Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 394/395,
07.11.2000.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 22, 23.11.2000.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
19.10.2000.
Stājas spēkā: 
01.06.2001.
Attēlotā redakcija:
 01.07.2020. - ...
Grozījumi:
10.05.2001. likums / LV, 75, 16.05.2001.; Ziņotājs, 11, 07.06.2001. / Stājas spēkā 01.06.2001.
27.09.2001. likums / LV, 142, 05.10.2001.; Ziņotājs, 21, 08.11.2001. / Stājas spēkā 19.10.2001.
02.12.2004. likums / LV, 203, 21.12.2004.; Ziņotājs, 2, 27.01.2005. / Stājas spēkā 04.01.2005.
08.12.2005. likums / LV, 198, 13.12.2005.; Ziņotājs, 1, 12.01.2006. / Stājas spēkā 14.12.2005.
26.10.2006. likums / LV, 179, 08.11.2006.; Ziņotājs, 24, 28.12.2006. / Stājas spēkā 22.11.2006.
14.06.2007. likums / LV, 106, 04.07.2007.; Ziņotājs, 15, 09.08.2007. / Stājas spēkā 15.07.2007.
13.12.2007. likums / LV, 208, 29.12.2007.; Ziņotājs, 3, 14.02.2008. / Stājas spēkā 01.01.2008.
12.12.2008. likums / LV, 200, 23.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 01.01.2009.
11.06.2009. likums / LV, 100, 30.06.2009.; Ziņotājs, 15, 13.08.2009. / Stājas spēkā 14.07.2009.
22.10.2009. likums / LV, 175, 04.11.2009. / Stājas spēkā 18.11.2009.
01.12.2009. likums / LV, 200, 21.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
14.07.2011. likums / LV, 117, 28.07.2011. / Stājas spēkā 11.08.2011.
12.09.2013. likums / LV, 191, 01.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
25.09.2014. likums / LV, 199, 08.10.2014. / Stājas spēkā 22.10.2014.
25.02.2016. likums / LV, 48, 09.03.2016. / Stājas spēkā 10.03.2016.
22.11.2017. likums / LV, 242, 06.12.2017. / Stājas spēkā 01.01.2018.
30.01.2020. likums / LV, 29, 11.02.2020. / Stājas spēkā 25.02.2020.
13.02.2020. likums / LV, 40, 26.02.2020. / Stājas spēkā 11.03.2020.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir nodrošināt iespēju saņemt nepārtrauktus, drošus un kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus,
kuru tarifi (cenas) atbilst ekonomiski pamatotām izmaksām, kā arī veicināt attīstību un ekonomiski pamatotu
konkurenci regulējamās nozarēs, nosakot sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas kārtību un tiesiskās attiecības
sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā.
2.pants. Likuma darbības joma
(1) Šis likums nosaka sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas vispārīgo kārtību un regulēšanas sistēmas izveides un
darbības pamatprincipus.
(2) Valsts regulē sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu kā komercdarbību šādās nozarēs (turpmāk — regulējamās
nozares):
1) enerģētika;
1
/
27
2) elektroniskie sakari;
3) pasts;
4) 
(izslēgts ar 
25.02.2016
. likumu)
;
5) sadzīves atkritumu apsaimniekošana;
6) ūdenssaimniecība;
7) depozīta iepakojuma apsaimniekošana.
(3) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu.)
(4) To sabiedrisko pakalpojumu veidus, kuru sniegšanu nepieciešams regulēt, regulējamās nozarēs nosaka
Ministru kabinets.
(5) 
(Izslēgta ar 
14.06.2007
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004.
, 
26.10.2006.
, 
14.06.2007.
, 
11.06.2009.
, 
25.02.2016.
 un 
30.01.2020
.
likumu, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Otrās daļas 
7. punkts
 stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 29.
punktu)
3.pants. Regulējamie sabiedriskie pakalpojumi
Regulējamie sabiedriskie pakalpojumi, kuru sniegšanu regulē saskaņā ar šo likumu, ir preču ražošana,
pakalpojumu sniegšana un infrastruktūras (inženierbūvju vai inženiertehnisku risinājumu, kā arī ar to izmantošanu
saistītu resursu komplekss, kas nepieciešams preču ražošanai vai pakalpojumu sniegšanai) pakalpojumi regulējamās
nozarēs atbilstoši nozaru speciālajiem normatīvajiem aktiem (turpmāk — sabiedriskie pakalpojumi).
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
4.pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji un sabiedrisko pakalpojumu lietotāji
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tāds komersants, kurš regulējamās nozarēs sniedz sabiedriskos
pakalpojumus noteiktā teritorijā un kura darbība sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā tiek regulēta saskaņā ar šo
likumu.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu lietotāji (turpmāk — lietotāji) ir fiziskās vai juridiskās personas, kuras no sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējiem saņem sabiedriskos pakalpojumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.09.2001.
 un 
02.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
04.01.2005.
)
5.pants. Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas pamatprincipi
Sabiedriskos pakalpojumus regulē saskaņā ar šo likumu izveidota sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas iestāde,
kas darbojas neatkarīgi un patstāvīgi, izpildot šajā likumā noteiktās funkcijas, pieņem lēmumus un izdod
administratīvos aktus, lai aizstāvētu lietotāju intereses un veicinātu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju attīstību
saskaņā ar taisnīguma, atklātības, neitralitātes, vienlīdzības un proporcionalitātes principiem.
II nodaļa 
Sabiedrisko pakalpojumu 
regulēšanas iestāde — regulators
6.pants. Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas iestāde
(1) Sabiedriskos pakalpojumus regulējamās nozarēs regulē Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija
(turpmāk —regulators).
2
/
27
(2) Regulators patstāvīgi pilda tam ar likumu nodotās funkcijas un savas kompetences ietvaros patstāvīgi pieņem
lēmumus un izdod administratīvos aktus, kas ir saistoši konkrētiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un
lietotājiem.
(3) Uz regulatoru netiek attiecināts Valsts civildienesta likums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.09.2001.
, 
11.06.2009.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
7.pants. Regulators
(1) Regulators uzrauga, lai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā regulējamās nozarēs tiktu ievērots šis likums, kā
arī regulējamo nozaru speciālie normatīvie akti.
(2) Regulators ir institucionāli un funkcionāli neatkarīgs, pilntiesīgs, autonoms publisko tiesību subjekts un
patstāvīgs sava likumā apstiprinātā budžeta izpildē.
(3) Regulatora lēmējinstitūcija ir padome. Padome regulatora vārdā pieņem lēmumus un izdod administratīvos
aktus, kas ir saistoši konkrētiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem. Padome nolikumā nosaka
regulatora amatpersonas tiesības pieņemt lēmumu regulatora vārdā un šīs amatpersonas kompetences apjomu.
(4) Regulatora priekšsēdētāju, kas ir arī padomes priekšsēdētājs (turpmāk — priekšsēdētājs), un četrus padomes
locekļus pēc Ministru kabineta priekšlikuma amatā ieceļ Saeima. Padomes locekli, tai skaitā priekšsēdētāju, atkārtoti
iecelt amatā var ne vairāk kā vienu reizi.
(4
1
) Priekšsēdētāja un padomes locekļa amata pretendentus Ministru kabinets izraugās atklātā konkursā.
Pretendentu atlasi veic pretendentu atlases un atbilstības izvērtēšanas komisija, kuru vada Valsts kancelejas
direktors. Šīs komisijas sastāvā ir Valsts kancelejas direktors, ekonomikas ministrs, finanšu ministrs, satiksmes
ministrs, vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs vai attiecīgā ministra deleģēts pārstāvis. Pretendentu
atlases un atbilstības izvērtēšanas komisijas sēdēs ar padomdevēja tiesībām piedalās arī Valsts kancelejas pieaicināti
biedrību pārstāvji. Pretendentu atlases un atbilstības izvērtēšanas komisijas sekretariāta funkcijas veic Valsts
kanceleja.
(4
2
) Ministru kabinets nosaka:
1) pretendentu pieteikšanās nosacījumus un kārtību;
2) pretendentu atlases kritērijus un vērtēšanas kārtību;
3) pretendentu atlases un atbilstības izvērtēšanas komisijas izveides, darbības un lēmumu pieņemšanas
kārtību.
(4
3
) Priekšsēdētāju un padomes locekli ieceļ amatā, nodrošinot atbilstīgu rotāciju, lai 12 kalendāra mēnešu periodā
amata pilnvaru termiņš beidzas ne vairāk kā diviem padomes locekļiem vai priekšsēdētājam un ne vairāk kā vienam
padomes loceklim (turpmāk — atbilstīga rotācija).
(4
4
) Priekšsēdētāju un padomes locekli ieceļ amatā uz pieciem gadiem, izņemot šā panta 4.
5
 daļā minēto
gadījumu.
(4
5
) Ja, ieceļot amatā priekšsēdētāju vai padomes locekli uz šā panta 4.
4
 daļā noteikto termiņu, nav iespējams
nodrošināt atbilstīgu rotāciju, priekšsēdētāju vai padomes locekli ieceļ amatā uz pilnvaru termiņu, kas nav īsāks par
pieciem gadiem, bet nav garāks par septiņiem gadiem, nodrošinot atbilstīgu rotāciju.
(5) Ja priekšsēdētāja vai padomes locekļa pilnvaras kāda iemesla dēļ izbeidzas pirms noteiktā pilnvaru termiņa
beigām, Saeima pēc Ministru kabineta priekšlikuma ieceļ amatā citu priekšsēdētāju vai padomes locekli, nodrošinot
atbilstīgu rotāciju.
(6) Regulators ir atvasināta publisko tiesību juridiskā persona. Regulatoram ir sava manta, patstāvīga bilance un
konts Valsts kasē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
02.12.2004.
, 
11.06.2009.
, 
14.07.2011.
, 
13.02.2020.
 un 
30.01.2020
.
likumu, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Grozījumi trešajā daļā stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 28.
3
/
27
punktu)
8.pants. Regulators pašvaldību regulējamās nozarēs
(Izslēgts ar 
11.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
9.pants. Regulatora funkcijas
(1) Regulators pilda šādas funkcijas:
1) aizstāv lietotāju intereses un veicina sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju attīstību;
2) nosaka tarifu vai tarifu augšējās robežas aprēķināšanas un noteikšanas metodiku, kā arī tarifu vai tarifu
augšējās robežas piemērošanas kārtību, ja nozares speciālie likumi neparedz citus tarifu noteikšanas
principus;
3) nosaka tarifus vai tarifu augšējo robežu, ja nozares speciālie likumi neparedz citus tarifu noteikšanas
principus;
4) licencē sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu vai reģistrē sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju;
5) izskata strīdus šajā likumā noteiktajos gadījumos un kārtībā;
6) sekmē konkurenci regulējamās nozarēs un uzrauga sabiedrisko pakalpojumu atbilstību licences
nosacījumiem, vispārējās atļaujas noteikumiem, noteiktām kvalitātes prasībām, tehniskajiem noteikumiem,
standartiem, kā arī līgumu noteikumiem;
7) sniedz regulējamo nozaru atbildīgajām ministrijām pēc to pieprasījuma informāciju un priekšlikumus par
sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas jautājumiem;
8) informē sabiedrību par savu darbību un arī par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbību sabiedrisko
pakalpojumu sniegšanā;
9) pilda citas funkcijas, kas noteiktas nozares speciālajos likumos;
10) 
(izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu)
;
11) 
(izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu)
.
(2) Regulators savas kompetences ietvaros patstāvīgi pieņem lēmumus un izdod administratīvos aktus, kas ir
saistoši konkrētiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem.
(3) Regulators nodrošina tās informācijas aizsardzību, kas ir tā rīcībā par sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un
to darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
, 
14.07.2011.
, 
25.09.2014.
 un 
13.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā
11.03.2020.
)
10.pants. Regulatora tiesības
(1) Regulators, pildot likumā noteiktās funkcijas, ir tiesīgs pieprasīt un netraucēti bez maksas saņemt no
sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem, no valsts un pašvaldību iestādēm, kā arī no amatpersonām šo
uzdevumu veikšanai nepieciešamo informāciju neatkarīgi no tās slepenības pakāpes.
(2) Regulatora priekšsēdētājs var piedalīties Ministru kabineta komitejas sēdēs. Normatīvo aktu projektus
izskatīšanai Ministru kabinetā regulators iesniedz ar tā Ministru kabineta locekļa starpniecību, kurš ir politiski atbildīgs
par attiecīgo jomu, nozari vai apakšnozari. Institūcijām, kas iesniedz Ministru kabinetam ar sabiedrisko pakalpojumu
regulēšanu saistītu normatīvo aktu projektus, tie jāiesniedz arī regulatoram saskaņošanai.
(3) Regulators izskata iesniegumus un sūdzības par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.
4
/
27
(4) 
(Izslēgta no 
01.07.2020.
 ar 
30.01.2020
. likumu. Sk. Pārejas noteikumu 28. punktu)
(4
1
) Pārkāpuma lietas elektroenerģijas un dabasgāzes apgādē saskaņā ar 
Enerģētikas likumu
 un 
Elektroenerģijas
tirgus likumu
 izskata padome vai priekšsēdētāja norīkota regulatora amatpersona.
(5) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu)
(6) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu)
(7) Regulators nosaka kvalitātes prasības sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai un kompensācijas noteikšanas
kārtību, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nav nodrošinājis noteiktām prasībām atbilstošu sabiedrisko pakalpojumu
kvalitāti. Regulators nosaka sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ekonomiskas vai tiesiskas saistības vai stimulus,
kas veicina sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu atbilstoši noteiktajām kvalitātes prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 02.12.2004., 11.06.2009., 14.07.2011., 30.01.2020. un 13.02.2020. un likumu, kas
stājas spēkā 
11.03.2020.
)
11.pants. Regulatora neatkarība
(1) Regulators ir neatkarīgs likumā noteikto funkciju pildīšanā.
(2) Regulators savu funkciju pildīšanā nav padots valsts vai pašvaldību institūcijām.
(3) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu.)
(4) Regulatora administratīvo aktu, kas izdots saskaņā ar šo likumu, vai regulatora faktisko rīcību var pārsūdzēt
Administratīvajā apgabaltiesā. Administratīvā apgabaltiesa lietu izskata kā pirmās instances tiesa triju tiesnešu
sastāvā. Tiesas spriedumu var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(5) Pieteikuma par regulatora izdotā administratīvā akta atcelšanu, atzīšanu par spēku zaudējušu vai spēkā
neesošu iesniegšana tiesā neaptur šā administratīvā akta darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
11.06.2009.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
12.pants. Regulatora atbildība
(1) Regulators ir atbildīgs par savas darbības likumību.
(2) Zaudējumus, kas radušies regulatora prettiesiska lēmuma vai prettiesiska administratīvā akta dēļ, atlīdzina
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(
02.12.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.01.2005.
)
13.pants. Regulatora darbības atklātums
(1) Regulatora pieņemtie lēmumi ir atklāti, un tie tiek publicēti šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(2) Regulators sniedz informāciju valsts un pašvaldību iestādēm un institūcijām, kā arī ieteikumus lietotājiem un
veic citus pasākumus, lai nodrošinātu savas darbības atklātumu, izskaidrotu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju rīcību
un izzinātu sabiedrības attieksmi pret to.
14.pants. Regulatora darbības kontrole
(1) Regulators reizi gadā līdz 1.jūlijam iesniedz Saeimai rakstveida pārskatu par savu darbību iepriekšējā gadā un
zvērināta revidenta pārbaudītu pilnu finanšu pārskatu. Šī informācija tiek publicēta regulatora mājaslapā internetā.
(2) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu)
(3) Regulators katru gadu sniedz Saeimai pārskatu par kārtējā gada likumā par valsts budžetu apstiprinātā
regulatora budžeta izpildi un regulatora darbību.
5
/
27
(4) Regulators reizi trijos gados veic neatkarīgu savas darbības novērtējumu un publicē to regulatora mājaslapā
internetā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004.
, 
11.06.2009.
, 
14.07.2011.
 un 
22.11.2017
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2018.
)
15.pants. Patērētāju tiesību aizsardzība regulējamās nozarēs
(1) Regulators sadarbojas ar patērētāju tiesību aizsardzības biedrībām, kuras izveidotas 
Patērētāju tiesību
aizsardzības likumā
 noteiktajā kārtībā un aizsargā patērētāju tiesības regulējamās nozarēs, kā arī ar patērētāju tiesību
aizsardzības uzraudzības un kontroles iestādēm.
(2) Pārstāvis no Patērētāju tiesību aizsardzības centra vai citas kompetentas un pilnvarotas valsts iestādes, kuras
kompetencē ir patērētāju tiesību aizsardzības uzraudzība un kontrole attiecīgajā regulējamā nozarē, ir tiesīgs
piedalīties regulatora sēdē ar padomdevēja tiesībām, ja regulatora sēdē tiek izskatīti jautājumi par sabiedrisko
pakalpojumu sniegšanu vai nodrošināšanu attiecīgajā regulējamā nozarē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
15.
1
 pants. Pašvaldību konsultatīvā institūcija
(Izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
15.
2
 pants. Konsultatīvā padome
(1) Regulators izveido konsultatīvo padomi, kurā iekļauj pārstāvjus no Ekonomikas ministrijas, Finanšu ministrijas,
Satiksmes ministrijas, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas, Konkurences padomes, Patērētāju
tiesību aizsardzības centra un, ja nepieciešams, citām iestādēm, kā arī patērētāju, sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēju, pašvaldību un sociālo partneru intereses pārstāvošām biedrībām un nodibinājumiem.
(2) Konsultatīvās padomes uzdevumi ir:
1) nodrošināt iespējami plašākas publiskās konsultācijas par regulatora darbības stratēģiju, sniedzot
ieteikumus regulatora stratēģiskajiem darba virzieniem un izskatot regulatora stratēģijas īstenošanas gaitu un
darba pilnveidošanas iespējas;
2) sekmēt priekšlikumu sniegšanu jautājumos, kas saistīti ar politikas izstrādi un īstenošanu un attiecīgu
normatīvo aktu vai plānošanas dokumentu sagatavošanu regulējamās nozarēs.
(3) Konsultatīvās padomes lēmumiem ir ieteikuma raksturs.
(
13.02.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
III nodaļa. 
Sabiedrisko pakalpojumu licencēšana un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju
reģistrēšana
(Nodaļas nosaukums 
25.09.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.10.2014.
)
16.pants. Sabiedrisko pakalpojumu licence
(1) Sabiedrisko pakalpojumu licence (turpmāk — licence) dod sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam tiesības
uzņemties līdzīgas saistības vienlaikus pret vairākiem lietotājiem licencē noteiktajā teritorijā (turpmāk — licences
darbības zona) un nosaka sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja pienākumu nodrošināt šiem lietotājiem sabiedriskos
pakalpojumus noteiktā kvalitātē un kvantitātē par noteiktajiem tarifiem.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā regulators licencē sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un regulējamo
nozaru komersantus, kā arī licences pieprasījuma iesniegšanas kārtību, ja tā nav noteikta nozaru speciālajos likumos.
(3) Ja to paredz regulējamo nozaru speciālie normatīvie akti, regulators uz noteiktu laiku izsniedz sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējam un regulējamo nozaru komersantam licenci, norādot tajā sabiedrisko pakalpojumu veidus.
6
/
27
(4) Regulators lēmumus 
par licenču izsniegšanu
, piešķirto licenču anulēšanu (atcelšanu), atteikumu piešķirt
licenci, kā arī par grozījumiem licences nosacījumos, ja tie attiecas uz sabiedriskā pakalpojuma veidu, licences
termiņu vai licences darbības zonu, 30 dienu laikā pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas publicē savā mājaslapā
internetā.
(5) Regulators uzrauga licences nosacījumu izpildi un sabiedrisko pakalpojumu atbilstību licences nosacījumiem.
(6) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004.
, 
11.06.2009.
, 
14.07.2011.
 un 
25.09.2014
. likumu, kas stājas spēkā
22.10.2014.
)
17.pants. Licences nosacījumi
(1) Licencē norāda sabiedriskā pakalpojuma veidu, licences termiņu, licences darbības zonu kā ģeogrāfisku
teritoriju, licences grozīšanas un anulēšanas (atcelšanas) iespējas, kā arī īpašos nosacījumus, kurus paredz
regulējamās nozares speciālie normatīvie akti.
(2) Licences nosacījumiem jābūt objektīvi pamatotiem, taisnīgiem, vienlīdzīgiem un atklātiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
04.01.2005.
)
18.pants. Licences nosacījumu grozīšana, licences anulēšana (atcelšana) un darbības apturēšana
(1) Pamatotu ierosinājumu grozīt izsniegtās licences nosacījumus vai anulēt (atcelt) licenci sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs iesniedz regulatoram Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(2) Regulators groza izsniegtās licences nosacījumus, ja:
1) ir stājušies spēkā grozījumi normatīvajos aktos, kas attiecas uz regulējamo sabiedrisko pakalpojumu veidu;
2) citādi nav iespējams nodrošināt ekonomiski pamatotu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu licences darbības
zonā;
3) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir iesniedzis pamatotu ierosinājumu;
4) grozījumi licences nosacījumos lietotājiem uzlabos sabiedriskā pakalpojuma nepārtrauktību, drošību un
kvalitāti, neatstājot negatīvu ietekmi uz sabiedriskā pakalpojuma izmaksām, šā pakalpojuma nepārtrauktību,
drošību un kvalitāti citiem lietotājiem attiecīgajā licences darbības zonā.
(3) Regulators anulē (atceļ) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam izsniegto licenci, ja sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs:
1) neievēro vai pārkāpj tam izsniegtās licences nosacījumus;
2) neievēro vai pārkāpj normatīvajos aktos noteiktās prasības sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā;
3) izslēgts no komercreģistra;
4) iesniedzis pamatotu ierosinājumu;
5) 12 mēnešu laikā no licences izsniegšanas dienas nav sācis sniegt sabiedriskos pakalpojumus (ja licencē
nav noteikts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas sākuma termiņš).
(4) Par licences nosacījumu grozīšanu regulators rakstveidā brīdina sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vismaz 30
dienas iepriekš. Šā panta otrās daļas 3.punktā noteiktajā gadījumā regulators nosaka brīdināšanas termiņu.
(5) 
Par licences anulēšanu
 (atcelšanu) regulators rakstveidā brīdina sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vismaz trīs
mēnešus iepriekš. Šā panta trešās daļas 3., 4. un 5.punktā noteiktajā gadījumā, kā arī anulējot (atceļot) licenci
saskaņā ar 
Administratīvā procesa likumu
, regulators nosaka brīdināšanas termiņu.
7
/
27
(6) 
(Izslēgta ar 
25.09.2014
. likumu)
(7) Regulators aptur izsniegtās licences darbību, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējs neievēro vai pārkāpj tam izsniegtās licences nosacījumus vai normatīvajos aktos noteiktās prasības
sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā vai ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbība ir apturēta.
(8) 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktais tiesiska administratīvā akta atcelšanas termiņa ierobežojums netiek
piemērots, izdarot grozījumus licencē vai licenci anulējot (atceļot) saskaņā ar šo likumu.
(9) Lēmumu 
par licences izsniegšanu
, piešķirtās licences anulēšanu (atcelšanu), atteikumu piešķirt licenci, par
grozījumiem licences nosacījumos vai licences darbības apturēšanu vai atjaunošanu regulators pieņem 
Administratīvā
procesa likumā
 noteiktajā termiņā. Iesniegums 
par licences izsniegšanu
, piešķirtās licences anulēšanu (atcelšanu),
par grozījumiem licences nosacījumos vai licences darbības atjaunošanu tiek uzskatīts par iesniegtu dienā, kad
regulators saņēmis visus normatīvajos aktos norādītos dokumentus un visu nepieciešamo informāciju.
(
02.12.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
, 
14.07.2011.
, 
25.09.2014.
 un
13.02.2020
.
likumu, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
18.
1 
pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju reģistrēšana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam, kura darbību nepieciešams regulēt, bet regulējamo nozaru speciālie
normatīvie akti neparedz licencēšanu vai citādu reģistrēšanos, ir tiesības uzsākt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu,
ja tas šajā likumā vai regulējamo nozaru speciālajos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā ir reģistrēts sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēju reģistrā vai sarakstā (turpmāk — reģistrs).
(2) Regulators nosaka sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas vispārējās atļaujas noteikumus (turpmāk — vispārējās
atļaujas noteikumi), kas ir saistoši visiem reģistrētajiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem, kuru darbību
nepieciešams regulēt un kuriem saskaņā ar regulējamo nozaru speciālajiem normatīvajiem aktiem nav vajadzīga
licence.
(3) Regulators veido reģistru un nodrošina tā publisku pieejamību.
(4) Vispārējās atļaujas noteikumos, ja regulējamo nozaru speciālie normatīvie akti neparedz citu reģistrēšanas
kārtību, regulators nosaka:
1) reģistrā iekļaujamās ziņas;
2) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam izvirzāmās reģistrēšanas prasības un kārtību, kādā sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs nosūta paziņojumu par reģistrāciju (turpmāk — reģistrācijas paziņojums) vai paziņojumu
par darbības izbeigšanu;
3) reģistrācijas paziņojumā vai paziņojumā par darbības izbeigšanu ietveramo informāciju;
4) kārtību, kādā sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju izslēdz no reģistra un atkārtoti reģistrē;
5) kārtību, kādā regulators informē reģistrācijas paziņojuma iesniedzēju par termiņu, kādā tas tiks reģistrēts,
par tiesībām uzsākt sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu, ja noteiktā termiņā nav saņemts regulatora lēmums
par atteikumu reģistrēt reģistrācijas paziņojuma iesniedzēju, un par attiecīgā regulatora lēmuma pārsūdzības
iespējām;
6) prasības un nosacījumus sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai.
(5) Ja regulators mēneša laikā no reģistrācijas paziņojuma saņemšanas dienas nav rakstveidā informējis
reģistrācijas paziņojuma iesniedzēju par atteikumu to reģistrēt, uzskatāms, ka sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir
reģistrēts. Reģistrācijas paziņojums tiek uzskatīts par iesniegtu dienā, kad regulators saņēmis visu vispārējās atļaujas
noteikumos norādīto informāciju.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var izbeigt sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu, ja tas normatīvajos aktos
noteiktajā kārtībā nosūtījis regulatoram paziņojumu par darbības izbeigšanu un ir izslēgts no reģistra.
(7) Regulators izslēdz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju no reģistra šādos gadījumos:
8
/
27
1) regulators ir saņēmis sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja paziņojumu par sabiedrisko pakalpojumu
sniegšanas pārtraukšanu;
2) sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbība ir apturēta;
3) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir izslēgts no komercreģistra;
4) 
(izslēgts no 
01.07.2020.
 ar 
30.01.2020
. likumu. Sk. Pārejas noteikumu 28. punktu)
;
4
1
) sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbība ir izbeigta, pamatojoties uz tiesas nolēmumu vai nodokļu
administrācijas vai komercreģistra iestādes lēmumu;
5) citos regulējamo nozaru speciālajos normatīvajos aktos minētajos gadījumos.
(8) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir izslēgts no reģistra saskaņā ar šā panta septītās daļas 4.punktu, tam ir
tiesības atsākt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ne agrāk kā pēc viena gada no izslēgšanas dienas, ja tas ir
novērsis pārkāpumu, par kuru tika izslēgts no reģistra, normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā nosūtījis regulatoram
jaunu reģistrācijas paziņojumu un šajā likumā noteiktajā kārtībā atkārtoti reģistrēts.
(
25.09.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.01.2020.
 un 
13.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā
11.03.2020.
)
IV nodaļa 
Tarifu noteikšana
19.pants. Tarifu noteikšanas kārtība
(1) Sabiedrisko pakalpojumu tarifus regulējamās nozarēs sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji aprēķina saskaņā ar
noteikto tarifu aprēķināšanas metodiku un pēc savas iniciatīvas vai regulatora pieprasījuma iesniedz regulatoram
aprēķināto tarifu projektus kopā ar tarifu aprēķina projektā minēto tarifus veidojošo izmaksu pamatojumu.
(2) Regulators izvērtē sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja iesniegto noteiktā kārtībā aprēķināto tarifu projektu un
tarifu aprēķina projektā minēto tarifus veidojošo izmaksu pamatojumu 90 dienu laikā pēc tā saņemšanas. Ja regulators
konstatē, ka tarifu projekts ir aprēķināts nepareizi vai tarifu aprēķina projektā minētās tarifus veidojošās izmaksas ir
nepamatotas, regulators var uzdot sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam veikt tarifu projekta pārrēķinu vai noraidīt tarifu
projektu.
(2
1
) Tarifu projekta pārrēķinu sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs veic regulatora noteiktā termiņā, kas nevar būt
īsāks par piecām darbdienām.
(3) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(5) Regulators ir tiesīgs pieprasīt papildu informāciju vai dokumentus, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
iesniegtajā aprēķināto tarifu projektā un tarifus veidojošo izmaksu pamatojuma dokumentos nav pietiekamu ziņu
objektīvai aprēķināto tarifu projekta apstiprināšanai vai noraidīšanai. Regulatora pieprasīto papildu informāciju vai
dokumentus sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs iesniedz regulatora noteiktā termiņā, kas nevar būt īsāks par 10
dienām.
(6) Regulators, ja nepieciešams, tarifu projekta izvērtēšanai vai paskaidrojumu sniegšanai pieaicina attiecīgā
sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja un Patērētāju tiesību aizsardzības centra pārstāvjus, 
Patērētāju tiesību
aizsardzības likumā
 noteiktajā kārtībā izveidotu patērētāju tiesību aizsardzības biedrību pārstāvjus vai neatkarīgus
ekspertus.
(7) Regulators izvērtēto tarifu projektu apstiprina vai noraida 30 dienu laikā pēc tā izskatīšanas.
(7
1
) Lai sasniegtu šā likuma 
20. panta
 pirmajā daļā noteikto mērķi, regulators saskaņā ar tarifu vai tarifu augšējās
robežas aprēķināšanas un noteikšanas metodiku, kā arī tarifu vai tarifu augšējās robežas piemērošanas kārtību var
grozīt sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja tarifu projektu, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs tarifu projekta
9
/
27
izvērtēšanas procesā šā panta piektajā daļā noteiktajā kārtībā un termiņā nesniedz regulatoram papildu informāciju par
tarifus veidojošo izmaksu pamatojumu vai ja kāda no tarifus veidojošajām izmaksām ir ekonomiski nepamatota un
regulators tarifu projekta izvērtēšanas laikā to var apliecināt citā tiesiskā ceļā.
(8) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu)
(9) Ja izvērtētos tarifu projektus noraida, regulators 10 dienu laikā pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas sniedz
motivētu noraidījumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam.
(10) Tarifu projektu apstiprināšanas gadījumā regulators par to 10 dienu laikā paziņo sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējam.
(11) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu)
(12) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu)
(13) Tarifu projekta pārrēķina termiņu un regulatora pieprasītās papildu informācijas vai dokumentu iesniegšanas
termiņu neieskaita šā panta otrajā daļā noteiktajā tarifu projekta izvērtēšanas termiņā.
(14) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nozares speciālajos normatīvajos aktos minētajos gadījumos tarifus var
noteikt pats.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
02.12.2004.
, 
11.06.2009.
, 
14.07.2011.
 un 
13.02.2020
. likumu, kas
stājas spēkā 
11.03.2020.
)
20.pants. Tarifu apmērs
(1) Tarifi nosakāmi tādā apmērā, lai lietotāju izdarītie tarifu maksājumi segtu ekonomiski pamatotas sabiedrisko
pakalpojumu izmaksas un nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu rentabilitāti, ja nozares speciālie normatīvie akti
neparedz citus tarifu noteikšanas principus. Ja mainās tarifus ietekmējošie faktori, piemēram, rentabilitāte, regulators
var ierosināt tarifu pārskatīšanu un pieprasīt, lai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs noteiktā termiņā iesniedz tarifu
projektu kopā ar tarifus veidojošo izmaksu pamatojumu.
(2) Regulators var apstiprināt kopējās sabiedriskā pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās izmaksas vai kopējos
sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja atļautos ieņēmumus saskaņā ar tarifu vai tarifu augšējās robežas aprēķināšanas
un noteikšanas metodiku, kā arī tarifu vai tarifu augšējās robežas piemērošanas kārtību, ja nozares speciālie likumi
neparedz citus tarifu noteikšanas principus.
(
13.02.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
21.pants. Tarifu atklātums
(1) Regulators noteikto tarifu vai tarifu augšējās robežas aprēķināšanas un noteikšanas metodiku, kā arī tarifu vai
tarifu augšējās robežas piemērošanas kārtību publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" un savā mājaslapā
internetā 10 dienu laikā pēc tās noteikšanas.
(2) Regulators nosaka kārtību, kādā lietotāji var iepazīties ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iesniegtajiem tarifu
projektiem, iesniegt savus priekšlikumus un ieteikumus regulatoram un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam. Minēto
kārtību publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" 10 dienu laikā pēc tās noteikšanas.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs informāciju par aprēķināto tarifu projektu 10 dienu laikā pēc projekta
iesniegšanas regulatoram publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" un savā mājaslapā internetā, ja tāda ir, kā
arī iesniedz to regulatoram publicēšanai regulatora mājaslapā internetā. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja tarifu
projekts skar lietotājus, kuri atrodas konkrētā administratīvajā teritorijā, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs informāciju
par aprēķināto tarifu projektu nosūta attiecīgajai pašvaldībai iedzīvotāju informēšanai un ievietošanai tās mājaslapā
internetā.
(4) Regulators lēmumu, ar kuru noteikts tarifs, 10 dienu laikā pēc tā pieņemšanas publicē oficiālajā izdevumā
"Latvijas Vēstnesis". Ja noteiktais tarifs skar lietotājus, kuri atrodas konkrētā administratīvajā teritorijā, regulators
lēmumu, ar kuru noteikts tarifs, nosūta attiecīgajai pašvaldībai iedzīvotāju informēšanai un ievietošanai tās mājaslapā
internetā.
(5) Apstiprinātie tarifi stājas spēkā ne agrāk kā trīsdesmitajā dienā pēc to publicēšanas.
10
/
27
(6) Pieteikuma par tāda administratīvā akta atcelšanu, atzīšanu par spēku zaudējušu vai spēkā neesošu, kuru
izdevis regulators un ar kuru apstiprināts tarifs, iesniegšana tiesā neaptur šā administratīvā akta darbību.
(7) Regulators, nosakot šā panta otrajā daļā minēto kārtību, uzliek sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam par
pienākumu, publicējot informāciju par iesniegto tarifu projektu, norādīt tajā piedāvātās izmaiņas, spēkā esošo tarifu un
piedāvāto tarifu (palielinājuma vai samazinājuma) salīdzinājumu, piedāvāto tarifu spēkā stāšanās datumu un tarifu
izmaiņu pamatojumu, ja saskaņā ar 
Informācijas atklātības likumu
 tarifu projektā un tarifus veidojošo izmaksu
pamatojumā ietvertā informācija ir vispārpieejama.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
, 
25.09.2014.
 un 
13.02.2020
. likumu, kas
stājas spēkā 
11.03.2020.
)
V nodaļa 
Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju darbība
22.pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktība, drošība un kvalitāte
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji nodrošina iespēju saņemt nepārtrauktus sabiedriskos pakalpojumus.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji nodrošina attiecīgajā regulējamā nozarē noteikto sabiedrisko pakalpojumu
drošības prasību ievērošanu un darbinieku kvalifikācijas atbilstību.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji nodrošina tehniskajiem noteikumiem, standartiem un līgumu nosacījumiem
atbilstošu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs kādā laikposmā nevar nodrošināt
tehniskajiem noteikumiem, standartiem un līgumu nosacījumiem atbilstošu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, tas
atlīdzina lietotājam nodarītos zaudējumus saskaņā ar līguma nosacījumiem vai normatīvo aktu prasībām.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji izmanto un sekmē efektīvas, ekonomiskas un drošas tehnoloģijas un darba
paņēmienu ieviešanu sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanai un uzlabošanai.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs Ministru kabineta noteiktajā kārtībā var pārtraukt sabiedrisko pakalpojumu
sniegšanu tiem lietotājiem, kuri nav samaksājuši par saņemtajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem vai nav izpildījuši
citas saistības pret sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
 un 
13.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
23.pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja pārveidošana un darbības izbeigšana
(Izslēgts ar 
11.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
24.pants. Sabiedrisko pakalpojumu pieprasījums
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam licences darbības zonā jānodrošina sabiedriskie pakalpojumi pēc lietotāju
un citu personu pamatota pieprasījuma, ja šā pakalpojumu sniedzēja finansiālās un objektu vai infrastruktūras
tehniskās iespējas to pieļauj.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izskata sabiedrisko pakalpojumu pieprasījumu, izvērtē tā pamatotību un
pieprasīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai nepieciešamās izmaksas un ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc reģistrēta
pieprasījuma saņemšanas informē pieprasītāju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzsākšanu.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs 30 dienu laikā pēc reģistrētā pieprasījuma saņemšanas sniedz
pieprasītājam pamatotu rakstveida atteikumu, ja attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu sniegšana nav iespējama, un
informē par to regulatoru.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var vienoties ar pieprasītāju, ka tas sedz ar sabiedrisko pakalpojumu
sniegšanas uzsākšanu saistītos papildu izdevumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
04.01.2005.
)
25.pants. Informācijas nodrošināšana
11
/
27
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs sniedz regulatoram tā pieprasīto informāciju regulatora noteiktajā laikā un
kārtībā.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina regulatoram iespēju brīvi iegūt jebkuru informāciju par
sabiedriskajiem pakalpojumiem un nepieciešamo informāciju par cita veida komercdarbību, kā arī iespēju iepazīties ar
sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja grāmatvedības dokumentiem.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina regulatoram iespēju veikt sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas
funkciju izpildei nepieciešamo pārbaudi un kontroli, kā arī iespēju piekļūt iekārtām un mēraparātiem, ievērojot drošības
prasības.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina atbildes sniegšanu uz lietotāju rakstveida iesniegumiem un
sūdzībām 15 dienu laikā pēc iesnieguma vai sūdzības saņemšanas. Ja iesnieguma vai sūdzības izskatīšanai ir
nepieciešama papildu pārbaude vai būtiska papildu informācija, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina atbildes
sniegšanu 30 dienu laikā pēc iesnieguma vai sūdzības saņemšanas.
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs atstāt iesniegumu vai sūdzību bez izskatīšanas, piemērojot
Iesniegumu likuma
 noteikumus, kā arī gadījumā, kad iesniegums vai sūdzība nav tieši saistīta ar sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja pakalpojumu.
(6) Par iesnieguma vai sūdzības atstāšanu bez izskatīšanas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs 15 dienu laikā
rakstveidā informē lietotāju, pamatojot savu lēmumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
26.pants. Sabiedrisko pakalpojumu veidu nodalīšana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs var regulējamā nozarē vienlaikus sniegt vairāku veidu sabiedriskos
pakalpojumus.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs kārto atsevišķu grāmatvedības uzskaiti katram sabiedriskā pakalpojuma
veidam. Minētā uzskaite kopējā grāmatvedības uzskaitē ir nodalīta.
(3) Likumā noteikto funkciju veikšanai regulators sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam var noteikt prasības
izmaksu, pamatlīdzekļu vērtības un ieguldījumu uzskaites kārtošanai un organizācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004.
, 
11.06.2009.
 un 
13.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
27.pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja cita veida darbība
(1) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ārpus regulējamām nozarēm var veikt komercdarbību, kura šā likuma
26.pantā
 noteiktajā kārtībā jānošķir no darbības sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā.
(2) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam nav tiesību izmantot tarifu ieņēmumus, lai segtu izmaksas, kas saistītas
ar tā komercdarbību vai cita veida darbību, kura nav tieši saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, tai skaitā
sponsorēšanu, ziedošanu vai labdarību. Šajā panta daļā minētais ierobežojums nav attiecināms uz tādiem gadījumiem,
kad sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs izmanto tarifu ieņēmumus ziedojumiem Latvijas Republikā reģistrētām
biedrībām, nodibinājumiem un reliģiskajām organizācijām vai to iestādēm, kurām piešķirts sabiedriskā labuma
organizācijas statuss saskaņā ar Sabiedriskā labuma organizāciju likumu. Ziedojumu summu neietver tarifus
pamatojošās izmaksās.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.09.2001.
, 
02.12.2004.
, 
08.12.2005.
 un 
22.10.2009
. likumu, kas stājas spēkā
18.11.2009.
)
28.pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licences darbības zonas pārņemšana
(1) Regulators pieņem lēmumu par nepieciešamību pārņemt sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licences darbības
zonu:
1) ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam tiks anulēta (atcelta) licence;
2) ja pēc sešiem mēnešiem beidzas sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licences termiņš un šis pakalpojumu
12
/
27
sniedzējs nevēlas turpināt tādu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kuriem nepieciešama jauna licence;
3) ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs kādu iemeslu dēļ nav spējīgs nodrošināt nepārtrauktus, drošus un
kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus.
(2) Ja regulators pieņem lēmumu par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licences darbības zonas pārņemšanu, tas
10 darbdienu laikā paziņo par to attiecīgās regulējamās nozares atbildīgajai ministrijai vai attiecīgajai pašvaldībai.
Attiecīgās regulējamās nozares atbildīgā ministrija vai pašvaldība, kuras administratīvajā teritorijā atrodas sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējs, uz laiku ieceļ par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licencē noteiktajiem sabiedriskajiem
pakalpojumiem atbildīgo personu tādu pasākumu īstenošanai, lai rosinātu komersantus pārņemt sabiedrisko
pakalpojumu sniegšanu licences darbības zonā.
(3) Persona, kas ir atbildīga par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licencē noteiktajiem sabiedriskajiem
pakalpojumiem, informē regulatoru vai pašvaldību par savu uzdevumu izpildi un ir tiesīga izvēlēties izsoles, konkursa vai
pretendentu atlases metodes, lai nodrošinātu šajā pantā noteikto darbību īstenošanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
04.01.2005.
)
VI nodaļa 
Regulatora darbības finansēšana
29. pants. Regulatora darbības finansēšana
(1) Regulatora darbību finansē no ieņēmumiem, kas gūti, iekasējot valsts nodevu par sabiedrisko pakalpojumu
regulēšanu (turpmāk — valsts nodeva) un iekasējot maksājumus par regulatora sniegtajiem pakalpojumiem, kuri
noteikti citos normatīvajos aktos.
(2) Regulatora sniegto pakalpojumu maksas apmēru un maksāšanas kārtību nosaka citos normatīvajos aktos,
ņemot vērā regulatora administratīvās izmaksas un attiecīgā pakalpojuma nodrošināšanai nepieciešamos izdevumus.
(
22.11.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2018.
)
30.pants. Valsts nodevas maksātāji un izmantošana
(1) Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas nodrošināšanai visi regulējamo nozaru sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji
maksā valsts nodevu.
(2) Valsts nodeva regulējamās nozarēs iemaksājama valsts budžetā un tiek ieskaitīta regulatora kontā Valsts kasē.
Iemaksātā valsts nodeva regulējamās nozarēs izmantojama vienīgi regulatora darbības nodrošināšanai.
(3) 
(Izslēgta ar 
11.06.2009
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
14.07.2011
. likumu)
(5) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam neatmaksā samaksāto valsts nodevu šādos gadījumos:
1) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam izsniegtā licence ir anulēta vai apturēta;
2) sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs ir izslēgts no reģistra vai reģistrā ir izdarīta atzīme par sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja darbības apturēšanu;
3) sabiedriskā pakalpojuma regulēšana ir izbeigta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004.
, 
13.12.2007.
, 
11.06.2009.
, 
14.07.2011.
, 
25.09.2014.
 un 
22.11.2017
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2018.
)
31. pants. Valsts nodevas likme un maksāšanas kārtība
(1) Valsts nodevas gada likme ir 0,2 procenti no komersanta sniegto sabiedrisko pakalpojumu neto apgrozījuma
aizpagājušā kalendāra gadā, bet ne mazāka kā 200 
euro
 kalendāra gadā.
13
/
27
(2) Valsts nodeva, kuru komersants samaksājis par katru regulējamās nozares sabiedriskā pakalpojuma veidu,
summā nedrīkst pārsniegt šā panta pirmajā daļā noteikto likmi no kopējā komersanta sniegto sabiedrisko pakalpojumu
neto apgrozījuma aizpagājušā kalendāra gadā, bet tā nedrīkst būt mazāka par 200 
euro
 kalendāra gadā.
(3) Kalendāra gadā maksājamās valsts nodevas summu sadala četrās vienādās daļās. Pirmo daļu komersants
samaksā līdz 10. janvārim, otro — līdz 10. aprīlim, trešo — līdz 10. jūlijam, ceturto — līdz 10. oktobrim.
(4) Kalendāra gadā maksājamās valsts nodevas summu var precizēt, veicot pēdējo maksājumu kalendāra gadā.
(5) Komersants, kurš sāk sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, valsts nodevu par pirmo darbības gadu maksā no
komersanta plānotā attiecīgā sabiedriskā pakalpojuma veida neto apgrozījuma pirmajā darbības gadā, bet ne mazāku
kā 200 
euro
 kalendāra gadā. Valsts nodevu par otro darbības gadu komersants maksā no komersanta sniegto
sabiedrisko pakalpojumu neto apgrozījuma iepriekšējā kalendāra gadā, bet ne mazāku kā 200 
euro
 kalendāra gadā.
(6) Ja komersants, kurš uzsācis sniegt sabiedriskos pakalpojumus, par pirmo darbības gadu saskaņā ar šā panta
piekto daļu ir samaksājis valsts nodevu, kas nav mazāka par 200 
euro
 kalendāra gadā, bet ir mazāka par šā panta
pirmajā daļā noteikto likmi, tas līdz nākamā gada 30. janvārim samaksā atlikušo valsts nodevas summas daļu.
(7) Ja attiecīgajā kalendāra gadā samaksātā valsts nodeva pārsniedz regulatora darbības nodrošināšanai
nepieciešamās izmaksas, summu, kas pārsniedz regulatora darbības nodrošināšanai nepieciešamās izmaksas,
ieskaita regulatora kontā Valsts kasē valsts nodevas uzkrājumos (turpmāk — uzkrājumi) un izmanto regulatora
darbības nodrošināšanai nākamajos periodos saskaņā ar likumā par valsts budžetu apstiprināto regulatora budžetu.
(8) Uzkrājumu apmērs regulatora kontā Valsts kasē gada beigās nedrīkst pārsniegt 25 procentus no regulatora
aizpagājušā saimnieciskā gada faktisko valsts nodevas ieņēmumu apmēra.
(9) Ja faktiskais uzkrājumu apmērs regulatora kontā Valsts kasē gada beigās pārsniedz 25 procentus no regulatora
aizpagājušā saimnieciskā gada faktisko valsts nodevas ieņēmumu apmēra, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam, kas
attiecīgajā kalendāra gadā ir samaksājis valsts nodevu, nākamajā gadā samazina maksājamās valsts nodevas summu
faktiskā uzkrājuma pārsnieguma apmērā proporcionāli iemaksātās valsts nodevas lielumam attiecīgajā gadā.
(10) Valsts nodevu administrē regulators saskaņā ar likumu "
Par nodokļiem un nodevām
".
(11) Ja komersants šā panta trešajā, ceturtajā un sestajā daļā noteiktajā termiņā nav samaksājis valsts nodevu,
tam aprēķina nokavējuma naudu saskaņā ar likumu "
Par nodokļiem un nodevām
".
(12) Nepareizi iemaksātās valsts nodevas summas regulators atmaksā no sava budžeta 15 dienu laikā pēc valsts
nodevas maksātāja pamatota iesnieguma saņemšanas regulatorā.
(13) Valsts nodevu iemaksā regulatora kontā Valsts kasē ar tāda maksājumu pakalpojumu sniedzēja starpniecību,
kuram ir tiesības sniegt maksājumu pakalpojumus Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma izpratnē.
(
22.11.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2018.
)
VII nodaļa 
Strīdu izskatīšana
(Nodaļa 
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
 Nodaļas jaunā redakcija stājas spēkā
30.09.2011.
 Sk. Pārejas noteikumu 26.punktu)
32.pants. Strīdu ārpustiesas izskatīšana
(1) Regulators kā ārpustiesas instance izskata strīdus starp sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju un lietotāju vai
starp sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem par to tiesībām un pienākumiem, kas izriet no šā likuma vai regulējamās
nozares speciālajiem normatīvajiem aktiem (turpmāk — strīds).
(2) Pirms vēršanās regulatorā ar iesniegumu, kurā lūgts izskatīt strīdu, tajā iesaistītās puses veic pasākumus strīda
atrisināšanai izlīguma veidā.
(3) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam un lietotājam ir tiesības strīdu risināt tiesā 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā
kārtībā, nevēršoties regulatorā ar iesniegumu par strīda izskatīšanu.
(4) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs un lietotājs zaudē tiesības vērsties regulatorā, ja ir izmantojis šā panta
trešajā daļā noteiktās tiesības vai kopš strīda priekšmeta rašanās dienas ir pagājuši trīs gadi.
14
/
27
(5) Regulators, izskatot strīdu, piemēro šajā likumā noteikto kārtību.
(6) Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja un lietotāja vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju strīdu par zaudējumiem,
maksājuma dokumentiem vai parāda piedziņu izskata tiesa 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.09.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
22.10.2014.
)
33.pants. Iesniegums par strīda izskatīšanu
(1) Lai regulators šajā likumā noteiktajā kārtībā varētu izskatīt strīdus, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vai
lietotājs iesniedz regulatoram rakstveida iesniegumu par strīda izskatīšanu.
(2) Iesniegumā par strīda izskatīšanu sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs vai lietotājs norāda šādu informāciju:
1) iesniedzējs (fiziskajai personai — vārds, uzvārds, dzīvesvieta vai citas ziņas, kas palīdz identificēt personu;
juridiskajai personai — nosaukums, reģistrācijas numurs un juridiskā adrese);
2) atbildētājs (fiziskajai personai — vārds, uzvārds, dzīvesvieta vai citas ziņas, kas palīdz identificēt personu;
juridiskajai personai — nosaukums, reģistrācijas numurs un juridiskā adrese);
3) citi lietas dalībnieki vai ieinteresētās personas;
4) strīda priekšmets un iesniedzēja prasījums;
5) pierādījumi, kas apliecina, ka ir veikti pasākumi strīda atrisināšanai izlīguma veidā.
(3) Iesniedzējs pievieno iesniegumam par strīda izskatīšanu rakstveida materiālus un citus pierādījumus, kas
pamato strīda izcelšanos un strīda priekšmetu un pierāda strīda atrisināšanai izlīguma veidā veiktos pasākumus.
34.pants. Pušu pārstāvība
(1) Fiziskās personas savu lietu strīda izskatīšanā ved pašas vai ar pilnvarotu pārstāvju starpniecību.
(2) Juridisko personu lietas strīda izskatīšanā ved to amatpersonas, kas darbojas likumā, statūtos vai nolikumā
piešķirto pilnvaru ietvaros, vai arī citi juridisko personu pilnvaroti pārstāvji.
(3) Strīdā iesaistītās puses strīda izskatīšanas procesā var pieaicināt advokātus juridiskās palīdzības sniegšanai.
(4) Fizisko personu pārstāvību noformē ar notariāli apliecinātu pilnvaru. Pārstāvja pilnvarojumu pārstāvamais strīda
izskatīšanas sēdē var izteikt mutvārdu paziņojumā, un par to izdarāms ieraksts strīda izskatīšanas sēdes protokolā.
(5) Juridisko personu pārstāvību noformē ar rakstveida pilnvaru vai dokumentiem, kas apliecina amatpersonas
tiesības bez īpaša pilnvarojuma pārstāvēt juridisko personu.
(6) Advokāta pilnvarojumu juridiskās palīdzības sniegšanai apliecina orderis. Ja advokāts uzstājas kā strīdā
iesaistītās puses pilnvarots pārstāvis, šo pilnvarojumu apliecina ar rakstveida pilnvaru.
(7) Pārstāvim ir tiesības pārstāvamā vārdā izpildīt visas procesuālās darbības. Ja fiziskā persona lietu ved ar
pilnvarota pārstāvja starpniecību, regulatora paziņojumi un dokumenti nosūtāmi tikai pārstāvim.
(8) Visas procesuālās darbības, kuras pārstāvis veicis saskaņā ar viņam izdoto pilnvaru, ir saistošas
pārstāvamajam.
(9) Pārstāvamais var jebkurā laikā atsaukt pārstāvim doto pilnvarojumu, rakstveidā paziņojot par to regulatoram.
Mutvārdu paziņojumu par pilnvarojuma atsaukšanu var sniegt strīda izskatīšanas sēdē, un par to izdarāms ieraksts
strīda izskatīšanas sēdes protokolā.
(10) Pārstāvim ir tiesības atteikties no lietas vešanas, par to rakstveidā paziņojot pārstāvamajam un regulatoram.
35.pants. Iesnieguma par strīda izskatīšanu izvērtēšana
15
/
27
(1) Regulators ne vēlāk kā 30 dienu laikā no dienas, kad saņemts iesniegums par strīda izskatīšanu, izvērtē to, tam
pievienotos rakstveida materiālus un citus pierādījumus, kas pamato strīda ierosināšanu, strīda priekšmetu un pierāda
veiktos pasākumus strīda atrisināšanai izlīguma veidā, un veic vienu no šādām darbībām:
1) šā panta otrajā daļā noteiktajos gadījumos neizskata strīdu un sniedz atbildi uz iesniegumu par strīda
izskatīšanu;
2) pieņem lēmumu par strīda izskatīšanas ierosināšanu.
(2) Regulators neizskata strīdu un saskaņā ar 
Iesniegumu likumu
 sniedz atbildi uz iesniegumu par strīda
izskatīšanu, kuru paraksta regulatora priekšsēdētājs, ja konstatēta atbilstība vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:
1) nav pamata strīda izskatīšanas ierosināšanai saskaņā ar šo likumu vai regulējamās nozares speciālajiem
normatīvajiem aktiem;
2) iesniedzējs nav iesniedzis apliecinājumu tam, ka ir izmantotas iespējas strīdu atrisināt izlīguma veidā. Par
šādu apliecinājumu var būt rakstveida sūdzība vai pretenzija, kas nosūtīta vai iesniegta atbildētājam, un tā
atbilde, ja tāda ir saņemta.
(3) Lēmumā par strīda izskatīšanas ierosināšanu regulators norāda šādu informāciju:
1) 
iesniedzējs (fiziskajai personai — vārds, uzvārds, dzīvesvieta vai citas ziņas, kas palīdz identificēt personu;
juridiskajai personai — nosaukums, reģistrācijas numurs un juridiskā adrese), tā pārstāvis un pārstāvības
pamats;
2) 
atbildētājs (fiziskajai personai — vārds, uzvārds, dzīvesvieta vai citas ziņas, kas palīdz identificēt personu;
juridiskajai personai — nosaukums, reģistrācijas numurs un juridiskā adrese), tā pārstāvis un pārstāvības
pamats;
3) 
strīda priekšmets un iesniedzēja prasījums;
4) 
iesniedzēja pierādījumi par veiktajiem pasākumiem strīda atrisināšanai izlīguma veidā;
5) 
konstatējums, ka strīds pēc būtības ir izskatāms regulatorā;
6) lēmuma pamatojums;
7) piemērotās tiesību normas (normatīvā akta pants, tā daļa, punkts un apakšpunkts).
(4) Lēmums par strīda izskatīšanas ierosināšanu stājas spēkā tā pieņemšanas dienā un nav pārsūdzams.
(5) Regulatora lēmumu par strīda izskatīšanas ierosināšanu piecu darbdienu laikā pēc tā pieņemšanas regulators
nosūta lietas dalībniekiem.
35.
1
 pants. Strīda izskatīšanas termiņš
Regulators izvērtē strīdu pēc būtības, konstatē lēmuma pieņemšanai nepieciešamos faktus un izskata strīdu triju
mēnešu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par strīda izskatīšanas ierosināšanu.
35.
2
 pants. Strīda izskatīšanas process
(1) Visus lēmumus strīda izskatīšanas lietā pieņem regulatora padome šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(2) Strīds tiek izskatīts padomes sēdē. Strīda izskatīšanas sēdes ir atklātas. Atsevišķos gadījumos, izskatot
konfidenciāla rakstura jautājumus, pēc strīdā iesaistīto pušu pamatota rakstveida lūguma strīds tiek izskatīts slēgtā
sēdē.
(3) Regulators rakstveidā, norādot sēdes norises laiku un vietu, uzaicina uz sēdi strīdā iesaistītās puses vai to
16
/
27
pārstāvjus, lai uzklausītu paskaidrojumus un iebildumus.
(4) Strīdā iesaistītais sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs un lietotājs īsteno savas procesuālās tiesības sacīkstes
formā. Abām strīdā iesaistītajām pusēm ir vienādas tiesības izklāstīt savu viedokli un aizstāvēt savas tiesības.
(5) Sacīkste notiek, strīdā iesaistītajām pusēm sniedzot paskaidrojumus, iesniedzot pierādījumus, regulatoram
adresētus pieteikumus, piedaloties ekspertu uzklausīšanā, citu pierādījumu pārbaudē un novērtēšanā, strīda
izskatīšanas sēdē un veicot citas procesuālās darbības šajā nodaļā noteiktajā kārtībā.
(6) Strīda izskatīšanas laikā regulators vai jebkura strīdā iesaistītā puse var pieaicināt ekspertu atzinuma
sniegšanai.
(7) Ja regulators vai kāda no strīdā iesaistītajām pusēm vēlas uzaicināt ekspertu vai veikt citas darbības, kuru
mērķis ir pierādījumu iegūšana, izdevumus sedz attiecīgi regulators vai tā strīdā iesaistītā puse, kura ierosinājusi
šādas darbības.
(8) Strīds tiek izskatīts valsts valodā.
(9) Dokumentus svešvalodās strīdā iesaistītās puses iesniedz, pievienojot noteiktā kārtībā apliecinātu tulkojumu
valsts valodā.
(10) Strīdā iesaistītās puses vai to pārstāvji, kuri neprot valsts valodu, paši nodrošina sev tulka palīdzību.
(11) Strīda izskatīšanas sēdes protokols un regulatora pieņemtie lēmumi sagatavojami rakstveidā valsts valodā.
(12) Regulators var izskatīt strīdu bez strīdā iesaistīto pušu vai to pārstāvju klātbūtnes sēdē, pamatojoties tikai uz
iesniegtajiem rakstveida un citiem pierādījumiem, ja lietā esošie dokumenti ir pietiekami un ja strīdā iesaistītās puses
vai to pārstāvji, iesniedzot rakstveida pierādījumus, pret to nav iebilduši.
(13) Regulators var izskatīt strīdu bez strīdā iesaistīto pušu vai to pārstāvju klātbūtnes sēdē, ja strīdā iesaistītās
puses vai to pārstāvji nav ieradušies uz strīda izskatīšanas sēdi.
(14) Ja kāda no strīdā iesaistītajām pusēm vai tās pārstāvis brīdina regulatoru par neierašanos uz strīda
izskatīšanas sēdi, regulators, ņemot vērā strīdā iesaistītās puses vai tās pārstāvja sniegto informāciju par neierašanās
iemesliem, var atlikt strīda izskatīšanu.
(15) Regulators strīda izskatīšanas laikā, pirms tiek pieņemts lēmums par strīda izskatīšanu, piedāvā strīdā
iesaistītajām pusēm vienoties par izlīgumu.
(16) Regulators strīda izskatīšanas procesu izbeidz, ja iesniedzējs atsauc iesniegumu par strīda izskatīšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.09.2014.
 un 
13.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
35.
3
 pants. Izlīgums
(1) Ja strīda izskatīšanas laikā strīdā iesaistītās puses vienojas par izlīgumu, regulators strīda izskatīšanas
procesu izbeidz.
(2) 
(Izslēgta ar 
13.02.2020
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
13.02.2020
. likumu)
(4) Ja regulators ir izbeidzis strīda izskatīšanas procesu saskaņā ar šā panta pirmo daļu, strīdā iesaistītajām
pusēm nav tiesību no jauna iesniegt regulatoram iesniegumu par strīda izskatīšanu attiecībā uz to pašu priekšmetu uz
tā paša pamata.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.02.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
35.
4
 pants. Lēmums par strīda izskatīšanu
(1) Regulators lietā par strīda izskatīšanu pieņem lēmumu un nosaka tā izpildes kārtību un termiņus.
17
/
27
(2) Lēmumu par strīda izskatīšanu regulators piecu darbdienu laikā pēc tā pieņemšanas nosūta strīdā iesaistītajām
pusēm.
(3) Lēmumā par strīda izskatīšanu regulators norāda šādu informāciju:
1) 
regulatora nosaukums un adrese;
2) 
iesniedzējs (fiziskajai personai — vārds, uzvārds, dzīvesvieta vai citas ziņas, kas palīdz identificēt personu;
juridiskajai personai — nosaukums, reģistrācijas numurs un juridiskā adrese), tā pārstāvis un pārstāvības
pamats;
3) 
atbildētājs (fiziskajai personai — vārds, uzvārds, dzīvesvieta vai citas ziņas, kas palīdz identificēt personu;
juridiskajai personai — nosaukums, reģistrācijas numurs un juridiskā adrese), tā pārstāvis un pārstāvības
pamats;
4) 
iesniedzēja prasījums;
5) 
strīdā iesaistīto pušu viedokļi, argumenti, ja tādi ir izteikti, pierādījumi;
6) 
ekspertu atzinumi, ja tādi ir;
7) 
faktu konstatējums, kas nodibināts ar pierādījumiem, izskatot strīdu;
8) 
lēmuma pamatojums;
9) 
piemērotās tiesību normas (normatīvā akta pants, tā daļa, punkts un apakšpunkts);
10) 
regulatora nolēmums, kas ietver adresātam uzlikto tiesisko pienākumu, nolēmuma izpildes kārtību un
termiņu un lēmuma spēkā stāšanās kārtību;
11) 
kur, kādā termiņā un kādā kārtībā lietas dalībnieks ir tiesīgs vērsties tiesā.
(4) Ja strīdā iesaistītā puse nav apmierināta ar regulatora lēmumu par strīda izskatīšanu, tā ar prasības pieteikumu
par strīda priekšmetu ir tiesīga vērsties tiesā vai šķīrējtiesā 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā kārtībā 30 dienu laikā no
dienas, kad pieņemts lēmums par strīda izskatīšanu, un tiesa vai šķīrējtiesa šādu strīdu izskata pēc būtības.
(5) Ja strīdā iesaistītā puse nav apmierināta ar regulatora lēmumu par strīda izskatīšanu un šā panta ceturtajā daļā
minētajā termiņā 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā kārtībā ir vērsusies šķīrējtiesā, bet šķīrējtiesa pieņēmusi lēmumu par
procesa izbeigšanu vai atzīst, ka strīds nav pakļauts šķīrējtiesai, strīdā iesaistītā puse, kura nav apmierināta ar
regulatora lēmumu, ir tiesīga vērsties tiesā 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā kārtībā 30 dienu laikā no šķīrējtiesas lēmuma
spēkā stāšanās dienas.
(6) Regulatora lēmums par strīda izskatīšanu stājas likumīgā spēkā dienā, kad:
1) beidzas šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētais termiņš, ja neviena strīdā iesaistītā puse par strīda
priekšmetu nav iesniegusi attiecīgu prasības pieteikumu tiesā vai šķīrējtiesā;
2) beidzas šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētais termiņš, ja par strīda priekšmetu šajā termiņā iesniegts
attiecīgs prasības pieteikums, bet stājies spēkā lēmums par atteikšanos pieņemt prasības pieteikumu;
3) beidzas šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētais termiņš, ja par strīda priekšmetu šajā termiņā iesniegts
attiecīgs prasības pieteikums, bet ir stājies spēkā lēmums par prasības pieteikuma uzskatīšanu par neiesniegtu
un atdošanu prasītājam;
4) stājies spēkā tiesas lēmums, ar kuru prasība atstāta bez izskatīšanas, izņemot gadījumu, kad prasība
atstāta bez izskatīšanas, jo strīds prasības lietā starp tām pašām strīdā iesaistītajām pusēm, par to pašu
priekšmetu un uz tā paša pamata atrodas tās pašas vai citas tiesas izskatīšanā;
5) 
stājies spēkā tiesas lēmums, ar kuru izbeigta tiesvedība, izņemot gadījumu, kad tiesvedība izbeigta, jo
likumīgā spēkā stājies tiesas spriedums, kas taisīts strīdā starp tām pašām strīdā iesaistītajām pusēm, par to
pašu priekšmetu un uz tā paša pamata, puses noslēgušas izlīgumu un tiesa to apstiprinājusi vai puses likumā
18
/
27
noteiktajā kārtībā vienojušās par strīda nodošanu izskatīšanai šķīrējtiesā;
6) 
stājies spēkā šķīrējtiesas lēmums par šķīrējtiesas procesa izbeigšanu, jo prasītājs atsaucis savu prasību un
atbildētājs neiebilst pret to vai puses vienojas par strīda izbeigšanu izlīguma veidā.
(7) Ja strīdā iesaistītā puse iesniedz prasības pieteikumu tiesā vai šķīrējtiesā šā panta ceturtajā daļā noteiktajā
kārtībā par strīda priekšmetu, kas skar daļu regulatora lēmuma, regulatora lēmums daļā, par kuru nav iesniegts
prasības pieteikums tiesā vai šķīrējtiesā, stājas spēkā, kad beidzies šā panta ceturtajā daļā noteiktais termiņš.
(8) Strīdā iesaistītā puse, kā arī tās tiesību pārņēmējs pēc tam, kad regulatora lēmums par strīda izskatīšanu
stājies likumīgā spēkā, nav tiesīgs no jauna iesniegt regulatoram iesniegumu par strīda izskatīšanu par to pašu
priekšmetu uz tā paša pamata.
(9) Regulatora lēmums par strīda izskatīšanu, kas stājies likumīgā spēkā, ir obligāts strīdā iesaistītajām pusēm.
(10) Fakti, kas nodibināti ar likumīgā spēkā stājušos regulatora lēmumu par strīda izskatīšanu vienā lietā, strīdā
iesaistītajām pusēm nav no jauna jāpierāda, kad regulatorā tiek izskatīta cita lieta par cita strīda izskatīšanu, kurā
piedalās tās pašas strīdā iesaistītās puses.
(11) Regulatora lēmuma par strīda izskatīšanu izpilde tiek nodrošināta lēmumā noteiktajā apjomā un termiņos.
(12) Ja regulatora lēmums par strīda izskatīšanu netiek izpildīts labprātīgi, ieinteresētā strīdā iesaistītā puse ir
tiesīga vērsties tiesā ar pieteikumu par izpildu raksta izsniegšanu regulatora lēmuma par strīda izskatīšanu piespiedu
izpildei.
VIII nodaļa 
Regulatora sastāvs un darbība
36.pants. Regulatora sastāvs
(1) Regulatora sastāvā ir padome, kurā ietilpst šajā likumā noteiktajā kārtībā ieceltais priekšsēdētājs un četri
locekļi, un izpildinstitūcija, kas ir pakļauta padomei un pilda tās sekretariāta un ekspertu funkcijas, lai sagatavotu
jautājumus un dokumentus izskatīšanai padomes sēdē un īstenotu padomes pieņemto lēmumu un izdoto
administratīvo aktu izpildi.
(2) 
(Izslēgta ar 
25.02.2016
. likumu)
(3) 
(Izslēgta ar 
25.02.2016
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
02.12.2004.
, 
11.06.2009.
 un 
25.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā
10.03.2016.
)
37.pants. Padomes locekļu kandidāti
Par padomes locekli var iecelt Latvijas pilsoni, kuram ir atbilstoša augstākā izglītība, kura zināšanas un pieredze
nodrošina šajā likumā noteikto uzdevumu izpildi un kurš atbilst likuma “Par valsts noslēpumu” prasībām, kas jāizpilda,
lai saņemtu speciālo atļauju pieejai valsts noslēpumam.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
38.pants. Ierobežojumi padomes locekļiem un to kandidātiem
(1) Par padomes locekli vai šā amata kandidātu nevar būt personas:
1) kuras ir vai ir bijušas ar Latvijas Republikas likumiem, Augstākās padomes lēmumiem vai tiesas
nolēmumiem aizliegto organizāciju dalībnieki (biedri) pēc šo organizāciju aizliegšanas;
2) kuras sodītas par tīšu noziedzīga nodarījuma izdarīšanu;
19
/
27
3) kuras agrāk izdarījušas noziegumu, bet no soda izciešanas atbrīvotas sakarā ar noilgumu, amnestiju vai
apžēlošanu;
4) pret kurām uzsākta kriminālvajāšana par tīšu noziedzīgu nodarījumu;
5) kuras atzītas par neatbilstošām likuma “Par valsts noslēpumu” prasībām, kas jāizpilda, lai saņemtu speciālo
atļauju pieejai valsts noslēpumam.
(2) Padomes locekļa komercdarbības, ienākumu gūšanas, amatu savienošanas, darbu pildīšanas ierobežojumus,
kā arī ar tiem saistītos citus ierobežojumus un pienākumus, ciktāl tie nav noteikti šajā likumā, nosaka likums "
Par
interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā
".
(3) Padomes loceklis nevar būt Saeimas vai pašvaldības domes deputāts vai ieņemt vēlētus amatus politisko
organizāciju vai partiju vadībā.
(4) Pēc pilnvaru termiņa beigām padomes locekļa komercdarbības, ienākumu gūšanas, amatu savienošanas, darbu
pildīšanas ierobežojumus, kā arī ar tiem saistītos citus ierobežojumus un pienākumus nosaka likums "
Par interešu
konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā
".
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004.
, 
11.06.2009.
 un 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
39.pants. Padomes locekļa stāšanās amatā
Padomes loceklis stājas amatā un sāk pildīt savus amata pienākumus ar dienu, kura noteikta, ieceļot viņu amatā.
Padomes loceklim pēc viņa iecelšanas amatā līdz dienai, kad viņš sāk pildīt savus amata pienākumus, jānovērš visi
likumā attiecībā uz viņu noteiktie ierobežojumi.
40.pants. Padomes locekļa atlaišana vai atbrīvošana no amata
(1) Padomes loceklis savā pilnvaru termiņā ir neatceļams, un viņu var atcelt no amata vienīgi šajā pantā noteiktajos
gadījumos.
(2) Saeima pēc Ministru kabineta priekšlikuma padomes locekli atceļ no amata pirms viņa pilnvaru termiņa beigām
vienīgi šādos gadījumos:
1) ir saņemts attiecīgās personas iesniegums par atkāpšanos no amata;
2) attiecīgā persona vairāk nekā sešus mēnešus pēc kārtas slimības vai citu iemeslu dēļ nespēj pildīt savus
amata pienākumus;
3) ir atklājies vai iestājies kāds no šā likuma 
38.pantā
 noteiktajiem ierobežojumiem.
(3) Padomes loceklim sniedz pamatojumu viņa atcelšanai no amata, un pēc padomes locekļa lūguma tas tiek
publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.09.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
22.10.2014.
)
41.pants. Padomes priekšsēdētājs
(1) Padomes priekšsēdētājs ir arī padomes loceklis un ir atbildīgs par likumā noteikto regulatora funkciju izpildi.
(2) Priekšsēdētājs:
1) vada un organizē regulatora darbu un pārstāv regulatoru;
2) vada padomes sēdes;
3) ir regulatora finanšu līdzekļu rīkotājs un reizi ceturksnī sniedz padomei informāciju par budžeta izpildi;
4) dod tiešus rīkojumus izpildinstitūcijas darbiniekiem.
20
/
27
(3) Priekšsēdētāja prombūtnes laikā viņa pienākumus pilda priekšsēdētāja norīkots padomes loceklis, bet, ja šāda
norīkojuma nav, iepriekšējais priekšsēdētāja norīkotais padomes loceklis.
(4) Atsevišķus priekšsēdētāja pienākumus var pildīt viņa norīkots padomes loceklis.
(5) Priekšsēdētājam ir tiesības dot rīkojumus padomes locekļiem tikai ar amata pienākumu pildīšanu saistītos
organizatoriskos jautājumos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
04.01.2005.
)
42.pants. Padomes sēdes sasaukšana un tiesīgums
(1) Padomes sēdes sasauc un vada priekšsēdētājs.
(2) Priekšsēdētājs sasauc padomes sēdi, ja to pieprasa vismaz trīs padomes locekļi.
(3) Padome ir tiesīga pieņemt lēmumus, ja sēdē piedalās ne mazāk kā trīs tās locekļi.
(4) Padomes sēdes laiks un darba kārtība izziņojama padomes noteiktajā kārtībā.
(5) Darba kārtībai pievienojamas padomes sēdē izskatāmo jautājumu dokumentu kopijas.
(6) Padomes sēdes tiek protokolētas rakstveidā. Sēdes protokolu paraksta visi padomes locekļi, kas piedalījušies
sēdē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
04.01.2005.
)
43.pants. Padomes lēmumu pieņemšana
(1) Padome pieņem lēmumus balsojot, un lēmumus paraksta priekšsēdētājs.
(2) Lēmums ir pieņemts, ja par to nobalso vismaz trīs padomes locekļi.
(3) Balsošana notiek atklāti, un balsošanas rezultātus ieraksta protokolā, norādot katra padomes locekļa
balsojumu atsevišķi par katru sēdē izskatīto jautājumu ar atzīmi "par" vai "pret".
(4) Padomes locekļi, parakstot sēdes protokolu, var tajā ierakstīt savu viedokli par izskatāmo jautājumu vai izdarīt
atzīmi par sava viedokļa rakstveida pamatojuma pievienošanu protokolam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.07.2011.
 un 
25.09.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
22.10.2014.
)
44.pants. Regulatora darba organizācija un struktūra
(1) Padome nosaka regulatora iekšējās darba organizācijas kārtību un izpildinstitūcijas struktūru.
(2) Padome apstiprina nolikumu, kurā reglamentē regulatora darbību, izpildinstitūcijas darba organizāciju un
struktūrvienību vadītāju iecelšanas kārtību, nosaka padomes sēdē izskatīšanai paredzēto lēmumu projektu un citu
dokumentu sagatavošanas kārtību.
(3) 
(Izslēgta ar 
02.12.2004
. likumu.)
(4) Padomes loceklim var būt konsultatīvais darbinieks (turpmāk — padomnieks). Darba līgumu ar padomnieku
regulators slēdz uz attiecīgā padomes locekļa pilnvaru laiku. Pēc šā padomes locekļa priekšlikuma regulators var
uzteikt darba līgumu ar padomnieku jebkurā laikā, nenorādot uzteikuma iemeslus. Pēc darba līguma izbeigšanās
padomniekam ir tiesības saņemt pabalstu vienas mēnešalgas apmērā. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad
padomnieks turpina darbu regulatorā citā amatā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
02.12.2004.
, 
11.06.2009.
 un 
25.09.2014
. likumu, kas stājas spēkā
22.10.2014.
)
45.pants. Informācijas sniegšanas ierobežojumi
21
/
27
(1) Priekšsēdētājam, padomes locekļiem un izpildinstitūcijas darbiniekiem, kā arī regulatora darbībā pieaicinātajām
personām ir aizliegts publiski vai citā veidā izpaust ziņas vai citu ar regulatora funkciju izpildi saistītu ierobežotas
pieejamības informāciju, kura tām, pildot dienesta pienākumus vai citādi, kļuvusi zināma par sabiedrisko pakalpojumu
sniedzēju darbību vai to komercdarbību kopumā, izņemot normatīvajos aktos īpaši noteiktus gadījumus.
(2) Padomes locekļi un izpildinstitūcijas darbinieki, kā arī regulatora darbībā pieaicinātās personas ir tiesīgas
izpaust informāciju, kura tām, pildot dienesta pienākumus, kļuvusi zināma par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju
darbību vai to komercdarbību kopumā, ja šī informācija saskaņā ar 
Informācijas atklātības likumu
 ir atklāta.
(3) Regulators no sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja saņemtajai informācijai vai kādai tās daļai nosaka ierobežotas
pieejamības statusu, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs precīzi norāda attiecīgos dokumentus un pamato šāda
statusa noteikšanu.
(4) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nav izpildījis šā panta trešās daļas prasības vai ierosinājums konkrētajai
informācijai noteikt ierobežotas pieejamības statusu nav pamatots, regulators par to paziņo sabiedrisko pakalpojumu
sniedzējam.
(5) Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs septiņu dienu laikā no dienas, kad saņemts regulatora paziņojums,
nenovērš šā panta ceturtajā daļā minētajā paziņojumā norādītos trūkumus, regulators var atteikties sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja iesniegtajai informācijai noteikt ierobežotas pieejamības statusu, paziņojot par to sabiedrisko
pakalpojumu sniedzējam.
(6) Regulators var pieprasīt, lai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, no kura saņemtajai informācijai nepieciešams
noteikt ierobežotas pieejamības statusu, iesniedz vispārēju pārskatu, kurā ierobežotas pieejamības informācija nav
ietverta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
10.05.2001.
, 
02.12.2004.
 un 
25.09.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
22.10.2014.
)
46.pants. Padomes locekļu un izpildinstitūcijas darbinieku atlīdzība
Padomes locekļu un izpildinstitūcijas darbinieku atlīdzību nosaka atbilstoši Valsts un pašvaldību institūciju
amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam.
(
01.12.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
47.pants. Padomes locekļu un izpildinstitūcijas darbinieku tiesiskā aizsardzība un dienesta apliecības
(1) Par padomes locekļu vai izpildinstitūcijas darbinieku ietekmēšanu vai kavēšanu realizēt viņiem likumā noteiktās
tiesības, par viņu goda un cieņas aizskaršanu, kā arī pret viņiem vērstiem draudiem vai vardarbību vai viņu dzīvības
apdraudējumu sakarā ar dienesta pienākumu izpildi vainīgās personas tiek sauktas pie atbildības likumā noteiktajā
kārtībā.
(2) Padomes locekļiem un izpildinstitūcijas darbiniekiem ir dienesta apliecības, kas jāuzrāda, pildot dienesta
pienākumus.
IX nodaļa
Administratīvie pārkāpumi regulējamo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas
jomā un kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
(Nodaļa 
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 28. punktu)
48. pants. Administratīvie pārkāpumi regulējamo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas jomā
(1) Par regulējamo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu bez sabiedrisko pakalpojumu licences, reģistrācijas vai
reģistrācijas paziņojuma nosūtīšanas piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai vai valdes loceklim no
četrpadsmit līdz četrsimt naudas soda vienībām, atņemot valdes loceklim tiesības uz laiku līdz pieciem gadiem ieņemt
noteiktus amatus vai bez tā.
(2) Par regulējamo sabiedrisko pakalpojumu licences nosacījumu vai vispārējās atļaujas noteikumu pārkāpšanu
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu juridiskajai personai no piecdesmit sešām līdz četrtūkstoš naudas soda 
22
/
27
vienībām.
(3) Par regulējamo sabiedrisko pakalpojumu licences nosacījumu vai vispārējās atļaujas noteikumu pārkāpšanu, ja
pārkāpums ietekmējis lietotāju tiesības saņemt regulētus sabiedriskos pakalpojumus, piemēro naudas sodu
juridiskajai personai līdz 10 procentiem no tās iepriekšējā pārskata gada neto apgrozījuma attiecīgajā regulējamā
nozarē.
(4) Par pienākuma vai prasību neizpildi attiecībā uz tarifa vai depozīta sistēmas dalības maksas piemērošanu vai
tarifu projekta vai depozīta sistēmas dalības maksas projekta iesniegšanu regulatoram piemēro brīdinājumu vai naudas
sodu juridiskajai personai no piecdesmit sešām līdz četrtūkstoš naudas soda vienībām.
(5) Par pienākuma vai prasību neizpildi attiecībā uz tarifa piemērošanu vai tarifu projekta iesniegšanu regulatoram,
ja pārkāpums ietekmējis lietotāju tiesības saņemt regulētus sabiedriskos pakalpojumus, piemēro naudas sodu
juridiskajai personai līdz 10 procentiem no tās iepriekšējā pārskata gada neto apgrozījuma attiecīgajā regulējamā
nozarē.
(6) Par atsevišķas grāmatvedības uzskaites nekārtošanu katram regulējamā sabiedriskā pakalpojuma veidam
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu juridiskajai personai no piecdesmit sešām līdz četrtūkstoš naudas soda
vienībām.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 28. punktu)
49. pants. Kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
(1) Administratīvā pārkāpuma procesu atbilstoši šā panta otrajā daļā noteiktajai kompetencei par šā likuma
48.
 pantā minētajiem pārkāpumiem veic regulators.
(2) Siltumapgādē, sadzīves atkritumu apglabāšanas, ūdenssaimniecības un depozīta iepakojuma
apsaimniekošanas jomā regulators piemēro administratīvo sodu par šā likuma 
48.
 pantā minētajiem administratīvajiem
pārkāpumiem. Elektronisko sakaru un pasta jomā regulators piemēro administratīvo sodu par šā likuma 
48.
 panta
pirmajā un sestajā daļā minētajiem administratīvajiem pārkāpumiem.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 28. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ministru kabinets līdz 2001.gada 1.jūlijam:
1) nosaka sabiedrisko pakalpojumu veidus, kurus nepieciešams regulēt valsts regulējamās nozarēs;
2) iesniedz Saeimai priekšlikumus par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekļu amata
pretendentiem šā likuma 
7.pantā
 noteiktajā kārtībā;
3) izdod šajā likumā paredzētos noteikumus.
2. Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija uzsāk darbību 2001.gada 1.septembrī un līdz 2001.gada
1.oktobrim pārņem no Energoapgādes regulēšanas padomes, Dzelzceļa administrācijas un Satiksmes ministrijas
sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas funkcijas attiecīgajās valsts regulējamās nozarēs.
3. Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija līdz 2001.gada 1.oktobrim pārņem no Telekomunikāciju tarifu
padomes telekomunikāciju regulēšanu un ir tās saistību pārņēmēja attiecībās ar SIA "Lattelekom". Sabiedrisko
pakalpojumu regulēšanas komisija regulē telekomunikācijas saskaņā ar 1993.gada 4.maijā pieņemto likumu "Par
telekomunikācijām" līdz brīdim, kad minētais likums zaudē spēku.
4. Pašvaldības līdz 2002.gada 1.jūnijam nodrošina pašvaldību regulatoru izveidošanu vai līguma noslēgšanu ar
komisiju par sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu attiecīgās pašvaldības administratīvajā teritorijā. Līdz pašvaldības
regulatora izveidošanai vai līguma noslēgšanai pašvaldības regulatora funkcijas, izņemot šā likuma 
9.panta
 pirmās
23
/
27
daļas 5.punktā noteikto funkciju, pilda attiecīgās pašvaldības dome (padome).
(
27.09.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.10.2001.
)
5. Licences, kuras izsniegusi cita institūcija vai iestāde pirms šā likuma stāšanās spēkā, paliek spēkā līdz
attiecīgās licences termiņa beigām.
6. Tie tarifi, kuri saskaņā ar šo likumu pielīdzināmi sabiedrisko pakalpojumu tarifiem, bet noteikti saskaņā ar citiem
normatīvajiem aktiem un ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šis likums, paliek spēkā līdz tiem noteiktā termiņa beigām
vai līdz brīdim, kad stājas spēkā saskaņā ar šo likumu noteiktie sabiedrisko pakalpojumu tarifi.
7. Šā likuma 
10.panta
 ceturtā daļa stājas spēkā pēc tam, kad izdarīti attiecīgi grozījumi Administratīvo pārkāpumu
kodeksā.
8. Šā likuma 
2.panta
 trešās daļas 1.punkta jaunā redakcija (par pašvaldības regulatora tiesībām regulēt sadzīves
atkritumu apglabāšanu atkritumu poligonos un izgāztuvēs) stājas spēkā 2007.gada 1.janvārī.
(
26.10.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.11.2006.
)
9. 
(Izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
10. Ja par pašvaldības regulatora izdoto administratīvo aktu par tarifa apstiprināšanu ir iesniegts pieteikums tiesā
un tādēļ šā akta darbība apturēta saskaņā ar 
Administratīvā procesa likuma
 
185.panta
 pirmo daļu, attiecīgā akta
darbība atjaunojas ar 2006.gada 1.decembri. Pēc 2006.gada 1.decembra šā administratīvā akta darbību likumā
noteiktajā kārtībā var lūgt apturēt.
(
26.10.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
22.11.2006.
)
11. Saskaņā ar šo likumu noteikto atlīdzību (atalgojumu, prēmijas u.c.) 2009.gadā nosaka atbilstoši likumam “Par
valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzību 2009.gadā”.
(
12.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
12. Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija līdz 2009.gada 1.novembrim pārņem no pašvaldību regulatoriem
vai pašvaldību domēm (padomēm) regulēšanas funkcijas attiecīgajās pašvaldību regulējamās nozarēs.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
13. Pašvaldības regulatora priekšsēdētāja pilnvaras ir spēkā līdz 2009.gada 31.decembrim, bet padomes locekļu
pilnvaras — līdz 2009.gada 31.oktobrim neatkarīgi no pilnvarās noteiktā beigu termiņa. Pašvaldību regulatoru
priekšsēdētāji ar sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu saistītās lietas nodod Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas
komisijai līdz 2009.gada 31.oktobrim.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
14. Līdz dienai, kad stājas spēkā Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas izdotās metodikas enerģētikas,
sadzīves atkritumu apsaimniekošanas un ūdenssaimniecības nozarēs, tiek piemēroti Ministru kabineta 2001.gada
26.jūnija noteikumi Nr.281 “
Sabiedrisko pakalpojumu tarifu aprēķināšanas metodika pašvaldību regulējamās nozarēs
”.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
15. Licences, kuras pašvaldības regulators izsniedzis pirms tam, kad stājas spēkā likuma grozījumi par pašvaldību
regulatoru likvidāciju, ir spēkā līdz to termiņa beigām.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
16. 
(Izslēgts ar 
14.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
17. Ja pieteikums Administratīvajai rajona tiesai iesniegts par regulatora administratīvo aktu, kas izdots līdz
24
/
27
2009.gada 31.oktobrim, lēmumu par iesniegto pieteikumu pieņem, kā arī ierosināto administratīvo lietu izskata un
tiesas nolēmumu šajā lietā pieņem un pārsūdz saskaņā ar 
Administratīvā procesa likumu
.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
18. Grozījums šā likuma 
37.pantā
 un 
38.panta
 pirmās daļas 5.punkts, kas izvirza prasības un nosaka
ierobežojumus padomes locekļiem un to kandidātiem saistībā ar atbilstību likumam “Par valsts noslēpumu”, neattiecas
uz tiem padomes locekļiem, kuri iecelti amatā pirms attiecīgo grozījumu stāšanās spēkā.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
19. Pašvaldības dome (padome) vai novada dome, kas ir attiecīgās pašvaldības domes (padomes), pašvaldības
institūciju, finanšu, mantas un saistību pārņēmēja, līdz 2009.gada 31.decembrim, izveidojot pašvaldības regulatora
likvidācijas komisiju, normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā likvidē pašvaldības regulatoru, kas regulē sabiedrisko
pakalpojumu sniegšanu attiecīgās pašvaldības administratīvajā teritorijā.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
20. Ja pašvaldības regulatoru ir izveidojušas vairākas pašvaldības, pašvaldību domes (padomes) vai novadu domes,
kas ir attiecīgo pašvaldību domju (padomju), pašvaldību institūciju, finanšu, mantas un saistību pārņēmējas, pirms
pašvaldības regulatora likvidēšanas vienojas par tās nosacījumiem.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
21. Pašvaldības regulatora likvidācijas komisija līdz 2009.gada 31.decembrim nodrošina to, ka auditēts attiecīgā
pašvaldības regulatora 2009.gada pārskats un iestādes darbības slēguma bilance pēc stāvokļa 2009.gada 31.oktobrī
tiek sagatavoti un iesniegti attiecīgajai pašvaldības domei (padomei). Pašvaldības regulatora priekšsēdētājs un
galvenais grāmatvedis ir pilnvaroti parakstīt auditētu attiecīgā pašvaldības regulatora 2009.gada pārskatu un iestādes
darbības slēguma bilanci līdz 2009.gada 31.decembrim.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
22. Pašvaldības regulatora likvidācijas komisijas darbību finansē no attiecīgā pašvaldības regulatora budžeta.
2009.gada valsts nodeva par sabiedrisko pakalpojumu regulēšanu pašvaldību regulējamās nozarēs iemaksājama pilnā
apmērā attiecīgās pašvaldības budžetā un tiek ieskaitīta pašvaldības regulatora kontā.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
23. Ministru kabinets atbilstoši šā likuma 
9.panta
 pirmās daļas 10. un 11.punktā noteiktajam līdz 2009.gada
1.septembrim iesniedz Saeimai attiecīgus grozījumus 
Enerģētikas likumā
 un likumā “Par hidroelektrostaciju
hidrotehnisko būvju drošumu”.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.07.2009.
)
24. Šā likuma 
9.panta
 pirmās daļas 10. un 11.punkta izslēgums stājas spēkā 2012.gada 1.jūlijā.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
25. Strīdus, kuru izskatīšana regulatorā ierosināta līdz brīdim, kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 
32.
—
35.pantā
,
regulators izskata un pieņem lēmumu lietā par strīda izšķiršanu šajā likumā noteiktajā kārtībā, kāda bija spēkā līdz
brīdim, kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 
32.
—
35.pantā
. Regulatora lēmumu lietā par strīda izšķiršanu, kas
ierosināta līdz brīdim, kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 
32.
—
35.pantā
, var pārsūdzēt Administratīvajā
apgabaltiesā. Administratīvā apgabaltiesa lietu izskata kā pirmās instances tiesa triju tiesnešu sastāvā. Tiesas
spriedumu var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
26. Šā likuma
 VII nodaļas
 “Strīdu izskatīšana” jaunā redakcija stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgajiem grozījumiem
Civilprocesa likumā
.
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
27. Ja līdz 2018. gada 1. janvārim samaksātā valsts nodeva pārsniedz regulatora darbības nodrošināšanai
2017. gadā nepieciešamās izmaksas, summu, kas pārsniedz regulatora darbības nodrošināšanai nepieciešamās
25
/
27
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 13.jūlija direktīvas 
2009/72/EK
 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz
elektroenerģijas iekšējo tirgu un par direktīvas 
2003/54/EK
 atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ);
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 13.jūlija direktīvas 
2009/73/EK
 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz
dabasgāzes iekšējo tirgu un par direktīvas 
2003/55/EK
 atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ);
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 25.novembra direktīvas 
2009/136/EK
, ar ko groza direktīvu 
2002/22/EK
par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, direktīvu
2002/58/EK
 par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē, regulu (EK)
Nr. 
2006/2004
 par sadarbību starp valsts iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību
aizsardzības jomā (Dokuments attiecas uz EEZ);
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 25.novembra direktīvas 
2009/140/EK
, ar ko izdara grozījumu direktīvā
2002/21/EK
 par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un
pakalpojumiem, direktīvā 
2002/19/EK
 par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to
izmaksas, 2018. gadā ieskaita šā likuma 
31.
 panta septītajā daļā minētajos uzkrājumos un izmanto regulatora
darbības nodrošināšanai nākamajos periodos saskaņā ar likumā par valsts budžetu apstiprināto regulatora budžetu.
(
22.11.2017
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2018.
)
28. Šā likuma grozījumi par 
7.
 panta trešās daļas papildināšanu, 
10.
 panta ceturtās daļas un 
18.
1
 panta septītās
daļas 4. punkta izslēgšanu, kā arī IX nodaļa stājas spēkā vienlaikus ar Administratīvās atbildības likumu.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
)
29. Šā likuma 
2.
 panta otrās daļas 7. punkts stājas spēkā 2020. gada 1. jūlijā.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
)
30. Ministru kabinets līdz 2020. gada 31. martam izdod grozījumus Ministru kabineta 2009. gada 27. oktobra
noteikumos Nr. 1227 "
Noteikumi par regulējamiem sabiedrisko pakalpojumu veidiem
", nosakot pakalpojuma veidu,
kuru nepieciešams regulēt depozīta iepakojuma apsaimniekošanas nozarē.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
)
31. Lai ieviestu priekšsēdētāja un padomes locekļu atbilstīgu rotāciju:
1) 2016. gadā ar Saeimas lēmumu ieceltā priekšsēdētāja un padomes locekļu pilnvaras neatkarīgi no
pilnvarojumā noteiktā amata pilnvaru termiņa ir spēkā līdz 2021. gada 1. jūlijam;
2) Saeima 2021. gadā pēc Ministru kabineta priekšlikuma ieceļ amatā:
a) priekšsēdētāju — uz septiņiem gadiem,
b) divus padomes locekļus — uz sešiem gadiem,
c) divus padomes locekļus — uz pieciem gadiem.
(
13.02.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
32. Ministru kabinets līdz 2020. gada 1. jūlijam izdod šā likuma 
7. panta
 4.
2
 daļā paredzētos noteikumus. Līdz to
spēkā stāšanās dienai piemērojami Ministru kabineta 2001. gada 6. februāra noteikumi Nr. 59 "
Sabiedrisko
pakalpojumu regulēšanas komisijas amatpersonu kandidātu konkursa nolikums
", ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
13.02.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.03.2020.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
14.07.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.08.2011.
)
26
/
27
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
savstarpēju savienojumu un direktīvā 
2002/20/EK
 par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu
(Dokuments attiecas uz EEZ);
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002.gada 7.marta direktīvas 
2002/21/EK
 par kopējiem reglamentējošiem
noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva).
Likums stājas spēkā 2001.gada 1.jūnijā, bet 7.panta ceturtā daļa, 37. un 38.pants — 2001.gada 1.martā. 
Likums Saeimā pieņemts 2000.gada 19.oktobrī.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2000.gada 7.novembrī
27
/
27