Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 101,
29.06.2010.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
565
Pieņemts: 
21.06.2010.
Stājas spēkā: 
30.06.2010.
Attēlotā redakcija:
 01.07.2022. - ...
Grozījumi:
Ministru kabineta 26.04.2011. noteikumi 
Nr.313 / LV, 65, 27.04.2011. / Stājas spēkā 28.04.2011.
Ministru kabineta 29.11.2011. noteikumi 
Nr.915 / LV, 192, 07.12.2011. / Stājas spēkā 08.12.2011.
Ministru kabineta 31.07.2012. noteikumi 
Nr.528 / LV, 121, 02.08.2012. / Stājas spēkā 03.08.2012.
Ministru kabineta 11.12.2012. noteikumi 
Nr.837 / LV, 197, 14.12.2012. / Stājas spēkā 01.01.2013.
Ministru kabineta 06.08.2013. noteikumi 
Nr.469 / LV, 153, 08.08.2013. / Stājas spēkā 09.08.2013.
Ministru kabineta 22.10.2013. noteikumi 
Nr.1155 / LV, 208, 24.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
Ministru kabineta 28.10.2014. noteikumi 
Nr.660 / LV, 216, 31.10.2014. / Stājas spēkā 01.11.2014.
Ministru kabineta 11.02.2020. noteikumi 
Nr.80 / LV, 31, 13.02.2020. / Stājas spēkā 14.02.2020.
Ministru kabineta 21.04.2020. noteikumi 
Nr.224 / LV, 79, 23.04.2020. / Stājas spēkā 24.04.2020.
Ministru kabineta 10.05.2022. noteikumi 
Nr.273 / LV, 90, 11.05.2022. / Stājas spēkā 01.07.2022.
Ministru kabineta noteikumi Nr.565
Rīgā 2010.gada 21.jūnijā (prot. Nr.32 13.§)
Izdoti saskaņā ar 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku
atlīdzības likuma
 
19.panta
 pirmo, trešo un ceturto daļu, 
20.pantu
, 
24.panta
 otro daļu,
26.panta
 otro daļu, 
27.panta
 otro daļu, 
29.pantu
, 
30.panta
 pirmo un otro daļu, 
31.panta
 otro daļu,
33. un 
34.pantu
, 
35.panta
 pirmo daļu un 
42.panta
 pirmo daļu
(MK 
06.08.2013.
 noteikumu Nr.469 redakcijā)
Noteikumi par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un
darbinieku sociālajām garantijām
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. kārtību, kādā amatpersonas (darbinieka) nāves gadījumā ģimenes loceklis vai persona, kura uzņēmusies
amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu, saņem vienreizēju pabalstu (turpmāk – pabalsts amatpersonas
(darbinieka) nāves gadījumā);
1.1.
1
 kārtību, kādā Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar
speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas nāves gadījumā (izņemot šo noteikumu
1.3. apakšpunktā minēto gadījumu) tās laulātajam un lejupējiem, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes
augšupējiem radiniekiem piešķir un izmaksā vienreizēju pabalstu (turpmāk – pabalsts Iekšlietu ministrijas
sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts
drošības iestādes amatpersonas nāves gadījumā);
1.2. kārtību un apmēru, kādā piešķir un izmaksā vienreizēju pabalstu amatpersonai (darbiniekam), kura, pildot
ar dzīvības vai veselības apdraudējumu (risku) saistītus amata (dienesta, darba) pienākumus, ir cietusi
nelaimes gadījumā un guvusi ievainojumu vai sakropļojumu vai kuras veselībai nodarīts citāds kaitējums
1
/
31
(izņemot arodslimību) (turpmāk – nelaimes gadījuma pabalsts), kā arī veselības bojājumus, kuru dēļ izmaksā
nelaimes gadījuma pabalstu;
1.2.
1
 kārtību, kādā piešķir un izmaksā vienreizēju pabalstu Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes
amatpersonai, ja tā cietusi nelaimes gadījumā, bet nav pildījusi ar dzīvības vai veselības apdraudējumu (risku)
saistītus dienesta (amata) pienākumus un guvusi ievainojumu vai sakropļojumu vai tās veselībai nodarīts
citāds kaitējums (izņemot arodslimību) (turpmāk – nelaimes gadījuma pabalsts Iekšlietu ministrijas sistēmas
iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes
amatpersonai);
1.3. kārtību, kādā amatpersonas (darbinieka) laulātajam un lejupējiem, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās
pakāpes augšupējiem radiniekiem piešķir un izmaksā vienreizēju pabalstu, ja amatpersona (darbinieks), pildot
ar dzīvības vai veselības apdraudējumu (risku) saistītus amata (dienesta, darba) pienākumus, ir gājusi bojā vai
mirusi gada laikā pēc nelaimes gadījuma tajā gūto veselības bojājumu dēļ (turpmāk – pabalsts sakarā ar
amatpersonas (darbinieka) bojāeju);
1.4. kārtību un apmēru, kādā sedz ar amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu saistītos izdevumus, ja
amatpersona (darbinieks) gājusi bojā, pildot ar dzīvības vai veselības apdraudējumu (risku) saistītus amata
(dienesta, darba) pienākumus, vai mirusi gada laikā pēc nelaimes gadījuma tajā gūto veselības bojājumu dēļ;
1.5. kārtību, kādā amatpersonai (darbiniekam) piešķir un izmaksā pabalstu sakarā ar ģimenes locekļa vai
apgādājamā nāvi;
1.6. kārtību, kādā Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar
speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonai, kuru dienesta interesēs pārceļ amatā uz
citu administratīvo teritoriju un kura maina dzīvesvietu, piešķir un izmaksā vienreizēju pabalstu (turpmāk –
pārcelšanās pabalsts);
1.7. kārtību, kādā amatpersonai (darbiniekam) kompensē mācību izdevumus, kā arī šo izdevumu
kompensēšanas un atmaksāšanas nosacījumus un gadījumus, kad amatpersona (darbinieks) neatmaksā ar
mācību maksas kompensēšanu saistītos izdevumus;
1.8. kārtību, kādā amatpersonu (darbinieku) nosūta paaugstināt kvalifikāciju mācību kursos, kā arī ar
kvalifikācijas paaugstināšanu saistīto izdevumu segšanas un atmaksāšanas nosacījumus un gadījumus, kad
amatpersona (darbinieks) neatmaksā ar tās kvalifikācijas paaugstināšanu saistītos izdevumus;
1.9. kārtību un apmēru, kādā izmaksā kompensāciju par izdevumiem, kas amatpersonai (darbiniekam)
radušies, izmantojot sabiedrisko transportu amata (dienesta, darba) pienākumu izpildei;
1.10. kārtību un apmēru, kādā izmaksā kompensāciju par transportlīdzekļa nolietojumu un transportlīdzekļa
ekspluatācijas izdevumiem, kas amatpersonai (darbiniekam) radušies, izmantojot tās īpašumā vai valdījumā
esošu transportlīdzekli amata (dienesta, darba) pienākumu izpildei (turpmāk – kompensācija par personīgā
transportlīdzekļa izmantošanu);
1.11. kārtību un apmēru, kādā Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes
amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi un Valsts ieņēmumu dienesta amatpersonai izmaksā kompensāciju
par izdevumiem, kas radušies, izmantojot sabiedrisko transportu, lai nokļūtu ārstniecības iestādē veselības
pārbaudes veikšanai un atgrieztos no tās;
1.12. kārtību un apmēru, kādā kompensē ceļa izdevumus, ja Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonu ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes
amatpersonu dienesta interesēs uz noteiktu laiku pārceļ amatā uz citu administratīvo teritoriju un viņa nemaina
dzīvesvietu;
1.13. kārtību un apmēru, kādā kompensē ar pārcelšanos saistītos izdevumus, ja amatpersonu (darbinieku)
dienesta interesēs pārceļ amatā uz citu administratīvo teritoriju un viņa maina dzīvesvietu;
1.14. kārtību un apmēru, kādā amatpersonai (darbiniekam) izmaksā kompensāciju par dzīvojamās telpas īri un
komunālajiem pakalpojumiem, ja amatpersonu dienesta interesēs pārceļ amatā uz citu administratīvo teritoriju
uz noteiktu laiku;
1.15. kārtību, kādā piešķir un izmaksā ikmēneša kompensāciju Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un
2
/
31
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes
amatpersonai, kura dienesta interesēs maina dzīvesvietu uz citu administratīvo teritoriju, ja viņa laulātais
pārcelšanās dēļ zaudē darbu, nesaņem bezdarbnieka pabalstu, pensiju vai citus pastāvīgus ienākumus un
jaunajā dienesta vietā citu darbu nav atradis (turpmāk – kompensācija sakarā ar laulātā ienākumu zaudēšanu);
1.16. kārtību, kādā atlīdzināmi zaudējumi, kas nodarīti amatpersonas (darbinieka) vai tās ģimenes locekļu
(vecāku, vecvecāku, bērna, mazbērna, adoptētā, adoptētāja, brāļa, māsas, pusbrāļa, pusmāsas vai laulātā)
mantai, kā arī kārtību, kādā atlīdzināms veselībai nodarītais kaitējums sakarā ar amatpersonas (darbinieka)
amata (dienesta, darba) pienākumu izpildi (turpmāk – zaudējumu un kaitējuma kompensācija);
1.17. kārtību un apmēru, kādā Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes
amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi kompensē dienesta pienākumu izpildei nepieciešamā apģērba
iegādes izdevumus, ja dienesta pienākumi to specifikas dēļ veicami civilajā apģērbā (turpmāk – dienesta
pienākumu izpildei nepieciešamā apģērba iegādes kompensācija);
1.18. 
(svītrots ar MK 
11.12.2012.
 noteikumiem Nr.837)
;
1.19. kārtību un apmēru, kādā amatpersonai (darbiniekam) piešķir apmaksātu papildatvaļinājumu;
1.20. 
(svītrots ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
.
(Grozīts ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr. 469; MK 
28.10.2014.
 noteikumiem Nr. 660; MK 
11.02.2020.
noteikumiem Nr. 80; MK 
10.05.2022.
 noteikumiem Nr. 273)
2. Noteikumi neattiecas uz profesionālā dienesta karavīriem.
II. Pabalsts amatpersonas (darbinieka) nāves gadījumā
3. Lai saņemtu pabalstu amatpersonas (darbinieka) nāves gadījumā, viens no amatpersonas (darbinieka) ģimenes
locekļiem vai persona, kura uzņēmusies amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu, gada laikā pēc amatpersonas
(darbinieka) nāves iesniedz institūcijas vadītājam vai viņa pilnvarotai amatpersonai iesniegumu par pabalsta
piešķiršanu, kurā norāda pabalsta saņēmēja vārdu, uzvārdu, personas kodu, adresi un kontu kredītiestādē, uz kuru
pārskaitāma pabalsta summa. Iesniegumā norāda arī mirušās amatpersonas vārdu, uzvārdu un miršanas datumu.
Amatpersonas (darbinieka) ģimenes loceklis vai persona, kura uzņēmusies amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu, ir
tiesīga iesniegt miršanas apliecības kopiju, uzrādot tās oriģinālu. Prasība iesniegt dokumentu kopijas un uzrādīt to
oriģinālus nav attiecināma, ja dokumenti tiek iesniegti saskaņā ar normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu
apriti.
4. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
5. Pabalsta summu mēneša laikā pēc šo noteikumu 
3.punktā
 minēto dokumentu saņemšanas pārskaita uz
ģimenes locekļa vai personas, kura uzņēmusies amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu, norādīto kontu kredītiestādē.
II
1
. Pabalsts Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu
pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības
iestādes amatpersonas nāves gadījumā
(Nodaļa MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr. 660 redakcijā; nodaļas nosaukums grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem
Nr. 80)
5.
1
 Lai Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta
pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas laulātais un lejupējie, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes
augšupējie radinieki saņemtu pabalstu Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes
amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas nāves gadījumā, viņi sešu
mēnešu laikā pēc amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas nāves
iesniedz institūcijā, kurā amatpersona ir veikusi dienesta pienākumus, iesniegumu par pabalsta vai tā daļas
piešķiršanu, norādot pabalsta saņēmēja vārdu, uzvārdu, personas kodu, deklarētās dzīvesvietas adresi, kontu 
3
/
31
piešķiršanu, norādot pabalsta saņēmēja vārdu, uzvārdu, personas kodu, deklarētās dzīvesvietas adresi, kontu
kredītiestādē, mirušās amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas vārdu,
uzvārdu un miršanas datumu, kā arī radniecību vai laulību apliecinoša dokumenta kopiju.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
5.
2
 Šo noteikumu 
5.
1
 punktā
 minēto iesniegumu persona, kas ir tiesīga saņemt pabalstu, var iesniegt gada laikā
pēc Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi
vai valsts drošības iestādes amatpersonas nāves, ja šo noteikumu 
5.
1
 punktā
 minētajā termiņā tā ir rakstveidā
informējusi institūciju par objektīviem apstākļiem, kas liedza laikus iesniegt iesniegumu. Ievērojot iesniegumā
norādītos objektīvos apstākļus, institūcija nosaka termiņu radniecību vai laulību apliecinoša dokumenta kopijas
iesniegšanai.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
5.
3
 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
5.
4
 Pabalstu Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo
dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas nāves gadījumā vienādās daļās piešķir amatpersonas ar
speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas laulātajam un lejupējiem. Ja lejupējo nav, tad
pusi no pabalsta apmēra piešķir laulātajam, bet otru pusi – tuvākās pakāpes augšupējiem radiniekiem, kuri ir
pieteikušies pabalsta saņemšanai šo noteikumu 
5.
1
 un 
5.
2
 punktā
 noteiktajā kārtībā un termiņā.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
5.
5
 Institūcija mēneša laikā pēc šo noteikumu 
5.
1
 punktā
 minētā termiņa beigām pieņem lēmumu par pabalsta vai
tā daļas piešķiršanu Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo
dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas nāves gadījumā, norādot piešķirtā pabalsta apmēru, vai
par atteikumu piešķirt pabalstu. Šo noteikumu 
5.
2
 punktā
 minētajā gadījumā pabalstu vai tā daļu rezervē līdz brīdim,
kad tiek iesniegta radniecību vai laulību apliecinoša dokumenta kopija.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
5.
6
 Ja persona, kas ir tiesīga saņemt pabalstu, institūcijas noteiktajā termiņā nav iesniegusi radniecību vai laulību
apliecinoša dokumenta kopiju, institūcija pieņem lēmumu par atteikumu piešķirt pabalstu vai tā daļu Iekšlietu
ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts
drošības iestādes amatpersonas nāves gadījumā un attiecīgā pabalsta vai tā daļas summu proporcionāli izmaksā
citiem pabalsta saņēmējiem, ja tādi ir.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
5.
7
 Šo noteikumu 
5.
5
 punktā
 minēto lēmumu par pabalsta piešķiršanu Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas
nāves gadījumā institūcija nosūta personām, kas ir tiesīgas saņemt pabalstu, un institūcijai, kas veic pabalsta
izmaksu.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
5.
8
 Pabalstu Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo
dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas nāves gadījumā izmaksā:
5.
8
 1. Iekšlietu ministrijas veselības un sporta centrs, ja mirusi Iekšlietu ministrijas sistēmas iestādes
amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi;
5.
8
 2. Ieslodzījuma vietu pārvalde, ja mirusi Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta
pakāpi;
5.
8
 3. attiecīgā valsts drošības iestāde, ja mirusi valsts drošības iestādes amatpersona.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
4
/
31
5.
9
 Pabalstu Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo
dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas nāves gadījumā vai tā daļu var izmaksāt divās vienādās
daļās, pirmo daļu izmaksājot divu mēnešu laikā pēc lēmuma pieņemšanas par pabalsta piešķiršanu un otro daļu
izmaksājot sešu mēnešu laikā pēc lēmuma pieņemšanas par pabalsta piešķiršanu. Attiecīgo summu pārskaita uz
laulātā un lejupējo, bet ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes augšupējo radinieku norādīto kontu kredītiestādē.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
III. Nelaimes gadījuma pabalsts
6. Institūcija saskaņā ar normatīvajiem aktiem par nelaimes gadījumu izmeklēšanu izveido izmeklēšanas komisiju
un izmeklē nelaimes gadījumu.
6.
1
 Pabalstu izmaksā gadījumos, ja amatpersona (darbinieks), kuras amata (dienesta, darba) pienākumu izpilde ir
saistīta ar dzīvības vai veselības apdraudējumu (risku), ir cietusi:
6.
1
 1. aizsargājot citu personu dzīvību, veselību, tiesības un brīvības, īpašumu, sabiedrības vai valsts
intereses no noziedzīgiem un citiem prettiesiskiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot medicīnisko vai cita veida
palīdzību atbilstoši amatpersonas (darbinieka) amata (dienesta, darba) pienākumiem;
6.
1
 2. pārvietojoties specializētā transportlīdzeklī ar ieslēgtām bākugunīm, veicot ugunsdzēsības un glābšanas
darbus, tai skaitā veicot meža ugunsgrēku atklāšanu, ierobežošanu un dzēšanu vai tehnisko līdzekļu
paaugstināta riska sagatavošanas darbus, kā arī zemūdens meklēšanas darbus;
6.
1
 3. veicot tiešas robežkontroles funkcijas, kā arī tieši kontrolējot ārzemnieku ieceļošanas, uzturēšanās,
tranzīta un izceļošanas nosacījumu izpildi un atbilstoši tiem turot ārzemniekus apsardzībā, pavadot apsardzes
uzraudzībā vai izraidot;
6.
1
 4. veicot reaģēšanas vai neatliekamos seku likvidēšanas pasākumus katastrofas gadījumā, kā arī veicot
radiācijas drošības un kodoldrošības uzraudzību un kontroli;
6.
1
5. tieši nodrošinot personu aizturēšanu, kā arī drošības līdzekļa (apcietinājums) vai kriminālsoda (brīvības
atņemšana) izpildi;
6.
1
 6. piedaloties institūcijas vadītāja noteiktajā speciālajā apmācībā, treniņnodarbībās vai sporta pasākumos,
kas ir tieši saistīti ar iestādes pamatfunkciju veikšanu;
6.
1
 7. veicot normatīvo aktu prasību pārbaudi, konstatējot, izmeklējot un novēršot pārkāpumus, kā arī
pieņemot lēmumu par soda uzlikšanu vainīgajai personai;
6.
1
 8. apmeklējot militāros objektus, bruņoto spēku vienību dislokācijas vietas un mācību poligonus, kā arī
apsekojot vietas, kur iespējama saskare ar nesprāgušu munīciju;
6.
1
 9. veicot amata (dienesta, darba) pienākumus ārvalstī, tai skaitā piedaloties starptautiskā misijā vai
operācijā, un ciešot karadarbībā, pilsoņu karā, bruņotā konfliktā, terora aktā, ārvalsts sankcionētā vardarbībā,
dabas vai citā katastrofā vai citos nepārvaramas varas apstākļos;
6.
1
 10. veicot sociālās uzvedības korekcijas pasākumus soda izciešanas vietās, apmeklējot notiesātos
brīvības atņemšanas iestādēs, kā arī organizējot audzinoša rakstura piespiedu līdzekļa – sabiedriskā darba –
izpildi vai veicot nosacīti notiesāto personu, pirms termiņa no soda atbrīvoto personu, kā arī to personu
uzraudzību, pret kurām izbeigts kriminālprocess, tās nosacīti atbrīvojot no kriminālatbildības, un īstenojot
probācijas programmas;
6.
1
 11. veicot dienesta pienākumus, kas saistīti ar izlūkošanas, pretizlūkošanas vai operatīvās darbības
pasākumu veikšanu un valsts noslēpuma aizsardzību.
(MK 
06.08.2013.
 noteikumu Nr. 469 redakcijā, kas grozīta ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80; MK 
10.05.2022.
noteikumiem Nr. 273)
5
/
31
7. Amatpersonai (darbiniekam) nelaimes gadījuma pabalstu izmaksā, ja ir spēkā šādi nosacījumi:
7.1. nelaimes gadījums noticis, pildot šo noteikumu 
6.
1
 punktā
 minētos pienākumus;
7.2. amatpersona (darbinieks) guvusi šo noteikumu 
1. pielikumā
 minēto veselības bojājumu;
7.3. komisija, kura izmeklējusi nelaimes gadījumu un tā apstākļus, ir sastādījusi aktu, konstatējot, ka nelaimes
gadījums noticis, pildot šo noteikumu 
6.
1
 punktā
 minētos pienākumus;
7.4. tās institūcijas vadītājs, kurā amatpersona (darbinieks) pilda amata (dienesta, darba) pienākumus, vai
institūcijas vadītāja pilnvarota amatpersona ir pieņēmusi lēmumu par pabalsta piešķiršanu (turpmāk – lēmums).
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
7.
1
 Lēmumu par pabalsta piešķiršanu Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu amatpersonām ar speciālajām
dienesta pakāpēm pieņem Iekšlietu ministrijas veselības un sporta centrs mēneša laikā pēc Centrālās medicīniskās
ekspertīzes komisijas (turpmāk – CMEK) atzinuma saņemšanas vai Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts
komisijas lēmuma saņemšanas par amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi piešķirto invaliditātes grupu. Lēmumu
par pabalsta piešķiršanu Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonām ar speciālajām dienesta pakāpēm pieņem
Ieslodzījuma vietu pārvalde mēneša laikā pēc CMEK atzinuma saņemšanas vai Veselības un darbspēju ekspertīzes
ārstu valsts komisijas lēmuma saņemšanas par amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi piešķirto invaliditātes
grupu.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
7.
2
 Lēmumu par pabalsta piešķiršanu valsts drošības iestāžu amatpersonām pieņem attiecīgās valsts drošības
iestādes vadītājs mēneša laikā pēc ārstniecības iestādes sagatavotas izziņas saņemšanas par veselības bojājuma
smaguma pakāpi vai Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts komisijas lēmuma saņemšanas par valsts
drošības iestādes amatpersonai piešķirto invaliditātes grupu.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
8. Lēmumu sagatavo četros eksemplāros (izņemot gadījumu, kad lēmums tiek sagatavots saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti) pa vienam eksemplāram:
8.1. attiecīgajai institūcijai (struktūrvienībai), kurā amatpersona (darbinieks) pilda amata (dienesta, darba)
pienākumus;
8.2. amatpersonai (darbiniekam);
8.3. institūcijai, kura izmaksās nelaimes gadījuma pabalstu, ja tā nav šo noteikumu 8.1.apakšpunktā minētā
institūcija. Lēmuma eksemplāram pievieno normatīvajos aktos par nelaimes gadījuma izmeklēšanu noteiktajā
kārtībā sastādītā akta kopiju par nelaimes gadījumu darbā;
8.4. nelaimes gadījuma izmeklēšanas komisijai (uzglabāšanai lietvedībā).
(Grozīts ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
8.
1
 Lēmumu, ko pieņēmis attiecīgās valsts drošības iestādes vadītājs, sagatavo divos eksemplāros (izņemot
gadījumu, kad lēmums tiek sagatavots saskaņā ar normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti) – pa
vienam eksemplāram:
8.
1
 1. attiecīgajai valsts drošības iestādei, kurā amatpersona pilda dienesta (amata) pienākumus;
8.
1
 2. valsts drošības iestādes amatpersonai.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
9. Nelaimes gadījumā gūto veselības bojājumu smaguma pakāpi nosaka saskaņā ar šo noteikumu 
2. pielikumu
.
6
/
31
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
9.
1
 Nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpi valsts drošības iestādes amatpersonai atbilstoši
šo noteikumu 
1. 
un 
2.
 pielikumam nosaka ārstniecības iestāde, ar kuru valsts drošības iestāde noslēgusi vienošanos.
Veselības bojājuma smaguma pakāpi nosaka, pamatojoties uz akta kopiju par nelaimes gadījumu darbā, valsts
drošības iestādes amatpersonas iesniegtajiem ārstniecības iestāžu medicīniskās dokumentācijas izrakstiem par
nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma ārstēšanu un citiem dokumentiem.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
9.
2
 Šo noteikumu 
9.
1
 punktā
 minētos dokumentus valsts drošības iestādes amatpersonas gūtā veselības
bojājuma smaguma pakāpes noteikšanai attiecīgā valsts drošības iestāde nosūta ārstniecības iestādei pēc minētās
amatpersonas ārstēšanās pabeigšanas.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
9.
3
 Valsts drošības iestādes amatpersonai ir pienākums pēc valsts drošības iestādes pieprasījuma lūgt attiecīgā
speciālista atzinumu vai veikt papildizmeklējumus, kas nepieciešami nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma
smaguma noteikšanai, un iesniegt attiecīgajai valsts drošības iestādei minētā atzinuma un papildizmeklējumu
rezultātus.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
9.
4
 Pēc nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanas ārstniecības iestāde
sagatavo izziņu par veselības bojājuma smaguma pakāpi atbilstoši šo noteikumu 
1. 
un 
2.
 pielikumā minētajiem
kritērijiem. Ja gūta atkārtota trauma ar to pašu lokalizāciju un ir saglabājušās iepriekš gūtās traumas sekas, to norāda
minētajā izziņā. Ārstniecības iestādes sagatavoto izziņu nosūta attiecīgajai valsts drošības iestādei.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
10. Nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpi amatpersonai (darbiniekam), izņemot valsts
drošības iestādes amatpersonu, nosaka Iekšlietu ministrijas CMEK, pamatojoties uz institūcijas nosūtījumu un akta
kopiju par nelaimes gadījumu darbā, kā arī amatpersonas (darbinieka) iesniegtajiem ārstniecības iestāžu medicīniskās
dokumentācijas izrakstiem par nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma ārstēšanu.
(MK 
06.08.2013.
 noteikumu Nr. 469 redakcijā, kas grozīta ar MK 
28.10.2014.
 noteikumiem Nr. 660; MK
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
10.
1
 Izdevumus, kas saistīti ar veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanu, sedz institūcija, kurā
amatpersona (darbinieks) pilda amata (dienesta, darba) pienākumus vai kura amatpersonu (darbinieku) ir norīkojusi
dalībai starptautiskajā misijā vai operācijā. Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes
amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi šos izdevumus sedz institūcija, kura apmaksā veselības aprūpes
pakalpojumus un izmeklējumus, kas nepieciešami atzinuma sniegšanai par amatpersonas veselības stāvokļa
atbilstību dienesta pienākumu izpildei.
(MK 
06.08.2013.
 noteikumu Nr.469 redakcijā)
11. Amatpersonu (darbinieku) veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanai uz CMEK nosūta pēc
ārstēšanās pabeigšanas vai pēc 16 nedēļu ilga ārstēšanās perioda, ja darbnespēja turpinās saskaņā ar nosūtījumu
veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanai (
3.pielikums
).
(MK 
06.08.2013.
 noteikumu Nr.469 redakcijā)
11.
1
 Nosakot veselības traucējuma smaguma pakāpi, CMEK izvērtē:
11.
1
 1. traumas vai cita nodarījuma smagumu uzreiz pēc nelaimes gadījuma, kā arī tā izraisītās komplikācijas,
ar objektīvām izmeklēšanas metodēm apstiprinātās seku parādības un funkciju traucējumus pēc ārstēšanās;
11.
1
 2. medicīnisko dokumentāciju pirms nelaimes gadījuma un aktā vai paskaidrojumā minētos nelaimes
gadījuma apstākļus;
7
/
31
11.
1
 3. ārstniecības personas izsniegtos medicīniskās dokumentācijas izrakstus par veselības stāvokli uzreiz
pēc nelaimes gadījuma un ārstēšanās laikā veiktajiem izmeklējumiem un izmantotajām ārstniecības metodēm.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
11.
2
 Amatpersonai (darbiniekam) ir pienākums, pamatojoties uz CMEK nosūtījumu, lūgt attiecīgā speciālista
atzinumu vai veikt papildizmeklējumus un iesniegt minēto atzinumu un papildizmeklējumu rezultātus CMEK atzinuma
sagatavošanai.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
12. Ja amatpersona (darbinieks) nelaimes gadījumā guvusi veselības bojājumus ar dažādām smaguma pakāpēm,
kopējo smaguma pakāpi nosaka atbilstoši smagākajiem veselības bojājumiem. Ja gūta trauma, noteicošais ir traumas
smagums un tās radītās sekas, nevis amatpersonas (darbinieka) darbspēju zaudējuma ilgums. Izmaksājamo pabalstu
aprēķina atbilstoši veselības bojājumu smagākajai pakāpei vienā nelaimes gadījumā.
13. Vienas un tās pašas lokalizācijas atkārtotas traumas gadījumā, ja saglabājušās iepriekš gūtās traumas sekas,
nelaimes gadījuma pabalstu izmaksā 50 procentu apmērā no attiecīgajai smaguma pakāpei noteiktā apmēra.
14. Pabalstu akūtas infekcijas gadījumā piešķir un izmaksā, ja inficēšanās notikusi nelaimes gadījumā, kas
saistīts ar bioloģisko terorismu, katastrofu seku likvidāciju, tiešu kontaktu ar asinīm vai citiem infekcioziem
biomateriāliem, un:
14.1. inficēšanās risks dokumentēts atbilstoši normatīvajiem aktiem par nelaimes gadījuma izmeklēšanu;
14.2. primārajā medicīniskajā pārbaudē uzreiz pēc nelaimes gadījuma un medicīniskās novērošanas sākumā
veiktajos asins paraugu izmeklējumos inficēšanās ar šajā punktā minētajiem slimību izraisītājiem nav
konstatēta;
14.3. inficēšanās diagnosticēta medicīniskās novērošanas laikā.
15. Pēc nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanas CMEK sagatavo atzinumu
par nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpi (turpmāk – atzinums) (
4.pielikums
). Ja trauma ir
vienas un tās pašas lokalizācijas atkārtota trauma un saglabājušās iepriekš gūtās traumas sekas, to norāda
atzinumā.
(Grozīts ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
16. CMEK atzinumu nosūta institūcijai (struktūrvienībai), kurā amatpersona (darbinieks) pilda amata (dienesta,
darba) pienākumus un kura ir nosūtījusi amatpersonu (darbinieku) uz komisiju.
(Grozīts ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
17. 
(Svītrots ar MK 
28.10.2014.
 noteikumiem Nr.660)
18. Ja amatpersonai (darbiniekam) piecu gadu laikā pēc nelaimes gadījuma veselības stāvoklis ir pasliktinājies un
noteikta invaliditāte vai cita invaliditātes grupa uz laiku, ne mazāku par vienu gadu, atbilstoši no jauna noteiktajai
invaliditātes grupai maina arī pabalsta apmēru. Ja amatpersonai (darbiniekam) gada laikā, atkārtoti nosakot
invaliditāti, tiek noteikta vieglāka invaliditātes grupa, nelaimes gadījuma pabalstu piešķir atbilstoši laikposmam, uz
kuru gada laikā piešķirta attiecīgā invaliditātes grupa.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
18.
1
 Ja nelaimes gadījuma pabalsta apmērs tiek pārskatīts, no amatpersonai izmaksājamā pabalsta atskaita
summu, kura jau ir izmaksāta par to pašu nelaimes gadījumu.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
19. Lai saņemtu pabalstu, amatpersona (darbinieks), kurai noteikta invaliditāte uz laiku, ne mazāku par vienu
8
/
31
gadu, vai persona, kura pārstāv viņas intereses, ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc invaliditātes grupas piešķiršanas
iesniedz tās institūcijas vadītājam, kura veiks nelaimes gadījuma pabalsta izmaksu, vai institūcijas vadītāja
pilnvarotai amatpersonai iesniegumu par pabalsta piešķiršanu, norādot amatpersonas (darbinieka) vārdu, uzvārdu,
personas kodu, adresi un kontu kredītiestādē, kā arī informāciju par amatpersonai (darbiniekam) piešķirto invaliditātes
grupu. Amatpersona (darbinieks) ir tiesīga iesniegt Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts komisijas lēmumu
par amatpersonai (darbiniekam) piešķirto invaliditātes grupu.
(MK 
06.08.2013.
 noteikumu Nr.469 redakcijā, kas grozīta ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
20. Lai saņemtu nelaimes gadījuma pabalstu, amatpersona (darbinieks), kurai radušies veselības bojājumi, 18
mēnešu laikā pēc nelaimes gadījuma iesniedz institūcijā iesniegumu par pabalsta piešķiršanu, norādot vārdu,
uzvārdu, personas kodu, dienesta vietu, amatu un kontu kredītiestādē.
21. Pabalstu var izmaksāt divās daļās, pārskaitot pabalsta summu uz amatpersonas (darbinieka) norādīto kontu
kredītiestādē:
21.1. ne mazāk kā 50 % no pabalsta apmēra – triju mēnešu laikā pēc visu pabalsta izmaksai nepieciešamo
dokumentu saņemšanas;
21.2. atlikušo pabalsta daļu – sešu mēnešu laikā pēc visu pabalsta izmaksai nepieciešamo dokumentu
saņemšanas.
(Grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1155)
22. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
22.
1
 Amatpersona (darbinieks) papildus šo noteikumu 
7.punktā
 minētajam nelaimes gadījuma pabalstam var
saņemt arī nelaimes gadījuma pabalstu un pabalstu par morālām ciešanām nelaimes gadījuma laikā no pašvaldības
budžeta līdzekļiem. Par pašvaldības piešķirto pabalstu apmēru un izmaksāšanas kārtību lemj attiecīgā pašvaldība.
(MK 
26.04.2011.
 noteikumu Nr.313 redakcijā)
III
1
. Nelaimes gadījuma pabalsts Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi vai
valsts drošības iestādes amatpersonai
(Nodaļa MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr. 660 redakcijā; nodaļas nosaukums grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem
Nr. 80)
22.
2
 Lai Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta
pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersona saņemtu pabalstu sakarā ar nelaimes gadījumu, kas nav saistīts ar
dienesta (amata) pienākumu pildīšanu, bet persona ir guvusi ievainojumu vai sakropļojumu vai tās veselībai nodarīts
citāds kaitējums (izņemot arodslimību) un 12 mēnešu laikā pēc nelaimes gadījuma Veselības un darbspēju
ekspertīzes ārstu valsts komisija attiecīgajai personai noteikusi invaliditāti uz laiku, kas nav mazāks par vienu gadu,
amatpersona mēneša laikā pēc invaliditātes grupas piešķiršanas iesniedz institūcijā, kurā tā veic dienesta
pienākumus, iesniegumu par pabalsta piešķiršanu, norādot vārdu, uzvārdu, personas kodu, deklarētās dzīvesvietas
adresi un kontu kredītiestādē.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
22.
3
 Lai amatpersona saņemtu pabalstu sakarā ar nelaimes gadījumu, kas nav saistīts ar dienesta (amata)
pienākumu pildīšanu, bet persona ir guvusi smagu, vidēju vai vieglu (ja pārejošā darbnespēja ilgst vairāk par sešām
dienām) veselības bojājumu, tā mēneša laikā pēc darbnespējas beigšanās iesniedz institūcijā, kurā amatpersona veic
dienesta pienākumus, iesniegumu par pabalsta piešķiršanu, norādot vārdu, uzvārdu, personas kodu, deklarētās
dzīvesvietas adresi un kontu kredītiestādē.
22.
4
 Ja nelaimes gadījums noticis ārpus dienesta pienākumu izpildes laika, amatpersona vienlaikus ar šo
noteikumu 
22.
2
 un 
22.
3
 punktā
 minēto iesniegumu institūcijā iesniedz paskaidrojumu par notikušā nelaimes gadījuma
apstākļiem, apliecinājumu, ka nepastāv 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā 
9
/
31
apstākļiem, apliecinājumu, ka nepastāv 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā
noteiktie pabalstu izmaksas ierobežojumi, kā arī ārstniecības personas izsniegtu izziņu par nelaimes gadījumā
gūtajiem veselības bojājumiem.
22.
5
 Mēneša laikā pēc šo noteikumu 
22.
4
 punktā
 minēto dokumentu saņemšanas institūcija noskaidro nelaimes
gadījuma apstākļus, ja nelaimes gadījums noticis ārpus dienesta pienākumu izpildes laika, un:
22.
5
 1. sagatavo atzinumu, kuru veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanai nosūta CMEK un
institūcijai, kas izmaksā pabalstu, ja nelaimes gadījums noticis Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi;
22.
5
 2. sagatavo aktu par nelaimes gadījumu, un amatpersonas iesniegtos dokumentus par nelaimes gadījumā
gūtajiem veselības bojājumiem un to ārstēšanu nosūta ārstniecības iestādei, ar kuru valsts drošības iestāde
noslēgusi vienošanos, veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanai, ja nelaimes gadījums noticis valsts
drošības iestādes amatpersonai.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
22.
6
 CMEK, pamatojoties uz institūcijas nosūtījumu un aktu (kopija) par nelaimes gadījumu darbā vai šo
noteikumu 
22.
5
 punktā
 minētā atzinuma kopiju, kā arī amatpersonas iesniegtajiem ārstniecības iestāžu medicīniskās
dokumentācijas izrakstiem par nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma ārstēšanu, mēneša laikā pēc attiecīgo
dokumentu saņemšanas nosaka nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpi. Valsts drošības
iestādes amatpersonai ārstniecības iestāde, ar kuru valsts drošības iestāde noslēgusi vienošanos, pamatojoties uz
aktu (kopija) par nelaimes gadījumu, kā arī ārstniecības iestāžu medicīniskās dokumentācijas izrakstiem par
nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma ārstēšanu un papildu dokumentiem par personas apskati vai izmeklējumu
(ja šādas darbības ir nepieciešamas), mēneša laikā pēc attiecīgo dokumentu saņemšanas nosaka nelaimes gadījumā
gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpi.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
22.
7
 Amatpersonu uz CMEK veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanai nosūta un atzinumu sagatavo šo
noteikumu 
11.
, 
11.
1
, 
11.
2
, 
12.
, 
13.
, 
15. 
un 
16. punktā
 noteiktajā kārtībā. Valsts drošības iestādes amatpersonai
nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpi nosaka un izziņu sagatavo šo noteikumu 
9.
1
, 
9.
2
, 
9.
3
,
9.
4
, 
12. 
un 
13.
 punktā noteiktajā kārtībā.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
22.
8
 Institūcija lēmumu par pabalsta piešķiršanu vai par atteikumu piešķirt pabalstu pieņem mēneša laikā pēc šo
noteikumu 
22.
7
 punktā
 minētā atzinuma vai izziņas saņemšanas. Lēmumu par pabalsta piešķiršanu Iekšlietu
ministrijas sistēmas iestāžu amatpersonām ar speciālajām dienesta pakāpēm pieņem Iekšlietu ministrijas veselības
un sporta centrs. Lēmumu par pabalsta piešķiršanu Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonām ar speciālajām
dienesta pakāpēm pieņem Ieslodzījuma vietu pārvalde. Lēmumu par pabalsta piešķiršanu valsts drošības iestāžu
amatpersonām pieņem attiecīgā valsts drošības iestāde. Pabalstu piešķir, ja amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi
vai valsts drošības iestādes amatpersona guvusi šo noteikumu 
1.
 pielikumā minēto veselības bojājumu.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
22.
9
 Lēmumu par pabalsta piešķiršanu sagatavo trijos eksemplāros (izņemot gadījumu, ja lēmums tiek sagatavots
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti) un pa vienam eksemplāram izsniedz:
22.
9
 1. institūcijai, kurā amatpersona pilda dienesta (amata) pienākumus;
22.
9
 2. amatpersonai;
22.
9
 3. institūcijai, kas veic pabalsta izmaksu.
22.
10
 Ja piecu gadu laikā pēc nelaimes gadījuma amatpersonas veselības stāvoklis ir pasliktinājies un noteikta
invaliditāte vai cita invaliditātes grupa uz laiku, ne mazāku par vienu gadu, atbilstoši noteiktajai invaliditātes grupai
pārskata arī pabalsta apmēru. Ja pabalsta apmērs tiek mainīts, no amatpersonai izmaksājamā pabalsta atskaita
10
/
31
summu, kura jau ir izmaksāta par to pašu nelaimes gadījumu. Ja amatpersonai, gada laikā atkārtoti nosakot
invaliditāti, noteikta vieglāka invaliditātes grupa, nelaimes gadījuma pabalstu piešķir atbilstoši laikposmam, uz kuru
gada laikā piešķirta attiecīgā invaliditātes grupa.
22.
11
 Izdevumus, kas saistīti ar veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanu, sedz institūcija, kura
apmaksā veselības aprūpes pakalpojumus un izmeklējumus, kas nepieciešami atzinuma sniegšanai par
amatpersonas veselības stāvokļa atbilstību dienesta pienākumu izpildei.
22.
12
 Pabalstu amatpersonai izmaksā šo noteikumu 
21. punktā
 minētajā kārtībā.
IV. Pabalsts sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju
23. Lai amatpersonas (darbinieka) laulātais un lejupējie, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes augšupējie
radinieki saņemtu pabalstu sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju, viņi sešu mēnešu laikā pēc amatpersonas
(darbinieka) nāves iesniedz institūcijā, kurā amatpersona (darbinieks) ir veikusi amata (dienesta, darba) pienākumus,
iesniegumu par pabalsta vai tā daļas piešķiršanu, norādot pabalsta saņēmēja vārdu, uzvārdu, personas kodu,
deklarētās dzīvesvietas adresi, kontu kredītiestādē, mirušās amatpersonas (darbinieka) vārdu, uzvārdu un miršanas
datumu un radniecību apliecinoša dokumenta kopiju.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
23.
1
 Pabalstu sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju izmaksā šo noteikumu 
6.
1
 punktā
 noteiktajos
gadījumos.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
23.
2
 Šo noteikumu 
23. punktā
 minēto iesniegumu persona, kas ir tiesīga saņemt pabalstu, var iesniegt gada laikā
pēc amatpersonas (darbinieka) nāves, ja tā šo noteikumu 
23. punktā
 minētajā termiņā ir rakstveidā informējusi
institūciju par objektīviem apstākļiem, kas liedza laikus iesniegt iesniegumu. Ievērojot iesniegumā norādītos
objektīvos apstākļus, institūcija nosaka termiņu radniecību vai laulību apliecinoša dokumenta kopijas iesniegšanai.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
24. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
25. Ja tās institūcijas vadītājs, kurā amatpersona (darbinieks) ir veikusi amata (dienesta, darba) pienākumus, vai
institūcijas vadītāja pilnvarota amatpersona, pamatojoties uz nelaimes gadījuma speciālās izmeklēšanas komisijas
sastādīto aktu, ir pieņēmusi lēmumu izmaksāt pabalstu sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju, lēmumu kopā ar
sastādītā akta apstiprinātu kopiju un šo noteikumu 
23.punktā
 minētajiem dokumentiem nosūta institūcijai, kura
izmaksās pabalstu.
26. Pabalstu sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju izmaksā vienādās daļās amatpersonas (darbinieka)
laulātajam un lejupējiem. Ja lejupējo nav, tad pusi no pabalsta apmēra piešķir laulātajam, bet otru pusi – tuvākās
pakāpes augšupējiem radiniekiem, kuri ir pieteikušies pabalsta saņemšanai šo noteikumu 
23. 
un 
23.
2
 punktā
noteiktajā termiņā.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
26.
1
 Institūcija mēneša laikā pēc šo noteikumu 
23. punktā
 minētā termiņa beigām pieņem lēmumu par pabalsta vai
tā daļas piešķiršanu sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju, norādot piešķirtā pabalsta apmēru, vai par
atteikumu piešķirt pabalstu. Šo noteikumu 
23.
2
 punktā
 minētajā gadījumā pabalsts vai tā daļa tiek rezervēta līdz
brīdim, kad tiek iesniegta radniecību vai laulību apliecinoša dokumenta kopija.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
26.
2
 Ja radniecību vai laulību apliecinoša dokumenta kopija netiek iesniegta institūcijas noteiktajā termiņā,
11
/
31
institūcija pieņem lēmumu par atteikumu piešķirt pabalstu vai tā daļu amatpersonas (darbinieka) nāves gadījumā un
pabalsts vai tā daļa tiek proporcionāli izmaksāta citiem pabalsta saņēmējiem, ja tādi ir.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
27. Pabalstu sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju vai tā daļu var izmaksāt divās vienādās daļās, pirmo
daļu izmaksājot divu mēnešu laikā pēc lēmuma pieņemšanas par pabalsta piešķiršanu sakarā ar amatpersonas
(darbinieka) bojāeju un otro daļu izmaksājot sešu mēnešu laikā pēc lēmuma pieņemšanas par pabalsta piešķiršanu
sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju. Attiecīgo summu pārskaita uz laulātā un lejupējo, bet ja lejupējo nav, tad
tuvākās pakāpes augšupējo radinieku norādīto kontu kredītiestādē.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
28. Ja tās institūcijas vadītājs, kurā amatpersona (darbinieks) ir veikusi amata (dienesta, darba) pienākumus, vai
institūcijas vadītāja pilnvarota amatpersona ir pieņēmusi lēmumu par atteikumu izmaksāt pabalstu sakarā ar
amatpersonas (darbinieka) bojāeju, institūcija nosūta lēmumu amatpersonas (darbinieka) laulātajam un lejupējiem, bet
ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes augšupējiem radiniekiem, kuri ir pieteikušies pabalsta saņemšanai.
(Grozīts ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
29. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
V. Ar amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu saistīto izdevumu segšana
30. No valsts budžeta līdzekļiem sedz šādus ar amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu saistītos izdevumus:
30.1. zārka iegādes izdevumus;
30.2. maksu par morga pakalpojumiem;
30.3. maksu par apbedīšanas piederumiem;
30.4. maksu par vainagu un sēru lenti;
30.5. maksu par transporta pakalpojumiem (katafalks, autobuss);
30.6. maksu par pakalpojumiem kapos;
30.7. maksu par bēru ceremoniju;
30.8. maksu par dokumentu noformēšanu;
30.9. maksu par kremāciju;
30.10. maksu par kapu apmalēm un kapu plāksnēm.
31. Maksimālais ar amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu saistīto izdevumu apmērs, ko sedz no valsts budžeta
līdzekļiem, ir 1138,3 
euro
.
(Grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1155)
32. Ar amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu saistīto izdevumu summu atbilstoši šos izdevumus apliecinošiem
attaisnojuma dokumentiem institūcija var pārskaitīt:
32.1. ar apbedīšanu saistītā pakalpojuma sniedzējam saskaņā ar tā iesniegtu rēķinu;
32.2. personai, kura uzņēmusies amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu un segusi ar to saistītos izdevumus.
12
/
31
33. Lai personai, kura uzņēmusies amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu un segusi ar to saistītos izdevumus,
tiktu atmaksāti ar apbedīšanu saistītie izdevumi, viņa gada laikā pēc amatpersonas (darbinieka) apbedīšanas iesniedz
tās institūcijas vadītājam, kurā amatpersona (darbinieks) ir veikusi amata (dienesta, darba) pienākumus, vai
institūcijas vadītāja pilnvarotai amatpersonai šādus dokumentus:
33.1. iesniegumu par apbedīšanas izdevumu segšanu, norādot vārdu, uzvārdu, personas kodu, deklarētās
dzīvesvietas adresi, kontu kredītiestādē, uz kuru pārskaitāma apbedīšanas izdevumu summa. Iesniegumā
norāda arī mirušās amatpersonas (darbinieka) vārdu, uzvārdu un miršanas datumu. Persona, kura uzņēmusies
amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu un segusi ar to saistītos izdevumus, ir tiesīga iesniegt miršanas
apliecības kopiju, uzrādot tās oriģinālu. Prasība iesniegt dokumentu kopijas un uzrādīt to oriģinālus nav
attiecināma, ja dokumenti tiek iesniegti saskaņā ar normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti;
33.2. apbedīšanas izdevumus apliecinošus attaisnojuma dokumentus (čekus, kvītis, rēķinus).
34. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
35. Personai, kura uzņēmusies amatpersonas (darbinieka) apbedīšanu, apbedīšanas izdevumus atmaksā mēneša
laikā pēc šo noteikumu 
33.punktā
 minēto dokumentu iesniegšanas.
VI. Pabalsts sakarā ar ģimenes locekļa vai apgādājamā nāvi
36. Lai amatpersona (darbinieks) saņemtu pabalstu sakarā ar ģimenes locekļa (laulātais, bērni, mazbērni, vecāki,
vecvecāki, adoptētāji un adoptētie, brāļi, māsas, pusbrāļi un pusmāsas) vai apgādājamā nāvi, amatpersona
(darbinieks) gada laikā pēc ģimenes locekļa vai apgādājamā nāves iesniedz attiecīgās institūcijas vadītājam vai viņa
pilnvarotai amatpersonai iesniegumu par pabalsta piešķiršanu. Amatpersona (darbinieks) ir tiesīga iesniegt miršanas
apliecības kopiju, kā arī radniecību, laulību vai apgādību apliecinoša dokumenta kopiju, uzrādot oriģinālu. Prasība
iesniegt dokumentu kopijas un uzrādīt to oriģinālus nav attiecināma, ja dokumenti tiek iesniegti saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti.
(MK 
10.05.2022.
 noteikumu Nr. 273 redakcijā)
37. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
38. Pabalstu sakarā ar ģimenes locekļa vai apgādājamā nāvi izmaksā mēneša laikā pēc šo noteikumu 
36.punktā
minēto dokumentu saņemšanas, pārskaitot pabalsta summu uz amatpersonas (darbinieka) norādīto kontu
kredītiestādē.
VII. Pārcelšanās pabalsts
39. Lai Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta
pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersona saņemtu pārcelšanās pabalstu, viņa divu mēnešu laikā pēc
dzīvesvietas maiņas iesniedz attiecīgās institūcijas vadītājam vai viņa pilnvarotai amatpersonai iesniegumu par
pabalsta piešķiršanu, kurā norādītas ziņas (vārds, uzvārds) par katru ģimenes locekli un apgādājamo, kas pārceļas
kopā ar amatpersonu un pastāvīgi uzturēsies attiecīgajā dzīvesvietā. Amatpersona ir tiesīga iesniegt dzīvesvietas
maiņu apliecinoša dokumenta kopiju, kā arī ģimenes locekļu vai apgādājamo radniecību vai apgādību apliecinoša
dokumenta kopiju. Prasība iesniegt dokumentu kopijas nav attiecināma, ja dokumenti tiek iesniegti saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
40. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
41. Ja dienesta interesēs uz citu administratīvo teritoriju pārceļ Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu vai
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas,
kas ir laulātie, pārcelšanās pabalstu piešķir tai amatpersonai, kurai pabalsta apmērs ir lielāks. Otram laulātajam
13
/
31
pārcelšanās pabalstu nosaka tādā apmērā, kāds tas paredzēts ģimenes loceklim.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
42. Pārcelšanās pabalstu izmaksā mēneša laikā pēc šo noteikumu 
39.punktā
 minēto dokumentu saņemšanas,
pārskaitot pabalsta summu uz Iekšlietu ministrijas sistēmas iestādes vai Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas
ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas kontu kredītiestādē. Pārcelšanās pabalstu
neizmaksā, ja amatpersonas ģimenes locekļu dzīvesvietas maiņa notiek pēc tam, kad pagājusi puse no laika, uz kuru
amatpersona pārcelta.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
43. Ja Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta
pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonas un viņas ģimenes locekļu dzīvesvietas maiņa nenotiek vienlaikus,
amatpersona šo noteikumu 
39.punktā
 minētos dokumentus iesniedz par katru personu divu mēnešu laikā pēc
attiecīgās personas dzīvesvietas maiņas.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
VIII. Kompensācija mācību izdevumu segšanai
44. Lai saņemtu mācību maksas kompensāciju, amatpersona (darbinieks) iesniedz attiecīgās institūcijas
vadītājam vai viņa pilnvarotai amatpersonai šādus dokumentus:
44.1. iesniegumu par mācību maksas kompensācijas izmaksāšanu (norādot kontu kredītiestādē, uz kuru
pārskaitāma mācību maksas kompensācijas summa);
44.2. izglītības iestādes izziņu, kas apliecina, ka amatpersona (darbinieks) uzņemta attiecīgajā izglītības
iestādē (norāda studiju programmas (apakšprogrammas) nosaukumu), bet katrā nākamajā mācību gadā –
izglītības iestādes izsniegtu izziņu, kas apliecina, ka amatpersona (darbinieks) ir sekmīgi nokārtojusi attiecīgā
semestra pārbaudījumus un tai nav akadēmisko parādu (izņemot parādus, kuri radušies mācību plānu
atšķirības dēļ un kurus pieļauj izglītības iestādes noteiktais semestra pārbaudījumu kārtošanas termiņš);
44.3. izglītības iestādes izziņu par mācību gada maksu attiecīgajā gadā;
44.4. mācību maksas samaksu apliecinošu dokumentu vai tā kopiju.
45. Institūcija mēneša laikā pēc institūcijas vadītāja rakstiska rīkojuma (pavēles) izdošanas vai institūcijas iekšējā
normatīvajā aktā paredzētajā kārtībā pārskaita kompensējamo summu uz amatpersonas (darbinieka) norādīto kontu
kredītiestādē.
46. Amatpersona (darbinieks), kuru atbrīvo no amata vai ar kuru izbeidz darba tiesiskās attiecības un kura pēc
mācību maksas kompensācijas saņemšanas ir pildījusi amata (dienesta, darba) pienākumus institūcijā mazāk par
trim gadiem, atmaksā institūcijai tās segto mācību maksu (izņemot šo noteikumu 
48.punktā
 minētos gadījumos) gada
laikā pēc amatpersonas atbrīvošanas no amata, atvaļināšanas no dienesta vai darbinieka darba tiesisko attiecību
izbeigšanas dienas. Mācību maksu var atmaksāt ar vienu vai vairākiem maksājumiem šādā apmērā:
46.1. 100 % apmērā, ja pēc mācību maksas kompensācijas saņemšanas institūcijā ir nostrādāts mazāk par
gadu;
46.2. 50 % apmērā, ja pēc mācību maksas kompensācijas saņemšanas institūcijā ir nostrādāts no viena līdz
diviem gadiem;
46.3. 20 % apmērā, ja pēc mācību maksas kompensācijas saņemšanas institūcijā ir nostrādāts no diviem līdz
trim gadiem.
47. Ja amatpersonu (darbinieku) atskaita no izglītības iestādes nesekmības dēļ (izņemot šo noteikumu
48.3.apakšpunktā minēto gadījumu) vai disciplīnas pārkāpumu dēļ, amatpersonai (darbiniekam) piecu darbdienu laikā
jāinformē par to institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona. Šajā gadījumā amatpersona (darbinieks)
14
/
31
atmaksā institūcijai tās segto mācību maksu 100 % apmērā ar vienu vai vairākiem maksājumiem gada laikā pēc
amatpersonas (darbinieka) atskaitīšanas no izglītības iestādes.
48. Amatpersona (darbinieks) neatmaksā institūcijai tās segto mācību maksu, kā arī šo noteikumu 
53. 
un
54.punktā
 minētos izdevumus, kas saistīti ar kvalifikācijas paaugstināšanu, šādos gadījumos:
48.1. tiek izbeigtas dienesta tiesiskās attiecības sakarā ar:
48.1.1. to, ka amatpersona nespēj veikt amata pienākumus veselības stāvokļa dēļ, un to apliecina ārsta
atzinums, vai sakarā ar noteiktajām prasībām neatbilstošu veselības stāvokli;
48.1.2. termiņa izbeigšanos;
48.1.3. valsts noteiktā pensijas vecuma sasniegšanu;
48.1.4. iestādes vai amatpersonas amata likvidāciju vai amatpersonu skaita samazināšanu;
48.1.5. noteikta vecuma sasniegšanu, pēc kura nav pieļaujama atrašanās dienestā;
48.1.6. izdienas pensijas saņemšanai noteiktā izdienas stāža sasniegšanu;
48.1.7. amatpersonas nāvi;
48.2. tiek izbeigtas darba tiesiskās attiecības pēc darba devēja uzteikuma sakarā ar to, ka:
48.2.1. darbiniekam nav pietiekamu profesionālo spēju nolīgtā darba veikšanai;
48.2.2. darbinieks nespēj veikt nolīgto darbu veselības stāvokļa dēļ, un to apliecina ārsta atzinums;
48.2.3. ir atjaunots darbā darbinieks, kurš agrāk veica attiecīgo darbu;
48.2.4. tiek samazināts darbinieku skaits;
48.2.5. tiek likvidēts darba devējs – juridiskā persona vai personālsabiedrība;
48.3. amatpersonu (darbinieku) atskaita no izglītības iestādes ar veselības bojājumiem saistītas nesekmības
dēļ.
49. Ja amatpersona (darbinieks) neatmaksā institūcijas segto mācību maksu šo noteikumu 
46. 
un 
47.punktā
noteiktajos termiņos, institūcija attiecīgo summu piedzen normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
50. Ja amatpersona (darbinieks) pēc amata (darba, dienesta) tiesisko attiecību pārtraukšanas nodibina amata
(darba, dienesta) tiesiskās attiecības citā no valsts budžeta finansētā institūcijā vai tiek pārcelta amatā (dienestā) citā
no valsts budžeta finansētā institūcijā, amatpersonas (darbinieka) saistības saskaņā ar šo noteikumu 
46.
, 
47.
, 
53. 
un
54.punktu
 saglabājas. Amatpersonas (darbinieka) pienākums ne vēlāk kā piecas darbdienas pirms amata (dienesta,
darba) attiecību pārtraukšanas ir informēt pašreizējo darba devēju par amata (dienesta, darba) pienākumu izpildes
uzsākšanu citā no valsts budžeta finansētā institūcijā, iesniedzot attiecīgu apliecinājumu no jaunā darba devēja.
Pašreizējais darba devējs informē jauno darba devēju par amatpersonas (darbinieka) saistībām saskaņā ar šo
noteikumu 
46.
, 
47.
, 
53. 
un 
54.punktu
. Amatpersona (darbinieks) minēto saistību izpildi nodrošina pie jaunā darba
devēja.
(MK 
31.07.2012.
 noteikumu Nr.528 redakcijā)
IX. Amatpersonas (darbinieka) kvalifikācijas paaugstināšanas izdevumu
segšana
51. Institūcija izvērtē, vai amatpersonai (darbiniekam) ir nepieciešams paaugstināt kvalifikāciju, un pieņem
15
/
31
lēmumu par amatpersonas (darbinieka) nosūtīšanu paaugstināt kvalifikāciju mācību kursos (t.sk. semināros, lekcijās)
Latvijā vai ārvalstīs (turpmāk – mācību kursi). Ja mācību kursu ilgums pārsniedz divas dienas, amatpersonu
(darbinieku) nosūta paaugstināt kvalifikāciju ar institūcijas vadītāja vai viņa pilnvarotas amatpersonas rakstisku
rīkojumu vai institūcijas iekšējā normatīvajā aktā noteiktajā kārtībā. Ja kvalifikācijas paaugstināšana notiek ārvalstīs
ilgāk par mēnesi, institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona un amatpersona (darbinieks) noslēdz mācību
līgumu.
52. Izdevumus, kas saistīti ar kvalifikācijas paaugstināšanu mācību kursos (mācību maksa, mācību
komandējuma izdevumi, amatpersonai (darbiniekam) izmaksājamā mēnešalga par visu kvalifikācijas celšanas laiku)
sedz institūcija, pamatojoties uz institūcijas vadītāja vai viņa pilnvarotas amatpersonas rakstisku rīkojumu vai
saskaņā ar institūcijas iekšējā normatīvajā aktā noteikto kārtību un mācību organizētāja izsniegto rēķinu vai citu
mācību maksu apliecinošu dokumentu. Ja kvalifikācijas paaugstināšana notiek ārvalstīs ilgāk par mēnesi, institūcijas
vadītājs un amatpersona (darbinieks) mācību līgumā vienojas, kādus kvalifikācijas paaugstināšanas izdevumus un
kādā apmērā sedz institūcija un kādus atmaksā amatpersona (darbinieks).
53. Amatpersona (darbinieks), kuru atbrīvo no amata vai ar kuru izbeidz darba tiesiskās attiecības un kura pēc
kvalifikācijas paaugstināšanas mācību kursos ārvalstīs, ja to ilgums nepārsniedz vienu mēnesi, vai Latvijā ir pildījusi
amata (dienesta, darba) pienākumus institūcijā mazāk par gadu, atmaksā institūcijai kvalifikācijas paaugstināšanas
mācību maksu (izņemot šo noteikumu 
48.punktā
 minētajos gadījumos), kas segta no valsts budžeta līdzekļiem, kuri
plānoti institūcijas budžetā pamatfunkciju īstenošanai, ja tā ir lielāka par 711,44 
euro
 par mācību kursu. Amatpersona
(darbinieks) mācību maksu atmaksā gada laikā pēc amatpersonas atbrīvošanas no amata vai darbinieka darba
tiesisko attiecību izbeigšanas dienas. Mācību maksu var atmaksāt ar vienu vai vairākiem maksājumiem šādā
apmērā:
53.1. 100 % apmērā, ja pēc kvalifikācijas paaugstināšanas attiecīgajos mācību kursos ir nostrādāts mazāk par
sešiem mēnešiem;
53.2. 50 % apmērā, ja pēc kvalifikācijas paaugstināšanas attiecīgajos mācību kursos ir nostrādāts no sešiem
mēnešiem līdz vienam gadam.
(Grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1155)
54. Amatpersona (darbinieks), kuru atbrīvo no amata vai ar kuru izbeidz darba tiesiskās attiecības un kura pēc
kvalifikācijas paaugstināšanas mācību kursos ārvalstīs, ja to ilgums pārsniedz vienu mēnesi, ir pildījusi amata
(dienesta, darba) pienākumus institūcijā mazāk par gadu, atmaksā institūcijai mācību līgumā minētos izdevumus
gada laikā pēc amatpersonas atbrīvošanas no amata vai darbinieka darba tiesisko attiecību izbeigšanas dienas
(izņemot šo noteikumu 
48.punktā
 minētos gadījumus). Mācību līgumā minētos izdevumus var atmaksāt ar vienu vai
vairākiem maksājumiem šādā apmērā:
54.1. 100 % apmērā, ja pēc kvalifikācijas paaugstināšanas attiecīgajos mācību kursos ir nostrādāts mazāk par
sešiem mēnešiem;
54.2. 50 % apmērā, ja pēc kvalifikācijas paaugstināšanas attiecīgajos mācību kursos ir nostrādāts no sešiem
mēnešiem līdz vienam gadam.
(Grozīts ar MK 
31.07.2012.
 noteikumiem Nr.528)
55. Ja amatpersona (darbinieks) neatmaksā izdevumus, kas noteikti saskaņā ar šo noteikumu 
53. 
un 
54.punktu
,
institūcija attiecīgos izdevumus piedzen normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
56. Ja amatpersona (darbinieks) bez attaisnojoša iemesla pārtrauc paaugstināt kvalifikāciju mācību kursos, tos
nepabeidz un neiegūst kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, tas neatbrīvo viņu no pienākuma atmaksāt mācību
maksu vai mācību līgumā minētos izdevumus 100 % apmērā. Atmaksājamos izdevumus aprēķina, ņemot vērā
kvalifikācijas paaugstināšanas mācību kursu faktiskās izmaksas dienā, kad tika pārtrauktas mācības.
(Grozīts ar MK 
31.07.2012.
 noteikumiem Nr.528)
X. Sabiedriskā transporta izdevumu kompensācija
57. Kompensācijas apmēru par sabiedriskā transporta izdevumiem, kas amatpersonai (darbiniekam) radušies,
16
/
31
izmantojot sabiedrisko transportu amata (dienesta, darba) pienākumu izpildei, nosaka, ņemot vērā faktiskos
izdevumus apliecinošus attaisnojuma dokumentus (biļetes, čekus).
58. Lai saņemtu sabiedriskā transporta izdevumu kompensāciju, amatpersona (darbinieks) līdz nākamā mēneša
desmitajam datumam iesniedz attiecīgās institūcijas vadītājam vai viņa pilnvarotai amatpersonai šādus dokumentus:
58.1. informāciju par sabiedriskā transporta izmantošanas nepieciešamību amata (dienesta, darba) pienākumu
izpildes nodrošināšanai (
5.pielikums
), norādot katru sabiedriskā transporta izmantošanas gadījumu iepriekšējā
kalendāra mēnesī;
58.2. faktiskos sabiedriskā transporta izdevumus apliecinošus attaisnojuma dokumentus (biļetes, čekus).
59. Lai Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta
pakāpi vai Valsts ieņēmumu dienesta amatpersona saņemtu sabiedriskā transporta izdevumu kompensāciju, ja tā
izmantojusi sabiedrisko transportu, lai nokļūtu ārstniecības iestādē veselības pārbaudes veikšanai un atgrieztos no
tās, tā mēneša laikā pēc ārstniecības iestādes apmeklējuma iesniedz attiecīgās institūcijas vadītājam vai viņa
pilnvarotai amatpersonai šādus dokumentus:
59.1. iesniegumu par sabiedriskā transporta izdevumu kompensācijas piešķiršanu;
59.2. faktiskos sabiedriskā transporta izdevumus apliecinošus attaisnojuma dokumentus (biļetes, čekus).
60. Sabiedriskā transporta izdevumu kompensāciju izmaksā mēneša laikā pēc šo noteikumu 
58. 
un 
59.punktā
minēto dokumentu saņemšanas, pārskaitot kompensācijas summu uz amatpersonas (darbinieka) norādīto kontu
kredītiestādē.
61. Institūcija var nodrošināt amatpersonu (darbinieku) ar elektronisko viedkarti. Šajā gadījumā amatpersonai
(darbiniekam) nav jāiesniedz šo noteikumu 58.2. un 59.2.apakšpunktā minētie dokumenti.
XI. Kompensācija par personīgā transportlīdzekļa izmantošanu
62. Ja amatpersonai (darbiniekam) amata (dienesta, darba) pienākumu izpildes nodrošināšanai nav iespējams
izmantot institūcijas valdījumā esošu transportlīdzekli vai sabiedrisko transportu un amatpersona (darbinieks) izmanto
tā īpašumā vai valdījumā esošu transportlīdzekli, institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona slēdz ar
amatpersonu (darbinieku) līgumu par amatpersonas (darbinieka) īpašumā vai valdījumā esoša transportlīdzekļa
izmantošanu amata (dienesta, darba) pienākumu izpildes nodrošināšanai un par tā nolietojuma un ekspluatācijas
izdevumu kompensēšanu.
63. Līgumā norāda transportlīdzekļa izmantojamās degvielas veidu, marku un patēriņa normu uz 100 km
nobraukuma un, ja nepieciešams, norāda transportlīdzekļa odometra (nobraukuma rādītāja) rādījumu transportlīdzekļa
ekspluatācijas sākumā. Līgumam pievieno transportlīdzekļa tehniskās apliecības kopiju.
64. Lai saņemtu kompensāciju par personiskā transportlīdzekļa nolietojumu un ekspluatācijas izdevumiem,
amatpersona (darbinieks) institūcijas vadītāja noteiktajā kārtībā iesniedz institūcijas vadītājam vai viņa pilnvarotai
amatpersonai šādus dokumentus:
64.1. ceļazīmi vai maršruta lapu;
64.2. faktiskos izdevumus apliecinošus attaisnojuma dokumentus (čekus, kvītis) par patērēto degvielu.
65. Kompensācijas apmērs par personiskā transportlīdzekļa nolietojumu un ekspluatācijas izdevumiem (izņemot
izdevumus par patērēto degvielu) nedrīkst pārsniegt četrus centus par katru nobraukto kilometru. Kompensācijas
konkrēto apmēru nosaka iestādes vadītājs, ņemot vērā automašīnas motora tilpumu un automašīnas izlaides gadu.
(Grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1155)
17
/
31
66. Kompensāciju par personiskā transportlīdzekļa nolietojumu un ekspluatācijas izdevumiem izmaksā mēneša
laikā pēc šo noteikumu 
64.punktā
 minēto dokumentu saņemšanas, pārskaitot kompensācijas summu uz
amatpersonas (darbinieka) norādīto kontu kredītiestādē.
XII. Kompensācija ceļa izdevumu segšanai Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu
un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi vai
valsts drošības iestādes amatpersonai, kuru dienesta interesēs uz noteiktu
laiku pārceļ amatā uz citu administratīvo teritoriju
(Nodaļas nosaukums grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
67. Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta
pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonai, kura dienesta interesēs uz noteiktu laiku pārcelta amatā uz citu
administratīvo teritoriju, bet nav mainījusi dzīvesvietu, kompensāciju ceļa izdevumu segšanai piešķir par dienām,
kurās amatpersonai bija jāpilda dienesta pienākumi un kurās viņa ir tos pildījusi.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
68. Ceļa izdevumus Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar
speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersonai kompensē pilnā apmērā, ņemot vērā sabiedriskā
transporta biļešu cenu vai transportlīdzekļa patērētās degvielas izmaksas, ja līdz dienesta vietai nekursē
sabiedriskais transports vai sabiedriskais transports nenodrošina ierašanos dienesta vietā noteiktā laikā un
amatpersona izmanto savā īpašumā vai valdījumā esošu transportlīdzekli.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
69. Ja nokļūšanai līdz jaunajai dienesta vietai Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu
pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersona izmanto savā īpašumā
vai valdījumā esošu transportlīdzekli, amatpersona sastāda aktu, kurā norāda informāciju par brauciena maršrutu,
kilometru skaitu, transportlīdzekļa marku, transportlīdzekļa degvielas patēriņu uz 100 km nobraukuma un degvielas
marku. Aktu apstiprina institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
70. Lai saņemtu kompensāciju ceļa izdevumu segšanai, Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma
vietu pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersona iesniedz
institūcijas vadītājam vai viņa pilnvarotai amatpersonai šādus dokumentus:
70.1. iesniegumu par kompensācijas piešķiršanu;
70.2. faktiskos ceļa izdevumus apliecinošus attaisnojuma dokumentus (sabiedriskā transporta biļetes,
degvielas uzpildes stacijas kases čekus vai kvītis);
70.3. šo noteikumu 
69.punktā
 minēto aktu.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
71. Šo noteikumu 70.1. un 70.2.apakšpunktā minētos dokumentus Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersona
iesniedz līdz katra mēneša desmitajam datumam par iepriekšējo mēnesi. Kompensāciju izmaksā mēneša laikā pēc
šo dokumentu iesniegšanas, pārskaitot kompensācijas summu uz amatpersonas kontu kredītiestādē.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
XIII. Pārcelšanās izdevumu kompensācija
72. Pārcelšanās izdevumus amatpersonai (darbiniekam) kompensē pilnā apmērā, ņemot vērā sabiedriskā
transporta biļešu cenu vai transportlīdzekļa patērētās degvielas izmaksas, kā arī pakalpojuma izmaksas saskaņā ar
18
/
31
pakalpojuma sniedzēja rēķinu (ja amatpersonas (darbinieka), viņas ģimenes locekļu un apgādājamo īpašumā esošās
iedzīves pārvešanai izmantoti šādi pakalpojumi). Par transportlīdzekļa patērētās degvielas izmaksām amatpersona
(darbinieks) sastāda aktu. Aktā norāda brauciena maršrutu, kilometru skaitu, transportlīdzekļa degvielas patēriņu uz
100 km nobraukuma, degvielas marku un degvielas izmaksas saskaņā ar degvielas uzpildes stacijas kases čeku
(kvīti). Aktu apstiprina institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona.
73. Lai saņemtu pārcelšanās izdevumu kompensāciju, amatpersona (darbinieks) iesniedz institūcijas vadītājam vai
viņa pilnvarotai amatpersonai šādus dokumentus:
73.1. iesniegumu par pārcelšanās izdevumu kompensēšanu;
73.2. pārcelšanās izdevumus apliecinošus attaisnojuma dokumentus (piemēram, biļetes, rēķinus, čekus,
kvītis);
73.3. šo noteikumu 
72.punktā
 minēto aktu, ja iedzīves pārvešanai tiek izmantots transportlīdzeklis.
74. Pārcelšanās izdevumu kompensāciju izmaksā mēneša laikā pēc šo noteikumu 
73.punktā
 minēto dokumentu
iesniegšanas, pārskaitot kompensācijas summu uz amatpersonas (darbinieka) norādīto kontu kredītiestādē.
XIV. Kompensācija sakarā ar laulātā ienākumu zaudēšanu
75. Lai saņemtu kompensāciju sakarā ar laulātā ienākumu zaudēšanu, Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un
Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersona
iesniedz institūcijas vadītājam vai viņa pilnvarotai amatpersonai iesniegumu par kompensācijas piešķiršanu.
Amatpersona ir tiesīga iesniegt laulību apliecinoša dokumenta kopiju, kā arī dokumentus, kas apliecina, ka laulātajam
piešķirts bezdarbnieka statuss un ka viņš nesaņem valsts sociālās apdrošināšanas pabalstus vai citus pastāvīgus
ienākumus. Prasība iesniegt dokumentu kopijas nav attiecināma, ja dokumenti tiek iesniegti saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
76. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
77. Ja laulātais ir stājies darba (dienesta) tiesiskajās attiecībās vai sāk saņemt valsts sociālās apdrošināšanas
pabalstus vai citus pastāvīgus ienākumus, Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes
amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi vai valsts drošības iestādes amatpersona piecu darbdienu laikā rakstiski
informē par to institūcijas vadītāju vai viņa pilnvarotu amatpersonu.
(Grozīts ar MK 
11.02.2020.
 noteikumiem Nr. 80)
78. Kompensācijas izmaksu sakarā ar laulātā ienākumu zaudēšanu uzsāk mēneša laikā pēc visu šo noteikumu
75.punktā
 minēto dokumentu saņemšanas un turpmāk izmaksā vienlaikus ar darba samaksu, pārskaitot
kompensācijas summu uz amatpersonas (darbinieka) kontu kredītiestādē.
XV. Kompensācija par dzīvojamās telpas īri un komunālajiem maksājumiem
79. Kompensācijas apmēru nosaka, ņemot vērā faktisko izdevumu apmēru un samaksu apliecinošajos
attaisnojuma dokumentos (līgums par dzīvojamās telpas īri, komunālo maksājumu (maksa par elektroenerģiju, ūdeni,
gāzi un apkuri) apmēru apliecinoši attaisnojuma dokumenti (rēķini, čeki, kvītis)) norādīto izdevumu summu,
nepārsniedzot 
Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā
 noteikto šīs
kompensācijas apmēru.
80. Lai saņemtu kompensāciju par dzīvojamās telpas īri un komunālajiem maksājumiem, amatpersona (darbinieks)
iesniedz institūcijas vadītājam vai viņa pilnvarotai amatpersonai šādus dokumentus:
19
/
31
80.1. iesniegumu par kompensācijas piešķiršanu;
80.2. dzīvojamās telpas īres līguma kopiju;
80.3. faktiskos izdevumus apliecinošus attaisnojuma dokumentus.
81. Ja uz citu administratīvo teritoriju pārceļ amatpersonas (darbiniekus), kas ir laulātie, un viņiem šajā
administratīvajā teritorijā ir kopīga dzīvesvieta, kompensāciju par dzīvojamās telpas īri un komunālajiem
pakalpojumiem saņem viens no laulātajiem.
82. Šo noteikumu 80.3.apakšpunktā minētos dokumentus amatpersona (darbinieks) iesniedz reizi mēnesī par
iepriekšējo mēnesi. Kompensāciju izmaksā mēneša laikā pēc šo dokumentu iesniegšanas, pārskaitot kompensācijas
summu uz amatpersonas (darbinieka) norādīto kontu kredītiestādē.
XVI. Zaudējumu un kaitējuma kompensācija
83. Lai saņemtu vienreizēju zaudējumu un kaitējuma kompensāciju, amatpersona (darbinieks), viņas vecāki,
vecvecāki, bērns, mazbērns, adoptētais vai adoptētājs, brālis, māsa, pusbrālis, pusmāsa vai laulātais iesniedz
institūcijas vadītājam vai viņa pilnvarotai amatpersonai iesniegumu par zaudējumu atlīdzību atbilstoši šo noteikumu
6.
 pielikumam. Iesniegumā norāda kontu kredītiestādē, uz kuru pārskaitāma kompensācijas summa. Iesniegumam
pievieno amatpersonas (darbinieka), viņas vecāku, vecvecāku, bērna, mazbērna, adoptētā vai adoptētāja, brāļa,
māsas, pusbrāļa, pusmāsas vai laulātā rīcībā esošos mantai nodarīto zaudējumu vai amatpersonas (darbinieka)
vecāku, vecvecāku, bērna, mazbērna, adoptētā vai adoptētāja, brāļa, māsas, pusbrāļa, pusmāsas vai laulātā
veselībai nodarītā kaitējuma apmēru apliecinošos dokumentus.
(MK 
10.05.2022.
 noteikumu Nr. 273 redakcijā)
84. Amatpersona (darbinieks) ir tiesīga iesniegt amatpersonas (darbinieka), viņas vecāku, vecvecāku, bērna,
mazbērna, adoptētā vai adoptētāja, brāļa, māsas, pusbrāļa, pusmāsas vai laulātā rīcībā esošās mantas īpašuma vai
valdījuma tiesības apliecinošo dokumentu kopijas (uzrādot oriģinālu), kā arī, ja zaudējumi nodarīti amatpersonas
(darbinieka) vecāku, vecvecāku, bērna, mazbērna, adoptētā vai adoptētāja, brāļa, māsas, pusbrāļa, pusmāsas vai
laulātā mantai vai veselībai, – radniecību, laulību vai adopciju apliecinošo dokumentu kopijas (uzrādot oriģinālu).
Prasība iesniegt dokumentu kopijas un uzrādīt to oriģinālus nav attiecināma, ja dokumenti tiek iesniegti saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti.
(MK 
10.05.2022.
 noteikumu Nr. 273 redakcijā)
85. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
86. Institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona izveido komisiju, kura izskata un pārbauda dokumentus,
kas apliecina citas personas rīcības rezultātā radīto zaudējumu nodarīšanas faktu un tā cēlonisko sakarību ar
amatpersonas (darbinieka) amata (dienesta, darba) pienākumu izpildi.
(MK 
31.07.2012.
 noteikumu Nr.528 redakcijā)
87. Atlīdzināmo zaudējumu apmēra izvērtēšanai un noteikšanai komisija ir tiesīga pieaicināt speciālistus un
ekspertus, kā arī pieprasīt no institūcijām lēmuma pieņemšanai nepieciešamos dokumentus (izņemot medicīnisko
dokumentāciju).
88. Institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona pieņem vienu no šādiem lēmumiem:
88.1. atlīdzināt zaudējumus pilnā apmērā saskaņā ar personas iesniegtajiem zaudējumus apliecinošiem
dokumentiem, bet ne vairāk kā 71145 
euro
 apmērā;
88.2. daļēji atlīdzināt zaudējumus saskaņā ar komisijas pieaicināto speciālistu un ekspertu veikto novērtējumu,
bet ne vairāk kā 71145 
euro
 apmērā;
20
/
31
88.3. atteikt zaudējumu atlīdzināšanu.
(Grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1155)
89. Par amatpersonas (darbinieka), viņas vecāku, vecvecāku, bērna, mazbērna, adoptētā vai adoptētāja, brāļa,
māsas, pusbrāļa, pusmāsas vai laulātā mantu neuzskata minēto personu lietošanā nodotu valsts vai pašvaldības
mantu. Amatpersonas (darbinieka) vecāku, vecvecāku, bērna, mazbērna, adoptētā vai adoptētāja, brāļa, māsas,
pusbrāļa, pusmāsas vai laulātā veselībai nodarītā kaitējuma kompensācijas apmēru nosaka atbilstoši 
Valsts un
pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā
 noteiktajam nelaimes gadījuma pabalsta apmēram,
ņemot vērā šo noteikumu 
1.
 pielikumā minēto veselības bojājuma veidu un šo noteikumu 
2.
 pielikumā minēto
veselības bojājuma smaguma pakāpi.
(MK 
10.05.2022.
 noteikumu Nr. 273 redakcijā)
90. Ja nav iespējams noteikt precīzu amatpersonas (darbinieka), viņas vecāku, vecvecāku, bērna, mazbērna,
adoptētā vai adoptētāja, brāļa, māsas, pusbrāļa, pusmāsas vai laulātā īpašumā vai valdījumā esošajai mantai
nodarīto zaudējuma apmēru, komisija novērtē zaudējumu kopumā vai atsevišķas tā sastāvdaļas, ņemot vērā ekspertu
noteikto mantas tirgus vērtību.
(MK 
10.05.2022.
 noteikumu Nr. 273 redakcijā)
91. Institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona atsaka zaudējumu atlīdzināšanu, ja:
91.1. pārbaudot iesniegtos dokumentus, nav konstatēta cēloniska sakarība starp citas personas rīcības
rezultātā radītajiem mantas bojājumiem vai veselībai nodarīto kaitējumu un amatpersonas (darbinieka) amata
(dienesta, darba) pienākumu izpildi;
91.2. nav iesniegti šo noteikumu 
83. 
un 
84.punktā
 minētie dokumenti.
(Grozīts ar MK 
31.07.2012.
 noteikumiem Nr.528)
92. Institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota amatpersona 10 darbdienu laikā pēc šo noteikumu 
88.punktā
 minētā
lēmuma pieņemšanas par to rakstiski informē personu, kura iesniegusi iesniegumu, nosūtot viņai attiecīgā lēmuma
kopiju.
93. Atlīdzību izmaksā 30 darbdienu laikā pēc šo noteikumu 
88.punktā
 minētā lēmuma stāšanās spēkā. Attiecīgo
summu pārskaita uz personas iesniegumā norādīto kontu kredītiestādē.
94. 
(Svītrots ar MK 
21.04.2020.
 noteikumiem Nr. 224)
XVII. Dienesta pienākumu izpildei nepieciešamā apģērba iegādes kompensācija
95. Dienesta pienākumu izpildei nepieciešamā apģērba iegādes kompensācijas apmērs ir 120,94 
euro
 gadā.
(Grozīts ar MK 
22.10.2013.
 noteikumiem Nr.1155)
96. Dienesta pienākumu izpildei nepieciešamā apģērba iegādes kompensāciju izmaksā, ja Iekšlietu ministrijas
sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersona ar speciālo dienesta pakāpi kalendāra gadā ne mazāk
kā sešus mēnešus ir pildījusi amata pienākumus, kas dod tiesības saņemt kompensāciju.
(MK 
31.07.2012.
 noteikumu Nr.528 redakcijā)
97. Institūcijas vadītājs ar rīkojumu (pavēli) apstiprina amatus, kuros dienesta pienākumus to specifikas dēļ veic
civilajā apģērbā, un atbilstoši minētajiem amatiem katru gadu izdod rīkojumu (pavēli), nosakot konkrētas Iekšlietu
ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi, kurām
izmaksājama dienesta pienākumu izpildei nepieciešamā apģērba iegādes kompensācija.
98. Dienesta pienākumu izpildei nepieciešamā apģērba iegādes kompensāciju izmaksā mēneša laikā pēc šo
21
/
31
noteikumu 
97.punktā
 minētā rīkojuma (pavēles) izdošanas, pārskaitot kompensācijas summu uz Iekšlietu ministrijas
sistēmas iestādes vai Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta pakāpi norādīto kontu
kredītiestādē.
XVIII. Uzturdevas kompensācija
(Nodaļa svītrota ar MK 
11.12.2012.
 noteikumiem Nr.837)
99. 
(Svītrots ar MK 
11.12.2012.
 noteikumiem Nr.837)
100. 
(Svītrots ar MK 
11.12.2012.
 noteikumiem Nr.837)
101. 
(Svītrots ar MK 
11.12.2012.
 noteikumiem Nr.837)
102. 
(Svītrots ar MK 
11.12.2012.
 noteikumiem Nr.837)
XIX. Amatpersonas (darbinieka) apmaksātais papildatvaļinājums
103. Amatpersonai (darbiniekam) ir tiesības uz apmaksātu papildatvaļinājumu atbilstoši amatpersonas (darbinieka)
darbības un tās rezultātu novērtējumam (izņemot novērtējumu pirms pārbaudes laika beigām) iepriekšējā periodā šādā
apmērā:
103.1. ja amata (darba) pienākumu izpilde visās jomās pārsniedz amatam izvirzītās prasības – no piecām līdz
desmit darbdienām;
103.2. ja amata (darba) pienākumu izpilde atsevišķās jomās pārsniedz amatam izvirzītās prasības – no četrām
līdz deviņām darbdienām;
103.3. ja amata (darba) pienākumu izpildes rezultāti atbilst amatam izvirzītajām prasībām – no trim līdz
astoņām darbdienām.
(MK 
10.05.2022.
 noteikumu Nr. 273 redakcijā)
104. Papildatvaļinājuma dienu konkrēto sadalījumu atbilstoši novērtējumam attiecīgajā institūcijā, ņemot vērā
finanšu resursus un cilvēkresursus, kā arī amatpersonas (darbinieka) darba izpildes intensitāti un atbildības pakāpi
nosaka institūcijas vadītājs.
105. Lai saņemtu apmaksātu papildatvaļinājumu, amatpersona (darbinieks) iesniedz institūcijas vadītājam vai viņa
pilnvarotai amatpersonai iesniegumu par apmaksāta papildatvaļinājuma piešķiršanu. Iesniegumu saskaņo ar tiešo
struktūrvienības vadītāju. Amatpersona (darbinieks) papildatvaļinājumu var izmantot pa daļām.
XX. Bērna piedzimšanas pabalsts
(Nodaļa svītrota ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
106. 
(Svītrots ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
107. 
(Svītrots ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
108. 
(Svītrots ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
22
/
31
109. 
(Svītrots ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
110. 
(Svītrots ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
111. 
(Svītrots ar MK 
06.08.2013.
 noteikumiem Nr.469)
XXI. Noslēguma jautājumi
112. Atzīt par spēku zaudējušiem:
112.1. Ministru kabineta 2005.gada 20.decembra noteikumus Nr.995 "
Noteikumi par tiešās pārvaldes iestāžu
ierēdņu, darbinieku un amatpersonu un Centrālās vēlēšanu komisijas un Centrālās zemes komisijas darbinieku
darba samaksas sistēmu un kvalifikācijas pakāpēm, kā arī ierēdņu pabalstiem un kompensāciju
" (Latvijas
Vēstnesis, 2005, 210.nr.; 2006, 101., 176., 206.nr.; 2007, 73.nr.; 2008, 12., 98., 176.nr.; 2009, 6., 17., 103.,
177.nr.);
112.2. Ministru kabineta 2006.gada 21.novembra noteikumus Nr.968 "
Kārtība, kādā atlīdzināmi zaudējumi, kas
sakarā ar Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo
dienesta pakāpi dienesta darbību nodarīti minētās amatpersonas, tās laulātā, radinieka, adoptētā vai adoptētāja
mantai vai veselībai
" (Latvijas Vēstnesis, 2006, 194.nr.);
112.3. Ministru kabineta 2008.gada 30.jūnija noteikumus Nr.466 "
Valsts tiesu eksperta mācību maksas un
kvalifikācijas paaugstināšanas izdevumu segšanas un atmaksāšanas kārtība
" (Latvijas Vēstnesis, 2008,
99.nr.);
112.4. Ministru kabineta 2009.gada 27.janvāra noteikumus Nr.84 "
Noteikumi par pabalstiem un kompensācijām
Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonām ar speciālajām dienesta
pakāpēm
" (Latvijas Vēstnesis, 2009, 22., 203.nr.).
113. 
(Svītrots ar MK 
11.12.2012.
 noteikumiem Nr.837)
114. Šo noteikumu
 IX nodaļas
 nosacījumi ir piemērojami tiem kvalifikācijas paaugstināšanas mācību kursiem, kuri
uzsākti pēc šo noteikumu spēkā stāšanās.
115. Šo noteikumu 
6.
1
 punktu
 Iekšlietu ministrijas sistēmas iestādes un Ieslodzījuma vietu pārvalde piemēro ar
2014.gada 1.janvāri.
(MK 
06.08.2013.
 noteikumu Nr.469 redakcijā)
116. Ja nelaimes gadījums noticis līdz 2013.gada 20. novembrim, šo noteikumu 17.1.apakšpunktā minēto
pabalstu izmaksā 42687 
euro
 apmērā.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1155 redakcijā, kas grozīta ar MK 
28.10.2014.
 noteikumiem Nr.660)
116.
1
 Ja nelaimes gadījums noticis laikposmā no 2013. gada 21. novembra līdz 31. decembrim, nelaimes
gadījuma pabalstu izmaksā šādā apmērā:
116.
1
 1. smaga veselības bojājuma gadījumā – 10 000 
euro
;
116.
1
 2. vidēji smaga veselības bojājuma gadījumā – 5000 
euro
;
116.
1
 3. viegla veselības bojājuma gadījumā – 200 
euro
.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
23
/
31
117. Šo noteikumu izpildi nodrošina iestādēm piešķirto valsts budžeta līdzekļu ietvaros.
(MK 
22.10.2013.
 noteikumu Nr.1155 redakcijā)
118. Ja Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta
pakāpi laulātajam un lejupējiem, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes augšupējiem radiniekiem ir radušās tiesības
saņemt pabalstu minētās amatpersonas nāves gadījumā laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim, tad šo
noteikumu 
5.
1
 punktā
 minētais iesniegums ir iesniedzams līdz 2015. gada 31. janvārim. Šo noteikumu 
5.
1
 punktā
minēto iesniegumu ir tiesības iesniegt gada laikā no minētās amatpersonas nāves, kas iestājusies laikposmā no
2014. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim, ja institūcija līdz 2015. gada 31. janvārim ir rakstveidā informēta par
objektīviem apstākļiem, kas liedza laikus iesniegt iesniegumu.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
119. Ja Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonas ar speciālo dienesta
pakāpi laulātajam un lejupējiem, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes augšupējiem radiniekiem ir radušās tiesības
saņemt pabalstu minētās amatpersonas nāves gadījumā laikposmā no 2014. gada 1. maija līdz 31. oktobrim, tad šo
noteikumu 
5.
1
 punktā
 minētais iesniegums ir iesniedzams līdz 2015. gada 30. aprīlim. Šo noteikumu 
5.
1
 punktā
minēto iesniegumu ir tiesības iesniegt gada laikā no minētās amatpersonas nāves, kas iestājusies laikposmā no
2014. gada 1. maija līdz 31. oktobrim, ja institūcija līdz 2015. gada 30. aprīlim ir rakstveidā informēta par objektīviem
apstākļiem, kas liedza laikus iesniegt iesniegumu.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
120. Ja Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta
pakāpi ir radušās tiesības saņemt nelaimes gadījuma pabalstu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. oktobrim,
tad šo noteikumu 
22.
2
 un 
22.
3
 punktā
 minēto iesniegumu iesniedz līdz 2014. gada 1. decembrim.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
121. Ja amatpersonas (darbinieka) laulātajam un lejupējiem, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes
augšupējiem radiniekiem ir radušās tiesības saņemt pabalstu sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju laikposmā
no 2013. gada 31. oktobra līdz 2014. gada 30. aprīlim, tad šo noteikumu 
23. punktā
 minēto iesniegumu ir tiesības
iesniegt gada laikā no amatpersonas (darbinieka) bojāejas.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
122. Ja amatpersonas (darbinieka) laulātajam un lejupējiem, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes
augšupējiem radiniekiem ir radušās tiesības saņemt pabalstu sakarā ar amatpersonas (darbinieka) bojāeju laikposmā
no 2014. gada 1. maija līdz 31. oktobrim, tad šo noteikumu 
23. punktā
 minēto iesniegumu ir tiesības iesniegt līdz
2015. gada 30. aprīlim. Šo noteikumu 
23. punktā
 minēto iesniegumu ir tiesības iesniegt gada laikā no amatpersonas
(darbinieka) bojāejas, ja institūcija līdz 2015. gada 30. aprīlim ir rakstveidā informēta par objektīviem apstākļiem, kas
liedza laikus iesniegt iesniegumu.
(MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
123. Ja valsts drošības iestāžu amatpersonas laulātajam un lejupējiem, bet, ja lejupējo nav, tad tuvākās pakāpes
augšupējiem radiniekiem ir radušās tiesības saņemt pabalstu minētās amatpersonas nāves gadījumā laikposmā no
2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 13. februārim, tad šo noteikumu 
5.
1
 punktā
 minētais iesniegums ir iesniedzams
līdz 2020. gada 13. augustam. Minēto iesniegumu iesniedz līdz 2021. gada 13. februārim, ja institūcija līdz 2020. gada
13. augustam ir rakstveidā informēta par objektīviem apstākļiem, kas liedza laikus iesniegt iesniegumu.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
124. Ja valsts drošības iestādes amatpersonai ir radušās tiesības saņemt nelaimes gadījuma pabalstu laikposmā
no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 13. februārim, tad šo noteikumu 
22.
2
 un 
22.
3
 punktā
 minēto iesniegumu
iesniedz līdz 2020. gada 14. martam.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
125. Ja valsts drošības iestādes amatpersonai ir radušās tiesības saņemt pārcelšanās pabalstu laikposmā no
2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 13. februārim, tad šo noteikumu 
39. 
un 
43.
 punktā minēto iesniegumu iesniedz
24
/
31
Ministru prezidents V.Dombrovskis
Finanšu ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
Nr.p.k.
Veselības bojājumu veids
1.
Brūces un virspusēji ievainojumi, sasitumi un saspiedumi
2.
Slēgts vai vaļējs lūzums
3.
Izmežģījumi, sastiepumi un izstiepumi
4.
Nervu un nervu pinumu bojājumi
5.
Galvas ievainojumi (*S00-S09)
6.
Kakla ievainojumi (*S10-S19)
7.
Krūšu kurvja ievainojumi (*S20-S29)
8.
Vēdera, jostasvietas, mugurkaulāja jostas daļas un iegurņa ievainojumi (*S30-S39)
9.
Pleca un augšdelma ievainojumi (*S40-S49)
10.
Elkoņa un apakšdelma ievainojumi (*S50-S59)
11.
Plaukstas pamata un plaukstas ievainojumi (S60-S69)
12.
Gūžas un ciskas ievainojumi (*S70-S79)
13.
Ceļa un apakšstilba ievainojumi (*S80-S89)
14.
Pēdas locītavas un pēdas ievainojumi (* S90-S99)
15.
Vairāku ķermeņa apvidu ievainojumi (*T00-T07)
16.
Ķermenī iekļuvuša svešķermeņa ietekme (*T15-T19)
17.
Termiski un ķīmiski apdegumi, apsaldējumi (*T20-T35)
18.
Saindēšanās
19.
Slīkšana un iegrimšana, smakšana un asfiksija
20.
Temperatūras galējību, gaismas un radiācijas iedarbība
21.
Gaisa un ūdens spiediena iedarbība (barotrauma, dekompresijas sindroms, eksplozijas radītu bojājumu
sindroms)
22.
Elektriskās strāvas, zibens, skaņas un vibrācijas iedarbība
23.
Dzīvnieku indes toksisks efekts
24.
Dūmu, liesmu, gāzu, tvaiku, ķīmisku vai toksisku vielu iedarbība
25.
Vardarbības (sišana, spīdzināšana, mocīšana, bads) radīti veselības bojājumi
26.
Akūta infekcija, ja inficēšanās notikusi nelaimes gadījumā
Piezīme.
* Ietver stāvokļus atbilstoši Starptautiskajai statistiskajai slimību un veselības problēmu klasifikācijai
(10.redakcija).
līdz 2020. gada 14. aprīlim.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
126. Ja valsts drošības iestādes amatpersonai ir radušās tiesības saņemt kompensāciju sakarā ar laulātā
ienākumu zaudēšanu laikposmā no 
2019.
 gada 
1.
 janvāra līdz 
2020.
 gada 
13.
 februārim, tad šo noteikumu 
75.
 punktā
minēto iesniegumu iesniedz līdz 2020. gada 14. martam.
(MK 
11.02.2020.
 noteikumu Nr. 80 redakcijā)
1.pielikums
Ministru kabineta
2010.gada 21.jūnija noteikumiem Nr.565
Nelaimes gadījumā gūto veselības bojājumu veidi, par kuriem amatpersonai
(darbiniekam) izmaksā pabalstu
(Pielikums grozīts ar MK 
31.07.2012.
 noteikumiem Nr.528)
25
/
31
Finanšu ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
Nr.p.k.
Veselības bojājumu smaguma pakāpe un veselības bojājumu veidi
1.
Smags veselības bojājums:
1.1.
bojājums, kas penetrē galvaskausa, krūšu, vēdera dobumu vai mugurkaula kanālu, arī bez iekšējo orgānu
bojājuma
1.2.
slēgts vai vaļējs galvaskausa velves vai pamatnes lūzums, izņemot izolētus galvaskausa velves ārējās
plātnītes lūzumus
1.3.
lielo asinsvadu (aortas, kopējās, ārējās un iekšējās miega artērijas, zematslēgkaula, iegurņa, ciskas, paceles
artērijas) un atbilstošo vēnu bojājumi. Citu perifēro asinsvadu bojājumus izvērtē, ņemot vērā reālo dzīvības
apdraudējumu katrā atsevišķā gadījumā (dzīvībai bīstams asins zaudējums, hemorāģisks šoks)
1.4.
galvas smadzeņu un to apvalku bojājums ar smadzeņu komu vai smadzeņu stumbra bojājumu, intrakraniāls
asinsizplūdums ar smadzeņu tūsku vai smadzeņu kompresiju
1.5.
garo stobrkaulu – augšdelma, augšstilba, lielā lielakaula – vaļējs lūzums. Apakšdelma kaulu vaļējus lūzumus,
augšdelma, augšstilba, lielā lielakaula slēgtus lūzumus, kā arī lielo locītavu (pleca, elkoņa, gūžas, ceļa,
apakšstilba un pēdas) slēgtu vai atklātu bojājumu novērtē, ņemot vērā reālo dzīvības apdraudējumu (dzīvību
apdraudoša asiņošana, smagas pakāpes šoks, akūta tauku embolija)
1.6.
mugurkaulāja kakla daļas skriemeļa lūzums, lūzums un mežģījums vai mežģījums, izņemot izolētu skriemeļu
sānu vai mugurējā izauguma lūzumu
1.7.
viena vai vairāku krūšu vai jostas skriemeļu lūzumi vai lūzums un mežģījums ar muguras smadzeņu funkciju
traucējumiem vai klīniski izteikta šoka pazīmēm, izņemot izolētu skriemeļu sānu vai mugurējā izauguma
lūzumu
1.8.
krūšu, vēdera un iegurņa iekšējo orgānu, kā arī endokrīno dziedzeru slēgti bojājumi ar simptomiem, kas
liecina par dzīvības apdraudējumu
1.9.
slēgti krūšu, vēdera un iegurņa dobuma orgānu, kā arī nieru bojājumi kopā ar simptomiem, kas liecina, ka ir
apdraudēta dzīvība
1.10.
penetrējoši rīkles, balsenes, trahejas vai barības vada bojājumi, slēgti balsenes un trahejas skrimšļu lūzumi
ar klīniski izteiktu šoku un elpošanas traucējumiem
1.11.
kakla orgānu saspiešana ar izteiktu asfiksijas parādību kompleksu (piemēram, smadzeņu asins cirkulācijas
traucējumiem, bezsamaņu, amnēziju)
1.12.
II pakāpes apdegumi, kas aptver vairāk nekā 20 % ķermeņa virsmas, III pakāpes apdegumi, kas aptver ne
mazāk kā 10 % ķermeņa virsmas, elpošanas ceļu apdegumi ar izteiktas tūskas parādībām un balss
spraugas sašaurinājumu
1.13.
iegurņa kaulu lūzumi ar iekšējo orgānu bojājumiem vai iegurņa deformāciju, vai dzīvībai bīstamu asins
zaudējumu
1.14.
vienlaicīgi divu vai vairāku lielo stobrkaulu lūzumi (arī bez smaga šoka parādībām), lielā stobrkaula slēgts
lūzums kopā ar mugurkaulāja skriemeļa vai iegurņa lūzumu
1.15.
krūšu kaula lūzums ar sirds sasitumu vai iekšējo orgānu bojājumu
1.16.
piecu un vairāku ribu lūzumi, ja tie izraisījuši krūšu kurvja deformāciju vai nestabilitāti un plaušu ventilācijas
traucējumus, gaisa un asiņu uzkrāšanos pleiras dobumā
1.17.
anatomisks rokas, kājas, plaukstas, pēdas, vienas rokas pirmā un otrā pirksta vai triju pirkstu, vai četru
pirkstu (abām rokām) zaudējums (neatkarīgi no replantācijas rezultāta)
1.18.
acs ābola izņemšana, redzes zaudējums (izņemot akūtu pārejošu redzes zudumu) vienai vai abām acīm vai
tāds stāvoklis, kad cietušais nevar saskaitīt pirkstus divu metru attālumā
1.19.
mēles zaudējums vidējā trešdaļā, auss gliemežnīcas zaudējums
1.20.
dzirdes zaudējums abām ausīm vai tāds stāvoklis, kad cietušais nesadzird skaļu balsi 3–5 cm attālumā no
auss gliemežnīcas (izņemot pārejošu akūtu stāvokli)
1.21.
citi ārējas iedarbes radīti bojājumi, kas izraisījuši dzīvībai bīstamu stāvokli (komu, klīniski izteiktu šoku,
akūtu dzīvībai bīstamu asins zudumu, elpošanas un asinsrites mazspējas sindromu, aknu vai nieru
mazspējas sindromu, septisku stāvokli traumatiskās slimības norisē). Neietver īslaicīgas pārejošas vai ar
organisma īpatnībām saistītas reakcijas
1.22.
ārējo dzimumorgānu dragāti bojājumi vai traumatiska amputācija
2.pielikums
Ministru kabineta
2010.gada 21.jūnija noteikumiem Nr.565
Veselības bojājumu smaguma pakāpes
(Pielikums grozīts ar MK 
31.07.2012.
 noteikumiem Nr.528)
26
/
31
2.
Vidēji smags veselības bojājums:
2.1.
izolēts garā stobrkaula lūzums vai abu apakšdelma vai abu apakšstilba kaulu lūzums
2.2.
krūšu kaula lūzums vai triju ribu lūzums bez iekšējo orgānu bojājuma
2.3.
atsevišķu stobrkaulu nekomplicēti lūzumi
2.4.
augšžokļa un apakšžokļa kaula lūzums vai vairāki sejas kaulu lūzumi, izņemot izolētu deguna kaula lūzumu
2.5.
mugurkaulāja krūšu vai jostas skriemeļa lūzums bez muguras smadzeņu funkcijas vai mazā iegurņa darbības
traucējumiem
2.6.
mēles kaula ķermeņa vai radziņu lūzumi bez asfiksijas pazīmēm, balsenes skrimšļu lūzumi bez dzīvībai
bīstamiem simptomiem
2.7.
lielo locītavu – gūžas, ceļa un pleca – izmežģījumi (izņemot ieraduma mežģījumu), kā arī pārējo locītavu –
elkoņa, delnas un pēdas – mežģījumi, ja ir locītavas somiņas vai saišu bojājumi
2.8.
galvas matainās daļas skalpa atrāvums, multiplas dziļas vaļējas brūces ar asins zudumu bez dzīvības
apdraudējuma, auss gliemežnīcas atrāvums
2.9.
paliekošs dzirdes zaudējums vienā ausī vai samazinājums abās ausīs (čukstus balss līdz 0 m, sarunu balss
līdz 1 m, abu bungplēvīšu plīsums)
2.10.
galvas smadzeņu traumas (smadzeņu sasituma) sekas ar izteiktiem koordinācijas, atmiņas, motoro funkciju
traucējumiem
2.11.
paliekošs rokas vai kājas viena vai vairāku pirkstu zaudējums
2.12.
komplicēti lielo locītavu bojājumi ar asinsrites vai inervācijas traucējumiem, ārstēšanos stacionārā un veiktu
operāciju (izņemot diagnostisku artroskopiju), multipls ceļa struktūru bojājums
2.13.
perifēro nervu bojājumi (nerva saknītes vai nervu pinuma un nerva bojājums ar izteiktiem funkciju
traucējumiem)
2.14.
muguras smadzeņu traumas sekas ar monoparēzi, mērenu paraparēzi, iegurņa orgānu darbības traucējumiem
2.15.
redzes orgānu bojājumi (akomodācijas paralīze, redzes lauka sašaurināšanās vienai acij līdz 5 grādiem,
redzes asuma pazemināšanās līdz 0,1, ja pirms traumas bija 1,0)
2.16.
dzirdes samazinājums abām ausīm (čukstus balss līdz 0 m, sarunu balss līdz 1 m)
2.17.
II vai III pakāpes apdegumi vai apsaldējumi, ja nav citu pazīmju par dzīvības apdraudējumu (vērtē apdeguma
vai apsaldējuma plašumu, dziļumu, ārstēšanās ilgumu, rētaudu veidošanos)
2.18.
kāda cita orgāna vai orgānu sistēmas zaudējums vai tā funkciju zaudējums
2.19.
citi smagi veselības bojājumi ar ārstēšanos stacionārā un ilgstošu darbnespēju (ilgāk par 16 nedēļām)
3.
Viegls veselības bojājums:
3.1.
vienas bungplēvītes plīsums
3.2.
spieķakaula, mazā lielakaula, papēža kaula lūzums
3.3.
deguna kaula lūzums
3.4.
mazo locītavu mežģījumi, pirksta lūzums vai mežģījums
3.5.
vienas ribas vai divu ribu lūzums
3.6.
galvas sasitums ar smadzeņu satricinājumu ar vieglām pārejošām sekām un bez intrakraniālo bojājumu
pazīmēm
3.7.
muguras vai citu ķermeņa daļu plaši sasitumi, ekstremitāšu saspiedumi, sastiepumi ar vieglām pārejošām
sekām
3.8.
sejas sasitums ar traumatisku divu vai vairāku pilnvērtīgu priekšējo zobu zudumu
3.9.
plaukstas, pēdas kaulu lūzums
3.10.
vaļēja brūce ar muskuļa vai citu mīksto audu bojājumu (galva, plecs, augšstilbs, apakšstilbs, augšdelms,
apakšdelms) vai vairākas virspusējas brūces
3.11.
citi nelaimes gadījumā gūti veselības bojājumi, kuri radījuši pārejošu darbnespēju
Piezīmes.
1. Traumu gadījumā noteicošais nav ārstēšanās ilgums, bet gūto bojājumu smagums to nodarīšanas brīdī un tā
radītās sekas.
2. Dzīvnieku indes toksisku iedarbību vērtē pēc tās lokālās un vispārējās ietekmes uz organismu.
Finanšu ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
3.pielikums
Ministru kabineta
2010.gada 21.jūnija noteikumiem Nr.565
27
/
31
 
(institūcija)
nosūta uz Iekšlietu ministrijas Centrālo medicīniskās ekspertīzes komisiju
 
,
(amatpersonas (darbinieka) amats, vārds, uzvārds, personas kods)
 
kurš(-a) 20___. gada __________________ ir cietis(-usi) nelaimes gadījumā.
Nelaimes gadījums noticis
pildot darba/dienesta pienākumus
ārpus dienesta pienākumu izpildes Iekšlietu ministrijas sistēmas padotības iestādes vai Ieslodzījuma vietu
pārvaldes amatpersonai ar speciālo dienesta pakāpi
 
 
 
 
 
 
Nelaimes gadījumu izmeklēja ar
 
 
(institūcija)
20__. gada __. __________ rīkojumu Nr. ___ izveidota nelaimes gadījuma izmeklēšanas komisija.
Nelaimes gadījuma izmeklēšanas akts Nr.___ sastādīts 20___. gada __________
un reģistrēts  
 
 
(institūcija)
Pielikumā:
akts Nr. ________ (institūcijas apstiprināta kopija)
institūcijas 20___. gada __________ atzinums par ārpus dienesta pienākumu izpildes notikušā nelaimes
gadījuma apstākļiem
 
 
Institūcijas vadītājs vai viņa pilnvarota
amatpersona
 
 
(amats, vārds, uzvārds, paraksts)
 
Z. v.
(datums)
 
Piezīmes.
1. Prasība iesniegt dokumentu kopijas un uzrādīt to oriģinālus nav attiecināma, ja dokumenti tiek iesniegti
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu apriti.
2. Dokumenta rekvizītus "datums", "paraksts" un "Z .v." neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots
atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
Nosūtījums veselības bojājuma smaguma pakāpes noteikšanai
(Pielikums MK 
28.10.2014.
 noteikumu Nr.660 redakcijā)
4.pielikums
Ministru kabineta
2010.gada 21.jūnija noteikumiem Nr.565
(Pielikums grozīts ar MK 
31.07.2012.
 noteikumiem Nr.528)
28
/
31
Rīgā _____.gada _____________
(institūcija)
amatpersonas (darbinieka) amats, vārds, uzvārds, personas kods)
______.gada ____.____________ notikušajā nelaimes gadījumā gūtie veselības
bojājumi atzīti par
(norādīt – smagiem, vidēji smagiem, viegliem)
Piezīmes.
Komisijas vadītājs
(vārds, uzvārds, paraksts*)
Z.v.*
(datums*)
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus "datums", "paraksts" un "z.v." neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir
sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
Finanšu ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
 Nr.
p.k.
 Datums
 Maršruts
Izmantotais
sabiedriskā
transportlīdzekļa
veids
Īss pamatojums
sabiedriskā
transportlīdzekļa
lietošanas
nepieciešamībai
Amatpersona
(amats, vārds,
uzvārds,
paraksts), kura
deleģējusi
amatpersonai
(darbiniekam)
konkrēto
pienākumu
veikšanu
Amata (dienesta,
darba) pienākumu
izpildes laiks
(ieskaitot
sabiedriskajā
transportlīdzeklī
pavadīto laiku)
Biļetes
cena
 1.
  
  
  
  
  
  
  
 2.
  
  
  
  
  
  
  
 Kopā
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 
Amatpersona (darbinieks)
 
Medicīniskās ekspertīzes komisijas atzinums
Nr.______ par nelaimes gadījumā gūtā veselības bojājuma smaguma pakāpi
5.pielikums
Ministru kabineta
2010.gada 21.jūnija noteikumiem Nr.565
Informācija par sabiedriskā transporta izmantošanas nepieciešamību
amata (dienesta, darba) pienākumu izpildē
20___.gada _________________
29
/
31
 
(amats, vārds, uzvārds, datums)
Amatpersonas (darbinieka) tiešais
priekšnieks
 
 
(amats, vārds, uzvārds, datums)
Finanšu ministra vietā – vides ministrs R.Vējonis
1. Zaudējumu atlīdzības
pieprasītājs
  
  
 (vārds, uzvārds)
  
 (personas kods, deklarētās dzīvesvietas adrese un tālruņa numurs)
 
2. Zaudējumu nodarīšanas apstākļi un to cēloniskais sakars ar amatpersonas
(darbinieka) dienesta pienākumu izpildi
  
  
  
  
  
 
3. Zaudējumu kopējais apmērs (
euro
) ____________________, tajā skaitā:
 
 Nr.
p. k.
 Mantas vai ārstniecības pakalpojuma
veids
 Mērvienība
 Daudzums
 Izmaksas par
vienu vienību
(
euro
)
 Kopējās izmaksas
(
euro
)
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 
4. Konts kredītiestādē, uz kuru pārskaitāma zaudējumu atlīdzība
 
  
Pielikumā:
  
6. pielikums
Ministru kabineta
2010.gada 21.jūnija
noteikumiem Nr. 565
(Pielikums MK 
10.05.2022.
 noteikumu Nr. 273 redakcijā)
Iesniegums to zaudējumu atlīdzināšanai, kas amatpersonas (darbinieka), viņas
vecāku, vecvecāku, bērna, mazbērna, adoptētā, adoptētāja, brāļa, māsas,
pusbrāļa, pusmāsas vai laulātā mantai vai veselībai nodarīti saistībā ar
amatpersonas (darbinieka) dienesta pienākumu izpildi
30
/
31
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
  
(dokumenti, kas apliecina nodarītos zaudējumus un īpašuma vai valdījuma tiesības)
  
 
  
  
  
 
Zaudējumu atlīdzības
pieprasītājs
 
 
 
 
(vārds, uzvārds)
 
(paraksts*)
 
 
(datums*)
 
Piezīme. * Dokumenta rekvizītus "datums" un "paraksts" neaizpilda, ja elektroniskais dokuments ir sagatavots
atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
31
/
31