Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 80 (2655),
29.05.2002., "Ziņotājs", 12,
27.06.2002.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
09.05.2002.
Stājas spēkā: 
12.06.2002.
Attēlotā redakcija:
 30.06.2011. - ...
Grozījumi:
09.12.2004. likums / LV, 202 (3150), 20.12.2004. / Stājas spēkā 20.12.2004.
22.06.2005. likums / LV, 104 (3262), 06.07.2005. / Stājas spēkā 20.07.2005.
12.12.2008. likums / LV, 200 (3984), 23.12.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
17.09.2009. likums / LV, 158 (4144), 06.10.2009. / Stājas spēkā 20.10.2009.
01.12.2009. likums / LV, 196 (4182), 15.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
Satversmes tiesas 25.11.2010. spriedums / LV, 189 (4381), 30.11.2010. / Stājas spēkā 30.11.2010.
16.06.2011. likums / LV, 99 (4497), 29.06.2011. / Stājas spēkā 30.06.2011.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Valsts kontroles likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. 
(1) Valsts kontrole ir neatkarīga koleģiāla augstākā revīzijas (audita) iestāde Latvijas Republikā.
(2) Valsts kontrole pakļauta vienīgi likumam.
(3) Valsts kontrole veic revīzijas atbilstoši Latvijas Republikā atzītiem starptautiskajiem revīzijas standartiem.
2.pants.
 (1) Valsts kontrole, veicot finanšu, likumības un lietderības revīzijas, kontrolē:
1) valsts, pašvaldību un citu atvasināto publisko personu budžetu līdzekļu ieņēmumus un izdevumus, valsts un
pašvaldību kapitālsabiedrību, publiski privāto, privāto kapitālsabiedrību finanšu līdzekļus likuma “Par valsts un
pašvaldību kapitāla daļām un kapitālsabiedrībām” izpratnē, kā arī to kapitālsabiedrību finanšu līdzekļus, kuru
kapitāla daļas vai akcijas pieder valsts vai pašvaldību kapitālsabiedrībām, publiski privātām vai privātām
kapitālsabiedrībām likuma “Par valsts un pašvaldību kapitāla daļām un kapitālsabiedrībām” izpratnē;
2) Eiropas Savienības un citu starptautisko organizāciju vai institūciju līdzekļu izlietošanu, kuri iekļauti valsts
budžetā vai pašvaldību budžetos;
3) rīcību ar valsts, pašvaldību un citu atvasināto publisko personu, valsts un pašvaldību kapitālsabiedrību,
publiski privāto, privāto kapitālsabiedrību mantu vai tās daļu likuma “Par valsts un pašvaldību kapitāla daļām un
kapitālsabiedrībām” izpratnē, kā arī to kapitālsabiedrību mantu vai tās daļu, kuru kapitāla daļas vai akcijas
pieder valsts vai pašvaldību kapitālsabiedrībām, publiski privātām vai privātām kapitālsabiedrībām likuma “Par
valsts un pašvaldību kapitāla daļām un kapitālsabiedrībām” izpratnē.
(2) Valsts kontroles darbības mērķis ir noskaidrot, vai rīcība ar šā panta pirmajā daļā minētajiem līdzekļiem ir
tiesiska, pareiza, ekonomiska un efektīva, kā arī sniegt rekomendācijas atklāto trūkumu novēršanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
, 
22.06.2005.
 un 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
1
/
12
3.pants.
 Valsts kontrole:
1) katru gadu sniedz Saeimai atzinumu par saimnieciskā gada pārskatu līdz pārskata gadam sekojošā
saimnieciskā gada 15.septembrim;
2) katru gadu sniedz atzinumus par ministriju un citu centrālo valsts iestāžu gada pārskatu sagatavošanas
pareizību. Ja pārskats nav iesniegts Valsts kontrolei tās norādītajā termiņā, Valsts kontrole sniedz atzinumu ne
vēlāk kā 60 dienu laikā no attiecīgā pārskata saņemšanas dienas;
3) iesniedz Saeimai un Ministru kabinetam ziņojumu:
a) par finanšu revīzijām tajās revidējamās vienībās, kurām sniegti Valsts kontroles atzinumi ar piezīmēm,
negatīvi atzinumi vai atteikts sniegt atzinumu,
b) par visām Valsts kontroles veiktajām lietderības revīzijām,
c) par īpaši svarīgiem un nozīmīgiem konstatējumiem;
4) ziņo valsts iestādēm par konstatējumiem, kas skar šo iestāžu darbību, kā arī tiesībaizsardzības iestādēm
par revīzijā konstatētajiem tiesību normu pārkāpumiem;
4
1
) ierosina Ministru kabinetam izveidot komisiju Valsts kontroles revīziju rezultātu izvērtēšanai un
nepieciešamo pasākumu veikšanai. Par pieņemtajiem lēmumiem un veiktajiem pasākumiem Ministru kabinets
paziņo Valsts kontrolei;
5) sadarbojas savas kompetences ietvaros ar Eiropas Savienības institūcijām un citām starptautiskām
organizācijām vai institūcijām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
, 
22.06.2005.
 un 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
) 
4.pants.
 (1) Valsts kontrolei ir tiesības saņemt Saeimā un Ministru kabinetā izskatāmo normatīvo aktu projektus un
sniegt par tiem atzinumus, ja normatīvie akti var ietekmēt valsts un pašvaldību ieņēmumus un izdevumus vai paredz
rīcību ar valsts un pašvaldību mantu, kā arī ar Eiropas Savienības un citu starptautisko organizāciju vai institūciju
piešķirtajiem un valsts budžetā vai pašvaldību budžetos iekļautajiem līdzekļiem.
(2) Valsts kontroles pilnvarotās personas ir tiesīgas ar padomdevēja tiesībām piedalīties valsts institūciju,
organizāciju un pašvaldību institūciju sēdēs.
5.pants. 
Valsts kontroles iekšējās darbības kārtību nosaka Valsts kontroles padomes apstiprināts nolikums.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
6.pants. 
Valsts kontroles sastāvā ir valsts kontrolieris, Valsts kontroles padome, Valsts kontroles revīzijas
departamenti (turpmāk — revīzijas departaments) un atbalsta struktūrvienības, kas nodrošina Valsts kontroles
organizatorisko, finansiālo un saimniecisko darbību.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
7.pants.
 Valsts kontrole, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, informē sabiedrību par savu darbību.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
II nodaļa 
Valsts kontrolieris
8.pants.
 (1) Valsts kontrolieris:
1) pārstāv Valsts kontroli;
2
/
12
2) vada Valsts kontroles darbu;
3) piedalās Ministru kabineta sēdēs ar padomdevēja tiesībām;
4) ir Valsts kontroles padomes priekšsēdētājs;
5) ir Valsts kontroles budžeta izpildītājs;
6) paraksta Valsts kontroles padomes lēmumus;
7) pilnvaro katrā atsevišķā gadījumā Valsts kontroles amatpersonu vai darbinieku pārstāvēt Valsts kontroli;
8) pieņem darbā Valsts kontroles darbiniekus;
9) iesaka Saeimai apstiprināšanai Valsts kontroles padomes locekļu amata kandidātus;
10) ieceļ amatā Valsts kontroles revīzijas departamentu direktorus un apstiprina šo amatpersonu amatu
aprakstus;
11) nosaka Valsts kontrolē lietojamos revīzijas standartus atbilstoši Latvijas Republikā atzītajiem
starptautiskajiem revīzijas standartiem, metodoloģiju un prasības revīziju kvalitātes kontrolei;
12) atbild par iekšējās kontroles sistēmas un iekšējās audita sistēmas izveidošanu.
(2) Valsts kontrolieris iesniedz ziņojumus Saeimai un Ministru kabinetam.
(3) Valsts kontrolieris savas kompetences ietvaros izskata administratīvo pārkāpumu lietas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005.
 un 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
9.pants.
 Valsts kontroliera prombūtnes laikā viņa pienākumus pilda tas Valsts kontroles padomes loceklis, kuru uz
visu minētā Valsts kontroles padomes locekļa pilnvaru laiku norīkojis valsts kontrolieris. Ja arī šis Valsts kontroles
padomes loceklis ir prombūtnē, valsts kontroliera pienākumus pilda padomes loceklis — revīzijas departamenta
direktors ar ilgāko pilnvaru stāžu.
III nodaļa 
Valsts kontroles padome
10.pants.
 Valsts kontroles padomes sastāvā ietilpst valsts kontrolieris un seši Valsts kontroles padomes locekļi,
kas pilda revīzijas departamentu direktoru amatus.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
11.pants.
 Valsts kontroles padome:
1) apstiprina nolikumu un citus Valsts kontroles iekšējo darbību reglamentējošos aktus;
2) apstiprina revīziju gada plānu un stratēģiskās attīstības plānu;
3) lemj par revīziju jomu sadali starp revīzijas departamentiem;
4) izlemj Valsts kontroles padomes locekļu un revīzijas departamentu direktoru ierosinātos jautājumus;
5) pieņem lēmumu par pieteikuma iesniegšanu Satversmes tiesai;
6) apstiprina šā likuma 
3.panta
 1.punktā minēto atzinumu un pieņem lēmumu par tā iesniegšanu Saeimai, kā
arī iesniedz Saeimai un Ministru kabinetam šā likuma 
3.panta
 3.punktā minētos ziņojumus;
3
/
12
7) izveido atestācijas komisiju un apstiprina šīs komisijas nolikumu, nosakot tās kompetenci;
8) pieņem lēmumu sakarā ar sūdzībām, kas iesniegtas par revīzijas departamenta lēmumu, ar kuru apstiprināts
revīzijas ziņojums vai atzinums, ja ar to tieši tiek aizskartas kādas personas vai revidējamās vienības tiesības
vai tiesiskās intereses;
9) izskata un pieņem lēmumus par tiem revīzijas ziņojumiem, par kuriem, domām daloties, nav pieņemts
revīzijas departamenta lēmums (
20.panta
 trešā daļa). Revīzijas departamenta direktors, kurš piedalījies revīzijas
ziņojuma izskatīšanā iepriekš, ir tiesīgs piedalīties padomes sēdē, taču nepiedalās balsošanā;
10) apstiprina Valsts kontroles budžeta pieprasījumu;
11) apstiprina Valsts kontroles struktūru, darbinieku štatu sarakstu, amatu kvalifikācijas prasības;
12) 
(izslēgts ar 
17.09.2009
. likumu)
;
13) nosaka Valsts kontroles amatpersonu un darbinieku atlīdzību atbilstoši Valsts un pašvaldību institūciju
amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009.
 un 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2010.
)
12.pants. 
(1) Valsts kontroles padomes sēdes ir slēgtas.
(2) Valsts kontroles padomes sēde ir lemttiesīga, ja tajā piedalās padomes priekšsēdētājs vai viņa pienākumu
izpildītājs un ne mazāk kā trīs padomes locekļi. Jautājumus izlemj ar klātesošo balsu vairākumu. Balsīm sadaloties
līdzīgi, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss.
(3) Valsts kontroles padomes sēdes tiek protokolētas. Protokoli ir vispārpieejama informācija.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
20.12.2004.
)
IV nodaļa 
Revīzijas departamenti
13.pants.
 Revīzijas darbus ar Valsts kontroles padomes lēmumu sadala starp Valsts kontroles revīzijas
departamentiem.
14.pants. 
Revīzijas departamenti veic revīzijas saskaņā ar Valsts kontroles padomes apstiprinātu revīziju gada
plānu.
15.pants.
 Revīzijas departamenta sastāvā ietilpst revīzijas departamenta direktors un revīzijas sektori.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
16.pants.
 (1) 
(Izslēgta ar 
17.09.2009
. likumu.)
(2) Revīzijas departamenta direktora prombūtnes laikā viņa pienākumus pilda cita revīzijas departamenta direktors
vai šā paša revīzijas departamenta sektora vadītājs, kuru uz šo laiku pilnvarojis valsts kontrolieris.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005.
 un 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
17.pants.
 Revīzijas departamenta direktors:
1) vada departamenta darbu un nosaka tā darbības stratēģiju revīziju veikšanai;
2) organizē departamenta personāla resursus tā, lai nodrošinātu darbu izpildi saskaņā ar apstiprināto Valsts
kontroles revīziju gada plānu un Valsts kontrolē noteiktajiem revīzijas standartiem un metodoloģiju; 
4
/
12
3) apstiprina katras revīzijas plānu, kā arī iepriekš neparedzēto darba uzdevumu plānu;
4) pārbauda revīziju ziņojumu projektus, revīziju ziņojumus un atzinumus, paraksta tos un nosūta revidējamai
vienībai;
5) pārrauga sektoru darbu;
6) veic citus pienākumus saskaņā ar amata aprakstu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
18.pants.
 (1) Revīzijas departaments ir sadalīts sektoros.
(2) Sektora sastāvā ietilpst sektora vadītājs un Valsts kontroles revidenti.
(3) 
(Izslēgta ar 
17.09.2009
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005.
 un 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
19.pants.
 Revīzijas departamenta sektora vadītājs:
1) vada sektora darbu un nodrošina sektora revīziju kopējo stratēģiju atbilstoši Valsts kontrolē noteiktajiem
revīzijas standartiem un metodoloģijai;
2) pārbauda un apstiprina katru revīzijas plānu un tā atbilstību kārtējā gada revīziju plānam;
3) pārstāv Valsts kontroli sarunās ar revidējamo vienību sektora veiktās revīzijas sakarā;
4) pārrauga revīzijas pierādījumu iegūšanas procesu un, ja nepieciešams, arī iesaistās revīzijā;
5) pārbauda revīziju ziņojumu projektus, revīziju ziņojumus un atzinumus un paraksta tos;
6) veic citus pienākumus saskaņā ar amata aprakstu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
V nodaļa 
Revīzijas departamenta kompetence
(Nodaļas nosaukums 
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
20.pants. 
(1) Revīzijas departamenta lēmumu, ar kuru apstiprina revīzijas ziņojumu, pieņem revīzijas departamenta
direktors un tā revīzijas departamenta sektora vadītājs, kurš ir atbildīgs par konkrēto revīziju.
(2) 
(Izslēgta ar 
17.09.2009
. likumu.)
(3) Ja domas dalās, revīzijas ziņojumu nodod izskatīšanai un lēmuma pieņemšanai Valsts kontroles padomei.
Valsts kontroles padomes lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
21.pants.
 Revīzijas departamenta direktors un revīzijas departamenta sektoru vadītāji:
1) lemj par revīzijas darbu sadali starp sektoriem;
2) izstrādā revīziju gada plāna projektu;
3) izskata Saeimai un Ministru kabinetam iesniedzamo ziņojumu projektus.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
5
/
12
22.pants.
(Izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
VI nodaļa 
Valsts kontroles kanceleja
(Izslēgta ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
VII nodaļa 
Valsts kontroles amatpersonas un darbinieki
(Nodaļas nosaukums 
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
25.pants.
(Izslēgts ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
26.pants. 
(1) Valsts kontrolieri amatā ieceļ Saeima uz četriem gadiem Saeimas kārtības rullī paredzētajā kārtībā.
(2) Stājoties amatā, valsts kontrolieris Saeimā dod šādu zvērestu (solījumu): "Zvēru (solu) būt uzticīgs Latvijas
Republikai, ievērot tās likumus un godīgi pildīt savus pienākumus."
(3) Viena un tā pati persona nevar būt par Valsts kontrolieri vairāk kā divus termiņus pēc kārtas.
(4) Ja, izbeidzoties valsts kontroliera pilnvaru termiņam, jaunieceltais valsts kontrolieris nav devis Saeimā zvērestu
(solījumu), līdzšinējā valsts kontroliera pilnvaru laiks turpinās līdz dienai, kad jaunieceltais valsts kontrolieris dod
Saeimā zvērestu (solījumu).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
20.12.2004.
)
27.pants. 
(1) Valsts kontroles padomes locekļus pēc valsts kontroliera ieteikuma apstiprina Saeima uz četriem
gadiem.
(2) Valsts kontroles padomes locekļus var apstiprināt amatā atkārtoti, bet ne vairāk kā divus termiņus pēc kārtas.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
27.
1
pants.
 (1) Valsts kontroles padomes locekli pēc apstiprināšanas Saeimā valsts kontrolieris ieceļ valsts
kontroles revīzijas departamenta direktora amatā uz četriem gadiem.
(2) Ja valsts kontroles padomes locekli Saeima apstiprinājusi amatā atkārtoti, valsts kontrolieris ieceļ attiecīgo
Valsts kontroles padomes locekli valsts kontroles revīzijas departamenta direktora amatā atkārtoti, bet ne vairāk kā
divus termiņus pēc kārtas.
(3) Revīzijas departamentu sektoru vadītājus pieņem darbā valsts kontrolieris, ievērojot atestācijas komisijas
atzinumu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
28.pants.
(Izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
29.pants.
 (1) Valsts kontrolieri pirms šā likuma 
26.panta
 pirmajā daļā noteiktā termiņa, kā arī Valsts kontroles
padomes locekli pirms šā likuma 
27.panta
 pirmajā daļā noteiktā termiņa no amata atbrīvo Saeima vienīgi uz tiesas
sprieduma pamata krimināllietā.
6
/
12
(2) Valsts kontrolieris, Valsts kontroles padomes loceklis var iesniegt Saeimai iesniegumu par atkāpšanos no
amata.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
29.
1
pants. 
Valsts kontroles revīzijas departamenta sektora vadītāju no amata atbrīvo, ja valsts kontrolieris konstatē
faktu, ka nav ievērots kāds no šā likuma 
30.panta
 otrās daļas ierobežojumiem, vai sakarā ar atestācijas komisijas
atzinumu par viņa neatbilstību ieņemamam amatam.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
30.pants.
 (1) Par Valsts kontroliera, Valsts kontroles padomes locekļa, revīzijas departamenta sektora vadītāja
amata kandidātu var būt persona, kura:
1) ir Latvijas pilsonis;
2) brīvi pārvalda valsts valodu;
3) ir ieguvusi augstāko izglītību un kuras profesionālā kvalifikācija un pēdējo piecu gadu darba pieredze ir
atbilstoša Valsts kontroles uzdevumu veikšanai;
4) 
(izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu)
.
(2) Par Valsts kontroliera, Valsts kontroles padomes locekļa, revīzijas departamenta sektora vadītāja amata
kandidātu nevar būt persona, kura:
1) sasniegusi likumā noteikto pensijas vecumu;
2) pēdējo triju gadu laikā bijusi Ministru kabineta loceklis;
3) pēdējo triju gadu laikā bijusi vēlētos amatos politiskajās organizācijās (partijās);
4) sodīta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu (neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas);
5) agrāk izdarījusi tīšu noziedzīgu nodarījumu, bet no soda izciešanas atbrīvota sakarā ar noilgumu, amnestiju
vai apžēlošanu;
6) ir vai ir bijusi PSRS vai Latvijas PSR vai ārvalsts valsts drošības dienesta, izlūkdienesta vai pretizlūkošanas
dienesta štata vai ārštata darbinieks, minēto institūciju aģents, rezidents vai konspiratīvā dzīvokļa turētājs;
7) ir vai ir bijusi ar Latvijas Republikas likumiem, Augstākās padomes lēmumiem vai tiesas nolēmumiem
aizliegto organizāciju dalībnieks (biedrs) pēc šo organizāciju aizliegšanas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
 un 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
31.pants. 
Valsts kontrolieris, Valsts kontroles padomes loceklis, revīzijas departamenta sektora vadītājs uz amata
pildīšanas laiku pārtrauc darbību politiskajās organizācijās (partijās).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
VIII nodaļa
(Nodaļas nosaukums izslēgts ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
32.pants.
(Izslēgts ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
33.pants. 
Valsts kontroles revidenti atkarībā no kvalifikācijas un darba stāža Valsts kontrolē ieņem vecākā valsts
revidenta, valsts revidenta un valsts revidenta palīga amatu.
7
/
12
34.pants. 
Uz Valsts kontroles revidenta amata kandidātu attiecas šā likuma 
30.panta
 otrās daļas 4., 5., 6. un
7.punktā Valsts kontroles amatpersonu kandidātiem noteiktie ierobežojumi.
35.pants. 
Valsts kontroles darbinieks pilda darba līguma nosacījumus un amata aprakstā noteiktos pienākumus.
36.pants.
 (1) Valsts kontrole var izbeigt darba attiecības ar darbinieku 
Darba likumā
 noteiktajos gadījumos, kā arī
tad, ja:
1) darbinieks nav pildījis šā likuma 
59.panta
 noteikumus;
2) konstatēta apkaunojoša rīcība vai nodarījums, kas nav savienojams ar Valsts kontroles darbinieka amatu.
(2) Papildus šā panta pirmajā daļā noteiktajiem gadījumiem Valsts kontrole var izbeigt darba attiecības ar Valsts
kontroles revidentu arī tad, ja revidents, stājoties darbā, ir slēpis kādu no šā likuma 
34.pantā
 noteiktajiem
ierobežojumiem.
37.pants. 
Valsts kontroles darbiniekus darbā pieņem un no darba atbrīvo valsts kontrolieris atbilstoši 
Darba likuma
prasībām.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
IX nodaļa 
Valsts kontroles amatpersonu un darbinieku 
sociālās garantijas un tiesiskā aizsardzība
(Nodaļa izslēgta ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
X nodaļa 
Valsts kontroles finansēšanas un gada 
finanšu pārskata revīzijas kārtība
44.pants.
 (1) Valsts kontrole tiek finansēta no valsts budžeta.
(2) 
(Izslēgta ar 
16.06.2011
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.06.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
30.06.2011.
)
45.pants. 
(1) Valsts kontrolē gada finanšu pārskata revīziju veic zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrība, kuru konkursa kārtībā izraugās Saeima.
(2) Valsts kontrole savu gada finanšu pārskatu kopā ar zvērināta revidenta (zvērinātu revidentu komercsabiedrības)
atzinumu iesniedz Saeimai, kā arī Valsts kasei saimnieciskā gada pārskata sastādīšanai.
XI nodaļa 
Valsts kontroles revīzija
46.pants.
 (1) Valsts kontroles revīzijai ir pakļautas šādas revidējamās vienības:
1) valsts iestādes;
2) valsts vai pašvaldības kapitālsabiedrības, publiski privātās kapitālsabiedrības un privātās kapitālsabiedrības
likuma “Par valsts un pašvaldību kapitāla daļām un kapitālsabiedrībām” izpratnē;
8
/
12
2
1
) kapitālsabiedrības, kuru kapitāla daļas vai akcijas pieder valsts vai pašvaldību kapitālsabiedrībām, publiski
privātām vai privātām kapitālsabiedrībām likuma “Par valsts un pašvaldību kapitāla daļām un kapitālsabiedrībām”
izpratnē;
3) pašvaldības un to izveidotās iestādes un komercsabiedrības;
4) citas komercsabiedrības, kā arī biedrības un nodibinājumi un fiziskās personas, ja:
a) to rīcībā vai glabāšanā ir valsts vai pašvaldības līdzekļi,
b) tās tiek finansētas no valsts vai pašvaldības līdzekļiem vai to garantētiem līdzekļiem,
c) tās pilda valsts vai pašvaldību iepirkumu;
5) Eiropas Savienības un citu starptautisko organizāciju vai institūciju piešķirto un valsts budžetā vai pašvaldību
budžetos iekļauto līdzekļu lietotāji.
(2) Valsts kontrole neveic revīziju Saeimā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.12.2004.
 un 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
47.pants.
(Izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
48.pants. 
Valsts kontrole nosaka revidējamo vienību, revīzijas laiku, veidu un uzdevumu.
49.pants.
 (1) Valsts kontrolieris, Valsts kontroles padomes loceklis, revīzijas departamenta sektora vadītājs un
valsts kontroliera pilnvaroti darbinieki, ja tas nepieciešams Valsts kontroles uzdevuma veikšanai, var netraucēti
apmeklēt iestādes un uzņēmumus (komercsabiedrības) neatkarīgi no to pakļautības un īpašuma piederības un
pieprasīt visu nepieciešamo informāciju.
(2) Valsts kontroles pilnvarotām amatpersonām un darbiniekiem ir tiesības revidējamā vienībā piekļūt informācijai,
ko Valsts kontrole uzskata par nepieciešamu revīzijas veikšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
50.pants. 
Pēc Valsts kontroles pieprasījuma, ja tas nepieciešams revīzijas veikšanai, bankām un citām
kredītiestādēm ir pienākums 
Kredītiestāžu likumā
 noteiktajā apmērā un kārtībā sniegt Valsts kontrolei tās pieprasītās
ziņas par revidējamo vienību kontiem un veiktajiem darījumiem.
51.pants.
 Revidējamo vienību lietas, kas saskaņā ar normatīvajiem aktiem satur valsts noslēpumu vai ierobežotas
pieejamības informāciju, pārbauda katram atsevišķam gadījumam Valsts kontroles pilnvaroti darbinieki, kas iepriekš
paziņo par to revidējamai vienībai.
52.pants. 
Valsts kontrolei ir tiesības revīzijā pieaicināt konsultantus.
53.pants.
 Pamatojoties uz revīzijā konstatētiem faktiem un pārbaudītajiem dokumentiem, tiek sagatavots Valsts
kontroles revīzijas ziņojuma projekts, kuru nosūta revidējamai vienībai, nosakot termiņus paskaidrojumu iesniegšanai.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
54.pants.
 (1) Pamatojoties uz Valsts kontroles revīzijas ziņojuma projektu un tam pievienoto revidējamās vienības
rakstveida paskaidrojumu, tiek sagatavots revīzijas ziņojums, bet gadījumos, kad tiek veikta revīzija par gada pārskata
sastādīšanas pareizību saskaņā ar šā likuma 
3.panta
 1. un 2.punktā noteiktajiem Valsts kontroles uzdevumiem,— arī
atzinums.
(2) Ja revīzija par gada pārskata sagatavošanas pareizību tiek veikta papildus šā likuma 
3.panta
 1. un 2.punktā
9
/
12
paredzētajiem gadījumiem, Valsts kontrole lemj par atzinuma nepieciešamību.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
55.pants.
 (1) Revīziju slēdz, pieņemot revīzijas departamenta lēmumu par revīzijas ziņojuma apstiprināšanu. Šo
lēmumu nosūta revidējamai vienībai. Lēmums stājas spēkā pēc 15 dienām no tā pieņemšanas dienas, ja tas nav
apstrīdēts Valsts kontroles padomē.
(2) Valsts Kontroles padome sūdzību, kurā tiek apstrīdēts Valsts kontroles revīzijas departamenta lēmums, izskata
un lēmumu par to pieņem 30 dienu laikā pēc sūdzības saņemšanas. Ja objektīvu iemeslu dēļ šo termiņu nav
iespējams ievērot, Valsts kontroles padome to var pagarināt uz laiku, ne ilgāku par sešiem mēnešiem, par to paziņojot
sūdzības iesniedzējam.
(3) Valsts kontroles padomes lēmums par personas vai revidējamās vienības motivēto sūdzību stājas spēkā tā
pieņemšanas dienā.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
56.pants.
 Valsts kontrolei ir tiesības sniegt rekomendācijas revidējamai vienībai atklāto trūkumu novēršanai, kā arī
noteikt termiņu, kādā revidējamā vienība rakstveidā ziņo par trūkumu novēršanu.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
57.pants. 
Valsts kontroles revīzijas ziņojumu Valsts kontrole nosūta revidējamai vienībai, attiecīgās nozares
ministram un finanšu ministram, bet gadījumos, kad veikta revīzija par gada pārskata un saimnieciskā gada pārskata
sagatavošanas pareizību, nosūta arī atzinumu.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
58.pants. 
(1) Valsts kontrole nodod atklātībai slēgtas revīzijas atzinumu un revīzijas ziņojumu pēc tā stāšanās
spēkā un šā likuma 
3.panta
 pirmajā punktā minēto atzinumu — pēc tā iesniegšanas Saeimai.
(2) Slēgtas revīzijas atzinums un dati nav nododami atklātībai, ja tie satur ar normatīvajiem aktiem noteiktu
ierobežotas pieejamības informāciju vai valsts noslēpumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
59.pants. 
Valsts kontroles amatpersonas un darbinieki bez valsts kontroliera atļaujas nav tiesīgi izpaust
informāciju, kas viņiem ir kļuvusi zināma, pildot amata pienākumus.
60.pants. 
Pēc tam kad Valsts kontroles padome ir apstiprinājusi revīziju gada plānu, valsts kontrolieris nosūta
Saeimai izvērstu ziņojumu par plānotajiem revīzijas virzieniem, nenosaucot revidējamās vienības.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
XII nodaļa 
Revidējamās vienības tiesības
61.pants. 
Revidējamai vienībai ir tiesības iepazīties ar revīzijas uzdevumu.
62.pants. 
Revidējamai vienībai ir tiesības rakstveidā izteikt savu viedokli par revīzijas ziņojuma projektu, kā arī
sniegt paskaidrojumus.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
63.pants.
(Izslēgts ar 
22.06.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
10
/
12
64.pants.
 (1) Ja ar Valsts kontroles revīzijas departamenta lēmumu tieši tiek aizskartas kādas personas vai
revidējamās vienības tiesības un tiesiskās intereses, personai vai revidējamai vienībai ir tiesības 15 dienu laikā no
lēmuma pieņemšanas dienas to apstrīdēt Valsts kontroles padomē.
(2) Sūdzības iesniedzējam vai tā pilnvarotiem pārstāvjiem ir tiesības piedalīties Valsts kontroles padomes sēdē,
kurā tiek izskatīta šā panta pirmajā daļā minētā sūdzība, un sniegt paskaidrojumus par revīzijā konstatētajiem faktiem
un pārbaudītajiem dokumentiem, ko revidējamā vienība sniegusi Valsts kontrolei revīzijas veikšanas laikā.
(3) 
(Izslēgta ar 
17.09.2009
. likumu.)
(
22.06.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.09.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
65.pants.
 Ja Valsts kontroles padome šā likuma 
64.pantā
 noteiktajā kārtībā iesniegto sūdzību ir noraidījusi, kā arī
gadījumos, kad Valsts kontroles padome lēmumu pieņēmusi saskaņā ar šā likuma 
20.panta
 trešo daļu un ar lēmumu
tiek aizskartas privātpersonas tiesības vai tiesiskās intereses, attiecīgajai privātpersonai ir tiesības pārsūdzēt Valsts
kontroles padomes lēmumu Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā. Pieteikuma iesniegšana tiesā neaptur
Valsts kontroles padomes lēmuma darbību.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
XIII nodaļa 
Revidējamās vienības pienākumi
66.pants. 
Revidējamās vienības pienākums ir nodrošināt Valsts kontroles pilnvarotus darbiniekus revīzijas
veikšanas laikā ar darba telpām un darbam piemērotiem apstākļiem.
67.pants.
 Revidējamai vienībai jāiesniedz Valsts kontrolei tās noteiktajā kārtībā un termiņā visi ar revīziju saistītie
grāmatvedības reģistri un dokumenti, kā arī jāsniedz visa ar revīziju saistītā informācija un paskaidrojumi.
67.
1
 pants.
 (1) Ministrijas un citas centrālās valsts iestādes šā likuma 
67.pantā
 noteiktajā kārtībā iesniedz Valsts
kontrolei gada pārskatu un apliecinājumu par gada pārskatā sniegtās informācijas patiesumu.
(2) Revidējamā vienība šā likuma 
67.pantā
 noteiktajā kārtībā sniedz Valsts kontrolei apliecinājumu par likumības un
lietderības revīzijās sniegtās informācijas patiesumu.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
68.pants. 
Revidējamās vienības pienākums ir parakstīt Valsts kontroles revīzijas ziņojuma projektu un nosūtīt to
atpakaļ Valsts kontrolei tās noteiktajā termiņā.
(
17.09.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2009.
)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "Par Valsts kontroli" un likums "
Valsts kontroles revīzijas
reglaments
".
2. Valsts kontroles padome apstiprina Valsts kontroles nolikumu.
3. Šā likuma 
44.panta
 otrā daļa stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem 
likumā "Par budžetu un finanšu
vadību
".
4. Šā likuma 
50.pants
 stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem 
Kredītiestāžu likumā
.
11
/
12
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 2002.gada 9.maijā.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2002.gada 29.maijā
5. Šā likuma 
38.pants
 stājas spēkā 2003.gada 1.janvārī.
6. Ar terminiem "kapitālsabiedrība" un "komercsabiedrība" šajā likumā tiek saprasts arī uzņēmums un
uzņēmējsabiedrība.
(
09.12.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.12.2004.
)
7. Ar terminiem "biedrība" un "nodibinājums" šajā likumā tiek saprasta arī sabiedriskā organizācija un sabiedrisko
organizāciju apvienība.
(
09.12.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.12.2004.
)
8. Valsts kontroles padome viena mēneša laikā pēc šā likuma spēkā stāšanās apstiprina atestācijas komisijas
nolikumu un izveido atestācijas komisiju.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
9. Saeimas apstiprinātie revīzijas departamentu kolēģijas locekļi atlikušajā pilnvaru laikā pilda revīzijas
departamenta sektora vadītāja amata pienākumus, bet pēc pilnvaru beigām, lai pretendētu uz atkārtotu iecelšanu
amatā, ir nepieciešams pozitīvs atestācijas komisijas atzinums.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
10. Ja Saeimas apstiprinātais revīzijas departamenta kolēģijas loceklis pēc šā likuma grozījumu spēkā stāšanās
turpina darbu Valsts kontrolē kā sektora vadītājs, tas nav uzskatāms par amata atstāšanu šā likuma 
43.
1
panta
izpratnē. Šā likuma 
43.
1
pantā
 paredzēto pabalstu var saņemt revīzijas departamenta kolēģijas loceklis, kurš pēc
likuma grozījumu spēkā stāšanās atstāj amatu un Valsts kontrolē darbu neturpina vai pēc pilnvaru termiņa beigām
atstāj amatu arī kā sektora vadītājs.
(
22.06.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.07.2005.
)
11. Saskaņā ar šo likumu noteikto atlīdzību (darba samaksu, pabalstus u.c.) 2009.gadā nosaka atbilstoši likumam
“Par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzību 2009.gadā”.
(
12.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2009.
)
12
/
12