Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 80,
29.05.2002.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 12, 27.06.2002.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
09.05.2002.
Stājas spēkā: 
12.06.2002.
Attēlotā redakcija:
 01.08.2019. - 31.12.2022.
Grozījumi:
09.12.2004. likums / LV, 202, 20.12.2004.; Ziņotājs, 2, 27.01.2005. / Stājas spēkā 20.12.2004.
22.06.2005. likums / LV, 104, 06.07.2005.; Ziņotājs, 14, 28.07.2005. / Stājas spēkā 20.07.2005.
12.12.2008. likums / LV, 200, 23.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 01.01.2009.
17.09.2009. likums / LV, 158, 06.10.2009.; Ziņotājs, 21, 12.11.2009. / Stājas spēkā 20.10.2009.
01.12.2009. likums / LV, 196, 15.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
Satversmes tiesas 25.11.2010. spriedums / LV, 189, 30.11.2010. / Stājas spēkā 30.11.2010.
16.06.2011. likums / LV, 99, 29.06.2011. / Stājas spēkā 30.06.2011.
20.06.2019. likums / LV, 132, 02.07.2019. / Stājas spēkā 01.08.2019.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Valsts kontroles likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. 
(1) Valsts kontrole ir neatkarīga koleģiāla augstākā revīzijas (audita) iestāde Latvijas Republikā.
(2) Valsts kontrole pakļauta vienīgi likumam.
(3) Valsts kontrole veic revīzijas saskaņā ar starptautiskajiem publiskā sektora revīzijas standartiem, kuri atbilst
augstāko revīzijas iestāžu starptautiskā kongresa atzītām un apstiprinātām prasībām attiecībā uz augstāko revīzijas
iestāžu darbu un kuru atzīšanu Latvijā nosaka valsts kontrolieris, kā arī likumā noteiktajā kārtībā rīkojas attiecībā uz
revīzijā konstatētajiem tiesību normu pārkāpumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
2.pants.
 (1) Valsts kontrole, veicot revīzijas, kontrolē:
1) valsts, pašvaldību un citu atvasināto publisko personu budžetu līdzekļu ieņēmumus un izdevumus, publiskas
personas kapitālsabiedrību, publiski privāto, privāto kapitālsabiedrību finanšu līdzekļus 
Publiskas personas
kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likuma
 izpratnē, kā arī to kapitālsabiedrību finanšu līdzekļus, kuru
kapitāla daļas vai akcijas pieder publiskas personas kapitālsabiedrībām, publiski privātām vai privātām
kapitālsabiedrībām 
Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likuma
 izpratnē;
2) Eiropas Savienības un citu starptautisko organizāciju vai institūciju līdzekļu izlietošanu, kuri iekļauti valsts
budžetā vai pašvaldību budžetos;
3) rīcību ar valsts, pašvaldību un citu atvasināto publisko personu, publiskas personas kapitālsabiedrību,
publiski privāto, privāto kapitālsabiedrību mantu vai tās daļu 
Publiskas personas kapitāla daļu un
kapitālsabiedrību pārvaldības likuma
 izpratnē, kā arī to kapitālsabiedrību mantu vai tās daļu, kuru kapitāla daļas
vai akcijas pieder publiskas personas kapitālsabiedrībām, publiski privātām vai privātām kapitālsabiedrībām 
1
/
16
Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likuma
 izpratnē.
(2) Valsts kontroles darbības mērķis ir noskaidrot, vai rīcība ar šā panta pirmajā daļā minētajiem līdzekļiem ir
tiesiska, pareiza, ekonomiska un efektīva, kā arī sniegt rekomendācijas atklāto trūkumu novēršanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
, 
22.06.2005.
, 
17.09.2009.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2019.
)
3.pants.
 Valsts kontrole:
1) katru gadu iesniedz Saeimai atzinumu un revīzijas ziņojumu par saimnieciskā gada pārskatu līdz pārskata
gadam sekojošā saimnieciskā gada 15. oktobrim;
2) katru gadu sniedz atzinumus par ministriju un citu centrālo valsts iestāžu gada pārskatu sagatavošanas
pareizību. Ja pārskats nav iesniegts Valsts kontrolei tās norādītajā termiņā, Valsts kontrole sniedz atzinumu ne
vēlāk kā 60 dienu laikā no attiecīgā pārskata saņemšanas dienas;
3) iesniedz Saeimai un Ministru kabinetam ziņojumu:
a) par revīzijām tajās revidējamās vienībās, kurām sniegti Valsts kontroles atzinumi ar piezīmēm, negatīvi
atzinumi vai atteikts sniegt atzinumu,
b) 
(izslēgts ar 
20.06.2019
. likumu)
,
c) par īpaši svarīgiem un nozīmīgiem konstatējumiem;
4) ziņo valsts iestādēm par konstatējumiem, kas skar šo iestāžu darbību, kā arī tiesībaizsardzības iestādēm
par revīzijā konstatētajiem tiesību normu pārkāpumiem un seko to izskatīšanas gaitai;
4
1
) ierosina Ministru kabinetam veikt pasākumus Valsts kontroles revīziju rezultātu izvērtēšanai;
4
2
) sadarbojas ar Saeimas komisijām, informējot tās par revīziju rezultātiem, revīzijās atklāto trūkumu
novēršanu, kā arī par revīzijā konstatēto tiesību normu pārkāpumu izskatīšanu;
5) sadarbojas savas kompetences ietvaros ar Eiropas Savienības institūcijām un citām starptautiskajām
organizācijām vai institūcijām, tajā skaitā var iesaistīties revīzijās kā šo organizāciju vai institūciju revidents, kā
arī sadarbojas ar citu valstu augstākajām revīzijas iestādēm, tajā skaitā var veikt šo iestāžu darbības
novērtējumu;
6) veic revīzijas departamentu sektoru vadītāju un revidentu sertifikāciju Valsts kontroles revīziju veikšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
, 
22.06.2005.
, 
17.09.2009.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2019.
)
4.pants.
 (1) Valsts kontrolei ir tiesības saņemt Saeimā un Ministru kabinetā izskatāmo normatīvo aktu projektus un
sniegt par tiem atzinumus, ja normatīvie akti var ietekmēt valsts un pašvaldību ieņēmumus un izdevumus vai paredz
rīcību ar valsts un pašvaldību mantu, kā arī ar Eiropas Savienības un citu starptautisko organizāciju vai institūciju
piešķirtajiem un valsts budžetā vai pašvaldību budžetos iekļautajiem līdzekļiem.
(2) Valsts kontroles pilnvarotās personas ir tiesīgas ar padomdevēja tiesībām piedalīties valsts institūciju,
organizāciju un pašvaldību institūciju sēdēs.
5.pants. 
Valsts kontroles iekšējās darbības kārtību nosaka Valsts kontroles padomes apstiprināts nolikums.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
6.pants. 
Valsts kontroles sastāvā ir valsts kontrolieris, Valsts kontroles padome, Valsts kontroles revīzijas
departamenti (turpmāk — revīzijas departaments) un atbalsta struktūrvienības, kas nodrošina Valsts kontroles
organizatorisko, finansiālo un saimniecisko darbību.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
2
/
16
7.pants.
 Valsts kontrole, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, informē sabiedrību par savu darbību.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
II nodaļa 
Valsts kontrolieris
8.pants.
 (1) Valsts kontrolieris:
1) pārstāv Valsts kontroli;
2) vada Valsts kontroles darbu;
3) piedalās Ministru kabineta sēdēs ar padomdevēja tiesībām;
4) ir Valsts kontroles padomes priekšsēdētājs;
5) ir Valsts kontroles budžeta izpildītājs;
6) paraksta Valsts kontroles padomes lēmumus;
7) pilnvaro katrā atsevišķā gadījumā Valsts kontroles amatpersonu vai darbinieku pārstāvēt Valsts kontroli;
8) pieņem darbā Valsts kontroles darbiniekus;
9) iesaka Saeimai apstiprināšanai Valsts kontroles padomes locekļu amata kandidātus;
10) ieceļ amatā Valsts kontroles revīzijas departamentu direktorus un apstiprina šo amatpersonu amatu
aprakstus;
11) nosaka revīzijās lietojamos publiskā sektora revīzijas standartus, kā arī revīzijas metodoloģiju un prasības
revīziju kvalitātes kontrolei;
12) atbild par iekšējās kontroles sistēmas un iekšējās audita sistēmas izveidošanu.
(2) Reizi gadā valsts kontrolieris Saeimas kārtības rullī noteiktajā kārtībā ziņo Saeimai par Valsts kontroles darbību.
(3) Valsts kontrolieris savas kompetences ietvaros izskata administratīvo pārkāpumu lietas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005.
, 
17.09.2009.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
9.pants.
 Valsts kontroliera prombūtnes laikā viņa pienākumus pilda tas Valsts kontroles padomes loceklis, kuru uz
visu minētā Valsts kontroles padomes locekļa pilnvaru laiku norīkojis valsts kontrolieris. Ja arī šis Valsts kontroles
padomes loceklis ir prombūtnē, valsts kontroliera pienākumus pilda padomes loceklis — revīzijas departamenta
direktors ar ilgāko pilnvaru stāžu.
III nodaļa 
Valsts kontroles padome
10.pants.
 Valsts kontroles padomes sastāvā ietilpst valsts kontrolieris un seši Valsts kontroles padomes locekļi,
kas pilda revīzijas departamentu direktoru amatus.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
11.pants.
 Valsts kontroles padome:
3
/
16
1) apstiprina nolikumu un citus Valsts kontroles iekšējo darbību reglamentējošos aktus;
2) apstiprina revīziju gada plānu un stratēģiskās attīstības plānu;
3) lemj par revīziju jomu sadali starp revīzijas departamentiem;
4) izlemj Valsts kontroles padomes locekļu un revīzijas departamentu direktoru ierosinātos jautājumus;
5) pieņem lēmumu par pieteikuma iesniegšanu Satversmes tiesai;
6) apstiprina šā likuma 
3. panta
 1. punktā minēto atzinumu un pieņem lēmumu par tā iesniegšanu Saeimai;
7) izveido atestācijas komisiju un apstiprina šīs komisijas nolikumu, nosakot tās kompetenci;
8) pieņem lēmumu sakarā ar sūdzībām, kas iesniegtas par revīzijas departamenta lēmumu, ar kuru apstiprināts
revīzijas ziņojums vai atzinums;
9) izskata un pieņem lēmumus par tiem revīzijas ziņojumiem, par kuriem, domām daloties, nav pieņemts
revīzijas departamenta lēmums (
20.panta
 trešā daļa). Revīzijas departamenta direktors, kurš piedalījies revīzijas
ziņojuma izskatīšanā iepriekš, ir tiesīgs piedalīties padomes sēdē, taču nepiedalās balsošanā;
10) apstiprina Valsts kontroles budžeta pieprasījumu;
11) apstiprina Valsts kontroles struktūru, darbinieku štatu sarakstu, amatu kvalifikācijas prasības;
12) 
(izslēgts ar 
17.09.2009
. likumu)
;
13) nosaka Valsts kontroles amatpersonu un darbinieku atlīdzību atbilstoši Valsts un pašvaldību institūciju
amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam;
14) apstiprina revīzijas departamentu sektoru vadītāju un revidentu sertifikācijas nolikumu un sertifikācijas
komisijas sastāvu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009.
, 
01.12.2009.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.08.2019.
)
12.pants. 
(1) Valsts kontroles padomes sēdes ir slēgtas.
(2) Valsts kontroles padomes sēde ir lemttiesīga, ja tajā piedalās padomes priekšsēdētājs vai viņa pienākumu
izpildītājs un ne mazāk kā trīs padomes locekļi. Jautājumus izlemj ar klātesošo balsu vairākumu. Balsīm sadaloties
līdzīgi, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss.
(3) Valsts kontroles padomes sēdes tiek protokolētas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
IV nodaļa 
Revīzijas departamenti
13.pants.
 Revīzijas darbus ar Valsts kontroles padomes lēmumu sadala starp Valsts kontroles revīzijas
departamentiem.
14.pants. 
Revīzijas departamenti veic revīzijas saskaņā ar Valsts kontroles padomes apstiprinātu revīziju gada
plānu.
15.pants.
 Revīzijas departamenta sastāvā ietilpst revīzijas departamenta direktors un revīzijas sektori.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
4
/
16
16.pants.
 (1) 
(Izslēgta ar 
17.09.2009
. likumu.)
(2) Revīzijas departamenta direktora prombūtnes laikā viņa pienākumus pilda cita revīzijas departamenta direktors
vai šā paša revīzijas departamenta sektora vadītājs, kuru uz šo laiku pilnvarojis valsts kontrolieris.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005.
 un 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
17.pants.
 Revīzijas departamenta direktors:
1) vada departamenta darbu un nosaka tā darbības stratēģiju revīziju veikšanai;
2) organizē departamenta personāla resursus tā, lai nodrošinātu darbu izpildi saskaņā ar apstiprināto Valsts
kontroles revīziju gada plānu un Valsts kontrolē noteiktajiem revīzijas standartiem un metodoloģiju;
3) pārrauga revīziju plānošanu;
4) pārbauda revīziju ziņojumu projektus, revīziju ziņojumus un atzinumus, paraksta tos un nosūta revidējamai
vienībai;
5) pārrauga sektoru darbu;
6) veic citus pienākumus saskaņā ar amata aprakstu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2019.
)
18.pants.
 (1) Revīzijas departaments ir sadalīts sektoros.
(2) Sektora sastāvā ietilpst sektora vadītājs un Valsts kontroles revidenti.
(3) 
(Izslēgta ar 
17.09.2009
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005.
 un 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
19.pants.
 Revīzijas departamenta sektora vadītājs:
1) vada sektora darbu un nodrošina sektora revīziju kopējo stratēģiju atbilstoši Valsts kontrolē noteiktajiem
revīzijas standartiem un metodoloģijai;
2) nodrošina revīziju plānošanu;
3) pārstāv Valsts kontroli sarunās ar revidējamo vienību sektora veiktās revīzijas sakarā;
4) pārrauga revīzijas pierādījumu iegūšanas procesu un, ja nepieciešams, arī iesaistās revīzijā;
5) pārbauda revīziju ziņojumu projektus, revīziju ziņojumus un atzinumus un paraksta tos;
6) veic citus pienākumus saskaņā ar amata aprakstu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2019.
)
V nodaļa 
Revīzijas departamenta kompetence
(Nodaļas nosaukums 
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
20.pants. 
(1) Revīzijas departamenta lēmumu, ar kuru apstiprina revīzijas ziņojumu, pieņem revīzijas departamenta
direktors un tā revīzijas departamenta sektora vadītājs, kurš ir atbildīgs par konkrēto revīziju.
5
/
16
(2) 
(Izslēgta ar 
17.09.2009
. likumu.)
(3) Ja domas dalās, revīzijas ziņojumu nodod izskatīšanai un lēmuma pieņemšanai Valsts kontroles padomei.
Valsts kontroles padomes lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
21.pants.
 Revīzijas departamenta direktors un revīzijas departamenta sektoru vadītāji:
1) lemj par revīzijas darbu sadali starp sektoriem;
2) izstrādā revīziju gada plāna projektu;
3) izskata Saeimai un Ministru kabinetam iesniedzamo ziņojumu projektus.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
22.pants.
(Izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
VI nodaļa 
Valsts kontroles kanceleja
(Izslēgta ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
VII nodaļa 
Valsts kontroles amatpersonas un darbinieki
(Nodaļas nosaukums 
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
25.pants.
(Izslēgts ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
26.pants. 
(1) Valsts kontrolieri amatā ieceļ Saeima uz četriem gadiem Saeimas kārtības rullī paredzētajā kārtībā.
(2) Stājoties amatā, valsts kontrolieris Saeimā dod šādu zvērestu (solījumu): "Zvēru (solu) būt uzticīgs Latvijas
Republikai, ievērot tās likumus un godīgi pildīt savus pienākumus."
(3) Viena un tā pati persona nevar būt 
par Valsts kontroli
eri vairāk kā divus termiņus pēc kārtas.
(4) Ja, izbeidzoties valsts kontroliera pilnvaru termiņam, jaunieceltais valsts kontrolieris nav devis Saeimā zvērestu
(solījumu), līdzšinējā valsts kontroliera pilnvaru laiks turpinās līdz dienai, kad jaunieceltais valsts kontrolieris dod
Saeimā zvērestu (solījumu).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
20.12.2004.
)
27.pants. 
(1) Valsts kontroles padomes locekļus pēc valsts kontroliera ieteikuma apstiprina Saeima uz četriem
gadiem.
(2) Valsts kontroles padomes locekļus var apstiprināt amatā atkārtoti, bet ne vairāk kā divus termiņus pēc kārtas.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
27.
1
pants.
 (1) Valsts kontroles padomes locekli pēc apstiprināšanas Saeimā valsts kontrolieris ieceļ valsts
kontroles revīzijas departamenta direktora amatā uz četriem gadiem.
(2) Ja valsts kontroles padomes locekli Saeima apstiprinājusi amatā atkārtoti, valsts kontrolieris ieceļ attiecīgo
6
/
16
Valsts kontroles padomes locekli valsts kontroles revīzijas departamenta direktora amatā atkārtoti, bet ne vairāk kā
divus termiņus pēc kārtas.
(3) Revīzijas departamentu sektoru vadītājus pieņem darbā valsts kontrolieris, ievērojot atestācijas komisijas
atzinumu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
28.pants.
(Izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
29.pants.
 (1) Valsts kontrolieri pirms šā likuma 
26.panta
 pirmajā daļā noteiktā termiņa, kā arī Valsts kontroles
padomes locekli pirms šā likuma 
27.panta
 pirmajā daļā noteiktā termiņa no amata atbrīvo Saeima vienīgi uz tiesas
sprieduma pamata krimināllietā.
(2) Valsts kontrolieris, Valsts kontroles padomes loceklis var iesniegt Saeimai iesniegumu par atkāpšanos no
amata.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
29.
1
pants. 
Valsts kontroles revīzijas departamenta sektora vadītāju no amata atbrīvo, ja valsts kontrolieris konstatē
faktu, ka nav ievērots kāds no šā likuma 
30.panta
 otrās daļas ierobežojumiem, vai sakarā ar atestācijas komisijas
atzinumu par viņa neatbilstību ieņemamam amatam.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
30.pants.
 (1) 
Par Valsts kontroli
era, Valsts kontroles padomes locekļa, revīzijas departamenta sektora vadītāja
amata kandidātu var būt persona, kura:
1) ir Latvijas pilsonis;
2) brīvi pārvalda valsts valodu;
3) ir ieguvusi augstāko izglītību un kuras profesionālā kvalifikācija un pēdējo piecu gadu darba pieredze ir
atbilstoša Valsts kontroles uzdevumu veikšanai;
4) 
(izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu)
.
(2) 
Par Valsts kontroli
era, Valsts kontroles padomes locekļa, revīzijas departamenta sektora vadītāja amata
kandidātu nevar būt persona, kura:
1) sasniegusi likumā noteikto pensijas vecumu;
2) pēdējo triju gadu laikā bijusi Ministru kabineta loceklis;
3) pēdējo triju gadu laikā bijusi vēlētos amatos politiskajās organizācijās (partijās);
4) sodīta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu (neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas);
5) agrāk izdarījusi tīšu noziedzīgu nodarījumu, bet no soda izciešanas atbrīvota sakarā ar noilgumu, amnestiju
vai apžēlošanu;
6) ir vai ir bijusi PSRS vai Latvijas PSR vai ārvalsts valsts drošības dienesta, izlūkdienesta vai pretizlūkošanas
dienesta štata vai ārštata darbinieks, minēto institūciju aģents, rezidents vai konspiratīvā dzīvokļa turētājs;
7) ir vai ir bijusi ar Latvijas Republikas likumiem, Augstākās padomes lēmumiem vai tiesas nolēmumiem
aizliegto organizāciju dalībnieks (biedrs) pēc šo organizāciju aizliegšanas.
(3) 
(Daļa stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauta likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu 12.
punktu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
 un 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
) 
7
/
16
31.pants. 
Valsts kontrolieris, Valsts kontroles padomes loceklis, revīzijas departamenta sektora vadītājs uz amata
pildīšanas laiku pārtrauc darbību politiskajās organizācijās (partijās).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
VIII nodaļa
(Nodaļas nosaukums izslēgts ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
32.pants.
(Izslēgts ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
33.pants. 
Valsts kontroles revidenti atkarībā no kvalifikācijas un darba stāža Valsts kontrolē ieņem vecākā valsts
revidenta, valsts revidenta un valsts revidenta palīga amatu.
34.pants. 
Uz Valsts kontroles revidenta amata kandidātu attiecas šā likuma 
30.panta
 otrās daļas 4., 5., 6. un
7.punktā Valsts kontroles amatpersonu kandidātiem noteiktie ierobežojumi.
35.pants. 
Valsts kontroles darbinieks pilda darba līguma nosacījumus un amata aprakstā noteiktos pienākumus.
36.pants.
 (1) Valsts kontrole var izbeigt darba attiecības ar darbinieku 
Darba likumā
 noteiktajos gadījumos, kā arī
tad, ja:
1) darbinieks nav pildījis šā likuma 
59.panta
 noteikumus;
2) konstatēta apkaunojoša rīcība vai nodarījums, kas nav savienojams ar Valsts kontroles darbinieka amatu.
(2) Papildus šā panta pirmajā daļā noteiktajiem gadījumiem Valsts kontrole var izbeigt darba attiecības ar Valsts
kontroles revidentu arī tad, ja revidents, stājoties darbā, ir slēpis kādu no šā likuma 
34.pantā
 noteiktajiem
ierobežojumiem.
37.pants. 
Valsts kontroles darbiniekus darbā pieņem un no darba atbrīvo valsts kontrolieris atbilstoši 
Darba likuma
prasībām.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
37.
1
 pants.
 Revīzijas departamenta sektora vadītāja un revidenta zināšanas un prasmes Valsts kontroles revīziju
veikšanai apliecina Valsts kontroles sertifikācijas komisijas izsniegts sertifikāts. Sertifikātu izsniedz uz trim gadiem.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
37.
2
 pants.
 Sertifikācijas komisijas lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
37.
3
 pants.
 Valsts kontrole nodrošina publiski pieejamu informāciju par revīzijas departamentu sektoru vadītājiem
un revidentiem izsniegtajiem spēkā esošajiem sertifikātiem Valsts kontroles revīziju veikšanai.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
IX nodaļa 
Valsts kontroles amatpersonu un darbinieku 
sociālās garantijas un tiesiskā aizsardzība
8
/
16
(Nodaļa izslēgta ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
38.pants. 
(Izslēgts ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
39.pants. 
(Izslēgts ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
40.pants. 
(Izslēgts ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
41.pants. 
(Izslēgts ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
42.pants. 
(Izslēgts ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
43.pants. 
(Izslēgts ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
43.
1
.pants. 
(Izslēgts ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
X nodaļa 
Valsts kontroles finansēšanas un gada 
finanšu pārskata revīzijas kārtība
44.pants.
 (1) Valsts kontrole tiek finansēta no valsts budžeta.
(2) 
(Izslēgta ar 
16.06.2011
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
30.06.2011.
)
45.pants. 
(1) Valsts kontrolē gada finanšu pārskata revīziju veic zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrība, kuru konkursa kārtībā izraugās Saeima.
(2) Valsts kontrole savu gada finanšu pārskatu kopā ar zvērināta revidenta (zvērinātu revidentu komercsabiedrības)
atzinumu iesniedz Saeimai, kā arī Valsts kasei saimnieciskā gada pārskata sastādīšanai.
XI nodaļa 
Valsts kontroles revīzija
46.pants.
 (1) Valsts kontroles revīzijai ir pakļautas šādas revidējamās vienības:
1) valsts iestādes;
2) publiskas personas kapitālsabiedrības, publiski privātās kapitālsabiedrības un privātās kapitālsabiedrības
Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likuma
 izpratnē;
2
1
) kapitālsabiedrības, kuru kapitāla daļas vai akcijas pieder publiskas personas kapitālsabiedrībām, publiski
privātām vai privātām kapitālsabiedrībām 
Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības
likuma
 izpratnē;
3) pašvaldības un to izveidotās iestādes un komercsabiedrības;
4) citas komercsabiedrības, kā arī biedrības un nodibinājumi un fiziskās personas, ja:
9
/
16
a) to rīcībā vai glabāšanā ir valsts vai pašvaldības līdzekļi,
b) tās tiek finansētas no valsts vai pašvaldības līdzekļiem vai to garantētiem līdzekļiem,
c) tās pilda valsts vai pašvaldību iepirkumu;
5) Eiropas Savienības un citu starptautisko organizāciju vai institūciju piešķirto un valsts budžetā vai pašvaldību
budžetos iekļauto līdzekļu lietotāji.
(2) Valsts kontrole neveic revīziju Saeimā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
, 
17.09.2009.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
47.pants.
(Izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
48.pants. 
Valsts kontrole nosaka revidējamo vienību, revīzijas laiku, veidu un uzdevumu, kā arī informē par to
revidējamo vienību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
48.
1
 pants. 
(Pants stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. Pārejas noteikumu
12. punktu)
49.pants.
 (1) Valsts kontrolieris, Valsts kontroles padomes loceklis, revīzijas departamenta sektora vadītājs un
valsts kontroliera pilnvaroti darbinieki, ja tas nepieciešams Valsts kontroles uzdevuma veikšanai, var netraucēti
apmeklēt revidējamās vienības un iestādes un uzņēmumus (komercsabiedrības) neatkarīgi no to pakļautības un
īpašuma piederības un pieprasīt visu nepieciešamo informāciju.
(2) Valsts kontroles pilnvarotām amatpersonām un darbiniekiem ir tiesības revidējamā vienībā piekļūt informācijai,
ko Valsts kontrole uzskata par nepieciešamu revīzijas veikšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
49.
1
 pants.
 (1) Ja Valsts kontroles revīzijas uzdevuma veikšanai tiek apstrādāti fizisko personu dati, Eiropas
Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa regulas (ES) 
2016/679
 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ direktīvu 
95/46/EK
 (Vispārīgā datu aizsardzības regula)
15., 16. un 18. pantā noteiktās datu subjekta tiesības var tikt ierobežotas, ciktāl tās var apdraudēt vai būtiski traucēt
revīzijas mērķu sasniegšanu un atkāpes ir vajadzīgas šo mērķu sasniegšanai.
(2) Valsts kontrole atbilstoši revīzijas mērķim nosaka personu datu apstrādes nolūku, datu apstrādes kategorijas
un datu glabāšanas laikposmu.
(3) Valsts kontrole nodrošina datu glabāšanu un datu aizsardzības garantijas, ņemot vērā datu apstrādes vai
apstrādes kategoriju raksturu, darbības jomu un nolūkus, atbilstoši Vispārīgās datu aizsardzības regulas prasībām.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
50.pants. 
Pēc Valsts kontroles pieprasījuma, ja tas nepieciešams revīzijas veikšanai, bankām un citām
kredītiestādēm ir pienākums 
Kredītiestāžu likumā
 noteiktajā apmērā un kārtībā sniegt Valsts kontrolei tās pieprasītās
ziņas par revidējamo vienību kontiem un veiktajiem darījumiem.
51.pants.
 Revidējamo vienību lietas, kas saskaņā ar normatīvajiem aktiem satur valsts noslēpumu vai ierobežotas
pieejamības informāciju, pārbauda katram atsevišķam gadījumam Valsts kontroles pilnvaroti darbinieki, kas iepriekš
paziņo par to revidējamai vienībai.
52.pants. 
Valsts kontrolei ir tiesības revīzijā pieaicināt konsultantus.
10
/
16
53.pants.
 Pamatojoties uz revīzijā konstatētiem faktiem un pārbaudītajiem dokumentiem, tiek sagatavots Valsts
kontroles revīzijas ziņojuma projekts, kuru nosūta revidējamai vienībai, nosakot termiņus paskaidrojumu iesniegšanai.
Termiņu, kādā iesniedzami paskaidrojumi par revīzijas ziņojuma projektu, nosaka ne mazāku par 10 darbdienām.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
54.pants.
 (1) Pamatojoties uz Valsts kontroles revīzijas ziņojuma projektu un tam pievienoto revidējamās vienības
rakstveida paskaidrojumu, tiek sagatavots revīzijas ziņojums, bet gadījumos, kad tiek veikta revīzija par gada pārskata
sastādīšanas pareizību saskaņā ar šā likuma 
3.panta
 1. un 2.punktā noteiktajiem Valsts kontroles uzdevumiem,— arī
atzinums.
(2) Ja revīzija par gada pārskata sagatavošanas pareizību tiek veikta papildus šā likuma 
3.panta
 1. un 2.punktā
paredzētajiem gadījumiem, Valsts kontrole lemj par atzinuma nepieciešamību.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
55.pants.
 (1) Revīziju slēdz, pieņemot revīzijas departamenta lēmumu par revīzijas ziņojuma apstiprināšanu. Šo
lēmumu nosūta revidējamai vienībai. Lēmums stājas spēkā pēc 15 dienām no tā pieņemšanas dienas, ja tas nav
apstrīdēts Valsts kontroles padomē.
(2) Valsts Kontroles padome sūdzību, kurā tiek apstrīdēts Valsts kontroles revīzijas departamenta lēmums, izskata
un lēmumu par to pieņem 30 dienu laikā pēc sūdzības saņemšanas. Ja objektīvu iemeslu dēļ šo termiņu nav
iespējams ievērot, Valsts kontroles padome to var pagarināt uz laiku, ne ilgāku par sešiem mēnešiem, par to paziņojot
sūdzības iesniedzējam.
(3) Valsts kontroles padomes lēmums par personas vai revidējamās vienības motivēto sūdzību stājas spēkā tā
pieņemšanas dienā.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
56.pants.
 Valsts kontrolei ir tiesības sniegt rekomendācijas revidējamai vienībai atklāto trūkumu novēršanai, kā arī
noteikt termiņu, kādā revidējamā vienība rakstveidā ziņo par trūkumu novēršanu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
57.pants. 
Valsts kontroles revīzijas ziņojumu Valsts kontrole nosūta revidējamai vienībai, attiecīgās nozares
ministram un finanšu ministram, bet gadījumos, kad veikta revīzija par gada pārskata un saimnieciskā gada pārskata
sagatavošanas pareizību, nosūta arī atzinumu.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
57.
1
 pants.
 Valsts kontrole pēc tam, kad stājies spēkā lēmums par revīzijas ziņojuma apstiprināšanu, veic šajā
likumā noteiktos pasākumus, lai informētu kompetentās iestādes par revīzijā konstatētajiem tiesību normu
pārkāpumiem, sekotu to izskatīšanas gaitai, kā arī lemj par revīzijā konstatētās nelikumīgās rīcības rezultātā nodarīto
zaudējumu piedziņu.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
58.pants. 
(1) Valsts kontrole nodod atklātībai slēgtas revīzijas atzinumu un revīzijas ziņojumu pēc tā stāšanās
spēkā un šā likuma 
3.panta
 pirmajā punktā minēto atzinumu — pēc tā iesniegšanas Saeimai.
(2) Slēgtas revīzijas atzinums un dati nav nododami atklātībai, ja tie satur ar normatīvajiem aktiem noteiktu
ierobežotas pieejamības informāciju vai valsts noslēpumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
59.pants. 
Valsts kontroles amatpersonas un darbinieki bez valsts kontroliera atļaujas nav tiesīgi izpaust
informāciju, kas viņiem ir kļuvusi zināma, pildot amata pienākumus.
60.pants. 
Pēc tam kad Valsts kontroles padome ir apstiprinājusi revīziju gada plānu, valsts kontrolieris nosūta
Saeimai izvērstu ziņojumu par plānotajiem revīzijas virzieniem, nenosaucot revidējamās vienības.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
11
/
16
XII nodaļa 
Revidējamās vienības tiesības
61.pants. 
Revidējamai vienībai ir tiesības iepazīties ar revīzijas uzdevumu.
62.pants. 
Revidējamai vienībai ir tiesības rakstveidā izteikt savu viedokli par revīzijas ziņojuma projektu, kā arī
sniegt paskaidrojumus.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
63.pants.
(Izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
64.pants.
 (1) Revidējamā vienība vai cita valsts vai pašvaldības institūcija, uz kuru attiecas revīzijas ziņojumā
norādītais, ir tiesīga apstrīdēt lēmumu par revīzijas ziņojuma apstiprināšanu Valsts kontroles padomē. Privātpersona ir
tiesīga apstrīdēt lēmumu par revīzijas ziņojuma apstiprināšanu Valsts kontroles padomē, ja tas tieši aizskar šīs
privātpersonas tiesības vai likumiskās intereses. Lēmumu par revīzijas ziņojuma apstiprināšanu var apstrīdēt Valsts
kontroles padomē 15 dienu laikā no tā pieņemšanas dienas.
(2) Sūdzības iesniedzējam vai tā pilnvarotiem pārstāvjiem ir tiesības piedalīties Valsts kontroles padomes sēdē,
kurā tiek izskatīta šā panta pirmajā daļā minētā sūdzība, un sniegt paskaidrojumus par revīzijā konstatētajiem faktiem
un pārbaudītajiem dokumentiem, ko revidējamā vienība sniegusi Valsts kontrolei revīzijas veikšanas laikā.
(3) 
(Izslēgta ar 
17.09.2009
. likumu.)
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā
01.08.2019.
)
65.pants.
 Ja Valsts kontroles padome šā likuma 
64.pantā
 noteiktajā kārtībā iesniegto sūdzību ir noraidījusi, kā arī
gadījumos, kad Valsts kontroles padome lēmumu pieņēmusi saskaņā ar šā likuma 
20.panta
 trešo daļu un ar lēmumu
tiek aizskartas privātpersonas tiesības vai tiesiskās intereses, attiecīgajai privātpersonai ir tiesības pārsūdzēt Valsts
kontroles padomes lēmumu 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Pieteikuma iesniegšana tiesā neaptur
Valsts kontroles padomes lēmuma darbību.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
XIII nodaļa 
Revidējamās vienības pienākumi
66.pants. 
Revidējamās vienības pienākums ir nodrošināt Valsts kontroles pilnvarotus darbiniekus revīzijas
veikšanas laikā ar darba telpām un darbam piemērotiem apstākļiem.
67.pants.
 Revidējamai vienībai jāiesniedz Valsts kontrolei tās noteiktajā kārtībā un termiņā visi ar revīziju saistītie
grāmatvedības reģistri un dokumenti, kā arī jāsniedz visa ar revīziju saistītā informācija un paskaidrojumi.
67.
1
 pants.
 (1) Ministrijas un citas centrālās valsts iestādes šā likuma 
67.pantā
 noteiktajā kārtībā iesniedz Valsts
kontrolei gada pārskatu un apliecinājumu par gada pārskatā sniegtās informācijas patiesumu.
(2) Revidējamā vienība šā likuma 
67.pantā
 noteiktajā kārtībā sniedz Valsts kontrolei apliecinājumu par revīzijās
sniegtās informācijas patiesumu.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
12
/
16
68.pants. 
(Izslēgts ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
XIV nodaļa
Lēmums par zaudējumu piedziņu
(Nodaļa 
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
69. pants.
 Ja revīzijā konstatē nelikumīgu rīcību ar finanšu līdzekļiem vai mantu, revīzijas departaments pēc tam,
kad ir stājies spēkā lēmums par revīzijas ziņojuma apstiprināšanu, iesniedz priekšlikumu Valsts kontroles padomei
lemt par nelikumīgas rīcības rezultātā nodarīto zaudējumu atlīdzināšanu, norādot personas, pret kurām vēršama
zaudējumu piedziņa, katras personas nodarīto zaudējumu apmēru un pamatojumu zaudējumu piedziņai no konkrētās
personas.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
70. pants.
 Šā likuma 
69. pantā
 minēto lēmumu pieņem attiecībā uz tādu revidējamo vienību, kas ir publiska
persona, tās institūcija vai publiskas personas kontrolēta kapitālsabiedrība.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
71. pants.
 (1) Valsts kontroles padome izvērtē šā likuma 
69. pantā
 noteiktajā kārtībā iesniegto priekšlikumu un
pieņem lēmumu par nelikumīgas rīcības rezultātā nodarīto zaudējumu atlīdzināšanas uzsākšanu, kuru nosūta
revidējamai vienībai un tās augstākai iestādei (kapitāla daļu turētājam). Šis lēmums ir starplēmums un nav
pārsūdzams.
(2) Augstāka iestāde (kapitāla daļu turētājs) triju nedēļu laikā pēc Valsts kontroles padomes lēmuma saņemšanas
informē revidējamo vienību un Valsts kontroli par to, vai veiks revidējamās vienības amatpersonu un darbinieku
atbildības izvērtējumu. Ja augstāka iestāde (kapitāla daļu turētājs) ir informējusi revidējamo vienību un Valsts kontroli,
ka neveiks revidējamās vienības amatpersonu un darbinieku atbildības izvērtējumu, to veic revidējamā vienība un par
izvērtēšanas rezultātiem šajā likumā paredzētajā kārtībā informē Valsts kontroli un arī augstāku iestādi (kapitāla daļu
turētāju).
(3) Ja augstāka iestāde (kapitāla daļu turētājs) veic revidējamās vienības amatpersonu un darbinieku atbildības
izvērtējumu, uz to attiecas šajā nodaļā noteiktais par revidējamo vienību.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
 
72. pants.
 Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad saņemts Valsts kontroles padomes lēmums par nelikumīgas rīcības
rezultātā nodarīto zaudējumu atlīdzināšanas uzsākšanu, revidējamā vienība veic amatpersonu un darbinieku atbildības
izvērtējumu un iesniedz Valsts kontrolei:
1) informāciju par zaudējumu apmēru un citiem ar lietu saistītiem apstākļiem;
2) informāciju par personām (neatkarīgi no tā, vai šīs personas bija norādītas šā likuma 
69. pantā
 minētajā
lēmumā), no kurām ir pilnībā vai daļēji piedzīti zaudējumi vai pret kurām uzsākts zaudējumu piedziņas process,
vai ar kurām noslēgta vienošanās par zaudējumu labprātīgu atlīdzināšanu;
3) motivētu priekšlikumu izbeigt administratīvo lietu un neveikt zaudējumu piedziņu, ja nav konstatēti likumā
paredzētie zaudējumu piedziņas priekšnoteikumi vai ir iestājies noilgums;
4) motivētu priekšlikumu atlikt zaudējumu piedziņu līdz lēmuma pieņemšanai kriminālprocesuālā kārtībā,
administratīvā pārkāpuma lietā vai disciplinārlietā.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
73. pants.
 Valsts kontrole izvērtē šā likuma 
72. pantā
 noteiktajā kārtībā saņemto informāciju un, ja nepieciešams,
pieprasa papildu informāciju. Revidējamai vienībai un citām šā likuma 
49. pantā
 minētajām iestādēm, un jebkurai
personai ir pienākums sniegt Valsts kontrolei tās pieprasīto informāciju. Valsts kontroliera pilnvarotam darbiniekam ir
tiesības lēmuma sagatavošanai apmeklēt revidējamo vienību un saņemt dokumentus, kā arī paskaidrojumus no
jebkuras personas. 
13
/
16
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
74. pants.
 Valsts kontroles ierosinātajā lietā par zaudējumu piedziņu personai, pret kuru ierosināta administratīvā
lieta, ir tiesības pašai vai ar pārstāvja starpniecību piedalīties Valsts kontroles padomes sēdē un sniegt
paskaidrojumus, kā arī ir citas 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktās tiesības.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
75. pants.
 Valsts kontroles padome četru mēnešu laikā no šā likuma 
73. pantā
 minētās informācijas saņemšanas
dienas pēc savas iniciatīvas vai pēc revidējamās vienības lūguma, izvērtējot personas viedokli, pieņem lēmumu:
1) atlikt zaudējumu piedziņu, ja par attiecīgo prettiesisko rīcību ir uzsākts kriminālprocess vai ja tas ir lietderīgi,
iekams nav izskatīta disciplinārlieta vai administratīvā pārkāpuma lieta, kurā nepieciešams konstatēt tos pašus
faktus;
2) atlikt jautājuma izskatīšanu, līdz revidējamā vienība veiks normatīvajos aktos noteiktās darbības, lai pati
veiktu zaudējumu piedziņu vai panāktu vienošanos par to labprātīgu atlīdzināšanu;
3) nepiedzīt zaudējumus, jo:
a) nav konstatēti likumā paredzētie zaudējumu piedziņas priekšnoteikumi,
b) iestājies noilgums,
c) piedziņa pilnībā vai daļēji ir veikta vai tiek veikta citā procesā,
d) noslēgta vienošanās par zaudējumu pilnīgu vai daļēju labprātīgu atlīdzināšanu;
4) piedzīt zaudējumus tagadējās mantas samazinājuma apmērā, ja konstatēti likumā paredzētie zaudējumu
piedziņas priekšnoteikumi.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
76. pants.
 Ja pieņemts lēmums atlikt piedziņu līdz dienai, kad stājas spēkā nolēmums kriminālprocesā,
administratīvā pārkāpuma lietā vai disciplinārlietā, šo lēmumu nosūta arī personai, pret kuru paredzēts vērst zaudējumu
piedziņu. Lēmums aptur noilguma skaitījumu zaudējumu piedziņai šajā likumā noteiktajā kārtībā, līdz stājas spēkā
nolēmums administratīvā pārkāpuma lietā vai disciplinārlietā vai lēmums atteikties uzsākt vai izbeigt kriminālprocesu.
Ja personu sauc pie kriminālatbildības, jautājumu par zaudējumu piedziņu izskata 
Kriminālprocesa likumā
 noteiktajā
kārtībā.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
77. pants.
 Pēc tam kad stājies spēkā nolēmums administratīvā pārkāpuma lietā vai disciplinārlietā vai lēmums
atteikties uzsākt vai izbeigt kriminālprocesu, Valsts kontrole lūdz revidējamo vienību sniegt informāciju par rīcību
zaudējumu piedziņai. Ja revidējamā vienība četru mēnešu laikā nav uzsākusi zaudējumu piedziņu vai panākusi
vienošanos par to labprātīgu atlīdzināšanu, Valsts kontroles padome lemj, vai ir pamats zaudējumu piedziņai, ņemot
vērā attiecīgajā nolēmumā secināto par personas atbildību un citiem faktiskajiem un tiesiskajiem apstākļiem.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
78. pants.
 Lēmumu par zaudējumu piedziņu var pārsūdzēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Ja
pieņemts lēmums par zaudējumu piedziņu, to noformē un izpilda 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Pēc
zaudējumu atgūšanas Valsts kontrole tos ieskaita valsts pamatbudžeta ieņēmumos vai revidējamās vienības budžetā,
ja revidējamai vienībai ir patstāvīgs budžets.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
79. pants.
 Ja lēmums par zaudējumu piedziņu kļuvis neapstrīdams un persona likumā noteiktajā kārtībā nav
labprātīgi atlīdzinājusi zaudējumus, Valsts kontrole savā mājaslapā internetā publicē informāciju, kurā norāda tās
personas vārdu, uzvārdu un amatu, pret kuru vērsta piedziņa, kā arī pārkāpuma būtību un zaudējumu apmēru.
Mājaslapā internetā nepublicē informāciju, kuras publicēšana ir aizliegta ar citiem likumiem. Šī informācija Valsts
kontroles mājaslapā internetā nav pieejama ilgāk par vienu gadu.
14
/
16
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
80. pants.
 Ja ar Valsts kontroles padomes lēmumu privātpersonai nodarīti zaudējumi, tos atlīdzina saskaņā ar
Valsts pārvaldes iestāžu nodarīto zaudējumu atlīdzināšanas likumu
.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Sk. Pārejas noteikumu 14. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "
Par Valsts kontroli
" un likums "
Valsts kontroles revīzijas
reglaments
".
2. Valsts kontroles padome apstiprina Valsts kontroles nolikumu.
3. Šā likuma 
44.panta
 otrā daļa stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem likumā "Par budžetu un finanšu
vadību".
4. Šā likuma 
50.pants
 stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem 
Kredītiestāžu likumā
.
5. Šā likuma 
38.pants
 stājas spēkā 2003.gada 1.janvārī.
6. Ar terminiem "kapitālsabiedrība" un "komercsabiedrība" šajā likumā tiek saprasts arī uzņēmums un
uzņēmējsabiedrība.
(
09.12.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.12.2004.
)
7. Ar terminiem "biedrība" un "nodibinājums" šajā likumā tiek saprasta arī sabiedriskā organizācija un sabiedrisko
organizāciju apvienība.
(
09.12.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.12.2004.
)
8. Valsts kontroles padome viena mēneša laikā pēc šā likuma spēkā stāšanās apstiprina atestācijas komisijas
nolikumu un izveido atestācijas komisiju.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
9. Saeimas apstiprinātie revīzijas departamentu kolēģijas locekļi atlikušajā pilnvaru laikā pilda revīzijas
departamenta sektora vadītāja amata pienākumus, bet pēc pilnvaru beigām, lai pretendētu uz atkārtotu iecelšanu
amatā, ir nepieciešams pozitīvs atestācijas komisijas atzinums.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
10. Ja Saeimas apstiprinātais revīzijas departamenta kolēģijas loceklis pēc šā likuma grozījumu spēkā stāšanās
turpina darbu Valsts kontrolē kā sektora vadītājs, tas nav uzskatāms par amata atstāšanu šā likuma 
43.
1
panta
izpratnē. Šā likuma 
43.
1
pantā
 paredzēto pabalstu var saņemt revīzijas departamenta kolēģijas loceklis, kurš pēc
likuma grozījumu spēkā stāšanās atstāj amatu un Valsts kontrolē darbu neturpina vai pēc pilnvaru termiņa beigām
atstāj amatu arī kā sektora vadītājs.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
11. Saskaņā ar šo likumu noteikto atlīdzību (darba samaksu, pabalstus u.c.) 2009.gadā nosaka atbilstoši likumam
“Par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzību 2009.gadā”.
(
12.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
12. Grozījumi par šā likuma 
29.
1
 panta
 papildināšanu ar vārdiem "vai sakarā ar to, ka revīzijas departamenta
15
/
16
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 2002.gada 9.maijā.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2002.gada 29.maijā
sektora vadītājam nav sertifikāta Valsts kontroles revīziju veikšanai", par 
30. panta
 papildināšanu ar trešo daļu un 
48.
1
pants
 stājas spēkā 2023. gada 1. janvārī.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
 Minētie grozījumi iekļauti likuma redakcijā uz
01.01.2023.
)
13. Ja revīzijas departamenta sektora vadītājam līdz 2022. gada 31. decembrim nav izsniegts sertifikāts Valsts
kontroles revīziju veikšanai, viņš var turpināt darbu Valsts kontrolē revidenta amatā.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
14. Šā likuma
 XIV nodaļas
 noteikumi nav piemērojami attiecībā uz revīzijām, kuras uzsāktas līdz 2019. gada 31.
jūlijam.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
15. Valsts kontrolieris pirmo ziņojumu par Valsts kontroles darbību (šā likuma 
8. panta
 otrā daļa) sniedz 2020.
gadā par 2019. gadu.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2019.
)
16
/
16