Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 209,
28.10.2021.
OP numurs: 
2021/209.10
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
712
Pieņemts: 
26.10.2021.
Stājas spēkā: 
29.10.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 712
Rīgā 2021. gada 26. oktobrī (prot. Nr. 72 23. 
§)
Atkritumu dalītas savākšanas, 
sagatavošanas atkārtotai
izmantošanai, pārstrādes un materiālu 
reģenerācijas
noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Atkritumu apsaimniekošanas 
likuma
7. panta
 pirmās daļas 6. punktu, 
20. panta
 trešo, ceturto,
piekto, septīto un 8.
1
 daļu
I. Vispārīgais jautājums
1. Noteikumi nosaka:
1.1. prasības plāna saturam, lai pagarinātu sadzīves atkritumu 
sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, pārstrādes
un materiālu 
reģenerācijas mērķu sasniegšanas termiņus;
1.2. atkritumu dalītas savākšanas prasības;
1.3. atkritumu kategorijas un termiņu sadzīves atkritumu (tai 
skaitā vismaz papīra, metāla, plastmasas, stikla,
tekstilmateriālu, sadzīvē radušos bīstamo atkritumu un bioloģisko 
atkritumu) atsevišķai savākšanai pašvaldības
administratīvajā 
teritorijā;
1.4. atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, 
pārstrādes un materiālu reģenerācijas mērķus;
1.5. atkārtoti izmantojamu, pārstrādājamu vai reģenerējamu 
būvniecības un būvju nojaukšanas atkritumu veidus,
atkārtotas 
izmantošanas, pārstrādes vai materiālu reģenerācijas daudzumu 
svara vienībās un termiņu;
1.6. prasības atkārtotai izmantošanai paredzēto atkritumu un 
pārtikas atkritumu daudzuma noteikšanai svara
vienībās;
1.7. atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, 
pārstrādes un materiālu reģenerācijas mērķu sasniegšanas
kritērijus.
II. Prasības atkritumu dalītai 
vākšanai
2. Lai atvieglotu vai uzlabotu atkritumu sagatavošanu 
atkārtotai izmantošanai, pārstrādi vai citas reģenerācijas
darbības, atkritumus vāc dalīti un nesajauc ar citiem atkritumiem 
vai citiem materiāliem, kam ir atšķirīgas īpašības.
3. Pašvaldība sadarbībā ar atkritumu apsaimniekotājiem, kas 
izraudzīti saskaņā ar normatīvajiem aktiem par
atkritumu 
apsaimniekošanu, organizē dalītu sadzīves atkritumu savākšanu 
savā administratīvajā teritorijā atbilstoši
normatīvajiem aktiem 
par atkritumu savākšanas un šķirošanas vietām:
3.1. izveido, uztur un pilnveido dalītas savākšanas sistēmu 
šādiem atkritumu veidiem:
3.1.1. papīru saturoši atkritumi;
1
/
7
3.1.2. metālus saturoši atkritumi;
3.1.3. plastmasas saturoši atkritumi;
3.1.4. stiklu saturoši atkritumi;
3.2. līdz 2023. gada 1. janvārim izveido dalītas savākšanas 
sistēmu tekstilmateriāliem;
3.3. līdz 2023. gada 31. decembrim izveido dalītas savākšanas 
sistēmu bioloģiskajiem atkritumiem, ja sadzīves
atkritumu 
poligonā, kurā tiek apglabāti pašvaldības administratīvajā 
teritorijā savāktie sadzīves, tai skaitā bioloģiski
noārdāmie 
atkritumi, nav nodrošināta vai 2022. gadā netiks uzsākta 
bioloģiski noārdāmo atkritumu reģenerācija vai
pārstrāde 
atbilstoši sadzīves atkritumu poligona darbībai izsniegtajai 
atļaujai piesārņojošās darbības veikšanai;
3.4. līdz 2024. gada 31. decembrim izveido dalītas savākšanas 
sistēmu bīstamajiem sadzīves atkritumiem.
4. Šo noteikumu 3.1.1., 3.1.2. un 3.1.3. apakšpunktā minētos 
atkritumu veidus drīkst savākt kopā vienā
konteinerā.
III. Atkritumu sagatavošanas 
atkārtotai izmantošanai, pārstrādes un materiālu
reģenerācijas 
mērķi un to sasniegšanas kritēriji
5. Pašvaldība, atkritumu apsaimniekotājs, kas izraudzīts 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par atkritumu
apsaimniekošanu, un 
atkritumu apsaimniekotājs, kurš sagatavo atkritumus atkārtotai 
izmantošanai, pārstrādā vai veic
materiālu reģenerāciju, 
nodrošina sadzīves atkritumu (tai skaitā vismaz papīra, metāla, 
plastmasas, stikla,
tekstilmateriālu, sadzīvē radušos bīstamo 
atkritumu un bioloģisko atkritumu) sagatavošanu atkārtotai 
izmantošanai,
pārstrādi un materiālu reģenerāciju (izņemot 
enerģijas reģenerāciju un atkritumu pārstrādi materiālos, kurus 
paredzēts
izmantot kā degvielu) šādos termiņos, lai sasniegtu 
noteiktos mērķus:
5.1. līdz 2024. gada 31. decembrim - ne mazāk kā 55 % apmērā 
(pēc svara) no kalendāra gadā radītā sadzīves
atkritumu 
daudzuma;
5.2. līdz 2029. gada 31. decembrim - ne mazāk kā 60 % apmērā 
(pēc svara) no kalendāra gadā radītā sadzīves
atkritumu 
daudzuma;
5.3. līdz 2034. gada 31. decembrim - ne mazāk kā 65 % apmērā 
(pēc svara) no kalendāra gadā radītā sadzīves
atkritumu 
daudzuma.
6. Šo noteikumu 1. pielikumā minētos būvniecības atkritumus, 
kuri nav bīstami atbilstoši normatīvajiem aktiem
par atkritumu 
klasifikatoru un īpašībām, kas padara atkritumus bīstamus, katru 
gadu sagatavo atkārtotai
izmantošanai vai pārstrādā, vai arī veic 
minētajos atkritumos esošo materiālu reģenerāciju (tai skaitā 
izmanto izrakto
tilpju aizpildīšanai) ne mazāk kā 70 % apmērā 
(pēc svara) no kopējā kalendāra gadā radītā būvniecības un būvju
nojaukšanas atkritumu daudzuma.
7. Šo noteikumu izpratnē izrakto tilpju aizpildīšana ir 
jebkāda reģenerācijas darbība, lai piemērotus atkritumus, kas
nav 
bīstami, izmantotu izraktu teritoriju atjaunošanai vai 
inženiertehniskām vajadzībām ainavu veidošanā vai
būvniecībā 
(izraktu tilpju aizpildīšanā). Personas, kuras izmanto atkritumus 
izrakto tilpju aizpildīšanai, nodrošina, ka:
7.1. ar atkritumiem, kurus izmanto izrakto tilpju 
aizpildīšanai, aizstāj materiālus, kuri nav atkritumi;
7.2. izrakto tilpju aizpildīšanai izmantotie atkritumi ir 
piemēroti iepriekš minētajiem nolūkiem;
7.3. izmantoto atkritumu daudzums ir ierobežots līdz tilpju 
aizpildīšanai absolūti nepieciešamajam daudzumam;
7.4. izrakto tilpju aizpildīšanai izmantotie atkritumi atbilst 
normatīvajiem aktiem par augsnes un grunts kvalitātes
normatīviem.
8. Šo noteikumu izpratnē materiālu reģenerācija ir jebkura 
atkritumu reģenerācijas darbība, tai skaitā atkritumu
sagatavošana atkārtotai izmantošanai, pārstrāde un izmantošana 
izraktu tilpju aizpildīšanai. Par materiālu
reģenerāciju 
neuzskata enerģijas reģenerāciju un atkritumu pārstrādi 
materiālos, kurus izmanto kā kurināmo vai citiem
enerģijas 
reģenerācijas veidiem.
9. Izrakto tilpju aizpildīšanas vai citu materiālu 
reģenerācijas darbību veicēji nodrošina, ka šīm darbībām 
izmantoto
atkritumu daudzumu svara vienībās uzskaita atsevišķi no 
to atkritumu daudzuma svara vienībās, kas sagatavoti
atkārtotai 
izmantošanai vai pārstrādāti.
10. Šo noteikumu 5. punktā minētā mērķa sasniegšanu izvērtē 
atbilstoši rādītājam, kas iegūts, veicot aprēķinus
saskaņā ar šo 
noteikumu 12. punktu. Šo noteikumu 5.1., 5.2. vai 5.3. 
apakšpunktā minētais mērķis ir uzskatāms par
sasniegtu, ja 
iegūtais rezultāts ir lielāks par šo noteikumu 5.1., 5.2. vai 
5.3. apakšpunktā minēto atkritumu
sagatavošanas atkārtotai 
izmantošanai, pārstrādes un materiālu reģenerācijas daudzumu 
attiecīgajā kalendāra gadā
2
/
7
vai vienāds ar to.
11. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija 
(turpmāk - ministrija) katru gadu 10 mēnešu laikā pēc
pārskata 
gada beigām, izmantojot informāciju, kas sniegta atbilstoši 
normatīvajiem aktiem par vides aizsardzības
oficiālās statistikas 
un piesārņojošās darbības pārskata veidlapām, aprēķina valstī 
kopumā un katrā pašvaldības
administratīvajā teritorijā:
11.1. radīto sadzīves atkritumu daudzumu svara vienībās;
11.2. atkārtotai izmantošanai sagatavoto, pārstrādāto un 
materiālu reģenerācijai pakļauto sadzīves atkritumu
svaru;
11.3. atkārtotai izmantošanai sagatavoto, pārstrādāto un 
materiālu reģenerācijai pakļauto sadzīves atkritumu
daudzuma 
attiecību pret radīto sadzīves atkritumu daudzumu svara vienībās 
un izsaka to procentos.
12. Lai noteiktu šo noteikumu 5. un 6. punktā minēto mērķu 
izpildi, veic šādus aprēķinus:
12.1. atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu 
svaru aprēķina kā to produktu vai produktu
sastāvdaļu svaru, kas 
kļuvuši par sadzīves atkritumiem un kam veiktas visas 
nepieciešamās pārbaudes, tīrīšana vai
remonts, kas nodrošina to 
atkārtotu izmantošanu bez tālākas šķirošanas vai apstrādes;
12.2. pārstrādāto sadzīves atkritumu svaru aprēķina kā 
sadzīves atkritumu svaru, kurš tiek ievadīts atkritumu
pārstrādes 
procesā, kurā atkritumu materiāli tiek faktiski pārstrādāti 
produktos, materiālos vai vielās un no kura pirms
tam visu 
nepieciešamo pārbaudīšanas, šķirošanas un citu iepriekšējo 
darbību rezultātā ir atdalīti tādi atkritumu
materiāli, kuru 
pārstrāde nav paredzēta attiecīgajā pārstrādes procesā, lai 
nodrošinātu augstu pārstrādes kvalitāti;
12.3. pārstrādāto sadzīves atkritumu daudzumu svara vienībās 
aprēķina tajā brīdī, kad sadzīves atkritumi tiek
ievadīti 
pārstrādes procesā. Pārstrādāto sadzīves atkritumu daudzumu svara 
vienībās var mērīt arī tad, kad
pabeigtas jebkuras sadzīves 
atkritumu šķirošanas darbības, ja:
12.3.1. šķirošanā iegūtie sadzīves atkritumi pēc tam tiek 
pārstrādāti;
12.3.2. tādu materiālu vai vielu daudzumi svara vienībās, kuri 
tiek atdalīti turpmākajās darbībās, kas paredzētas
pirms 
pārstrādes, un kuri pēc tam netiek pārstrādāti, netiek ieskaitīti 
tajā atkritumu daudzumā, par ko ziņots kā par
pārstrādātu;
12.4. aerobi vai anaerobi pārstrādāto bioloģisko sadzīves 
atkritumu daudzumā ieskaita tikai to sadzīves bioloģisko
atkritumu daudzumu, kas faktiski tiek aerobi vai anaerobi 
pārstrādāts, un neieskaita nekādus materiālus (tostarp
bioloģiski 
noārdāmus), kas pārstrādes laikā vai pēc tam tiek mehāniski 
atdalīti. Nosakot aerobi vai anaerobi
pārstrādāto bioloģisko 
sadzīves atkritumu daudzumu, ieskaita pārstrādāto atkritumu masas 
zudumu, kas radies
atkritumu aerobās vai anaerobās pārstrādes 
procesā fizikālo un ķīmisko pārvērtību rezultātā;
12.5. nosakot aerobi vai anaerobi pārstrādāto bioloģiski 
noārdāmo sadzīves atkritumu daudzumu, ņem vērā
(ieskaita) 
pārstrādāto atkritumu masas zudumu, kas radies atkritumu aerobās 
vai anaerobās pārstrādes procesā
fizikālo un ķīmisko pārvērtību 
rezultātā. Aerobā vai anaerobā atkritumu pārstrādes procesā 
ievadīto bioloģiski
noārdāmu sadzīves atkritumu daudzumu var 
ieskaitīt kā pārstrādātu, ja:
12.5.1. aeorbās vai anaerobās pārstrādes rezultātā ir iegūts 
komposts, digestāts vai cits materiāls, kuram ir
līdzīgs 
pārstrādātā satura daudzums salīdzinājumā ar pārstrādes procesā 
ievadīto materiālu;
12.5.2. iegūto kompostu, digestātu vai citu materiālu izmantos 
kā pārstrādātu produktu, materiālu vai vielu. Ja
iegūto materiālu 
izmanto iestrādāšanai augsnē, to ieskaita kā pārstrādātu tikai 
tad, ja šāda izmantošana rada
ekoloģisku vai lauksaimniecības 
uzlabojumu;
12.6. no atkārtotai izmantošanai sagatavotajiem sadzīves 
atkritumiem iegūtu materiālu daudzumu svara vienībās,
kam pirms 
to pārstrādes vairs nepiemēro atkritumu statusu atbilstoši 
normatīvajiem aktiem par atkritumu klasifikatoru
un īpašībām, 
kuras padara atkritumus bīstamus, uzskata par pārstrādātiem ar 
nosacījumu, ka šādi materiāli ir
paredzēti turpmākai pārstrādei 
produktos, materiālos vai vielās izmantošanai sākotnējam mērķim 
vai citiem mērķiem;
12.7. šo noteikumu 5. punktā minēto mērķu sasniegšanā 
neieskaita materiālus, kam vairs nepiemēro atkritumu
statusu 
atbilstoši normatīvajiem aktiem par atkritumu klasifikatoru un 
īpašībām, kuras padara atkritumus bīstamus,
un ko paredzēts 
izmantot kā kurināmo vai citu līdzekli enerģijas ražošanai, 
sadedzināt vai izmantot izrakto tilpju
aizbēršanai vai 
apglabāšanai poligonos;
12.8. kopējā atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto 
atkritumu svarā iekļauj arī to Latvijā radīto
atkritumu svaru, 
kas nosūtīti uz citu Eiropas Savienības dalībvalsti, lai tos 
sagatavotu atkārtotai izmantošanai,
pārstrādātu vai izmantotu 
izrakto tilpju aizpildīšanai.
13. Latvijā savāktus sadzīves atkritumus, kas eksportēti vai 
izvesti no Latvijas, lai tos sagatavotu atkārtotai
izmantošanai 
vai pārstrādātu, šo noteikumu 5. un 6. punktā minēto mērķu 
sasniegšanā var ieskaitīt, ja:
3
/
7
13.1. tie ir uzskaitīti atbilstoši normatīvajiem aktiem par 
atkritumu pārvadājumu uzskaiti;
13.2. atkritumu nosūtītājs var atbilstoši Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulai (EK) Nr.
1013/2006
 par 
atkritumu sūtījumiem pierādīt, ka atkritumu sūtījums atbilst 
minētās regulas prasībām un ka atkritumu
sagatavošana atkārtotai 
izmantošanai vai pārstrāde valstī, kas nav Eiropas Savienības 
dalībvalsts, ir notikusi
atbilstoši nosacījumiem, kas ir 
līdzvērtīgi attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos vides 
jomā noteiktajām
prasībām.
14. Atkritumu sagatavošanu reģenerācijai vai apglabāšanai 
neuzskata par galīgu atkritumu pārstrādi vai citu galīgu
materiālu reģenerācijas darbību.
IV. Prasības plāna saturam, lai 
pagarinātu sadzīves atkritumu sagatavošanas
atkārtotai 
izmantošanai, pārstrādes un materiālu reģenerācijas mērķu
sasniegšanas termiņus
15. Ja ministrija, pamatojoties uz šo noteikumu 12. punktā 
veiktajiem aprēķiniem, konstatē, ka šo noteikumu 5.1.,
5.2. vai 
5.4. apakšpunktā minētais mērķis nav sasniegts, ministrija 
sagatavo plānu iesniegšanai Eiropas Komisijā
atbilstoši šo 
noteikumu 2. pielikumam, lai pagarinātu sadzīves atkritumu 
sagatavošanas atkārtotai izmantošanai,
pārstrādes un materiālu 
reģenerācijas mērķu sasniegšanas termiņus līdz 2022. gada 31. 
decembrim, 2027. gada 31.
decembrim vai 2032. gada 31. 
decembrim.
16. Ja Eiropas Komisija apstiprina šo noteikumu 15. punktā 
minēto plānu, šo noteikumu 5. punktā minētās
personas nodrošina 
sadzīves atkritumu (tai skaitā vismaz papīra, metāla, plastmasas, 
stikla, tekstilmateriālu,
sadzīvē radušos bīstamo atkritumu un 
bioloģisko atkritumu) sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, 
pārstrādes vai
materiālu reģenerācijas (izņemot enerģijas 
reģenerāciju un atkritumu pārstrādi materiālos, kurus paredzēts 
izmantot kā
degvielu) mērķu izpildi:
16.1. līdz 2024. gada 31. decembrim - ne mazāk kā 50 % apmērā 
(pēc svara) no kalendāra gadā radītā sadzīves
atkritumu 
daudzuma;
16.2. līdz 2029. gada 31. decembrim - ne mazāk kā 55 % apmērā 
(pēc svara) no kalendāra gadā radītā sadzīves
atkritumu 
daudzuma;
16.3. līdz 2034. gada 31. decembrim - ne mazāk kā 60 % apmērā 
(pēc svara) no kalendāra gadā radītā sadzīves
atkritumu 
daudzuma.
V. Prasības atkārtotai 
izmantošanai paredzēto atkritumu un pārtikas atkritumu
daudzuma 
noteikšanai
17. Atkārtotai izmantošanai paredzēto atkritumu daudzumu svara 
vienībās nosaka, izmantojot šādas metodes:
17.1. tiešie atkritumu atkārtotas izmantošanas mērījumi;
17.2. masas bilance;
17.3. anketēšana un intervijas;
17.4. dienasgrāmatas un reģistrācija.
18. Ministrija vismaz reizi trijos gados nodrošina atkārtotai 
izmantošanai paredzēto atkritumu apjoma noteikšanu
(tai skaitā 
vismaz par tekstila izstrādājumiem, elektriskajām un 
elektroniskajām iekārtām, mēbelēm, būvniecības
materiāliem un 
produktiem), izmantojot vienu vai vairākas šo noteikumu 17. 
punktā minētās metodes.
19. Ministrija vismaz reizi trijos gados nodrošina, ka tiek 
veikta pārtikas atkritumu daudzuma (svara vienībās)
noteikšana 
šādos pārtikas piegādes ķēdes posmos:
19.1. pārtikas primārā ražošana;
19.2. pārtikas pārstrāde un ražošana;
19.3. pārtikas mazumtirdzniecība un citāda izplatīšana;
19.4. restorāni un ēdināšanas pakalpojumi;
19.5. mājsaimniecības.
20. Pārtikas atkritumu daudzuma mērījumiem izmanto vienu vai 
vairākas šādas metodes:
4
/
7
20.1. tiešie mērījumi;
20.2. masas bilance;
20.3. atkritumu sastāva analīze;
20.4. anketas un intervijas;
20.5. koeficienti un ražošanas statistika;
20.6. skaitīšana, svītrkoda nolasīšana;
20.7. dienasgrāmatas un reģistrācija.
21. Pārtikas ražošanas, pārtikas pārstrādes un izgatavošanas, 
mazumtirdzniecības un citi pārtikas sadales kanāli,
restorāni un 
sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi, kā arī pašvaldības sadarbībā ar 
atkritumu apsaimniekotājiem, kas
izraudzīti saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par atkritumu apsaimniekošanu, un atkritumu 
apsaimniekotāji, kas
sagatavo atkritumus atkārtotai izmantošanai, 
pārstrādā vai veic materiālu reģenerāciju, pēc ministrijas vai 
tās
pilnvarotas personas pieprasījuma sniedz informāciju par 
radīto pārtikas atkritumu daudzumu svara vienībās.
VI. Noslēguma jautājumi
22. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2013. gada 
17. aprīļa noteikumus Nr. 184 "
Noteikumi par
atkritumu dalītu 
savākšanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un 
materiālu reģenerāciju
" (Latvijas
Vēstnesis, 2013, 73. nr.; 2018, 
147. nr.; 2020, 175. nr.).
23. No 2027. gada 1. janvāra sadzīvē radušos bioloģiskos 
atkritumus, kas nonāk aerobā vai anaerobā apstrādē,
var uzskatīt 
par pārstrādātiem tikai tad, ja tie ir dalīti savākti vai 
nodalīti to rašanās vietā atbilstoši šo noteikumu 3.2.
apakšpunktam.
24. Pašvaldības sadarbībā ar atkritumu apsaimniekotājiem, kas 
izraudzīti saskaņā ar normatīvajiem aktiem par
atkritumu 
apsaimniekošanu, līdz 2022. gada 31. decembrim izvērtē un veic 
grozījumus atkritumu apsaimniekošanas
līgumos, kas noslēgti 
publisko iepirkumu vai publisko un privāto partnerību 
regulējošajos normatīvajos aktos
noteiktajā kārtībā līdz šo 
noteikumu spēkā stāšanās dienai, lai nodrošinātu šo noteikumu 3. 
un 5. punktā minēto
prasību izpildi.
25. Šo noteikumu 17. punktā minētos mērījumus pirmo reizi veic 
2022. gadā. Šo noteikumu 20. punktā minētos
mērījumus pirmo reizi 
veic 2021. gadā.
26. Pēc šo noteikumu stāšanās spēkā pašvaldības sadarbībā ar 
atkritumu apsaimniekotājiem, kas izraudzīti
saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par atkritumu apsaimniekošanu, nodrošina 
dalītas atkritumu savākšanas sistēmas
darbību bioloģiski 
noārdāmiem atkritumiem atbilstoši Ministru kabineta 2013. gada 
17. aprīļa noteikumu Nr. 184
"
Noteikumi par atkritumu dalītu 
savākšanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un 
materiālu
reģenerāciju
" 2.
1
 1. apakšpunktam.
27. Pašvaldība, atkritumu apsaimniekotājs, kas izraudzīts 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par atkritumu
apsaimniekošanu, un 
atkritumu apsaimniekotājs, kas sagatavo atkritumus atkārtotai 
izmantošanai, pārstrādā vai veic
materiālu reģenerāciju, līdz 
2022. gada 31. decembrim nodrošina sadzīves atkritumu 
sagatavošanu atkārtotai
izmantošanai, pārstrādi vai materiālu 
reģenerāciju (izņemot enerģijas reģenerāciju un atkritumu 
pārstrādi materiālos,
kurus paredzēts izmantot kā degvielu) ne 
mazāk kā 50 % apmērā (pēc svara) no kalendāra gadā radītā 
sadzīves
atkritumu daudzuma.
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvu
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra 
Direktīvas 
2008/98/EK
 par atkritumiem un par dažu
direktīvu 
atcelšanu;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
Direktīvas 
2018/851/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2008/98
par 
atkritumiem.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
5
/
7
 
1. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 26. oktobra
noteikumiem Nr. 712
Būvniecības un būvju nojaukšanas 
atkritumu daudzuma aprēķinā ietveramie
būvniecības un būvju 
nojaukšanas atkritumu veidi
Lai noteiktu, vai sasniegts atkārtotai izmantošanai 
sagatavoto, pārstrādāto vai minētajos atkritumos esošo
reģenerēto 
materiālu (tai skaitā izrakto tilpju aizpildīšanai) izmantošanas 
mērķis, būvniecības un būvju nojaukšanas
atkritumu daudzuma 
aprēķinā tiek ietverti:
1. Būvniecības un būvju nojaukšanas atkritumi, kuri apzīmēti 
ar kodiem 17 01 01, 17 01 02, 17 01 03, 17 01 07, 17
02 01, 17 02 
02, 17 02 03, 17 03 02, 17 04 01, 17 04 02, 17 04 03, 17 04 04, 
17 04 05, 17 04 06, 17 04 07, 17 04 11,
17 05 08, 17 06 04, 17 08 
02, 17 09 04 atbilstoši normatīvajiem aktiem par atkritumu 
klasifikatoru un īpašībām, kas
padara atkritumus bīstamus.
2. Atkritumi, kuri radušies būvniecības un būvju nojaukšanas 
atkritumu mehāniskās apstrādes rezultātā un kuri
apzīmēti ar 
kodiem 19 12 01, 19 12 02, 19 12 03, 19 12 04, 19 12 05, 19 12 
07, 19 12 09 atbilstoši normatīvajiem
aktiem par atkritumu 
klasifikatoru un īpašībām, kas padara atkritumus bīstamus.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 26. oktobra
noteikumiem Nr. 712
Sadzīves atkritumu sagatavošanas 
atkārtotai izmantošanai, pārstrādes un
materiālu reģenerācijas 
mērķu sasniegšanas termiņu pagarināšanas plāns
Lai pagarinātu sadzīves atkritumu sagatavošanas atkārtotai 
izmantošanai, pārstrādes un materiālu reģenerācijas
mērķu 
sasniegšanas termiņus, plānā iekļauj:
1) iepriekšējo, pašreizējo un plānoto sadzīves atkritumu 
pārstrādes, apglabāšanas poligonos un citu apstrādes
rādītāju 
novērtējumu, kā arī to plūsmu novērtējumu, no kurām šie atkritumi 
sastāv;
2) atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna īstenošanas un 
atkritumu rašanās novēršanas valsts programmas
novērtējumu;
3) apsvērumus, uz kuriem pamatojoties pieņemts, ka Latvija, 
iespējams, nespēs noteiktajā termiņā sasniegt
sadzīves atkritumu 
sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, pārstrādes un materiālu 
reģenerācijas mērķi, un termiņa
pagarinājumu, kas vajadzīgs, lai 
sasniegtu attiecīgos mērķrādītājus;
4) pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu attiecīgos 
sadzīves atkritumu sagatavošanas atkārtotai
izmantošanai, 
pārstrādes un materiālu reģenerācijas mērķrādītājus, kas 
piemērojami termiņa pagarinājuma laikā,
tostarp atbilstīgus 
ekonomikas instrumentus un citus pasākumus, ievērojot 
Atkritumu 
apsaimniekošanas likumā
noteikto atkritumu apsaimniekošanas veidu 
prioritāro secību;
5) laika grafiku, kādā tiek īstenoti pasākumi, kas minēti šā 
pielikuma
 4. punktā, kompetentās institūcijas, kas
atbildīgas par 
to īstenošanu, un novērtējumu par katras institūcijas individuālo 
ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kas
piemērojami, ja noteikts 
termiņa pagarinājums;
6) informāciju par atkritumu apsaimniekošanas finansēšanu 
atbilstoši principam "piesārņotājs maksā";
7) pasākumus datu kvalitātes uzlabošanai, kas nepieciešami, 
lai uzlabotu atkritumu apsaimniekošanas plānošanu
un uzraudzītu 
tās rezultātus.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
6
/
7
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
7
/
7