(1) Šā likuma 147.
7
 panta pirmajā daļā minētie finanšu instrumentu tirgus dalībnieki nodrošina ziņojumu
saņemšanu un izskatīšanu par šādiem iespējamiem un faktiskiem pārkāpumiem:
1) datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanā;
2) ieguldījumu pakalpojumu un blakuspakalpojumu sniegšanā;
3) regulētā tirgus organizētāja darbībā;
4) šā likuma XII
4
 nodaļā noteikto prasību pārkāpumiem;
5) Regulas Nr. 
575/2013
 pārkāpumiem;
6) Regulas Nr. 
596/2014
 pārkāpumiem;
202
/
226
7) Regulas Nr. 
600/2014
 pārkāpumiem;
8) Regulas Nr. 
909/2014
 pārkāpumiem;
9) Regulas Nr. 
1286/2014
 pārkāpumiem;
10) Regulas Nr. 
2015/2365
 4. un 15. panta pārkāpumiem;
11) citiem šā likuma pārkāpumiem.
(2) Komisija izveido un uztur drošu ziņošanas sistēmu par iespējamiem un faktiskiem šā panta pirmajā daļā
minētajiem pārkāpumiem, par kuriem ikviena persona var ziņot Komisijai.
(3) Kārtību, kādā Komisijā tiek iesniegti, saņemti un izskatīti ziņojumi par šā panta pirmajā daļā minētajiem
pārkāpumiem, nosaka Komisijas normatīvie noteikumi.
(
12.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
147.
7
 pants. Finanšu instrumentu tirgus dalībnieku iekšējais ziņošanas kanāls
(1) Kredītiestāde un ārvalsts kredītiestādes filiāle, ieguldījumu brokeru sabiedrība un ārvalsts ieguldījumu brokeru
sabiedrības filiāle, centrālais vērtspapīru depozitārijs, regulētā tirgus organizētājs un datu ziņošanas pakalpojumu
sniedzējs atbilstoši tā darbības jomai izstrādā procedūru, saskaņā ar kuru tiek izveidots neatkarīgs un speciāls
iekšējais kanāls ziņošanai par pārkāpumiem, kas nodrošina, ka finanšu instrumentu tirgus dalībnieka darbinieki var
ziņot par šā likuma 147.
6
 panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto finanšu instrumentu tirgus dalībnieku izstrādātā procedūra attiecībā uz iekšējā
kanāla izveidošanu ziņošanai par pārkāpumiem nodrošina šā likuma 147.
8
 pantā noteikto prasību ievērošanu.
(
12.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
147.
8
 pants. Personu aizsardzība
(1) Saskaņā ar normatīvajiem aktiem par fizisko personu datu aizsardzību Komisijas izveidotā ziņošanas sistēma
par pārkāpumiem nodrošina tādas personas datu aizsardzību, kura ziņo par pārkāpumu, kā arī tādas fiziskās
personas datu aizsardzību, par kuru ir aizdomas, ka tā izdarījusi pārkāpumu.
(2) Komisija nodrošina konfidencialitāti personai, kura ziņo par pārkāpumu, kā arī personai, par kuru ir aizdomas,
ka tā izdarījusi pārkāpumu, izņemot gadījumu, kad šādu ziņu izpaušanu paredz Latvijas Republikas normatīvie akti.
(3) Ziņošana, kuru saskaņā ar šā likuma 147.
6
 panta pirmo daļu un 147.
7
 pantu veic kredītiestādes un ārvalsts
kredītiestādes filiāles, ieguldījumu brokeru sabiedrības un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles, centrālā
vērtspapīru depozitārija, regulētā tirgus organizētāja un datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja darbinieki, nav
uzskatāma par darba līgumā vai citā tam pielīdzināmā līgumā, vai jebkurā normatīvajā aktā noteiktā informācijas
izpaušanas aizlieguma pārkāpumu, un personu nevar saukt pie atbildības par šādu ziņošanu.
(4) Pret kredītiestādes un ārvalsts kredītiestādes filiāles, ieguldījumu brokeru sabiedrības un ārvalsts ieguldījumu
brokeru sabiedrības filiāles, centrālā vērtspapīru depozitārija, regulētā tirgus organizētāja un datu ziņošanas
pakalpojumu sniedzēja darbinieku, kurš ziņo par šā likuma 147.
6
 panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem tā darba
devēja darbībā, sniegtā ziņojuma dēļ nedrīkst vērst diskriminējošas vai citas netaisnīgas darbības.
(
12.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
147.
9
 pants. Aizlieguma radīt nelabvēlīgas sekas pārkāpuma novēršana
Ja netiek ievērots šā likuma 147.
8
 panta ceturtajā daļā noteiktais aizliegums un personai tiek radītas nelabvēlīgas
sekas sakarā ar tās sniegtajām ziņām par šā likuma 147.
6
 panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem, šīs
nelabvēlīgās sekas novērš atbilstoši attiecīgajos normatīvajos aktos noteiktajam.
(
12.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
203
/
226
H sadaļa
Atbildība par finanšu instrumentu tirgu regulējošo normatīvo aktu pārkāpumiem
(Sadaļa 
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
148. pants. Sankcijas un administratīvie pasākumi
(1) Atbilstoši Regulas Nr. 
2017/1129
 38. pantam par regulas 38. panta 1. punkta "a" apakšpunktā noteiktajiem
pārkāpumiem Komisija ir tiesīga piemērot šādas sankcijas:
1) izteikt publisku paziņojumu, norādot par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu un informējot par
pārkāpuma būtību;
2) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
3) kā alternatīvu šīs daļas 4. vai 5. punktā minētajām personām uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma dēļ gūto
ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram, ja iespējams noteikt pārkāpuma dēļ gūto
peļņu vai novērstos zaudējumus;
4) uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz 5 000 000 
euro
 vai līdz trim procentiem no kopējā gada
apgrozījuma saskaņā ar minētās juridiskās personas pēdējo pieejamo revidēto gada pārskatu. Ja juridiskā
persona ir mātes sabiedrība vai mātes sabiedrības meitas sabiedrība, kas sagatavo konsolidētos gada
pārskatus saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu vai konsolidētos finanšu pārskatus
saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts attiecīgo normatīvo aktu prasībām, kopējo apgrozījumu veido kopējais gada
apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi saskaņā ar attiecīgiem izcelsmes dalībvalsts normatīvajiem aktiem
grāmatvedības jomā, ņemot vērā pēdējo pieejamo konsolidēto gada pārskatu, kuru apstiprinājusi galvenā
mātes sabiedrības vadības struktūra;
5) uzlikt fiziskajai personai soda naudu līdz 700 000 
euro
.
(1
1
) Komisijai ir tiesības par šā panta pirmās daļas ievaddaļā minētajiem pārkāpumiem piemērot administratīvu
pasākumu — pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā persona nekavējoties izbeidz attiecīgo darbību un turpmāk atturas
no šādas darbības atkārtošanas.
(2) Par nepatiesas vai maldinošas regulētās informācijas izplatīšanu Komisijai ir tiesības emitentam vai personai,
kas lūgusi pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, izteikt brīdinājumu vai uzlikt soda naudu līdz 14 200
euro
.
(3) 
(Izslēgta no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55.pantu)
(4) 
(Izslēgta ar 
31.03.2022
. likumu)
(5) Par citiem šā likuma un saskaņā ar to izdoto normatīvo aktu pārkāpumiem Komisijai ir tiesības izteikt
normatīvos aktus pārkāpušajai personai brīdinājumu vai uzlikt soda naudu līdz 14 200 
euro
.
(6) 
(Izslēgta ar 
08.11.2012
. likumu)
(7) 
(Izslēgta no 
03.07.2016.
 ar 
26.05.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 55.pantu)
(7
1
) Par paziņojuma par korporatīvo pārvaldību nesagatavošanu saskaņā ar šā likuma 56.
2
 panta prasībām vai tā
nepublicēšanu šā likuma 56.
2
 pantā noteiktajā kārtībā Komisijai ir tiesības emitentam izteikt brīdinājumu vai uzlikt
soda naudu līdz 14 200 
euro
.
(8) Par šā likuma noteikumu, kas regulē ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes, regulētā tirgus
organizētāja, datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja, ārvalstu ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles darbību, kā arī
par šā likuma XII
 4 
nodaļas noteikumu, Regulas Nr.  
600/2014
 un Komisijas izdoto normatīvo noteikumu vai pieņemto
lēmumu pārkāpumiem Komisija ir tiesīga piemērot šādas sankcijas:
1) izteikt brīdinājumu;
204
/
226
2) izteikt publisku paziņojumu, norādot par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu un pārkāpuma
būtību;
3) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
4) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
5) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
6)  uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz 5 000 000 
euro
 vai līdz 10 procentiem no iepriekšējā finanšu
gada kopējā apgrozījuma saskaņā ar iepriekšējā finanšu gada apstiprināto gada pārskatu. Ja juridiskā persona
ir mātes sabiedrības meitas sabiedrība vai šīs meitas sabiedrības filiāle, kura sagatavo konsolidēto finanšu
pārskatu saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu, kopējo apgrozījumu veido iepriekšējā
finanšu gada kopējais apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz galējās mātes sabiedrības
iepriekšējā finanšu gada konsolidētajos finanšu pārskatos norādīto;
7) uzlikt amatpersonai, darbiniekam vai personai, kura pārkāpuma izdarīšanas laikā ir atbildīga par noteiktas
darbības veikšanu ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes uzdevumā vai interesēs, soda naudu līdz
5 000 000 
euro
;
8) kā alternatīvu uzlikt šīs daļas 6. un 7. punktā minētajām personām soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā
gūto ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram.
(8
1
) Šā panta astotajā daļā paredzētās sankcijas vai 8.
2
 daļā paredzētos administratīvos pasākumus Komisija ir
tiesīga piemērot arī tad, ja:
1) ieguldījumu pakalpojumi, regulētā tirgus organizētāja darbība un datu ziņošanas pakalpojumi tiek sniegti vai
šā likuma XII
4
 nodaļā noteiktā darbība tiek veikta bez attiecīgas licences vai atļaujas;
2) netiek ievēroti šā likuma 138. panta pirmajā daļā noteiktie uzraudzības pasākumi, ko piemērojusi Komisija.
(8
2
) Komisijai ir tiesības par šā panta astotās daļas ievaddaļā minēto noteikumu un Komisijas izdoto normatīvo
noteikumu vai pieņemto lēmumu pārkāpumiem piemērot šādus administratīvus pasākumus:
1) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona nekavējoties izbeidz attiecīgo darbību;
2) noteikt pagaidu aizliegumu ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes, regulētā tirgus organizētāja, datu
ziņošanas pakalpojumu sniedzēja valdes vai padomes loceklim vai citai par pārkāpumu atbildīgai fiziskajai
personai veikt tai noteiktos pienākumus;
3) noteikt īslaicīgu darbības aizliegumu regulētā tirgus vai DT sistēmas biedram vai dalībniekam vai arī OT
sistēmas klientam.
(9) 
(Izslēgta ar 
21.06.2018
. likumu)
(10) Par šā likuma G
1
 sadaļas prasību neievērošanu Komisijai ir tiesības izteikt normatīvos aktus pārkāpušajai
personai brīdinājumu vai uzlikt soda naudu no 1400 līdz 142 300 
euro
.
(11) Ja persona ir ieguvusi vai palielinājusi būtisku līdzdalību regulētā tirgus organizētājā vai ieguldījumu brokeru
sabiedrībā pirms šā likuma 9.panta pirmajā vai otrajā daļā minētā paziņojuma iesniegšanas Komisijai vai tā
izskatīšanas laikā, Komisija ir tiesīga uzlikt personai soda naudu no 1400 līdz 14 200 
euro
.
(12) 
(Izslēgta ar 
24.04.2014
. likumu)
(13) Ja finanšu instrumentu tirgus dalībnieks vai šā likuma 4.
1
 panta trešajā un ceturtajā daļā minētā cita persona
nepilda šā likuma 4.
1
 panta prasības, Komisijai ir tiesības izteikt šai personai brīdinājumu vai uzlikt soda naudu līdz
14 200 
euro
.
(14) Ja finanšu instrumentu tirgus dalībnieks vai cita persona, kurai ir saistoši tieši piemērojamie Eiropas
Savienības institūciju izdotie tiesību akti finanšu instrumentu tirgus jomā (ja šajā likumā nav noteikts citādi), tos
neievēro, Komisijai ir tiesības izteikt attiecīgajai personai brīdinājumu vai uzlikt soda naudu. Juridiskajām personām
205
/
226
uzliek soda naudu līdz 142 300 
euro
, fiziskajām personām — līdz 57 000 
euro
.
(15) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība neievēro šā likuma 122.
2
 panta un 124.panta pirmās daļas 11.punkta,
Kredītiestāžu likuma 35.
26
, 35.
27
 vai 35.
28
 panta vai Regulas Nr. 
575/2013
 28., 52. vai 63.panta prasības attiecībā uz
maksājumiem pašu kapitālā iekļauto instrumentu turētājiem, Regulas Nr. 
575/2013
 99.panta 1.punkta, 101.panta,
394.panta 1.punkta, 395.panta, 405.panta, 415.panta 1. un 2.punkta, 430.panta 1.punkta, 431.panta 1., 2. un 3.punkta
vai 451.panta 1.punkta prasības, atkārtoti vai ilgstoši nepilda Regulas Nr. 
575/2013
 412.panta prasības vai arī
ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes un padomes loceklis neatbilst šā likuma 106.
1
 panta prasībām, Komisija ir
tiesīga piemērot šādas sankcijas:
1) izteikt publisku paziņojumu, norādot par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu un pārkāpuma
būtību;
2) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
3) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
4) uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz 10 procentiem no iepriekšējā finanšu gada neto ienākumu
summas, kas atbilst summai, kuru saskaņā ar Regulu Nr. 
575/2013
 izmanto, lai aprēķinātu operacionālā riska
pašu kapitāla prasību saskaņā ar pamatrādītāja pieeju. Ja 10 procenti no iepriekšējā finanšu gada neto
ienākumu summas, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmajā teikumā noteikto, ir mazāk par 142 300 
euro
,
tad Komisija ir tiesīga uzlikt soda naudu līdz 142 300 
euro
. Ja juridiskā persona ir mātes sabiedrības meitas
sabiedrība, iepriekšējā finanšu gada neto ienākumu summa atbilst summai, kuru saskaņā ar Regulu Nr.
575/2013
 izmanto, lai aprēķinātu operacionālā riska pašu kapitāla prasību saskaņā ar pamatrādītāja pieeju,
pamatojoties uz galējās mātes sabiedrības iepriekšējā finanšu gada konsolidētajos finanšu pārskatos uzrādīto;
5) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz 5 000 000 
euro
;
6) kā alternatīvu šīs daļas 4. vai 5. punktā minētajām personām uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā
gūto ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram.
(15
1
) Par normatīvo aktu pārkāpumiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas jomā Komisija piemēro Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas likumā noteiktās sankcijas.
(15
2
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes vai padomes loceklis neievēro
šā panta piecpadsmitās daļas ievaddaļā noteiktās prasības vai neatbilst minētajām prasībām, Komisijai ir tiesības
piemērot šādus administratīvos pasākumus:
1) pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai par pārkāpumu atbildīgā persona nekavējoties izbeidz
attiecīgo darbību;
2) noteikt pagaidu aizliegumu ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes vai padomes loceklim vai citai fiziskajai
personai, kura ir atbildīga par pārkāpumu, veikt tai noteiktos pienākumus ieguldījumu brokeru sabiedrībā.
(16) Ja persona nav ievērojusi šā likuma 54., 56., 56.
3
, 56.
4
, 57., 57.
2
, 57.
3
 panta vai IV nodaļas prasības vai nav
izpildījusi tai uzlikto pienākumu un nav noteiktā kārtībā ziņojusi par nozīmīgas līdzdalības iegūšanu vai zaudēšanu
akciju sabiedrībā atbilstoši šā likuma 61.panta prasībām, Komisija ir tiesīga piemērot šādas sankcijas:
1) publiskā paziņojumā norādīt par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu un pārkāpuma būtību;
2) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
3) uzlikt juridiskajai personai pēc apmēra lielāko soda naudu:
a) līdz 10 000 000 
euro
 vai līdz pieciem procentiem no iepriekšējā finanšu gada kopējā apgrozījuma
saskaņā ar iepriekšējā finanšu gada apstiprināto gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir mātes sabiedrības
meitas sabiedrība vai šīs meitas sabiedrības filiāle, kura sagatavo konsolidēto finanšu pārskatu saskaņā ar
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu, kopējo apgrozījumu veido iepriekšējā finanšu gada
kopējais apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz galējās mātes sabiedrības iepriekšējā
finanšu gada konsolidētajos finanšu pārskatos uzrādīto,
206
/
226
b) līdz personas gūto ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram, ja var noteikt
pārkāpuma rezultātā gūtos ienākumus vai novērstos iespējamos zaudējumus;
4) uzlikt fiziskajai personai pēc apmēra lielāko soda naudu:
a) līdz 2 000 000 
euro
,
b) līdz personas gūto ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram, ja var noteikt
pārkāpuma rezultātā gūtos ienākumus vai novērstos iespējamos zaudējumus.
(16
1
) Ja persona nav ievērojusi šā panta sešpadsmitās daļas ievaddaļā noteiktās prasības vai nav izpildījusi tai
uzlikto pienākumu, Komisija ir tiesīga piemērot administratīvu pasākumu — pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā
fiziskā vai juridiskā persona nekavējoties izbeidz attiecīgo darbību.
(17) Ja persona nav ievērojusi Regulas Nr. 
596/2014
 14., 15.panta, 16.panta 1. vai 2.punkta, 17.panta 1., 2., 4., 5.
vai 8.punkta, 18.panta 1., 2., 3., 4., 5. vai 6.punkta, 19.panta 1., 2., 3., 5., 6., 7. vai 11.punkta vai 20.panta 1.punkta
prasības, Komisija ir tiesīga piemērot šādas sankcijas:
1) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
2) uzlikt par pienākumu atmaksāt pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu, ja
tos var noteikt;
3) publiskā paziņojumā norādīt par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu un pārkāpuma būtību;
4) anulēt ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegto licenci ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanai vai aizliegt kredītiestādei sniegt ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus;
5) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
6) uzlikt par pienākumu ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes akcionāru sapulcei, padomei vai
valdei atsaukt no amata ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes valdes vai padomes locekli vai
aizliegt citai fiziskajai personai, kura ir atbildīga par pārkāpumu, veikt tai noteiktos amata pienākumus
ieguldījumu brokeru sabiedrībā vai kredītiestādē, ja minētās personas ir atkārtoti pārkāpušas Regulas Nr.
596/2014
 14. vai 15. panta prasības;
7) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
8) uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu trīskāršam
apmēram, ja var noteikt pārkāpuma rezultātā gūtos ienākumus vai novērstos iespējamos zaudējumus;
9) uzlikt soda naudu fiziskajai personai par Regulas Nr. 
596/2014
:
a) 14. vai 15.panta prasību pārkāpumiem līdz 5 000 000 
euro
,
b) 16. vai 17.panta prasību pārkāpumiem līdz 1 000 000 
euro
,
c) 18., 19. vai 20.panta prasību pārkāpumiem līdz 500 000 
euro
;
10) uzlikt soda naudu juridiskajai personai par Regulas Nr. 
596/2014
:
a) 14. vai 15.panta prasību pārkāpumiem līdz 15 000 000 
euro
 vai līdz 15 procentiem no iepriekšējā finanšu
gada kopējā apgrozījuma saskaņā ar iepriekšējā finanšu gada apstiprināto gada pārskatu. Ja juridiskā
persona ir mātes sabiedrības meitas sabiedrība vai šīs meitas sabiedrības filiāle, kura sagatavo
konsolidēto finanšu pārskatu saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu, kopējo
apgrozījumu veido iepriekšējā finanšu gada kopējais apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi,
pamatojoties uz galējās mātes sabiedrības iepriekšējā finanšu gada konsolidētajos finanšu pārskatos
uzrādīto,
b) 16. vai 17.panta pārkāpumiem līdz 2 500 000 
euro
 vai līdz diviem procentiem no iepriekšējā finanšu gada
207
/
226
kopējā apgrozījuma saskaņā ar iepriekšējā finanšu gada apstiprināto gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir
mātes sabiedrības meitas sabiedrība vai šīs meitas sabiedrības filiāle, kura sagatavo konsolidēto finanšu
pārskatu saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu, kopējo apgrozījumu veido
iepriekšējā finanšu gada kopējais apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz galējās mātes
sabiedrības iepriekšējā finanšu gada konsolidētajos finanšu pārskatos uzrādīto,
c) 18., 19. vai 20.panta prasību pārkāpumiem līdz 1 000 000 
euro
.
(17
1
) Ja persona nav ievērojusi šā panta septiņpadsmitās daļas ievaddaļā noteiktās prasības, Komisija ir tiesīga
piemērot šādus administratīvos pasākumus:
1) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona nekavējoties izbeidz attiecīgo darbību;
2) uz laiku apturēt ieguldījumu brokeru sabiedrībai izsniegto licenci ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanai vai uz laiku aizliegt kredītiestādei sniegt ieguldījumu pakalpojumus un
ieguldījumu blakuspakalpojumus;
3) noteikt pagaidu aizliegumu ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes valdes vai padomes loceklim
vai citai fiziskajai personai, kura ir atbildīga par pārkāpumu, veikt tai noteiktos pienākumus ieguldījumu brokeru
sabiedrībā vai kredītiestādē;
4) noteikt pagaidu aizliegumu ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes valdes vai padomes loceklim
vai citai fiziskajai personai, kura ir atbildīga par pārkāpumu, veikt darījumus savā uzdevumā.
(18) Ja persona nav ievērojusi šā likuma 55.
2
, 55.
3
, 55.
5
, 55.
6
, 55.
7
, 55.
8
 vai 55.
11
 panta prasības, Komisija ir
tiesīga piemērot šādas sankcijas:
1) izteikt brīdinājumu;
2) publicēt Komisijas mājaslapā internetā publisku paziņojumu, kurā norāda par pārkāpumu atbildīgo personu
un pārkāpuma būtību;
3) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
4) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
5) uzlikt kapitālsabiedrībai soda naudu līdz 10 procentiem no iepriekšējā pārskata gada neto apgrozījuma
summas. Ja 10 procenti no iepriekšējā pārskata gada neto apgrozījuma summas ir mazāk par 142 300 
euro
,
Komisija ir tiesīga uzlikt soda naudu līdz 142 300 
euro
;
6) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz vienam miljonam 
euro
.
(18
1
) Ja persona nav ievērojusi šā panta astoņpadsmitās daļas ievaddaļā noteiktās prasības, Komisija ir tiesīga
piemērot šādus administratīvos pasākumus:
1) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā persona izbeidz attiecīgo darbību;
2) noteikt pagaidu aizliegumu kapitālsabiedrības padomes vai valdes loceklim, kurš ir atbildīgs par attiecīgo
pārkāpumu, uz laiku līdz trim gadiem pildīt viņam noteiktos pienākumus kapitālsabiedrībā.
(19) Komisija ir tiesīga atbilstoši Regulas Nr.  
1286/2014
 24. pantam par šīs regulas pārkāpumiem piemērot šādas
sankcijas:
1) izteikt brīdinājumu, kurā norādīta atbildīgā persona un pārkāpuma būtība;
2) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
3) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
4) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
208
/
226
5) uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz 5 000 000 
euro
 vai līdz trim procentiem no kopējā gada
apgrozījuma saskaņā ar pēdējo pieejamo minētās juridiskās personas revidēto gada pārskatu. Ja juridiskā
persona ir mātes sabiedrība vai mātes sabiedrības meitas sabiedrība, kas sagatavo konsolidētos gada
pārskatus saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu vai konsolidētos finanšu pārskatus
saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts attiecīgo normatīvo aktu prasībām, attiecīgo kopējo apgrozījumu veido
kopējais gada apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi saskaņā ar attiecīgiem izcelsmes dalībvalsts
normatīvajiem aktiem grāmatvedības jomā, ņemot vērā pēdējo pieejamo konsolidēto gada pārskatu, ko
apstiprinājusi galvenā mātes sabiedrības vadības struktūra;
6) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz 700 000 
euro
;
7) kā alternatīvu šīs daļas 5. vai 6. punktā noteiktajam uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto
ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram;
8) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
.
(20) Komisija ir tiesīga atbilstoši Regulas Nr.  
909/2014
 63. pantam par regulas 63. panta 1. punktā minētajiem
pārkāpumiem piemērot šādas sankcijas:
1) izteikt publisku paziņojumu, norādot par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu un pārkāpuma
būtību;
2) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
3) uzlikt par pienākumu centrālā vērtspapīru depozitārija akcionāru sapulcei, padomei vai valdei atsaukt no
amata centrālā vērtspapīru depozitārija valdes vai padomes locekli vai citu fizisko personu, kura ir atbildīga par
pārkāpumu;
4) anulēt atļaujas, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas Nr.  
909/2014
 16. vai 54. pantu;
5) uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz 20 000 000 
euro
 vai līdz 10 procentiem no kopējā gada
apgrozījuma saskaņā ar pēdējo pieejamo minētās juridiskās personas revidēto gada pārskatu. Ja juridiskā
persona ir mātes sabiedrība vai mātes sabiedrības meitas sabiedrība, kas sagatavo konsolidētos gada
pārskatus saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu vai konsolidētos finanšu pārskatus
saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts attiecīgo normatīvo aktu prasībām, attiecīgo kopējo apgrozījumu veido
kopējais gada apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi saskaņā ar attiecīgiem izcelsmes dalībvalsts
normatīvajiem aktiem grāmatvedības jomā, ņemot vērā pēdējo pieejamo konsolidēto gada pārskatu, ko
apstiprinājusi galvenā mātes sabiedrības vadības struktūra;
6) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz 5 000 000 
euro
;
7) kā alternatīvu šīs daļas 5. vai 6. punktā noteiktajam uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto
ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram.
(20
1
) Komisija ir tiesīga par šā panta divdesmitās daļas ievaddaļā minētajiem pārkāpumiem piemērot šādus
administratīvos pasākumus:
1) pieprasīt, lai centrālais vērtspapīru depozitārijs vai par pārkāpumu atbildīgā persona nekavējoties izbeidz
attiecīgo darbību un turpmāk atturas no šādas darbības atkārtošanas;
2) noteikt pagaidu aizliegumu centrālā vērtspapīru depozitārija valdes vai padomes loceklim vai citai fiziskajai
personai, kura ir atbildīga par pārkāpumu, veikt tai noteiktos pienākumus centrālajā vērtspapīru depozitārijā.
(21) Komisija ir tiesīga atbilstoši Regulas Nr.  
2015/2365
 22. pantam par regulas 4. un 15. pantā minētajiem
pārkāpumiem piemērot šādas sankcijas:
1) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
2) izteikt publisku paziņojumu, norādot par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu un pārkāpuma
būtību;
3) par pārkāpumu atbildīgajai personai anulēt licenci;
209
/
226
4) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
5) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz 5 000 000 
euro
;
6) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai juridiskajai personai:
a) par Regulas Nr.  
2015/2365
 4. panta pārkāpumiem — soda naudu līdz 5 000 000 
euro
 vai līdz 10
procentiem no kopējā gada apgrozījuma saskaņā ar pēdējo pieejamo minētās juridiskās personas revidēto
gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir mātes sabiedrība vai mātes sabiedrības meitas sabiedrība, kas
sagatavo konsolidētos gada pārskatus saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu vai
konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts attiecīgo normatīvo aktu prasībām,
attiecīgo kopējo apgrozījumu veido kopējais gada apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi saskaņā ar
attiecīgiem izcelsmes dalībvalsts normatīvajiem aktiem grāmatvedības jomā, ņemot vērā pēdējo pieejamo
konsolidēto gada pārskatu, ko apstiprinājusi galvenā mātes sabiedrības vadības struktūra,
b) par Regulas Nr.  
2015/2365
 15. panta pārkāpumiem — soda naudu līdz 15 000 000 
euro
 vai līdz
10 procentiem no kopējā gada apgrozījuma saskaņā ar pēdējo pieejamo minētās juridiskās personas
revidēto gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir mātes sabiedrība vai mātes sabiedrības meitas sabiedrība,
kas sagatavo konsolidētos gada pārskatus saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu
vai konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts attiecīgo normatīvo aktu prasībām,
attiecīgo kopējo apgrozījumu veido kopējais gada apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi saskaņā ar
attiecīgiem izcelsmes dalībvalsts normatīvajiem aktiem grāmatvedības jomā, ņemot vērā pēdējo pieejamo
konsolidēto gada pārskatu, ko apstiprinājusi galvenā mātes sabiedrības vadības struktūra;
7) kā alternatīvu 5. vai 6. punktā minētajām personām uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto
ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu trīskāršam apmēram, pat ja uzliktās soda naudas apmērs
pārsniedz šīs daļas 5. vai 6. punktā minētās summas.
(21
1
) Komisija ir tiesīga par šā panta divdesmit pirmās daļas ievaddaļā minētajiem pārkāpumiem piemērot šādus
administratīvos pasākumus:
1) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā persona nekavējoties izbeidz attiecīgo darbību un turpmāk atturas no
šādas darbības atkārtošanas;
2) par pārkāpumu atbildīgajai personai uz laiku apturēt licenci;
3) noteikt pagaidu aizliegumu par pārkāpumu atbildīgās personas valdes loceklim vai citai fiziskajai personai,
kura ir atbildīga par pārkāpumu, veikt tai noteiktos pienākumus.
(22) Ja persona nav ievērojusi Regulas Nr.  
2016/1011
 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23.,
24., 25., 26., 27., 28., 29. vai 34. panta prasības, kā arī ja persona nesadarbojas vai atsakās sadarboties pārbaudes
procesā, ko Komisija veic saskaņā ar šā likuma 147.
5
 pantu, Komisija ir tiesīga piemērot šādas sankcijas:
1) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
2) uzlikt par pienākumu par pārkāpumu atbildīgajai personai atmaksāt pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai
novērsto iespējamo zaudējumu, ja to var noteikt;
3) publiskā paziņojumā norādīt par pārkāpumu atbildīgo administratoru vai uzraudzīto vienību un pārkāpuma
būtību;
4) anulēt administratoram piešķirto atļauju vai reģistrāciju;
5) 
(izslēgts ar 
23.09.2021
. likumu)
;
6) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai personai soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai novērsto
iespējamo zaudējumu trīskāršam apmēram, ja var noteikt pārkāpuma rezultātā gūtos ienākumus vai novērstos
iespējamos zaudējumus;
7) uzlikt soda naudu fiziskajai personai par Regulas Nr.  
2016/1011
:
210
/
226
a) 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. panta, 11. panta 1. punkta "a", "b", "c" un "e" apakšpunkta, 2. un 3. punkta un
12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. vai 34. panta pārkāpumiem līdz 500 000 
euro
,
b) 11. panta 1. punkta "d" apakšpunkta vai 4. punkta pārkāpumiem līdz 100 000 
euro
;
8) uzlikt soda naudu juridiskajai personai par Regulas Nr.  
2016/1011
:
a) 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. panta, 11. panta 1. punkta "a", "b", "c" un "e" apakšpunkta, 2. un 3. punkta un
12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. vai 34. panta pārkāpumiem līdz 1 000 000 
euro
vai līdz 10 procentiem no iepriekšējā finanšu gada kopējā apgrozījuma saskaņā ar iepriekšējā finanšu gada
apstiprināto gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir mātes sabiedrības meitas sabiedrība vai šīs meitas
sabiedrības filiāle, kura sagatavo konsolidēto finanšu pārskatu saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto
gada pārskatu likumu, kopējo apgrozījumu veido iepriekšējā finanšu gada kopējais apgrozījums vai
atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz galējās mātes sabiedrības iepriekšējā finanšu gada
konsolidētajos finanšu pārskatos norādīto,
b) 11. panta 1. punkta "d" apakšpunkta vai 4. punkta pārkāpumiem līdz 250 000 
euro
 vai līdz diviem
procentiem no iepriekšējā finanšu gada kopējā apgrozījuma saskaņā ar iepriekšējā finanšu gada
apstiprināto gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir mātes sabiedrības meitas sabiedrība vai šīs meitas
sabiedrības filiāle, kura sagatavo konsolidēto finanšu pārskatu saskaņā ar Gada pārskatu un konsolidēto
gada pārskatu likumu, kopējo apgrozījumu veido iepriekšējā finanšu gada kopējais apgrozījums vai
atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz galējās mātes sabiedrības iepriekšējā finanšu gada
konsolidētajos finanšu pārskatos norādīto.
(23) Ja persona nav ievērojusi šā panta divdesmit otrās daļas ievaddaļā noteiktās prasības vai ja persona
nesadarbojas vai atsakās sadarboties pārbaudes procesā, ko Komisija veic saskaņā ar šā likuma 147.
5
 pantu,
Komisija ir tiesīga piemērot šādus administratīvos pasākumus:
1) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgais administrators Regulas Nr. 
2016/1011
 izpratnē (turpmāk šajā daļā —
administrators) vai uzraudzītā vienība nekavējoties izbeidz attiecīgo darbību;
2) uz laiku apturēt administratoram piešķirto atļauju vai reģistrāciju;
3) noteikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai pagaidu aizliegumu veikt tai noteiktos pienākumus
administratorā vai uzraudzītā datu sniedzējā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.03.2007.
, 
04.10.2007.
, 
22.05.2008.
, 
13.01.2011.
, 
22.03.2012.
, 
08.11.2012.
,
19.09.2013.
, 
24.04.2014.
, 
26.05.2016.
, 
15.12.2016.
, 
21.09.2017.
, 
14.09.2017.
, 
26.10.2017.
, 
21.06.2018.
, 
12.12.2019.
,
23.09.2021.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
 Grozījums par vārdu "normatīvie noteikumi"
(attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdu "noteikumi" (attiecīgā locījumā) un grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā
locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma
redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
149.pants. Soda naudu iekasēšana
Par šā likuma 148.pantā minētajiem pārkāpumiem iekasētās soda naudas tiek ieskaitītas valsts budžetā.
150. pants. Sankciju, administratīvo pasākumu un uzraudzības pasākumu publiskošana
(1) Komisija informāciju par sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un šā likuma 138. pantā minētajiem
uzraudzības pasākumiem, kas personām piemēroti par šā likuma 148. pantā minētajiem pārkāpumiem, ievieto savā
mājaslapā internetā, norādot ziņas par personu un tās izdarīto pārkāpumu, kā arī par Komisijas izdotā administratīvā
akta apstrīdēšanu un pieņemto nolēmumu.
(2) Ja Komisija pēc iepriekšēja izvērtējuma veikšanas konstatē, ka tās personas datu atklāšana, kurai piemērota
sankcija vai administratīvais pasākums, vai uzraudzības pasākums, nav samērīga vai šāda datu atklāšana var
apdraudēt finanšu tirgus stabilitāti, attiecīgās administratīvās lietas izskatīšanu vai uzsākta kriminālprocesa norisi, vai
šādas informācijas publicēšana nav samērīga ar izdarīto pārkāpumu, Komisija ir tiesīga veikt vienu no šādām
darbībām:
1) atlikt informācijas publiskošanu par personai piemērotajām sankcijām vai administratīvajiem pasākumiem,
vai uzraudzības pasākumiem, līdz beidz pastāvēt apstākļi publikācijas atlikšanai;
211
/
226
2) publiskot šā panta pirmajā daļā minēto informāciju, neidentificējot personu, ja publikācija nodrošina efektīvu
personas datu aizsardzību;
3) nepubliskot šā panta pirmajā daļā minēto informāciju, ja šīs daļas 1. un 2. punktā noteiktās darbības
uzskatāmas par nepietiekamām, lai nodrošinātu finanšu tirgus stabilitāti un to, ka publiskošana ir samērīga ar
noteiktajiem uzraudzības pasākumiem, ja tie uzskatāmi par maznozīmīgiem.
(2
1
) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju par šā likuma 138. panta trešajā daļā, 148. panta septiņpadsmitajā,
17.
1
, astoņpadsmitajā, 18.
1
, deviņpadsmitajā, divdesmitajā, 20.
1
, divdesmit pirmajā un 21.
1
 daļā noteiktajām
sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības pasākumiem Komisijai ir tiesības nepubliskot, ja tā pēc
iepriekšēja izvērtējuma veikšanas konstatē, ka publicēšana apdraudētu finanšu tirgus stabilitāti vai šādas informācijas
publicēšana nav samērīga ar izdarīto pārkāpumu.
(2
2
) Komisija informāciju par sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības pasākumiem, kas
piemēroti par Regulas Nr. 
596/2014
 pārkāpumiem, publicē saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.
(3) Šā panta otrās daļas 2. punktā noteiktajā gadījumā informācijas publiskošanu var atlikt uz saprātīgu laikposmu,
ja paredzams, ka šajā laikposmā beigs pastāvēt pamats publiskošanai, neidentificējot personu.
(4) Šajā pantā noteiktajā kārtībā Komisijas mājaslapā internetā ievietotā informācija par šā likuma 138. panta
trešajā daļā, 148. panta pirmajā, 1.
1
, astotajā, 8.
2
, piecpadsmitajā, 15.
2
, septiņpadsmitajā, 17.
1
, astoņpadsmitajā,
18.
1
, deviņpadsmitajā, divdesmitajā, 20.
1
, divdesmit pirmajā un 21.
1
 daļā minētajiem pārkāpumiem ir pieejama piecus
gadus no tās ievietošanas dienas.
(5) Komisija informē Eiropas Banku iestādi par sankcijām un administratīvajiem pasākumiem, kas piemēroti par šā
likuma 148. panta piecpadsmitajā un 15.
2
 daļā minētajiem pārkāpumiem.
(6) Komisija piecu darba dienu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas informē Finanšu ministriju par sankcijām,
administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības pasākumiem, kas piemēroti par šā likuma 148. panta
astoņpadsmitajā un 18.
1
 daļā minētajiem pārkāpumiem.
(7) Komisija informē Eiropas Uzraudzības iestādi par sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības
pasākumiem, kas piemēroti par šā likuma 138. panta trešajā daļā un 148. panta deviņpadsmitajā daļā minētajiem
pārkāpumiem.
(8) Komisija reizi gadā informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par sankcijām, administratīvajiem pasākumiem
un uzraudzības pasākumiem, kas piemēroti par šā likuma 148. panta divdesmitajā, 20.
1
, divdesmit pirmajā un 21.
1
daļā minētajiem pārkāpumiem.
(9) Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par šā likuma 148. panta astotajā un 8.
2
 daļā minētajām
personai piemērotajām, bet saskaņā ar šā panta otrās daļas 3. punktu nepubliskotajām sankcijām, administratīvajiem
pasākumiem un uzraudzības pasākumiem, tostarp par attiecīgā administratīvā akta pārsūdzību un tās rezultātu, kā
arī par piemērotajām un publiskotajām sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības pasākumiem.
Komisija reizi gadā sniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei apkopotu informāciju par visām sankcijām,
administratīvajiem pasākumiem un uzraudzības pasākumiem, kas piemēroti personām saskaņā ar šā likuma 148.
panta astoto un 8.
2
 daļu.
(10) Procedūru, kādā sniedzama šā panta devītajā daļā minētā informācija, un veidlapas nosaka Komisijas
2017. gada 22. jūnija īstenošanas regula (ES)  2017/1111, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā
uz procedūrām un veidlapām informācijas iesniegšanai par sankcijām, administratīvajiem pasākumiem un
uzraudzības pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2015.
, 
26.05.2016.
, 
15.12.2016.
, 
21.09.2017.
,
21.06.2018.
, 
20.06.2019.
, 
12.12.2019.
 un 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Grozījums par vārda
"Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
I sadaļa
Ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības atjaunošanas un noregulējuma,
212
/
226
maksātnespējas un likvidācijas speciālie noteikumi
(Sadaļa 
24.04.2014
. likuma redakcijā; sadaļas nosaukums 
11.06.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā
14.07.2015.
)
151.pants. Rīcība ar klientu naudas līdzekļiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators uzaicina ieguldījumu brokeru sabiedrības klientus
saņemt tās turējumā esošos naudas līdzekļus un vienojas par to saņemšanas kārtību. Rakstveida paziņojumu
ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators nosūta katram klientam, kā arī publicē plašsaziņas
līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(2) Naudas līdzekļus, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrības klienti neizņem, ieguldījumu brokeru sabiedrības
likvidators vai administrators, noslēdzot rakstveida līgumu, nodod glabāšanā paša izraudzītai Latvijas Republikā
reģistrētai kredītiestādei. Rakstveida paziņojumu par naudas līdzekļu nodošanu kredītiestādei glabāšanā ieguldījumu
brokeru sabiedrības likvidators vai administrators nekavējoties nosūta katram klientam, kā arī publicē plašsaziņas
līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(3) Maksu par kredītiestādei nodoto ieguldījumu brokeru sabiedrības klientu naudas līdzekļu glabāšanu ietur
atbilstoši kredītiestādes cenrādim no naudas līdzekļu summas, kas klientiem pienākas.
(4) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības klients desmit gadu laikā no brīža, kad naudas līdzekļi nodoti kredītiestādei,
nav izņēmis naudas līdzekļus, kas tam pienākas, tas zaudē prasījuma tiesības uz tiem. Naudas līdzekļi, kuri
pienākas ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem un attiecībā uz kuriem iestājies noilgums, piekrīt valstij kā
bezīpašnieka manta.
(5) Pēc glabājuma līguma noslēgšanas ar kredītiestādi ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai
administrators iesniedz Komisijai informāciju par kredītiestādi, kurai naudas līdzekļi nodoti glabāšanā, un ieguldījumu
brokeru sabiedrības klientu sarakstu, norādot katra klienta identifikācijas datus un naudas summu, kas tam pienākas.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators pēc tam, kad pilnīgi izbeigušās tā saistības pret
ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem, iesniedz Komisijai informāciju par saistību izbeigšanās faktu.
152.pants. Rīcība ar klientu finanšu instrumentiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators uzaicina ieguldījumu brokeru sabiedrības klientus
saņemt tās turējumā esošos finanšu instrumentus un vienojas ar tiem par saņemšanas kārtību. Rakstveida
paziņojumu ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators rakstveidā nosūta katram klientam, kā arī
publicē plašsaziņas līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(2) Finanšu instrumentus, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrības klienti neizņem, ieguldījumu brokeru sabiedrības
likvidators vai administrators, noslēdzot rakstveida līgumu, var nodot turējumā paša izraudzītai Latvijas Republikā
reģistrētai kredītiestādei vai citai ieguldījumu brokeru sabiedrībai. Rakstveida paziņojumu par finanšu instrumentu
nodošanu kredītiestādei vai citai ieguldījumu brokeru sabiedrībai glabāšanā ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators
vai administrators nosūta katram klientam, kā arī publicē plašsaziņas līdzekļos un oficiālajā izdevumā "Latvijas
Vēstnesis".
(3) Maksu par kredītiestādei vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai nodoto ieguldījumu brokeru sabiedrības klientu
finanšu instrumentu turēšanu ietur atbilstoši kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības cenrādim no
ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem brīdī, kad tie ceļ prasību par finanšu instrumentu saņemšanu, un no tiem
piederošo finanšu instrumentu vērtības.
(4) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības klients desmit gadu laikā no brīža, kad finanšu instrumenti nodoti
kredītiestādei vai citai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, nav izņēmis finanšu instrumentus, kas tam pienākas, tas
zaudē prasījuma tiesības uz tiem. Finanšu instrumenti, kuri pienākas ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem un
attiecībā uz kuriem iestājies noilgums, piekrīt valstij kā bezīpašnieka manta.
(5) Pēc pārveduma līguma noslēgšanas ar kredītiestādi vai citu ieguldījumu brokeru sabiedrību ieguldījumu brokeru
sabiedrības likvidators vai administrators iesniedz Komisijai informāciju par kredītiestādi vai ieguldījumu brokeru
sabiedrību, kurai finanšu instrumenti nodoti turējumā, un ieguldījumu brokeru sabiedrības klientu sarakstu, norādot
katra klienta identifikācijas datus un to finanšu instrumentu identifikāciju un skaitu, kuri tam pienākas.
213
/
226
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem piederošos finanšu instrumentus, par kuru nodošanu kredītiestādei
vai citai ieguldījumu brokeru sabiedrībai turējumā ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators nav
noslēdzis līgumu, tas var atsavināt publiskā izsolē. Izsoli organizē un tās noteikumus izstrādā ieguldījumu brokeru
sabiedrības likvidators vai administrators.
(7) Pēc finanšu instrumentu atsavināšanas izsolē ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators
uzaicina ieguldījumu brokeru sabiedrības klientus pieteikt prasības par naudas līdzekļu izmaksu, ievērojot šā likuma
151.pantā rīcībai ar klientu naudas līdzekļiem noteikto kārtību.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidators vai administrators pēc tam, kad pilnīgi izbeigušās tā saistības pret
ieguldījumu brokeru sabiedrības klientiem, iesniedz Komisijai informāciju par saistību izbeigšanās faktu.
153.pants. Ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma, maksātnespējas un
likvidācijas tiesiskais regulējums
(1) Šā likuma noteikumi ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības atjaunošanai un noregulējumam piemērojami
tiktāl, ciktāl Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā nav
noteikts citādi.
(2) Komisija ir tiesīga iecelt ieguldījumu brokeru sabiedrībai pilnvarnieku Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā noteiktajos gadījumos. Pilnvarnieka iecelšanai un tā
darbībai piemērojami Kredītiestāžu likuma VIII nodaļas noteikumi.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai maksātnespēju un likvidāciju regulējošās Komerclikuma un Maksātnespējas
likuma normas piemērojamas tiktāl, ciktāl tās nav pretrunā ar šā likuma un Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma normām.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas pieteikums tiek iesniegts tikai ar Komisijas piekrišanu.
(5) Pret ieguldījumu brokeru sabiedrību, attiecībā uz kuru Komisija ir pieņēmusi lēmumu par turpmāko rīcību
saskaņā ar Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā noteikto
kārtību, maksātnespējas procesu tiesa var ierosināt, tikai pamatojoties uz Komisijas pieteikumu.
(6) Tiesa, saņemot ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas pieteikumu, nekavējoties par to informē
Komisiju neatkarīgi no tā, vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai tiek piemērots noregulējums vai ir publiskots lēmums
saskaņā ar Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā noteikto
kārtību.
(7) Pēc šā panta sestajā daļā noteiktā informēšanas pienākuma izpildes tiesa var izskatīt maksātnespējas
pieteikumu, ja Komisija ir paziņojusi tiesai, ka tā neplāno veikt noregulējuma darbības attiecībā uz ieguldījumu brokeru
sabiedrību, vai tā nav septiņu dienu laikā sniegusi atbildi tiesai.
(8) Ja Komisija pēc šā panta sestajā daļā noteiktās informācijas saņemšanas tiesai ir paziņojusi, ka ieguldījumu
brokeru sabiedrība atbilst noregulējuma nosacījumiem un attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību tā plāno veikt
noregulējuma darbības, tiesa pieņem nolēmumu par maksātnespējas pieteikuma noraidīšanu.
(
11.06.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
154.pants. Kreditoru prasījumu segšanas speciālā kārtība
(1) Pēc ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas procesa vai likvidācijas izdevumu segšanas atlikušie
naudas līdzekļi tiek sadalīti kreditoru prasījumu pamatsummu (bez procentiem) apmierināšanai šādā kārtībā:
1) izmaksas ieguldītājiem, kuriem saskaņā ar Ieguldītāju aizsardzības likumu izmaksājama kompensācija.
Izmaksas tiek noteiktas Ieguldītāju aizsardzības likumā paredzētās kompensācijas apmērā. Ja ieguldītājs ir
saņēmis kompensāciju, viņš zaudē prasījuma tiesības attiecībā uz saņemto summu un attiecīgais prasījums
tiek pielīdzināts šīs grupas prasījumiem. Likvidatoram vai administratoram Komisijas iesniegtais aprēķins par
ieguldītājiem veiktajām izmaksām izmaksāto kompensāciju apmērā ir uzskatāms par kreditora prasību, kas
apmierināma prioritārā kārtībā pirms citiem nenodrošināto kreditoru prasījumiem;
2) pēc tam, kad pilnībā segtas šā panta pirmās daļas 1.punktā minētās izmaksas, — izmaksas fiziskajām
personām un mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
214
/
226
sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma izpratnē) virs kompensācijā izmaksātās summas,
izņemot izmaksas par tiem ieguldījumiem, kuri veikti, izmantojot ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāli, kas
atrodas ārpus Eiropas Savienības.
(2) Ja parādnieka naudas līdzekļu nepietiek, lai pilnībā apmierinātu visus šā panta pirmās daļas otrajā punktā
minētos kreditoru prasījumus, attiecīgie prasījumi apmierināmi proporcionāli prasījuma summai, kas pienākas katram
kreditoram.
(3) Pēc tam kad pilnībā segtas šā panta pirmajā daļā minētās izmaksas un kreditoru prasījumi, pārējie
nenodrošināto kreditoru prasījumi tiek segti Maksātnespējas likumā noteiktajā kreditoru prasījumu segšanas kārtībā,
tostarp prasījumi, kas izriet no parāda instrumenta, kura sākotnējais dzēšanas termiņš saskaņā ar līgumu vai
prospektu ir vismaz viens gads, kurš nav uzskatāms par atvasinātu finanšu instrumentu, kurā nav ietverts atvasināts
finanšu instruments un attiecībā uz kuru līgumā vai prospektā ir noteikta zemāka prioritāte nekā tiem kreditoru
prasījumiem, kas ir līdzīgi šā panta pirmajā daļā noteiktajiem. Parāda instrumentu ar mainīgu procentu likmi, kas
nosakāma, pamatojoties uz finanšu tirgū vispāratzīti lietotu bāzes procentu likmi, un parāda instrumentu, kas nav
izteikts emitenta valsts valūtā, ar nosacījumu, ka pamatsumma, atmaksas summa un procentu likme ir izteikta vienā
un tajā pašā valūtā, neuzskata par tādu parāda instrumentu, kurā ietverts atvasināts finanšu instruments tikai šajā
teikumā minēto pazīmju dēļ.
(4) Kreditoru prasījumi, kas neizriet no otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, par līdzekļiem, kurus kreditori aizdevuši
ieguldījumu brokeru sabiedrībai uz noteiktu laiku ar nosacījumu, ka pirms termiņa tos var pieprasīt vienīgi ieguldījumu
brokeru sabiedrības likvidācijas gadījumā, tiek segti pēc šā panta trešajā daļā noteikto prasījumu segšanas.
(5) Prasījumi, kas izriet no saistībām, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru attiecas Kredītiestāžu un
ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma 61. pantā noteiktais, emitējusi
noregulējamai vienībai un kuras noregulējamā vienība nopirkusi tieši vai netieši ar citu tās pašas noregulējamās
grupas vienību starpniecību vai kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība emitējusi tā brīža akcionāram, kurš neietilpst
tajā pašā noregulējamā grupā, un kuras akcionārs ir nopircis, tiek segti pēc šā panta ceturtajā daļā noteikto prasījumu
segšanas.
(
11.06.2015
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.02.2019.
 un 
30.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā
29.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 73. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "Par vērtspapīriem" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru
Kabineta Ziņotājs, 1995, 20.nr.; 1997, 14., 23.nr.; 1998, 22.nr.; 2000, 6., 13.nr.; 2001, 12., 23.nr.).
2. Persona, kas tieši vai netieši ieguvusi līdzdalību akciju sabiedrībā, kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū,
tādā daudzumā, kas nodrošina vismaz 10 procentus no balsstiesīgo akciju skaita, iesniedz paziņojumu akcionāru
sapulcei, kurā lemj par 2003.gada pārskata apstiprināšanu. Paziņojumā ietver visu šā likuma 61.panta sestajā daļā
minēto informāciju.
3. Mēneša laikā pēc akcionāru sapulces, kurā lemj par 2003.gada pārskata apstiprināšanu, akciju sabiedrība,
kuras akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū, publicē laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" to personu sarakstu, kuras tieši vai
netieši ieguvušas līdzdalību šajā akciju sabiedrībā. Publikācijā norāda, cik procentu no balsstiesīgo akciju skaita
katra persona ieguvusi, kā arī katras personas netieši iegūtās līdzdalības apmēru.
4. Tās akciju sabiedrības, kuru akcijas ir laistas publiskajā apgrozībā līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai, bet
nav iekļautas regulētajā tirgū, akcionāru sapulce ne vēlāk kā līdz 2005.gada 31.decembrim izlemj jautājumu par akciju
iekļaušanu regulētajā tirgū ar balsojumā piedalījušos akcionāru vienkāršu balsu vairākumu. Ja akcionārs, balsojot
jautājumā par akciju iekļaušanu regulētajā tirgū, atturas, tad šādā balsojumā uzskatāms, ka akcionārs ir balsojis "pret"
akciju iekļaušanu regulētajā tirgū. Ja akcionāru sapulce pieņem lēmumu neiekļaut akcijas regulētajā tirgū, skaitot kopā
"pret" nodotās balsis un to akcionāru balsis, kuri balsojumā atturējās, tie akcionāri, kuri balsoja "pret" un balsojumā
atturējās, izsaka obligāto akciju atpirkšanas piedāvājumu šajā likumā noteiktajā kārtībā, ievērojot tās prasības, kuras
attiecas uz šā likuma 66.panta pirmās daļas 2.punktā noteiktajiem akciju atpirkšanas gadījumiem. Ja akcionāru
sapulce pieņem lēmumu iekļaut akcijas regulētajā tirgū, tad ne vēlāk kā triju mēnešu laikā, skaitot no lēmuma
pieņemšanas dienas, šā likuma 48.panta pirmajā un otrajā daļā noteiktie dokumenti jāiesniedz Komisijai. Akcionāru
sapulce jautājumā par akciju iekļaušanu regulētajā tirgū ir lemttiesīga neatkarīgi no tajā piedalījušos akcionāru balsu
skaita. Par akcionāru sapulces sasaukšanu ir atbildīga akciju sabiedrības valde.
215
/
226
(
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
4.
1
 Tās akciju sabiedrības, kuru akcijas ir laistas publiskajā apgrozībā līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai, bet
nav iekļautas regulētajā tirgū un kuras ir pieņēmušas lēmumu par akciju iekļaušanu regulētajā tirgū, līdz 2005.gada
31.decembrim iesniedz Komisijai šā likuma 48.panta pirmajā un otrajā daļā noteiktos dokumentus.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
4.
2
 Tām akciju sabiedrībām, kuru akcijas ir laistas publiskajā apgrozībā līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai, bet
nav iekļautas regulētajā tirgū, kuras ir pasludinātas par maksātnespējīgām:
1) un atrodas sanācijas procesā, ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc sanācijas pabeigšanas akcionāru sapulce
izlemj jautājumu par akciju iekļaušanu regulētajā tirgū šo pārejas noteikumu 4.punktā noteiktajā kārtībā;
2) un attiecībā uz kurām ir uzsākta bankrota procedūra, Komisija pieņem lēmumu par akciju izņemšanu no
publiskās apgrozības un emisijas apliecības anulēšanu.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
4.
3
 Ja akciju sabiedrības akcijas ir laistas publiskajā apgrozībā līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai, bet nav
iekļautas regulētajā tirgū, šādas sabiedrības akcionāriem:
1) šā likuma 61.pantā noteiktais paziņojums jāiesniedz Komisijai un akciju sabiedrībai 61.pantā noteiktajā
kārtībā un termiņā;
2) šajā likumā noteiktajā kārtībā jāizsaka obligātais akciju atpirkšanas piedāvājums 66.panta pirmās daļas
1.punktā noteiktajā gadījumā.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
08.11.2007.
)
4.
4
 Akciju sabiedrības, kuru akcijas ir laistas publiskajā apgrozībā līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai, bet nav
iekļautas regulētajā tirgū, un šādu sabiedrību akcionāri par šā likuma pārkāpumiem atbild saskaņā ar šā likuma
148.pantu.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
08.11.2007.
)
5. Akcionāri, kuriem šā likuma spēkā stāšanās dienā ir būtiska līdzdalība ieguldījumu brokeru sabiedrībā, 10 dienu
laikā informē par to Komisiju šajā likumā noteiktajā kārtībā.
6. Šā likuma 69.panta ceturtās daļas noteikumi attiecas arī uz tiem akciju atsavināšanas ierobežojumiem, kuri
noteikti likuma "Par akciju sabiedrībām" 34.pantā, ja akciju sabiedrība līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai nav
pārreģistrējusies Komercreģistrā.
7. Mēneša laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas Centrālais depozitārijs ievieto savā mājas lapā internetā un
publicē laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" spēkā esošos noteikumus, kas ir saistoši Centrālā depozitārija dalībniekiem un
nodrošina šajā likumā noteikto Centrālā depozitārija funkciju izpildi.
8. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras saņēmušas Komisijas licenci starpniekdarbības veikšanai, sešu mēnešu
laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas pārreģistrē licenci Komisijā, pārreģistrācijas iesniegumā norādot, kādus
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus tās vēlas sniegt.
9. 
(Izslēgts ar 
09.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
10. Šā likuma 22.pants, 25.panta ceturtā un piektā daļa, 28.panta ceturtā daļa, 36.panta trešā un ceturtā daļa,
37.panta septītās daļas otrais teikums, 48.panta trešā daļa, 49.pants, 50.panta trešā un septītā daļa, 84.panta trešā
daļa, 95.panta trešā un ceturtā daļa, 102.panta ceturtā daļa, 103.panta ceturtā daļa, 112., 113., 140., 141.pants,
142.panta piektā, divpadsmitā, trīspadsmitā un četrpadsmitā daļa un 147.pants stājas spēkā ar īpašu likumu.
216
/
226
11. Šā likuma X nodaļa stājas spēkā 2005.gada 1.janvārī. Gada pārskatu par 2003. un 2004.gadu ieguldījumu
brokeru sabiedrība sagatavo atbilstoši likuma "Par uzņēmumu gada pārskatiem" un likuma "Par konsolidētajiem gada
pārskatiem" prasībām.
12. Grozījums šā likuma 93.panta trešajā daļā un 93.panta septītā daļa stājas spēkā 2006.gada 1.janvārī.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
13. Tie emitenti, kuri ir reģistrēti kādā ārvalstī un kuru pārvedami vērtspapīri jau ir iekļauti regulētajā tirgū, savu
izcelsmes dalībvalsts kompetento institūciju izvēlas atbilstoši šā likuma prasībām un paziņo savu lēmumu
izraudzītajai izcelsmes dalībvalsts kompetentajai institūcijai līdz 2005.gada 31.decembrim.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
14. Ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu par atļauju izteikt publisko piedāvājumu līdz 2005.gada 1.jūlijam, emisijas
prospekts ir derīgs 12 mēnešus no lēmuma pieņemšanas dienas.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
15. Ja Komisija ir reģistrējusi prospektu līdz 2005.gada 1.jūlijam, piemēro šā likuma 50.panta pirmās daļas
prasības.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
16. Ja emisijas prospektu vai prospektu Komisija ir apstiprinājusi līdz 2005.gada 1.jūlijam, bet emitents, publiskā
piedāvājuma izteicējs vai persona, kura lūdz pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū, pēc šā likuma spēkā
stāšanās vēlas izteikt publisko piedāvājumu vai lūgt pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā tirgū arī citā
dalībvalstī, tai ir jāsagatavo jauns emisijas prospekts vai prospekts atbilstoši šā likuma C sadaļas un D sadaļas II
nodaļas prasībām.
(
09.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
12.07.2005.
)
17. Ja mērķa sabiedrības akcijas ir laistas publiskajā apgrozībā vienlaikus vairākās dalībvalstīs, no kurām viena ir
Latvija, un nevienā no tām neatrodas mērķa sabiedrības juridiskā adrese, Komisija kopā ar pārējo dalībvalstu
uzraudzības iestādēm četru nedēļu laikā pēc šā likuma 56.
1
 panta spēkā stāšanās vienojas, kura no uzraudzības
iestādēm uzraudzīs atpirkšanas piedāvājumus, kas tiks izteikti attiecībā uz mērķa sabiedrības akcijām. Ja Komisija
kopā ar pārējo dalībvalstu uzraudzības iestādēm noteiktā termiņā nav vienojušās, tad pirmajā dienā pēc minētā četru
nedēļu termiņa beigām mērķa sabiedrība nosaka, kura no minētajām iestādēm uzraudzīs atpirkšanas piedāvājumus,
kas tiks izteikti attiecībā uz mērķa sabiedrības akcijām.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.07.2006.
)
18. Šā likuma 56.
1
 un 57.
2
 pants stājas spēkā 2007.gada 1.janvārī.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.07.2006.
)
19. Akciju sabiedrību (kuru akcijas laistas publiskajā apgrozībā) akcionāri, kuri ieguvuši vismaz 95 procentus no
balsstiesīgo akciju kopskaita, ir tiesīgi izteikt galīgo akciju atpirkšanas piedāvājumu triju mēnešu laikā no šā likuma
69.
1
 panta spēkā stāšanās dienas.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.07.2006.
)
20. Akciju sabiedrību (kuru akcijas ir izņemtas no publiskās apgrozības 12 mēnešu laikā pirms šā likuma 69.
1
panta spēkā stāšanās) akcionāri, kuri ir ieguvuši vismaz 95 procentus no balsstiesīgo akciju kopskaita, triju mēnešu
laikā no šā likuma 69.
1
 panta spēkā stāšanās dienas ir tiesīgi izteikt galīgo akciju atpirkšanas piedāvājumu,
neiekļaujot akciju sabiedrības akcijas regulētajā tirgū.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
13.07.2006.
)
21. Persona, kura tieši vai netieši ir ieguvusi līdzdalību akciju sabiedrībā (kuras akcijas iekļautas regulētajā tirgū)
217
/
226
tādā daudzumā, kas nodrošina vismaz vienu divdesmito daļu, bet nepārsniedz vienu desmito daļu no balsstiesīgo
akciju kopskaita, triju mēnešu laikā pēc šā likuma 69.
1
 panta spēkā stāšanās dienas par to informē regulētā tirgus
organizētāju, kura regulētajos tirgos ir iekļautas šīs akciju sabiedrības akcijas, un pašu akciju sabiedrību.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
22. Ne vēlāk kā līdz 2007.gada 30.jūnijam akcionārs, uz kuru attiecas šā likuma D sadaļas IV nodaļas prasības,
informē emitentu par to balsstiesību un kapitāla īpatsvaru, kas tam pieder informācijas sniegšanas dienā, ja vien šis
akcionārs nav iesniedzis līdzvērtīgu informāciju pirms šā likuma stāšanās spēkā.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
23. Ne vēlāk kā līdz 2007.gada 30.jūlijam emitents saskaņā ar šā likuma 64.
2
 panta prasībām publisko
informāciju, ko tas saņēmis saskaņā ar šo pārejas noteikumu 22.punkta prasībām.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
24. Uz iekšējiem reitingiem balstīto attīstīto pieeju kredītriska kapitāla prasības aprēķinam un attīstīto
operacionāla riska mērīšanas pieeju šā riska kapitāla prasības aprēķinam ieguldījumu brokeru sabiedrības piemēro no
2008.gada 1.janvāra.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
25. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas riska svērto vērtību aprēķinam piemēro uz iekšējiem reitingiem balstīto
pieeju, līdz 2009.gada 31.decembrim nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir lielāks par šo pārejas noteikumu 27., 28.
un 29.punktā norādītajām summām vai vienāds ar tām.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
26. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas operacionālā riska kapitāla prasību aprēķinam izmanto attīstīto
mērīšanas pieeju, no 2008.gada 1.janvāra līdz 2009.gada 31.decembrim nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir
lielāks par šo pārejas noteikumu 28. un 29.punktā norādītajām summām vai vienāds ar tām.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
27. Līdz 2007.gada 31.decembrim ieguldījumu brokeru sabiedrības pašu kapitāls ir vismaz 95 procenti no minimālā
pašu kapitāla, kas aprēķināts saskaņā ar Komisijas noteikto kapitāla pietiekamības aprēķināšanas kārtību.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
28. No 2008.gada 1.janvāra līdz 31.decembrim ieguldījumu brokeru sabiedrības pašu kapitāls ir vismaz 90 procenti
no minimālā pašu kapitāla, kas aprēķināts saskaņā ar Komisijas noteikto kapitāla pietiekamības aprēķināšanas
kārtību.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
29. No 2009.gada 1.janvāra līdz 31.decembrim ieguldījumu brokeru sabiedrības pašu kapitāls ir vismaz 80 procenti
no minimālā pašu kapitāla, kas aprēķināts saskaņā ar Komisijas noteikto kapitāla pietiekamības aprēķināšanas
kārtību.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
30. Šo pārejas noteikumu 25., 26., 27., 28. un 29.punkta prasību izpildei ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību
raksturojošos rādītājus aprēķina individuāli vai konsolidācijas grupas līmenī saskaņā ar šā likuma 123.
3
 un 123.
4
pantu.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
31. Līdz 2007.gada 31.decembrim ieguldījumu brokeru sabiedrība šā likuma 121.pantā noteikto kredītriska un
darījumu partnera riska kapitāla prasības aprēķinu saskaņā ar standartizēto pieeju var sagatavot, piemērojot
Komisijas noteikto kapitāla pietiekamības aprēķināšanas kārtību.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
218
/
226
32. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto šo pārejas noteikumu 31.punktā minēto iespēju, tā līdz 2007.gada
31.decembrim šā likuma 121.pantā noteikto parāda vērtspapīru un kapitāla vērtspapīru pozīcijas riska kapitāla prasību
aprēķinu var sagatavot saskaņā ar Komisijas noteikto kapitāla pietiekamības aprēķināšanas kārtību.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
33. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto šo pārejas noteikumu 31.punktā minēto iespēju, tai šā likuma 123.
1
un 123.
2
 panta prasības nepiemēro līdz 2007.gada 31.decembrim.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
34. Izmantojot šo pārejas noteikumu 31.punktā minēto iespēju, ieguldījumu brokeru sabiedrība šā likuma
121.panta pir
mās daļas 4.punktā noteikto operacionālā riska kapitāla prasību samazina par tādu daļu, kāda noteikta
kā to riska darījumu vērtības kopsummas attiecība pret visu kredītriskam pakļauto riska darījumu vērtību kopsummu,
kuriem kredītriska kapitāla prasība tiek aprēķināta saskaņā ar šo pārejas noteikumu 31.punktu.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
35. Ja riska svērto vērtību visiem riska darījumiem aprēķina saskaņā ar šo pārejas noteikumu 31.punktu,
ieguldījumu brokeru sabiedrība lielo riska darījumu un ar ieguldījumu brokeru sabiedrību saistīto personu riska
darījumu ierobežojumu izpildi nodrošina saskaņā ar kārtību, kādu Komisija bija noteikusi pirms šo grozījumu stāšanās
spēkā.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
36. Šā likuma 124.panta pirmās daļas 10.punkts stājas spēkā 2007.gada 1.novembrī.
(
29.03.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.05.2007.
)
37. Emitents, kura finanšu instrumenti ir iekļauti regulētajā tirgū, līdz 2008.gada 1.februārim Komisijai iesniedz:
1) emitenta izstrādātos iekšējos noteikumus par iekšējās informācijas turētāju saraksta izveidošanu un
uzturēšanu, kā arī kārtību, kādā iekšējās informācijas turētāju sarakstā iekļautās personas drīkst veikt
darījumus ar šā emitenta finanšu instrumentiem vai atvasinātajiem preču instrumentiem;
2) iekšējās informācijas turētāju sarakstu atbilstoši šā likuma 86.panta otrajā un trešajā daļā noteiktajām
prasībām. Sarakstā iekļauj vēsturisko informāciju par bijušajiem iekšējās informācijas turētājiem, sākot no
saraksta izveidošanas dienas, un aktuālo informāciju par esošajiem iekšējās informācijas turētājiem.
Esošajiem iekšējās informācijas turētājiem norāda gadu un datumu, kad persona iekļauta sarakstā, bijušajiem
iekšējās informācijas turētājiem norāda gadu un datumu, kad persona tika iekļauta iekšējās informācijas
turētāju sarakstā, un gadu un datumu, ar kuru personai emitenta iekšējā informācija vairs nebija pieejama.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.11.2007.
)
38. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas saņēmušas Komisijas licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai, un
kredītiestādes, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā ir ieguvušas tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus, līdz
2008.gada 1.februārim izstrādā šā likuma 124.
1
 pantā minēto politiku attiecībā uz klienta statusa nodrošināšanu,
127.pantā minēto interešu konflikta novēršanas politiku un 128.
3
 pantā minēto rīkojumu izpildes politiku.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.11.2007.
)
39. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas saņēmušas Komisijas licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai, un
kredītiestādes, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā ir ieguvušas tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus, līdz
2008.gada 1.februārim informē esošos klientus par viņu statusu saskaņā ar šā likuma 124.
1
 panta prasībām.
(
04.10.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
08.11.2007.
)
40. Šā likuma 56.
2
 pants stājas spēkā 2008.gada 1.septembrī un ir attiecināms uz pārskata periodiem, kuri
beidzas šajā datumā vai vēlāk.
(
22.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.06.2008.
)
219
/
226
41. Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū, šā likuma 54.
1
 panta noteikumus
piemēro pēc revīzijas komitejas izveidošanas. Kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā
tirgū, revīzijas komitejas locekļus ievēlē tuvākajā akcionāru vai dalībnieku sapulcē.
(
22.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.06.2008.
)
42. Grozījumi šā likuma 119.pantā piemērojami pārskatiem, kuri iesniegti Valsts ieņēmumu dienestam 2008.gada
1.jūlijā vai vēlāk.
(
29.05.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2008.
)
43. Ja pieteikums par Finanšu un kapitāla tirgus komisijas administratīvo aktu administratīvajai rajona tiesai
iesniegts līdz 2009.gada 1.janvārim, lēmumu par iesniegto pieteikumu pieņem, kā arī ierosināto administratīvo lietu
izskata un tiesas nolēmumu šajā lietā pieņem un pārsūdz saskaņā ar Administratīvā procesa likuma noteikumiem.
(
23.10.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
44. Par finanšu gadiem, kuri sākušies līdz 2015.gada 1.janvārim, emitents, kura juridiskā adrese ir ārvalstī, drīkst
sagatavot konsolidētos gada finanšu pārskatus un konsolidētos sešu mēnešu starpperiodu finanšu pārskatus saskaņā
ar Indijas Republikas vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.
(
08.11.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.12.2012.
)
45. Ja paziņojums par akcionāru sapulces sasaukšanu ir izsludināts līdz 2009.gada 31.decembrim, akcionāru
sapulces sasaukšanai, jautājumu iesniegšanai un iekļaušanai darba kārtībā un akcionāru sapulces norisei ir
piemērojami šā likuma noteikumi, kas bija spēkā līdz 2009.gada 31.decembrim.
(
15.10.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
46. Līdz 2011.gada 31.decembrim tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir saņēmusi Komisijas atļauju riska
svērto vērtību aprēķinam piemērot uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju vai atļauju operacionālā riska kapitāla
prasību aprēķinam piemērot attīstīto mērīšanas pieeju, pašu kapitāls ir vismaz 80 procentu no minimālā pašu
kapitāla, kas aprēķināts, lietojot piemērotas vienkāršākas pieejas kredītriska un operacionālā riska kapitāla prasību
noteikšanai saskaņā ar Komisijas noteikto minimālo kapitāla prasību aprēķināšanas kārtību.
(
13.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.02.2011.
)
47. Šā likuma F sadaļas prasības tiek attiecinātas uz tiem līgumiem par darījumiem ar šā likuma 3.panta otrās
daļas 6.punktā minētajiem finanšu instrumentiem, kuri noslēgti pēc 2012.gada 1.jūlija.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
48. Līdz 2012.gada 31.decembrim tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir saņēmusi Komisijas atļauju riska
svērto vērtību aprēķinam piemērot uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju vai atļauju operacionālā riska kapitāla
prasību aprēķinam piemērot attīstīto mērīšanas pieeju, pašu kapitāls ir vismaz 80 procenti no minimālā pašu kapitāla,
kurš aprēķināts, lietojot piemērotas vienkāršākas pieejas kredītriska un operacionālā riska kapitāla prasību
noteikšanai saskaņā ar Komisijas noteikto minimālo kapitāla prasību aprēķināšanas kārtību.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
49. Šā likuma 1.panta 28.punkta "c" apakšpunktā minētos citus uzkrātos ienākumus, kas uzrādīti visaptverošo
ienākumu pārskatā, iekļauj sākotnējā kapitālā no 2015.gada 1.janvāra saskaņā ar Komisijas noteiktiem pārejas
perioda nosacījumiem.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
50. Šā likuma 124.panta 1.
2
 daļas 2.punkta prasību piemēro attiecībā uz atalgojuma mainīgo daļu, ko nosaka ne
vēlāk kā par 2014.gada otrā pusgada darbības rezultātiem, un attiecīgā perioda atalgojuma nemainīgo daļu neatkarīgi
no darba līguma vai pilnvarojuma līguma noslēgšanas datuma.
(
24.04.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.05.2014.
)
51. Grozījumi likuma 17.
1
 panta trešajā daļā (attiecībā uz pirmā un otrā teikuma izteikšanu jaunā redakcijā) un 44.
1
220
/
226
panta ceturtā daļa stājas spēkā 2016.gada 1.janvārī.
(
11.06.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2015.
)
52. Emitents, kura pārvedami vērtspapīri ir iekļauti regulētajā tirgū un kuram izcelsmes dalībvalsti nosaka
atbilstoši šā likuma 3.
1
 panta ceturtās daļas 2.punktam vai šā panta sestajai daļai, bet kurš līdz 2015.gada
27.novembrim par izcelsmes dalībvalsts izvēli nav informējis kompetentās institūcijas, informē kompetento institūciju
triju mēnešu laikā no grozījumu šā likuma 3.
1
 pantā spēkā stāšanās dienas.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
53. Šā likuma 56.panta trešās daļas prasības, kas attiecināmas uz kapitālsabiedrību, kuras parāda vērtspapīri
iekļauti regulētajā tirgū, piemēro kapitālsabiedrības gada pārskatiem, kurus sagatavo par pārskata periodu, kas sākas
2016.gada 1.jūlijā vai vēlāk, ja vien kapitālsabiedrība savus finanšu pārskatus jau nesagatavo saskaņā ar Regulu Nr.
1606/2002
.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
54. Šā likuma 57.pantu, kas izteikts jaunā redakcijā, un 57.
2
 pantu sāk piemērot emitentu starpperiodu pārskatiem
un finanšu informācijai, kas tiek sagatavota par pārskata gadu, kurš sākas 2016.gada 1.jūlijā vai vēlāk.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
55. Šā likuma grozījumi attiecībā uz 59., 85., 86., 86.
1
, 87., 88., 88.
1
, 89. un 91.panta izslēgšanu, 84. un 90.pants,
kas izteikts jaunā redakcijā, kā arī grozījumi 148.pantā attiecībā uz trešās un septītās daļas izslēgšanu, ceturtā daļa,
kas izteikta jaunā redakcijā, un 148.panta sešpadsmitā un septiņpadsmitā daļa stājas spēkā 2016.gada 3.jūlijā.
(
26.05.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2016.
)
56. 
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
57. 
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
58. Šā likuma 56.panta pirmās daļas 5.punkts, 56.
2
 panta otrās daļas ievaddaļa un 3. un 4.punkts, kas izteikti
jaunā redakcijā, otrās daļas 8.punkts, 2.
1
 daļa un grozījums septītajā daļā, 56.
3
, 56.
4
 un 56.
5
 pants un grozījums
148.panta sešpadsmitajā daļā (atbildība par prasību neievērošanu attiecībā uz nefinanšu paziņojumu un konsolidēto
nefinanšu paziņojumu) ir attiecināms uz gada pārskatiem un konsolidētajiem gada pārskatiem, sākot ar 2017.gada
pārskata gadu (pārskata gadu, kurš sākas 2017.gada 1.janvārī vai 2017. kalendāra gada laikā).
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
59. 
(Izslēgts ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
60. Centrālais vērtspapīru depozitārijs un tā dalībnieks līdz 2019. gada 1. jūlijam nodrošina šā likuma 93. panta
otrajā daļā noteikto prasību izpildi attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti starp centrālo vērtspapīru depozitāriju un tā
dalībnieku.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
61. Līdz 2017. gada 31. decembrim centrālā vērtspapīru depozitārija dalībnieks tiek uzskatīts par vērtspapīru
konta turētāju likuma "Par iedzīvotāju ienākuma nodokli" izpratnē, kura pienākums ir ieturēt iedzīvotāju ienākuma
nodokli no akciju turētājam vai starpniekam izmaksātajām dividendēm par publiskā apgrozībā esošām akcijām un
ieskaitīt to valsts budžetā.
(
14.09.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.10.2017.
)
62. Regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļiem, kuri līdz 2018. gada 1. augustam ir atzīti par
atbilstošiem likuma prasībām, nav atkārtoti jāizvērtē viņu atbilstība likuma prasībām.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
221
/
226
63. Līdz 2021. gada 3. janvārim Regulas Nr.  
648/2012
 4. pantā noteiktais tīrvērtes pienākums un 11. panta
3. punktā norādītās riska pārvaldības procedūras neattiecas uz tādiem enerģētikas atvasināto instrumentu līgumiem,
ko noslēguši nefinanšu darījumu partneri, kuri atbilst Regulas Nr.  
648/2012
 10. panta 1. punkta nosacījumiem, vai
nefinanšu darījumu partneri, kuri, sākot ar 2018. gada 3. janvāri, pirmo reizi saņem ieguldījumu brokeru sabiedrības
licenci. Šādi enerģētikas atvasināto instrumentu līgumi netiek uzskatīti par ārpusbiržas atvasināto instrumentu
līgumiem Regulas Nr.  
648/2012
 10. pantā minētā tīrvērtes sliekšņa noteikšanai. Uz enerģētikas atvasināto
instrumentu līgumiem, uz kuriem attiecas šis pārejas noteikums, attiecas visas pārējās Regulā Nr.  
648/2012
noteiktās prasības. Šajā punktā minēto izņēmumu piešķir Komisija un par to informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādi.
(
21.06.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
64. Šā likuma 59.
3
 pantā minēto atalgojuma politiku kapitālsabiedrības valde izstrādā un iesniedz apstiprināšanai
nākamajā akcionāru sapulcē, kas tiek sasaukta pēc 2019. gada 1. septembra, ar nosacījumu, ka atalgojuma politika
tiek apstiprināta un publiskota ne vēlāk kā līdz 2020. gada 31. decembrim.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
65. Šā likuma 59.
4
 pantā minēto atalgojuma ziņojumu kapitālsabiedrība izstrādā, sākot ar 2020. finanšu gadu
(finanšu gadu, kurš sākas 2020. gada 1. janvārī vai 2020. kalendāra gada laikā).
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
66. Šā likuma 59.
4
 panta pirmās daļas 3. punktā minēto izmaiņu salīdzinājumu kapitālsabiedrība atklāj, sākot ar
2020. finanšu gadu (finanšu gadu, kurš sākas 2020. gada 1. janvārī vai 2020. kalendāra gada laikā), un sniedz vismaz
par to pēdējo piecu finanšu gadu periodu, kurš sākas ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
67. Šā likuma 59.
6
, 59.
7
, 59.
8
, 59.
9
 un 59.
10
 pants stājas spēkā 2020. gada 1. septembrī.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
68. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde šā likuma 126.
3
 panta spēkā stāšanās dienā ir tiesīga
sniegt portfeļa pārvaldības pakalpojumus, portfelī ietverot tādas akciju sabiedrības akcijas, kuras juridiskā adrese ir
dalībvalstī un kuras akcijas iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū, tā iesaistīšanās politiku saskaņā ar šā likuma 126.
3
pantu izstrādā un publisko līdz 2019. gada 1. novembrim.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
69. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde šā likuma 126.
3
 panta ceturtajā daļā minēto ziņojumu par
iesaistīšanās politikas īstenošanu un piektajā daļā minēto informāciju publisko, sākot ar 2020. gadu.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
70. Centrālais vērtspapīru depozitārijs, regulētā tirgus organizētājs un datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs, uz
kuru attiecas šā likuma 147.
7
 pantā minētā prasība par iekšējā ziņošanas kanāla izveidi, to izveido ne vēlāk kā līdz
2020. gada 1. aprīlim.
(
12.12.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.01.2020.
)
71. Ārvalsts grupa, kurā ietilpst vairāk nekā viena dalībvalsts kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kuras kopējā aktīvu vērtība Eiropas Savienībā 2019. gada 27. jūnijā bija vismaz 40 miljardi 
euro
, un kura turpina
darbību šā likuma 111.
2
 panta spēkā stāšanās dienā, atbilstoši minētā panta prasībām līdz 2023. gada 30. decembrim
izveido mātes sabiedrību Eiropas Savienībā.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
72. Šā likuma 111.
1
 pantā minētā pārvaldītājsabiedrība, kura veica darbību 2019. gada 27. jūnijā un turpina darbību
šā panta spēkā stāšanās dienā, saņem atļauju minētā panta noteiktajā kārtībā sešu mēnešu laikā no 111.
1
 panta
222
/
226
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 4.novembra direktīvas 
2003/71/EK
 par prospektu, kurš jāpublicē,
publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, ar ko groza direktīvu 
2001/34/EK
;
2) 
(izslēgts ar 
04.10.2007
. likumu)
;
3) 
(izslēgts ar 
04.10.2007
. likumu)
;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 1995.gada 29.jūnija direktīvas 
95/26/EK
, ar ko groza direktīvu 
77/780/EEK
 un
direktīvu 
89/646/EEK
 kredītiestāžu jomā, direktīvu 
73/239/EEK
 un direktīvu 
92/49/EEK
 nedzīvības apdrošināšanas
jomā, direktīvu 
79/267/EEK
 un direktīvu 
92/96/EEK
 dzīvības apdrošināšanas jomā, direktīvu 
93/22/EEK
 ieguldījumu
sabiedrību jomā un direktīvu 
85/611/EEK
 attiecībā uz pārvedamo vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem
(PVKIU), lai stiprinātu konsultatīvo uzraudzību;
5) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
spēkā stāšanās dienas.
(
29.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
73. Šā likuma grozījumi par vārdu "Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likums" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu
visā likumā ar vārdiem "Latvijas Bankas likums" (attiecīgā locījumā), vārdu "Finanšu un kapitāla tirgus komisija"
(attiecīgā locījumā) aizstāšanu visā likumā, izņemot pārejas noteikumus, ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā), grozījumi par vārdu "normatīvie noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu visā likumā ar vārdu "noteikumi"
(attiecīgā locījumā), par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) visā likumā, izņemot nosaukumu "Eiropas Komisija" (attiecīgā locījumā) 1. panta pirmās daļas 5. punktā,
28. panta ceturtajā daļā, 40.
1
 panta otrajā daļā, 63.
1
 panta sestajā un septītajā daļā, 64.
3
 panta trešajā daļā, 120.
panta ceturtajā daļā, 123.
5
 panta otrajā daļā, 126.
2
 panta 12.
2
 daļā, 140. panta otrajā un piektajā daļā, 140.
1
 panta
otrajā daļā, 140.
2
 panta otrajā daļā un 147. pantā, Eiropas Komisijas regulu nosaukumus, Eiropas Parlamenta un
Padomes regulu nosaukumus, kā arī pārejas noteikumus, grozījumi par vārdu "finanšu un kapitāla tirgus" (attiecīgā
locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "finanšu tirgus" (attiecīgā locījumā) 4. panta piektajā daļā, 31. panta otrās daļas 5.
punktā, 138. panta ceturtās daļas 1. un 4. punktā, 145. panta trešajā daļā, 147.
1
 panta trešajā daļā, 4. panta pirmā
daļa un ceturtās daļas ievaddaļas jaunā redakcija, 10. panta desmitās daļas jaunā redakcija, grozījumi 103.
2
 panta
vienpadsmitajā un trīspadsmitajā daļā, 142.
2
 panta septītās daļas jaunā redakcija, grozījums par 147.
3
 panta astotās
daļas izslēgšanu stājas spēkā vienlaikus ar Latvijas Bankas likumu.
(
23.09.2021
. likuma redakcijā grozījumiem, kas izdarīti ar 
31.03.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
Minētie grozījumi iekļauti likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
)
74. Uz šā likuma pamata līdz Latvijas Bankas likuma spēkā stāšanās dienai izdotie Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvie noteikumi piemērojami līdz dienai, kad stājas spēkā attiecīgie Latvijas Bankas noteikumi, bet ne
ilgāk kā līdz 2024. gada 31. decembrim.
(
23.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
)
75. Šā likuma 56. panta septītajā daļā noteikto sāk piemērot gada pārskatiem, kas ietver finanšu pārskatus par to
finanšu gadu, kas sākas no 2021. gada 1. janvāra vai 2021. kalendāra gada laikā.
(
31.03.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
76. Tirdzniecības vietai un sistemātiskajam internalizētājam šā likuma 128.
2
 panta 7.
2
 daļā noteikto nepiemēro
līdz 2023. gada 28. februārim.
(
31.03.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.05.2022.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
09.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2006.
, 
29.03.2007.
, 
04.10.2007.
, 
22.05.2008.
,
29.05.2008.
, 
26.02.2009.
, 
15.10.2009.
, 
13.01.2011.
, 
22.03.2012.
, 
24.04.2014.
, 
11.06.2015.
, 
29.10.2015.
, 
26.05.2016.
,
15.12.2016.
, 
21.06.2018.
, 
28.02.2019.
, 
20.06.2019.
, 
17.06.2020.
, 
29.04.2021.
, 
30.09.2021.
 un 
31.03.2022
. likumu, kas
stājas spēkā 
03.05.2022.
)
223
/
226
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001.gada 28.maija direktīvas 
2001/34/EK
 par vērtspapīru iekļaušanu fondu
biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem;
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002.gada 6.jūnija direktīvas 
2002/47/EK
 par finanšu nodrošinājuma līgumiem;
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002.gada 16.decembra direktīvas 
2002/87/EK
 par papildu uzraudzību
kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem
Padomes direktīvās 
73/239/EEK
, 
79/267/EEK
, 
92/49/EEK
, 
92/96/EEK
, 
93/6/EEK
 un 
93/22/EEK
, kā arī Eiropas
Parlamenta un Padomes direktīvās 
98/78/EK
 un 
2000/12/EK
;
9) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
10) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
11) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
12) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 21.aprīļa direktīvas 
2004/25/EK
 par pārņemšanas piedāvājumiem;
13) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 15.decembra direktīvas 
2004/109/EK
 par atklātības prasību
saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par
grozījumiem direktīvā 
2001/34/EK
;
14) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
15) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 21.aprīļa direktīvas 
2004/39/EK
, kas attiecas uz finanšu instrumentu
tirgiem un ar ko groza Padomes direktīvas 
85/611/EEK
 un 
93/6/EEK
 un Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2000/12/EK
 un atceļ Padomes direktīvu 
93/22/EEK
;
16) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 5.aprīļa direktīvas 
2006/31/EK
, ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem
groza direktīvu 
2004/39/EK
, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem;
17) Komisijas 2006.gada 10.augusta direktīvas 
2006/73/EK
, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2004/39/EK
 attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu
definīcijām minētās direktīvas mērķiem;
18) Eiropas Komisijas 2007.gada 8.marta direktīvas 
2007/14/EK
, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus direktīvas
2004/109/EK
 par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts
tirgot regulētā tirgū, atsevišķu noteikumu īstenošanai;
19) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 14.jūnija direktīvas 
2006/46/EK
, ar ko groza Padomes direktīvu
78/660/EEK
 attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 
83/349/EEK
 attiecībā uz konsolidētajiem
pārskatiem, 
86/635/EEK
 par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un
91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem;
20) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 17.maija direktīvas 
2006/43/EK
, ar ko paredz gada pārskatu un
konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes direktīvu 
78/660/EEK
 un Padomes direktīvu 
83/349/EEK
 un
atceļ Padomes direktīvu 
84/253/EEK
;
21) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
22) Padomes 1986.gada 8.decembra direktīvas 
86/635/EEK
 par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un
konsolidētajiem pārskatiem;
23) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
24) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007.gada 5.septembra direktīvas 
2007/44/EK
, ar ko groza Padomes direktīvu
92/49/EEK
 un direktīvas 
2002/83/EK
, 
2004/39/EK
, 2005/68/EK un 
2006/48/EK
 attiecībā uz procedūras noteikumiem
un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu
finanšu nozarē;
25) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007.gada 11.jūlija direktīvas 
2007/36/EK
 par biržu sarakstos iekļautu
sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu; 
224
/
226
26) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 16.septembra direktīvas 
2009/111/EK
, ar ko groza direktīvu
2006/48/EK
, direktīvu 
2006/49/EK
 un direktīvu 
2007/64/EK
 attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām
iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lielajiem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes
pārvaldību;
27) 
(izslēgts ar 
21.06.2018
. likumu)
;
28) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010.gada 24.novembra direktīvas 
2010/73/ES
, ar ko groza direktīvu
2003/71/EK
 par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un direktīvu
2004/109/EK
 par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts
tirgot regulētajā tirgū;
29) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010.gada 24.novembra direktīvas 
2010/78/ES
, ar ko groza direktīvas 
98/26/EK
,
2002/87/EK
, 
2003/6/EK
, 2003/41/EK, 
2003/71/EK
, 
2004/39/EK
, 
2004/109/EK
, 2005/60/EK, 
2006/48/EK
, 
2006/49/EK
un 
2009/65/EK
 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes
(Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādes) pilnvarām;
30) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 26.jūnija direktīvas 
2013/36/ES
 par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un
kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza direktīvu 
2002/87/EK
 un atceļ
direktīvas 
2006/48/EK
 un 
2006/49/EK
;
31) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 15.maija direktīvas 
2014/59/ES
, ar ko izveido kredītiestāžu un
ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes direktīvu 
82/891/EEK
 un
Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 
2001/24/EK
, 
2002/47/EK
, 
2004/25/EK
, 2005/56/EK, 
2007/36/EK
,
2011/35/ES, 2012/30/ES un 
2013/36/ES
, un Eiropas Parlamenta un Padomes regulas (ES) Nr. 
1093/2010
 un (ES) Nr.
648/2012
;
32) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 16.aprīļa direktīvas 
2014/51/ES
, ar ko groza direktīvu 
2003/71/EK
 un
direktīvu 
2009/138/EK
 un regulas (EK) Nr. 
1060/2009
, (ES) Nr. 
1094/2010
 un (ES) Nr. 
1095/2010
 attiecībā uz Eiropas
Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes
(Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām;
33) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 26.jūnija direktīvas 
2013/34/ES
 par noteiktu veidu uzņēmumu gada
finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2006/43/EK
 un atceļ Padomes direktīvas 
78/660/EEK
 un 
83/349/EEK
 (Dokuments attiecas uz
EEK);
34) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 22.oktobra direktīvas 
2013/50/ES
, ar kuru groza Eiropas Parlamenta
un Padomes direktīvu 
2004/109/EK
 par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru
vērtspapīrus atļauts tirgot regulētajā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2003/71/EK
 par prospektu, kurš
jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un Komisijas direktīvu 
2007/14/EK
, ar ko
nosaka sīki izstrādātus noteikumus direktīvas 
2004/109/EK
 atsevišķu noteikumu īstenošanai;
35) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 16.aprīļa direktīvas 
2014/57/ES
 par kriminālsodiem par tirgus
ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva);
36) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 16.aprīļa direktīvas 
2014/56/ES
, ar kuru groza direktīvu 
2006/43/EK
,
ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas;
37) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 22.oktobra direktīvas 
2014/95/ES
, ar ko groza direktīvu 
2013/34/ES
attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu;
38) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija direktīvas 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem un
ar ko groza direktīvu 
2002/92/ES
 un direktīvu 
2011/61/ES
;
39) Komisijas 2016. gada 7. aprīļa deleģētās direktīvas (ES) 
2017/593
, ar ko attiecībā uz finanšu instrumentu un
klientiem piederošu līdzekļu aizsardzību, produktu pārvaldības prasībām un noteikumiem, kurus piemēro maksu,
komisijas naudas vai jebkādu finansiālu vai nefinansiālu labumu sniegšanai vai saņemšanai, papildina Eiropas
Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
;
40) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 23. jūnija direktīvas (ES) 
2016/1034
, ar ko groza direktīvu
225
/
226
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem;
41) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra direktīvas (ES) 
2017/2399
, ar ko groza direktīvu
2014/59/ES
 attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā;
42) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija direktīvas (ES) 
2017/828
, ar ko groza direktīvu 
2007/36/EK
attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu;
43) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra direktīvas (ES) 
2019/2034
 par ieguldījumu brokeru
sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza direktīvas 
2002/87/EK
, 
2009/65/EK
, 
2011/61/ES
, 
2013/36/ES
,
2014/59/ES
 un 
2014/65/ES
;
44) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2019/878
, ar ko direktīvu 
2013/36/ES
 groza
attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām,
atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem;
45) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2019/879
, ar ko groza direktīvu 
2014/59/ES
attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un
direktīvu 
98/26/EK
;
46) Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 7. oktobra direktīvas (ES) 2020/1504, ar ko groza direktīvu
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem;
47) Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 16. februāra direktīvas (ES) 2021/338, ar ko groza direktīvu
2014/65/ES
 attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un direktīvas 
2013/36/ES
 un
(ES) 
2019/878
 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19
krīzes.
Likums stājas spēkā 2004.gada 1.janvārī.
Likums Saeimā pieņemts 2003.gada 20.novembrī.
Valsts prezidentes vietā
Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre
Rīgā 2003.gada 11.decembrī
226
/
226