Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 34 (5861),
14.02.2017.
OP numurs: 
2017/34.3
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
76
Pieņemts: 
07.02.2017.
Stājas spēkā: 
15.02.2017.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 76
Rīgā 2017. gada 7. februārī (prot. Nr. 6 18. 
§)
Augļu koku un ogulāju pavairošanas 
materiāla atbilstības
kritēriju un aprites noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Augu aizsardzības 
likuma
5. panta
 19. punktu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka augļu koku un ogulāju pavairošanas 
materiāla (turpmāk - materiāls) atbilstības kritērijus un
aprites 
kārtību šo noteikumu 1. pielikumā minētajām augļu koku un ogulāju 
ģintīm un sugām, kā arī to hibrīdiem.
2. Noteikumos lietotie termini:
2.1. pavairošanas materiāls - sēklas, augu daļas un stādīšanai 
paredzētais visu veidu materiāls, tostarp potcelmi.
Materiāls ir 
paredzēts tālākai pavairošanai vai augļaugu ražošanai;
2.2. piegādātājs šo noteikumu izpratnē - fiziska vai juridiska 
persona, kas veic vismaz vienu no šādām ar materiālu
saistītām 
darbībām - to audzē, pavairo, uzglabā vai apstrādā pret kaitīgiem 
organismiem, ieved no trešajām valstīm vai
tirgo;
2.3. mātesaugs - identificēts augs, kas paredzēts 
pavairošanai;
2.4. pirmsbāzes mātesauga kandidāts - mātesaugs, ko 
piegādātājs ir paredzējis pieteikt atzīšanai par pirmsbāzes
mātesaugu;
2.5. pirmsbāzes mātesaugs - mātesaugs, kas paredzēts 
pirmsbāzes materiāla ražošanai;
2.6. bāzes mātesaugs - mātesaugs, kas paredzēts bāzes 
materiāla ražošanai;
2.7. sertificēts mātesaugs - mātesaugs, kas paredzēts 
sertificēta materiāla ražošanai;
2.8. mātesauga atjaunošana - mātesauga aizstāšana ar augu, kas 
ir veģetatīvi pavairots no mātesauga;
2.9. ražojošs augs - no mātesauga pavairots materiāls, kas 
domāts augļu ieguvei, lai varētu pārbaudīt mātesauga
šķirnes 
identitāti;
2.10. augļaugi - materiāls, ko pēc tirdzniecības paredzēts 
stādīt vai pārstādīt. Augļaugi nav paredzēti tālākai
pavairošanai;
2.11. mikropavairošana - materiāla multiplicēšana, lai 
saražotu daudz augu, izmantojot diferencētu veģetatīvo
pumpuru 
vai diferencētu veģetatīvo meristēmu 
in vitro
 kultūru, kas 
paņemta no auga;
2.12. multiplicēšana - mātesaugu veģetatīvā ražošana, lai 
iegūtu pietiekami daudz mātesaugu tajā pašā kategorijā;
2.13. klons - viena auga veģetatīvi pavairots ģenētiski 
viendabīgs pēcnācējs;
2.14. šķirne - augu grupa vienā viszemākajā zināmā līmeņa 
botāniskajā taksonā: 
1
/
28
2.14. šķirne - augu grupa vienā viszemākajā zināmā līmeņa 
botāniskajā taksonā:
2.14.1. tai ir raksturīgas pazīmes, kuras tā iegūst no 
konkrētā genotipa vai genotipu kombinācijas, un tā atšķiras
no 
jebkuras citas augu grupas ar vismaz vienu izteiktu pazīmi;
2.14.2. šķirne ir kopums, ko var pavairot neizmainītā 
veidā;
2.15. krioprezervācija - augu materiāla uzturēšana, atdzesējot 
to līdz ļoti zemai temperatūrai, lai saglabātu
materiāla 
dzīvotspēju;
2.16. laboratorija - jebkura speciāli aprīkota telpa, ko 
izmanto materiāla testēšanai;
2.17. oficiālā pārbaude - pārbaude (turpmāk - pārbaude), ko 
veic Valsts augu aizsardzības dienests (turpmāk -
dienests);
2.18. kaitīgais organisms šo noteikumu izpratnē - jebkuras 
sugas, dzimtas vai biotipa augs, dzīvnieks vai patogēns,
kas var 
kaitēt augiem vai augu produktiem, kuri minēti šo noteikumu 2. un 
3. pielikumā;
2.19. testēšana - pārbaude, kas nav vizuāla pārbaude, lai 
noteiktu kaitīgo organismu klātbūtni un tos identificētu;
2.20. vizuāla pārbaude - augu vai augu daļu pārbaude ar 
neapbruņotu aci, lupu, stereoskopu vai mikroskopu;
2.21. partija - vairākas vienas un tās pašas preces vienības, 
ko iespējams identificēt pēc sastāva, izcelsmes un
viendabīguma;
2.22. tirdzniecība - pārdošana, glabāšana pārdošanas nolūkā, 
piedāvāšana pārdošanai un jebkura nodošana,
piegāde vai 
transportēšana trešajām personām, lai materiālu komerciāli 
izmantotu par atlīdzību vai bez tās.
3. Noteikumi attiecas arī uz citām ģintīm vai sugām, kas nav 
minētas šo noteikumu 1. pielikumā, vai hibrīdu
potcelmiem un 
citām augu daļām, ja šo noteikumu 1. pielikumā minēto ģinšu vai 
sugu vai to hibrīdu materiāls ir
uzpotēts vai to ir paredzēts 
uzpotēt uz tiem.
4. Šie noteikumi neattiecas uz materiālu, kas paredzēts:
4.1. izvešanai (eksportam) uz valstīm, kuras nav Eiropas 
Savienības dalībvalstis (turpmāk - trešās valstis).
Izvešanai 
paredzēto materiālu saskaņā ar normatīvajiem aktiem augu 
karantīnas jomā uzglabā atsevišķi no pārējā
materiāla;
4.2. izmēģinājumiem vai zinātniskiem mērķiem;
4.3. selekcijas darbam;
4.4. ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai.
5. Piegādātājs saskaņā ar normatīvajiem aktiem par augu 
karantīnu ir reģistrēts Kultūraugu uzraudzības valsts
informācijas sistēmas fitosanitārajai kontrolei pakļauto augu 
produktu apritē iesaistīto personu reģistrā un ievēro
normatīvajos aktos par augu karantīnu noteiktās prasības.
6. Piegādātājs, kas visu saražoto materiālu tirgo personām, 
kuras to izmanto augļu ražošanai personīgām
vajadzībām, dienestā 
nereģistrējas, bet ievēro tikai šo noteikumu 111. punktā minētās 
prasības.
7. Pirmsbāzes, bāzes un sertificēto mātesaugu multiplicēšanai, 
atjaunošanai, pavairošanai un pirmsbāzes un
bāzes mātesauga un 
pirmsbāzes un bāzes materiāla mikropavairošanai piemēro Eiropas 
un Vidusjūras augu
aizsardzības organizācijas protokolus, kas 
ievietoti dienesta tīmekļvietnē.
8. Pirmsbāzes mātes augu kandidātam, pirmsbāzes un bāzes 
mātesaugam, pirmsbāzes un bāzes materiālam,
sertificētam 
mātesaugam un sertificētam materiālam augu kaitīgo organismu un 
augsnes paraugus ņem un testē
saskaņā ar šo noteikumu 7. punktā 
minētās augu aizsardzības organizācijas protokoliem, kas 
ievietoti dienesta
tīmekļvietnē.
9. Šo noteikumu ievērošanas valsts uzraudzība un kontrole ir 
dienesta kompetencē.
II. Materiāls un tā 
kategorijas
10. Materiālu iedala šādās kategorijās:
10.1. pirmsbāzes materiāls;
10.2. bāzes materiāls;
10.3. sertificētais materiāls;
2
/
28
10.4. standarta materiāls (
Conformitas Agraria 
Communitatis
 - CAC) (turpmāk - standarta materiāls).
11. Pirmsbāzes materiāls:
11.1. ir pavairots, izmantojot vispārpieņemtās metodes un 
saglabājot atbilstību šķirnei, un uzturēts saskaņā ar šo
noteikumu 26., 27., 28. un 29. punktu;
11.2. paredzēts bāzes materiāla vai sertificēta materiāla (kas 
nav augļaugi) ražošanai;
11.3. atbilst šajos noteikumos pirmsbāzes materiālam 
noteiktajām prasībām;
11.4. dienesta veiktajā pārbaudē atzīts par atbilstošu šo 
noteikumu 11.1., 11.2. un 11.3. apakšpunktā minētajām
prasībām.
12. Bāzes materiāls:
12.1. ir veģetatīvi pavairots no pirmsbāzes materiāla tieši 
vai noteiktā paaudžu skaitā;
12.2. audzēts un pavairots, izmantojot vispārpieņemtās metodes 
un saglabājot atbilstību šķirnei, kā arī novēršot
inficēšanās vai 
invadēšanās iespēju ar kaitīgiem organismiem;
12.3. paredzēts sertificēta materiāla ražošanai;
12.4. atbilst šajos noteikumos bāzes materiālam noteiktajām 
prasībām;
12.5. dienesta veiktajā pārbaudē atzīts par atbilstošu šo 
noteikumu 12.1., 12.2., 12.3. un 12.4. apakšpunktā
minētajām 
prasībām.
13. Sertificēts materiāls ir:
13.1. materiāls, kas:
13.1.1. veģetatīvi pavairots tieši no bāzes vai pirmsbāzes 
materiāla vai, ja potcelmu paredzēts pavairot no sēklām,
tās ir 
iegūtas no bāzes vai sertificēta mātesauga;
13.1.2. paredzēts augļaugu ražošanai;
13.1.3. atbilst šajos noteikumos sertificētam materiālam 
noteiktajām prasībām;
13.1.4. dienesta veiktajā pārbaudē atzīts par atbilstošu šo 
noteikumu 13.1.1., 13.1.2. un 13.1.3. apakšpunktā
minētajām 
prasībām;
13.2. augļaugi, kas:
13.2.1. tieši ražoti no sertificēta, bāzes vai pirmsbāzes 
materiāla;
13.2.2. paredzēti augļu ražošanai;
13.2.3. atbilst šajos noteikumos sertificētajam materiālam 
noteiktajām prasībām;
13.2.4. dienesta veiktajā pārbaudē atzīti par atbilstošiem šo 
noteikumu 13.2.1., 13.2.2. un 13.2.3. apakšpunktā
minētajām 
prasībām.
14. Potcelmu, kas iegūts no sēklām, dienests atzīst par 
pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu materiālu, ja:
14.1. dienesta veiktajā vizuālajā pārbaudē mātesaugam, no kura 
ņemtas sēklas attiecīgā potcelma iegūšanai, nav
konstatētas 
kaitīgo organismu pazīmes;
14.2. dienesta veiktajā vizuālajā pārbaudē potcelmam nav 
konstatētas kaitīgo organismu pazīmes;
14.3. potcelms tiek audzēts, pavairots un uzturēts atbilstoši 
šo noteikumu prasībām.
15. Standarta materiāls:
15.1. ir pavairots no identificēta mātesauga;
15.2. ir materiāls, kam ir šķirnes identitāte un atbilstoša 
šķirnes tīrība;
15.3. paredzēts:
15.3.1. materiāla ražošanai;
15.3.2. augļaugu ražošanai;
3
/
28
15.3.3. augļu ražošanai;
15.4. atbilst šajos noteikumos standarta materiālam 
noteiktajām prasībām.
III. Pirmsbāzes materiāla 
atzīšanas un sertificēšanas prasības
16. Dienests, pamatojoties uz šo noteikumu 70. punktā minēto 
iesniegumu, veic pārbaudes un atzīst pirmsbāzes
mātesaugu 
kandidātu par pirmsbāzes mātesaugu, ja tas atbilst šādām 
prasībām:
16.1. atbilst šķirnes aprakstam;
16.2. pirmsbāzes mātesaugs tiek uzturēts saskaņā ar šo 
noteikumu 26., 27., 28. un 29. punktā minētajām
prasībām;
16.3. pirmsbāzes mātesauga kandidāts un pirmsbāzes mātesaugs 
nav inficēts vai invadēts ar kaitīgiem
organismiem. Šo prasību 
nepiemēro pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālam 
krioprezervācijas laikā;
16.4. augsnē, kurā tas atklātā laukā audzēts saskaņā ar šajos 
noteikumos 32. punktā minēto dienesta atļauju, nav
konstatēti šo 
noteikumu 4. pielikumā minētie kaitīgie organismi;
16.5. vizuālajās pārbaudēs tam nav konstatēti šo noteikumu 39. 
punktā minētie bojājumi.
17. Dienests, pamatojoties uz šo noteikumu 70. punktā minēto 
iesniegumu, novēro šķirnei raksturīgās pazīmes, lai
pārbaudītu 
pirmsbāzes mātesauga un pirmsbāzes materiāla atbilstību kādam no 
šādiem šķirnes aprakstiem:
17.1. oficiālajam šķirnes aprakstam, ko izsniegusi 
institūcija, kura veikusi šķirnes atšķirīguma, viendabīguma un
stabilitātes pārbaudi (turpmāk - šķirnes pārbaude) saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par šķirnes atšķirīguma,
viendabīguma un 
stabilitātes pārbaudi, ja šķirne iekļauta kādas Eiropas 
Savienības dalībvalsts (turpmāk - dalībvalsts)
šķirņu sarakstā 
vai ir aizsargāta ar selekcionāra tiesībām;
17.2. šķirnes aprakstam, kas pievienots iesniegumam šķirnes 
iekļaušanai augļu koku un ogulāju škirņu sarakstā
(turpmāk - 
šķirņu saraksts) Latvijā vai kādā dalībvalstī;
17.3. šķirnes aprakstam, kas pievienots iesniegumiem par 
selekcionāru tiesību piešķiršanu Latvijā vai kādā
dalībvalstī;
17.4. oficiāli atzītam šķirnes aprakstam, ja šķirne iekļauta 
Latvijas vai kādas dalībvalsts šķirņu sarakstā.
18. Dienests, pamatojoties uz šo noteikumu 70. punktā minēto 
iesniegumu, šo noteikumu 17.2. un 17.3.
apakšpunktā noteiktajā 
gadījumā pirmsbāzes mātesaugu atzīst tad, ja ir pieejams šķirnes 
pārbaudes gala rezultātu
ziņojums, ko sagatavojusi dalībvalsts 
vai trešās valsts oficiālā iestāde, kura pierāda, ka šķirne ir 
atšķirīga, viendabīga
un stabila. Ja šķirne sarakstā vēl nav 
iekļauta vai nav aizsargāta ar selekcionāra tiesībām, attiecīgo 
mātesaugu un no
tā saražoto materiālu atļauts izmantot tikai 
bāzes vai sertificēta materiāla ražošanai un to nedrīkst tirgot 
kā
pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu materiālu.
19. Ja atbilstību šķirnes aprakstam saskaņā ar šo noteikumu 
17. punktu var noteikt, tikai pamatojoties uz ražojošā
auga 
raksturīgajām pazīmēm, šķirnei raksturīgās pazīmes novēro, 
izmantojot augļus no ražojošā auga, kas pavairots
no pirmsbāzes 
mātesauga. Šos ražojošos augus izvieto atsevišķi no pirmsbāzes 
mātesaugiem un pirmsbāzes
materiāla.
20. Atbilstību šķirnes aprakstam dienests nosaka visvairāk 
piemērotajā periodā, ņemot vērā attiecīgo augu ģinšu vai
sugu 
augšanas un klimatiskos apstākļus.
21. Materiālu, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, izņemot 
mātesaugus un potcelmus, dienests sertificē kā
pirmsbāzes 
materiālu, ja:
21.1. tas atbilst šķirnes aprakstam;
21.2. tas ir pavairots no atzīta pirmsbāzes mātesauga, vai no 
pirmsbāzes mātesauga, kas iegūts ar multiplicēšanu,
atjaunošanu, 
pavairošanu vai mikropavairošanu;
21.3. tas tiek uzturēts saskaņā ar šo noteikumu 26., 27., 28. 
un 29. punktu;
21.4. tas nav inficēts vai invadēts ar kaitīgiem organismiem. 
Šo prasību nepiemēro pirmsbāzes mātesaugiem un
pirmsbāzes 
materiālam krioprezervācijas laikā;
21.5. tas audzēts saskaņā ar šajos noteikumos 32. punktā 
minēto dienesta atļauju atklātā laukā, kura augsnē nav
konstatēti 
šo noteikumu 4. pielikumā minētie kaitīgie organismi;
4
/
28
21.6. vizuālajās pārbaudēs tam nav konstatēti šo noteikumu 39. 
punktā minētie bojājumi.
22. Potcelmu, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, dienests, 
pamatojoties uz šo noteikumu 70. punktā minēto
iesniegumu, atzīst 
par pirmsbāzes mātesaugu, ja:
22.1. tas atbilst sugas aprakstam;
22.2. ir ievērotas prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu 
uzturēšanu saskaņā ar šo noteikumu 26., 27., 26.
un 29. 
punktu;
22.3. tas nav inficēts vai invadēts ar kaitīgiem organismiem. 
Šo prasību nepiemēro pirmsbāzes mātesaugiem
krioprezervācijas 
laikā;
22.4. tas audzēts saskaņā ar šajos noteikumos 32. punktā 
minēto dienesta atļauju atklātā laukā augsnē, kurā nav
konstatēti 
šo noteikumu 4. pielikumā minētie kaitīgie organismi;
22.5. vizuālajās pārbaudēs tam nav konstatēti šo noteikumu 39. 
punktā minētie bojājumi.
23. Potcelmu, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, dienests 
sertificē kā pirmsbāzes materiālu, ja:
23.1. izmantojot veģetatīvo vai ģeneratīvo pavairošanu, 
potcelms ir tieši pavairots no atzīta mātesauga vai no
mātesauga, 
kas iegūts ar multiplicēšanu, atjaunošanu, pavairošanu vai 
mikropavairošanu. Ģeneratīvi pavairoti
apputeksnētājkoki 
(apputeksnētāji) tiek ražoti tieši no atzīta mātesauga vai no 
mātesauga, kas iegūts ar
multiplicēšanu, atjaunošanu, pavairošanu 
vai mikropavairošanu, izmantojot veģetatīvo pavairošanu;
23.2. tas atbilst sugas aprakstam;
23.3. tas tiek uzturēts saskaņā ar šo noteikumu 26., 27., 28. 
un 29. punktu;
23.4. tas nav inficēts vai invadēts ar kaitīgiem organismiem. 
Šo prasību nepiemēro pirmsbāzes materiālam
krioprezervācijas 
laikā;
23.5. tas saskaņā ar šo noteikumu 32. punktā minēto dienesta 
atļauju audzēts atklātā laukā augsnē, kurā nav
konstatēti šo 
noteikumu 4. pielikumā minētie kaitīgie organismi;
23.6. vizuālajās pārbaudēs pirmsbāzes materiālam nav 
konstatēti šo noteikumu 39. punktā minētie bojājumi.
24. Ja potcelms, pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls 
vairs neatbilst šo noteikumu 16., 21., 22. un 23.
punktā 
minētajām prasībām, piegādātājs materiālu nošķir no citiem 
pirmsbāzes mātesaugiem vai pirmsbāzes
materiāla. Nošķirto 
materiālu drīkst izmantot par bāzes, sertificētu vai standarta 
materiālu, ja vien tas atbilst šajos
noteikumos konkrētai 
kategorijai noteiktajām prasībām.
25. Dienests pieņem lēmumu atzīt potcelmu un pirmsbāzes 
mātesaugu kandidātu par pirmsbāzes mātesaugu, ja
tas atbilst šo 
noteikumu 16. un 22. punktā minētajām prasībām.
IV. Pirmsbāzes materiāla 
uzturēšanas, audzēšanas, pavairošanas un veselības
prasības
26. Pirmsbāzes mātesauga kandidātu uzglabā, nodrošinot 
aizsardzību pret kukaiņiem, un nošķir no pirmsbāzes
mātesauga, 
ievietojot to šo noteikumu 27. punktā minētajām prasībām 
atbilstošās telpās, kamēr ir pabeigtas
pārbaudes un testēšana un 
konstatēts, ka mātesaugi nav inficēti vai invadēti ar šo 
noteikumu 2. pielikuma B daļā
minētajiem kaitīgajiem 
organismiem.
27. Piegādātājs visā ražošanas laikā uztur pirmsbāzes 
mātesaugus un pirmsbāzes materiālu telpās, kas ir:
27.1. paredzētas attiecīgajām ģintīm vai sugām;
27.2. aizsargātas pret kukaiņiem;
27.3. nodrošinātas pret infekciju, kuru izraisa sastopami 
slimību pārnēsātāji un jebkuri citi iespējami infekcijas
avoti.
28. Piegādātājs nodrošina, lai pirmsbāzes mātesaugs un 
pirmsbāzes materiāls visā ražošanas laikā tiek uzturēts
tā, ka to 
var individuāli identificēt.
29. Piegādātājs pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu 
var uzturēt, izmantojot krioprezervāciju.
30. Piegādātājs pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiālu 
audzē podos substrātā bez augsnes vai
sterilizētā augu augšanas 
substrātā. Pie materiāla piestiprina identifikācijas etiķeti, lai 
nodrošinātu tā izsekojamību.
5
/
28
31. Pirmsbāzes mātesaugu var multiplicēt, atjaunot un 
pavairot, veicot pirmsbāzes mātesaugu mikropavairošanu,
lai 
ražotu citus pirmsbāzes mātesaugus vai pirmsbāzes materiālu.
32. Dienests pēc piegādātāja pieprasījuma par konkrētām ģintīm 
vai sugām var izsniegt atļauju, kas piegādātājam
dod tiesības 
audzēt pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiālu atklātā 
laukā, kurā netiek nodrošināta
aizsardzība pret kukaiņiem. Pie 
šāda materiāla piestiprina identifikācijas etiķeti, lai 
nodrošinātu tā izsekojamību.
Minēto atļauju piešķir, ja 
piegādātājs nodrošina atbilstošus pasākumus, lai novērstu augu 
inficēšanos, ko izraisa
slimību pārnēsātāji, sakņu kontakts, 
savstarpēja inficēšanās pēc tehnikas izmantošanas, ar potēšanas 
rīkiem, kā arī
no jebkuriem citiem iespējamajiem avotiem.
33. Piegādātājs pirmsbāzes mātesaugus var izmantot 
pavairošanai un atjaunošanai tikai noteiktu periodu, ko
nosaka, 
pamatojoties uz šķirnes stabilitāti vai vides apstākļiem, kuros 
tie tiek audzēti, un jebkuriem citiem faktoriem,
kas ietekmē 
šķirnes stabilitāti.
V. Pirmsbāzes materiāla 
pārbaude
34. Dienests saskaņā ar šo noteikumu 17. un 18. punktu 
pārbauda pirmsbāzes mātesauga un pirmsbāzes
materiāla atbilstību 
šķirnes aprakstam, ņemot vērā konkrēto šķirni un izmantoto 
pavairošanas metodi. Pēc katra
mātesauga atjaunošanas tiek 
pārbaudīti no tā iegūtie pirmsbāzes mātesaugi.
35. Dienests veic pirmsbāzes mātesauga un pirmsbāzes materiāla 
vizuālo pārbaudi kaitīgo organismu atklāšanai
un saskaņā ar šo 
noteikumu 5. pielikumu ņem paraugus no pirmsbāzes mātesauga 
kandidāta un tos testē. Paraugus
ņem un testē visvairāk 
piemērotajā gada periodā, ievērojot konkrētā auga augšanas 
apstākļus un klimatiskos
apstākļus, kā arī minētajam augam 
raksturīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības. Paraugus var 
ņemt un testēt arī
jebkurā citā laikā, ja rodas aizdomas par šo 
kaitīgo organismu klātbūtni.
36. Pirmsbāzes mātesauga kandidāti un atjaunotie pirmsbāzes 
mātesaugi audzēšanas vietā veiktajā vizuālajā
pārbaudē ir brīvi 
no šo noteikumu 2. pielikuma A daļā un 3. pielikumā minētajiem 
kaitīgiem organismiem un vizuālajā
pārbaudē un pēc paraugu 
ņemšanas un testēšanas ir atzīti par brīviem no šo noteikumu 2. 
pielikuma B daļā
minētajiem kaitīgajiem organismiem. Šajā punktā 
minēto pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu veic dienests.
Vīrusu, viroīdu un vīrusveidīgo organismu, kā arī fitoplazmu 
noteikšanai izmanto indikatoraugu bioloģisko indeksēšanu.
Citas 
testēšanas metodes var būt piemērotas, ja dienests, pamatojoties 
uz zinātnisko pierādījumu salīdzinošo
izvērtēšanu, uzskata, ka 
tās sniedz tikpat drošus rezultātus kā indikatoraugu bioloģiskā 
indeksēšana.
37. Sējeni, kas ir pirmsbāzes mātesauga kandidāts, vizuāli 
pārbauda, no tā ņem paraugus un to testē tikai
attiecībā uz šo 
noteikumu 2. pielikumā minētajām konkrētai ģintij vai sugai 
raksturīgajām putekšņu pārnēsātajām
vīrusu, viroīdu vai 
vīrusveida slimībām, ja saskaņā ar pārbaudes rezultātiem:
37.1. tas ir izaudzēts no tāda auga sēklas, kuram nav minēto 
vīrusu, viroīdu vai vīrusveida slimību izraisītu
simptomu;
37.2. tas ir uzturēts atbilstoši šo noteikumu 26., 27., 28. un 
29. punktā minētajām prasībām.
38. Dienests vizuāli pārbauda, vai pirmsbāzes mātesaugiem un 
pirmsbāzes materiālam nav bojājumu.
39. Par bojājumiem tiek uzskatītas krāsas pārmaiņas, rētaudi 
vai izkalšana, ja tie ietekmē materiāla kvalitāti un
lietderību 
un to ir vairāk, nekā tas sagaidāms labas audzēšanas un 
pārvietošanas praksē.
40. Ja ir piešķirta šajos noteikumos 32. punktā minētā atļauja 
pirmsbāzes mātesaugu vai pirmsbāzes materiāla
audzēšanai atklātā 
laukā, dienests augsnes paraugus ņem un testē pirms attiecīgā 
pirmsbāzes mātesauga vai
pirmsbāzes materiāla stādīšanas un 
atkārtoti augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par šo noteikumu 4. 
pielikumā
minēto kaitīgo organismu klātbūtni. Paraugus ņem un 
testē, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un šo noteikumu 4.
pielikumā minēto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie 
kaitīgie organismi ir raksturīgi pirmsbāzes
mātesaugiem vai 
pirmsbāzes materiālam.
41. Dienests šo noteikumu 40. punktā minēto paraugu ņemšanu un 
testēšanu neveic:
41.1. ja šo noteikumu 4. pielikumā minēto kaitīgo organismu 
saimniekaugi augsnē nav audzēti vismaz piecus
gadus;
41.2. ja oficiālās pārbaudes rezultāti apstiprinājuši, ka 
augsnē nav šo noteikumu 4. pielikumā minēto kaitīgo
organismu.
VI. Bāzes materiāla 
sertificēšanas, uzturēšanas, audzēšanas, pavairošanas un
veselības prasības
42. Materiālu, kā arī potcelmus, kas nepieder ne pie vienas 
šķirnes, dienests, ievērojot šo noteikumu 70. punktā
6
/
28
minēto 
iesniegumu, sertificē kā bāzes materiālu, ja:
42.1. tas atbilst šķirnes aprakstam vai potcelms - sugas 
aprakstam, atbilstību šķirnes aprakstam nosakot saskaņā
ar šo 
noteikumu 20. punktu;
42.2. tas ir pavairots no bāzes mātesauga, kas:
42.2.1. iegūts no pirmsbāzes materiāla vai ar bāzes mātesauga 
multiplikāciju noteiktu paaudžu skaitu saskaņā ar
šo noteikumu 6. 
pielikumu, atbilstību šķirnes aprakstam nosakot saskaņā ar šo 
noteikumu 20. punktu;
42.2.2. uzturēts tā, lai nodrošinātu materiāla individuālu 
identificēšanu;
42.2.3. uzturēts saskaņā ar šo noteikumu 44. punktu;
42.2.4. nav inficēts vai invadēts ar kaitīgiem organismiem. Šo 
prasību nepiemēro bāzes mātesaugiem
krioprezervācijas laikā;
42.3. tas tiek uzturēts tā, lai nodrošinātu materiāla 
individuālu identificēšanu;
42.4. tas tiek uzturēts saskaņā ar šo noteikumu 44. 
punktu;
42.5. tas nav inficēts vai invadēts ar kaitīgiem organismiem. 
Šo punktu nepiemēro bāzes materiālam
krioprezervācijas laikā;
42.6. tas tiek audzēts augsnē, kurā nav konstatēti šo 
noteikumu 4. pielikumā minētie kaitīgie organismi;
42.7. vizuālajās pārbaudēs tam nav konstatēti šo noteikumu 39. 
punktā minētie bojājumi.
43. Ja bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls vairs neatbilst šo 
noteikumu 42.1., 42.3., 42.6. un 42.7. apakšpunktā
minētajām 
prasībām, piegādātājs materiālu nošķir no citiem bāzes 
mātesaugiem un bāzes materiāla. Nošķirto
mātesaugu vai materiālu 
drīkst izmantot par sertificētu vai standarta materiālu, ja vien 
tas atbilst šajos noteikumos
konkrētai kategorijai noteiktajām 
prasībām.
44. Bāzes mātes augus un bāzes materiālu uztur laukos, kas ir 
izolēti no potenciālajiem infekcijas avotiem -
slimību 
pārnēsātājiem, tiešā sakņu kontakta, inficēšanās pēc tehnikas 
izmantošanas, ar potēšanas rīkiem, kā arī no
jebkuriem citiem 
iespējamiem infekcijas avotiem. Izolācijas attālums ir atkarīgs 
no vietējiem apstākļiem, materiāla
veida, kaitīgo organismu 
klātbūtnes un dienesta veikto pārbaužu rezultātiem.
45. Bāzes mātesaugu paaudzes, izņemot pirmo paaudzi, atļauts 
pavairot no jebkuras iepriekšējās paaudzes.
46. Dažādas materiāla paaudzes uzglabā atsevišķi.
47. Dienests veic bāzes mātesaugu un bāzes materiālu vizuālo 
pārbaudi kaitīgo organismu atklāšanai. Ja bāzes
mātesaugā vai 
bāzes materiālā ir konstatēta kaitīgo organismu klātbūtne, to 
pieļaujamais līmenis nedrīkst pārsniegt šo
noteikumu 3. pielikumā 
norādīto līmeni. Paraugus var ņemt un testēt jebkurā laikā, ja 
rodas aizdomas par šo kaitīgo
organismu klātbūtni.
48. Dienests veic bāzes mātesauga vai bāzes materiāla vizuālo 
pārbaudi, kā arī ņem un testē paraugus saskaņā ar
šo noteikumu 5. 
pielikumu.
49. Dienests augsnes paraugus ņem un testē pirms bāzes 
mātesauga vai bāzes materiāla stādīšanas un atkārtoti
augu 
augšanas laikā, ja ir aizdomas par šo noteikumu 4. pielikumā 
minēto kaitīgo organismu klātbūtni. Paraugus ņem
un testē, 
ievērojot klimatiskos apstākļus un šo noteikumu 4. pielikumā 
minēto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības,
ja attiecīgie 
kaitīgie organismi ir raksturīgi bāzes mātesaugiem vai bāzes 
materiālam.
50. Dienests saskaņā ar šo noteikumu 49. punktu paraugu neņem 
un netestē:
50.1. ja šo noteikumu 4. pielikumā minēto kaitīgo organismu 
saimniekaugi nav audzēti augsnē vismaz piecus
gadus;
50.2. ja oficiālās pārbaudes rezultāti apstiprinājuši, ka 
augsnē nav šo noteikumu 4. pielikumā minēto kaitīgo
organismu.
VII. Sertificēta materiāla 
sertificēšanas, uzturēšanas, audzēšanas,
pavairošanas un 
veselības prasības
51. Dienests, pamatojoties uz šo noteikumu 70. punktā minēto 
iesniegumu, materiālu sertificē kā sertificētu
materiālu, ja:
51.1. tas atbilst šķirnes aprakstam vai potcelms - sugas 
aprakstam, atbilstību šķirnes aprakstam nosakot saskaņā
7
/
28
ar šo 
noteikumu 20. punktu;
51.2. tas ir pavairots no sertificēta mātesauga:
51.2.1. kas iegūts no pirmsbāzes vai bāzes materiāla;
51.2.2. kam dienests nosaka atbilstību šķirnes aprakstam 
saskaņā ar šo noteikumu 17. punktu;
51.2.3. kas audzēts augsnē, kurā nav konstatēti šo noteikumu 
4. pielikumā minētie kaitīgie organismi;
51.3. tas tiek audzēts saskaņā ar šo noteikumu 53. punktu;
51.4. tas nav inficēts vai invadēts ar kaitīgiem organismiem. 
Šo prasību nepiemēro sertificētam mātesaugam un
sertificētam 
materiālam krioprezervācijas laikā;
51.5. tas audzēts augsnē, kurā nav konstatēti šo noteikumu 4. 
pielikumā minētie kaitīgie organismi;
51.6. vizuālajās pārbaudēs tam nav konstatēti šo noteikumu 39. 
punktā minētie bojājumi.
52. Ja sertificēts mātesaugs, sertificēts materiāls vai 
potcelms vairs neatbilst šo noteikumu 51.1., 51.2., 51.3.,
51.4., 
51.5. un 51.6. apakšpunktā minētajām prasībām, piegādātājs 
materiālu nošķir no citiem sertificētiem
mātesaugiem un 
sertificēta materiāla. Nošķirto mātesaugu vai materiālu atļauts 
izmantot par standarta materiālu, ja
vien tas atbilst šajos 
noteikumos minētajām prasībām.
53. Piegādātājs sertificētu mātesaugu var izmantot tikai 
noteiktu periodu, ko nosaka, pamatojoties uz šķirnes
stabilitāti 
vai vides apstākļiem, kuros mātesaugs tiek audzēts, un jebkuriem 
citiem faktoriem, kas ietekmē šķirnes
stabilitāti.
54. Dienests veic sertificēta mātesauga vai sertificēta 
materiāla vizuālo pārbaudi kaitīgo organismu atklāšanai un
saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumu no sertificēta mātesauga vai 
sertificēta materiāla ņem paraugus un tos testē. Ja
sertificētā 
mātesaugā vai sertificētā materiālā ir konstatēta kaitīgo 
organismu klātbūtne, to pieļaujamais līmenis
nedrīkst pārsniegt 
šo noteikumu 3. pielikumā noteikto. Paraugus var ņemt un testēt 
arī jebkurā laikā, ja rodas
aizdomas par šo kaitīgo organismu 
klātbūtni.
55. Dienests augsnes paraugus ņem un testē pirms sertificēta 
mātesauga stādīšanas un atkārtoti augu augšanas
laikā, ja ir 
aizdomas par šo noteikumu 4. pielikumā minēto kaitīgo organismu 
klātbūtni. Paraugus ņem un testē,
ievērojot klimatiskos apstākļus 
un šo noteikumu 4. pielikumā minēto kaitīgo organismu bioloģiskās 
īpatnības, ja
attiecīgie kaitīgie organismi ir raksturīgi 
sertificētiem mātesaugiem.
56. Dienests paraugu ņemšanu un testēšanu saskaņā ar šo 
noteikumu 55. punktu neveic:
56.1. ja šo noteikumu 4. pielikumā minēto kaitīgo organismu 
saimniekaugi augsnē nav audzēti vismaz piecus
gadus un nav nekādu 
aizdomu par attiecīgo kaitīgo organismu esību augsnē;
56.2. ja oficiālās pārbaudes rezultāti ir apstiprinājuši, ka 
augsnē nav šo noteikumu 4. pielikumā minēto kaitīgo
organismu;
56.3. ja audzē sertificētus augļaugus.
VIII. Standarta materiāla 
audzēšanas, pavairošanas un veselības prasības
57. Materiāls, izņemot potcelmus, kas nepieder ne pie vienas 
šķirnes, atbilst standarta materiāla prasībām, ja:
57.1. tas atbilst šķirnes aprakstam;
57.2. tas ir pavairots no identificēta mātesauga, kura 
atrašanās vietu piegādātājs ir paziņojis dienestam saskaņā ar
šo 
noteikumu 71. punktu un kurš pārbaudīts un atbilst šajos 
noteikumos noteiktajām prasībām vai kuram, ja materiāls
ir 
iegādāts, ir atbilstoši dokumenti, kas apliecina, ka materiāls 
atbilst šajos noteikumos minētajām prasībām;
57.3. tas ir brīvs no šo noteikumu 2. pielikumā minētajiem 
kaitīgiem organismiem. Šo prasību nepiemēro standarta
materiālam 
krioprezervācijas laikā;
57.4. vizuālajās pārbaudēs tam nav konstatēti šo noteikumu 39. 
punktā minētie bojājumi.
58. Materiāls ir brīvs no kaitīgajiem organismiem, ja to 
koncentrācija materiālā neietekmē pavairošanas materiāla
kvalitāti un lietderību.
59. Piegādātājs nodrošina, ka potcelmiem, kas nepieder ne pie 
vienas šķirnes, standarta materiāls:
59.1. atbilst sugas aprakstam;
8
/
28
59.2. nav inficēts vai invadēts ar šo noteikumu 2. pielikumā 
minētajiem kaitīgajiem organismiem. Šo prasību
nepiemēro 
standarta materiālam krioprezervācijas laikā;
59.3. vizuālajās pārbaudēs tam nav konstatēti šo noteikumu 39. 
punktā minētie bojājumi.
60. Ja standarta materiāls vairs neatbilst šo noteikumu 57. 
vai 59. punktā minētajām prasībām, piegādātājs veic
vienu no 
šādām darbībām:
60.1. nošķir minēto materiālu no pārējā standarta 
materiāla;
60.2. īsteno atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu materiāla 
vai potcelmu atbilstību šo noteikumu 57. vai 59.
punktā minētajām 
prasībām.
61. Piegādātājs, novērojot šķirnei raksturīgās pazīmes, 
pārbauda standarta materiāla atbilstību kādam no šādiem
šķirnes 
aprakstiem:
61.1. oficiālajam šķirnes aprakstam, ko izsniegusi 
institūcija, kura veikusi šķirnes pārbaudi saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par šķirnes atšķirīguma, viendabīguma un 
stabilitātes pārbaudi, ja šķirne ir iekļauta kādas
dalībvalsts 
šķirņu sarakstā vai ir aizsargāta ar selekcionāra tiesībām;
61.2. šķirnes aprakstam, kas pievienots iesniegumam šķirnes 
iekļaušanai škirņu sarakstā Latvijā vai kādā
dalībvalstī;
61.3. šķirnes aprakstam, kas pievienots iesniegumam par 
selekcionāru tiesību piešķiršanu Latvijā vai kādā
dalībvalstī;
61.4. oficiāli atzītam šķirnes aprakstam, ja šķirne iekļauta 
Latvijas vai kādas dalībvalsts šķirņu sarakstā.
62. Dienests veic standarta materiāla vizuālo pārbaudi kaitīgo 
organismu atklāšanai. Ja rodas aizdomas par kaitīgo
organismu 
klātbūtni, dienests ņem paraugu un nosūta laboratoriskai 
testēšanai. Šo prasību nepiemēro standarta
materiālam 
krioprezervācijas laikā.
63. Citrusaugu 
Citrus
 L., 
Fortunella
 Swingle un 
Poncirus
 Raf standarta materiāls atbilst šādām 
prasībām:
63.1. to ražo no identificēta mātesauga, kas pēc testēšanas ir 
atzīts par brīvu no šo noteikumu 2. pielikuma B daļā
minētajiem 
vīrusiem, vīrusveida slimībām un viroīdiem;
63.2. dienests kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma, 
pamatojoties uz vizuālo pārbaudi, ir ņēmis un testējis
paraugus 
un konstatējis, ka tie ir brīvi no vīrusiem, vīrusveida slimībām 
un viroīdiem, kas minēti šo noteikumu 2.
pielikuma B daļā.
IX. Prasības piegādātājam
64. Piegādātājs konkrētām ģintīm un sugām izstrādā plānu 
ražošanas procesa kritisko punktu (piemēram,
materiāla sēšana, 
piķēšana, podošana, potēšana, stādīšana un izrakšana) noteikšanai 
un uzraudzībai. Plānā iekļauj
vismaz šādu informāciju:
64.1. mātesaugu, potcelmu un materiāla audzēšanas vieta un 
skaits;
64.2. audzēšanas laiks;
64.3. pavairošanas darbības;
64.4. iepakošanas, uzglabāšanas un transportēšanas 
darbības.
65. Piegādātājs, kas pavairo un audzē materiālu, kārto 
audzētavas grāmatu. Audzētavas grāmatā norāda šādu
informāciju:
65.1. materiāla suga, šķirne un kategorija;
65.2. izejmateriāla izcelsme - oficiālās etiķetes vai 
etiķetes, vai augu pases numurs. Ja piegādātājs pats pavairo
materiālu, norāda dienesta pārbaudes akta numuru par mātesaugu 
vai potcelmu pārbaudi;
65.3. iestādītā materiāla daudzums un vieta;
65.4. audzēšanas platība;
65.5. pieraksts par atbilstību šķirnes aprakstam saskaņā ar šo 
noteikumu 61. punktu.
66. Piegādātājs novērtē materiāla atbilstību šajos noteikumos 
noteiktajām prasībām šo noteikumu 64. punktā
9
/
28
minētajos 
kritiskajos punktos un izdara par to pierakstus audzētavas 
grāmatā.
67. Piegādātājs šo noteikumu 64. un 65. punktā minēto 
informāciju glabā vismaz trīs gadus pēc materiāla
tirdzniecības 
beigām un uzrāda pēc dienesta pieprasījuma.
68. Visu dokumentāciju, kas saistīta gan ar materiāla apriti, 
tostarp šo noteikumu 86. punktā minēto etiķešu vai
augu pasu 
uzskaites žurnālu, gan ar mātesaugu izcelsmi un tirgojamās 
šķirnes atbilstības pārbaudēm, paraugu
ņemšanu un testēšanu 
piegādātājs glabā vismaz trīs gadus pēc materiāla tirdzniecības 
beigām. Šī punkta nosacījumi
neattiecas uz šo noteikumu 6. punktā 
minēto gadījumu.
69. Materiālu tā audzēšanas, izrakšanas un tirdzniecības laikā 
uztur atsevišķās partijās.
X. Materiāla pārbaude
70. Piegādātājs katru gadu līdz 1. aprīlim iesniedz dienestā 
iesniegumu par pārbaužu, materiāla sertifikāta, augu
pasu un 
oficiālo etiķešu nepieciešamību pirmsbāzes, bāzes un sertificētam 
materiālam, norādot pārbaudāmā materiāla
sugu, kategoriju, 
daudzumu, audzēšanas platību un pārbaudes vietu, un iesniegumam 
pievieno audzēto šķirņu
sarakstu un platības plānus.
71. Piegādātājs katru gadu līdz 1. aprīlim iesniedz dienestā 
iesniegumu par pārbaužu un augu pasu un etiķešu
nepieciešamību 
standarta materiālam, norādot materiāla sugu, daudzumu, 
audzēšanas platību, pārbaudes vietu un
mātesaugu atrašanās vietu, 
un iesniegumam pievieno informāciju par materiāla izcelsmi, 
audzēto šķirņu sarakstu un
platības plānus.
72. Latvijā audzētajam materiālam dienests veic pārbaudi:
72.1. veģetācijas periodā - vienu reizi;
72.2. upenēm (
Ribes
 L.) - papildu pārbaudi upeņu ērces 
(
Cecidophyopsis ribis
) noteikšanai;
72.3. pirms izplatīšanas - rudenī vai pavasarī. Ja augiem ir 
atsākusies veģetācija, veic papildu pārbaudi;
72.4. segtajās platībās intensīvi iegūstamajiem zemeņu 
konteinerstādiem intensīvas stādu ražošanas laikā - reizi
trijās 
nedēļās;
72.5. segtajās platībās intensīvi iegūstamajiem augļu koku un 
ogulāju (izņemot zemenes) konteinerstādiem
intensīvās stādu 
ražošanas laikā:
72.5.1. veģetācijas periodā - vienu reizi;
72.5.2. pirms izplatīšanas - pavasarī vai vasarā.
73. Ja pārbaude pirms materiāla izplatīšanas veikta rudenī, 
bet izplatīšana notiek pavasarī un materiālam vēl nav
beidzies 
miera periods, materiālu atkārtoti nepārbauda.
74. Dienests materiāla pārbaudes laiku saskaņo ar 
piegādātāju.
75. Dienests pārbaudes laikā īpašu uzmanību pievērš tam, vai 
piegādātājs ir novērtējis materiāla atbilstību saskaņā
ar šo 
noteikumu 66. punktu un vai viņam ir zināšanas materiāla 
audzēšanā.
76. Ja mainās šo noteikumu 70. vai 71. punktā minētais audzēto 
šķirņu saraksts, piegādātājs dienestā iesniedz
veģetācijas 
periodā veiktās pārbaudes laikā precizēto audzēto šķirņu 
sarakstu.
77. Dokumentus par visām pārbaudēm, kā arī paraugu ņemšanu un 
testēšanas rezultātiem sagatavo un uzglabā
dienests.
78. Dienests novērtē no trešajām valstīm ievestā materiāla 
atbilstību fitosanitārajām prasībām saskaņā ar
normatīvajiem 
aktiem par augu karantīnu.
79. Lai saņemtu atļauju lietot oficiālo etiķeti vai etiķeti no 
trešajām valstīm ievestajam materiālam, piegādātājs 24
stundu 
laikā pēc materiāla ievešanas iesniedz dienestā iesniegumu par 
etiķetes vai oficiālās etiķetes lietošanu un
norāda pārbaudāmā 
materiāla sugu, šķirni, daudzumu un uzglabāšanas vietu.
80. No trešajām valstīm ievestā materiāla pārbaudi atbilstoši 
šo noteikumu 78. punktam dienests veic 48 stundu
laikā pēc 
iesnieguma saņemšanas. Ja materiāls atbilst normatīvajos aktos 
par augu karantīnu noteiktajām
fitosanitārajām prasībām, dienests 
piecu darbdienu laikā pieņem lēmumu izsniegt etiķeti vai oficiālo 
etiķeti, bet ja
materiāls neatbilst minētām prasībām, dienests 
pieņem lēmumu par atteikumu izsniegt oficiālo etiķeti vai 
etiķeti.
81. Ja pirmsbāzes, bāzes un sertificētais materiāls atbilst šo 
noteikumu 21., 23., 42. un 51. punktā minētajām
prasībām, 
dienests piecu darbdienu laikā pēc pārbaudes pieņem lēmumu 
izsniegt materiāla sertifikātu un atļauju lietot
10
/
28
oficiālo etiķeti 
un, ja normatīvie akti par augu karantīnu nosaka to 
nepieciešamību un materiāls atbilst fitosanitārajām
prasībām, - 
augu pasi.
82. Ja standarta materiāls atbilst šo noteikumu 57. un 59. 
punktā minētajām prasībām, dienests piecu darbdienu
laikā pēc 
pārbaudes pieņem lēmumu par atļauju lietot etiķeti un, ja 
normatīvie akti par augu karantīnu nosaka to
nepieciešamību un 
materiāls atbilst fitosanitārajām prasībām, - augu pasi.
83. Ja dienests pārbaudes laikā konstatē, ka materiāls 
neatbilst šo noteikumu prasībām, tas noteiktā termiņā lūdz
novērst trūkumus. Ja trūkumi netiek novērsti vai piegādātājs tos 
nenovērš dienesta noteiktajā termiņā, dienests pieņem
lēmumu par 
atteikumu izsniegt oficiālo etiķeti vai etiķeti, vai augu pasi un 
neizsniedz pavairojamā materiāla sertifikātu
saskaņā ar šo 
noteikumu 81. punktu līdz pilnīgai trūkumu novēršanai.
84. Izdevumus, kas saistīti ar materiāla pārbaudi, augu pasu 
vai etiķešu izgatavošanu, piegādātājs sedz saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par dienesta sniegto maksas pakalpojumu 
cenrādi.
XI. Materiāla tirdzniecība un 
uzskaite
85. Materiālu atļauts tirgot tikai tad, ja:
85.1. tas ir sertificēts kā pirmsbāzes materiāls, bāzes 
materiāls vai sertificēts materiāls un atbilst šo noteikumu
prasībām;
85.2. tas atbilst šajos noteikumos standarta materiālam 
noteiktajām prasībām.
86. Lai nodrošinātu materiāla partiju izsekojamību un iespēju 
pārbaudīt materiāla identitāti, piegādātājs, kas audzē
vai tirgo 
materiālu, kārto oficiālo etiķešu un augu pasu žurnālu vai 
etiķešu un augu pasu žurnālu (turpmāk - uzskaites
žurnāls).
87. Uzskaites žurnālā norāda:
87.1. ieraksta datumu;
87.2. realizētā materiāla sugu, šķirni un, ja nepieciešams, 
potcelma nosaukumu;
87.3. augu daudzumu vienā partijā un partiju skaitu;
87.4. pavadzīmes numuru;
87.5. saņēmēja vārdu, uzvārdu vai nosaukumu un reģistrācijas 
numuru Uzņēmumu reģistrā, adresi un tālruņa
numuru.
88. Šo noteikumu 87.4. un 87.5. apakšpunktā minēto informāciju 
uzskaites žurnālā nenorāda, ja materiālu tirgo
mazumtirdzniecībā.
89. No dalībvalstīm ievestajam materiālam uzskaites žurnālā 
norāda materiāla sugu, šķirni, daudzumu un
izcelsmes valsti.
90. No trešajām valstīm ievestajam materiālam uzskaites 
žurnālā norāda sugu, šķirni, daudzumu un kopējo
veselības 
ievešanas dokumenta numuru.
91. Materiālu, kura sastāvā ir ģenētiski modificēts organisms, 
var izplatīt tikai tad, ja ģenētiski modificētais
organisms ir 
atļauts saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ģenētiski modificēto 
organismu apriti vai Eiropas Parlamenta
un Padomes 2003. gada 22. 
septembra Regulu Nr. 
1829/2003
 par ģenētiski modificētu pārtiku 
un barību (turpmāk -
regula Nr. 
1829/2003
).
92. Ja no materiāla atvasinātus produktus paredzēts izmantot 
par pārtiku vai barību, uz kuru attiecas regulas Nr.
1829/2003
 3. 
un 15. pants, attiecīgo materiālu izplata tikai tad, ja no 
materiāla atvasinātā pārtika vai barība ir atļauta
saskaņā ar 
regulu Nr. 
1829/2003
.
93. Tirgojot materiālu, tā oficiālajā etiķetē, etiķetē vai šo 
noteikumu 111. punktā minētajā dokumentā norāda šķirni:
93.1. kurai ir piešķirtas selekcionāru tiesības vai par kuru 
ir iesniegts iesniegums selekcionāru tiesību piešķiršanai
Latvijā 
vai citā dalībvalstī;
93.2. kura ir oficiāli iekļauta vai par kuru ir iesniegts 
iesniegums šķirnes iekļaušanai šķirņu sarakstā Latvijā vai kādā
dalībvalstī.
94. Ja potcelms nepieder ne pie vienas šķirnes, tad norāda 
attiecīgo sugu vai starpsugu hibrīdu.
95. Tirgojot pirmsbāzes, bāzes vai sertificēto materiālu, pie 
tā piestiprina oficiālo etiķeti un pircējam izsniedz
11
/
28
materiāla 
sertifikātu.
96. Tirgojot standarta materiālu, pie tā piestiprina 
etiķeti.
97. Ja materiālam saskaņā ar normatīvajiem aktiem augu 
karantīnas jomā nepieciešams pievienot augu pasi,
oficiālo 
etiķeti vai etiķeti var aizstāt ar augu pasi, iekļaujot tajā 
oficiālās etiķetes vai etiķetes informāciju.
98. Materiāla sertifikāts satur šo noteikumu 7. pielikumā 
minēto informāciju.
99. Oficiālo etiķeti vai etiķeti pievieno partijai, kuras augi 
pēc sastāva un izcelsmes ir viendabīgs materiāls.
100. Piegādātājam ir tiesības sagatavot etiķetes vai augu 
pases, ja dienests, veicot piegādātāja pārbaudes, gada
laikā 
pirms šo noteikumu 101. punktā minētā iesnieguma saņemšanas nav 
konstatējis šajos noteikumos un
normatīvajos aktos augu 
karantīnas jomā noteikto prasību pārkāpumus.
101. Lai piegādātājs saņemtu atļauju izgatavot etiķetes vai 
augu pases, tas iesniedz dienestā iesniegumu par
etiķetes vai 
augu pases izgatavošanu un etiķešu un augu pasu paraugu.
102. Ja piegādātājs etiķetē vai augu pasē norāda 
papildinformāciju, tā ir skaidri nošķirta no 
pamatinformācijas.
103. Dienests izvērtē etiķetes vai augu pases parauga 
atbilstību šo noteikumu 117. punktā, kā arī 8. pielikumā
minētajām prasībām un mēneša laikā pieņem lēmumu atļaut 
piegādātājam izgatavot etiķetes vai augu pases. Dienests
apstiprina etiķetes vai augu pases paraugu un piešķir etiķetes 
vai augu pases sagatavotāja kodu.
104. Ja mainījusies etiķetes vai augu pases paraugā esošā 
informācija vai to izgatavošanai izmantotais materiāls,
piegādātājs iesniedz dienestā iesniegumu par izmaiņām etiķetē vai 
augu pasē un pievieno etiķetes vai augu pases
paraugu. Dienests 
iesniegumu izvērtē saskaņā ar normatīvajiem aktiem par augu 
karantīnu.
105. Oficiālā etiķete, etiķete un augu pase ir derīga:
105.1. materiālam ar Latvijā izgatavotām augu pasēm un 
etiķetēm - divus gadus no augu pases un etiķetes partijas
numurā 
norādītā veģetācijas perioda gada 1. novembra;
105.2. materiālam, kas Latvijā ievests no citām dalībvalstīm 
un trešajām valstīm, - divus gadus no ievešanas laika,
ko 
apliecina norāde augu pasē, etiķetē vai pavaddokumentos.
106. Partijas numurs, ko piešķir Latvijā sagatavotajām 
etiķetēm un augu pasēm, ietver:
106.1. tā veģetācijas perioda gada pēdējos divus ciparus, kurā 
veikta atbilstības pārbaude;
106.2. dienesta piešķirto etiķešu vai augu pasu sagatavotāja 
kodu;
106.3. kārtas numuru etiķešu vai augu pasu uzskaites 
žurnālā.
107. Šo noteikumu 106.2. apakšpunktā minēto sagatavotāja kodu 
nenorāda dienestā izgatavotajām etiķetēm un
augu pasēm.
108. Ja saiņošanas, uzglabāšanas, transportēšanas vai piegādes 
laikā tiek savienots vai sajaukts dažādas
izcelsmes vai dažādu 
partiju materiāls, piegādātājs veic uzskaiti par katras partijas 
sastāvu un atsevišķu komponentu
izcelsmi.
109. Ja tiek tirgots pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts 
materiāls vai standarta materiāls, tas atbilst šajos noteikumos
noteiktajām prasībām un to novieto atsevišķi pa materiāla 
kategorijām.
110. Pirmsbāzes, bāzes un sertificētu materiālu tirgo jaunā 
iesaiņojumā.
111. Piegādātāji, kas nav pakļauti reģistrācijai, tirgojot 
materiālu, pie tā piestiprina informāciju, kurā norāda sugas
botānisko nosaukumu, šķirnes nosaukumu, piegādātāja vārdu, 
uzvārdu vai nosaukumu.
XII. Materiāla iesaiņojuma 
etiķetēšana ar oficiālo etiķeti
112. Pirmsbāzes, bāzes un sertificēta materiāla oficiālajā 
etiķetē norādāmā informācija ir noteikta šo noteikumu 9.
pielikumā.
113. Oficiālās etiķetes izgatavo un piestiprina dienests vai 
piegādātājs dienesta uzraudzībā, un tās ir stingrā
dienesta 
uzskaitē.
114. Noslēdzot materiāla iesaiņojumus, oficiālo etiķeti 
piestiprina pie augiem vai augu daļām. Ja augus vai augu
daļas 
paredzēts tirgot pakā, saišķī vai konteinerā, oficiālo etiķeti 
piestiprina pie attiecīgā iepakojuma.
12
/
28
115. Piegādātājs:
115.1. augus vai augu daļas pakā vai konteinerā iepako tā, lai 
to nevarētu atvērt, nesabojājot iepakojumu un oficiālo
etiķeti;
115.2. augus vai augu daļas saišķī sasien tā, lai augus vai 
augu daļas saišķī nevarētu atdalīt, nesabojājot
iepakojumu un 
oficiālo etiķeti.
116. Ģenētiski modificētai šķirnei oficiālajā etiķetē un 
etiķetē norāda, ka šķirne ir ģenētiski modificēta, kā arī
norāda 
ģenētiski modificētos organismus.
XIII. Materiāla iesaiņojuma 
etiķetēšana ar etiķeti
117. Tirdzniecībai paredzētā standarta materiāla etiķetē 
norāda šo noteikumu 8. pielikumā minēto informāciju.
118. Piegādātājs nodrošina, ka etiķetē esošā informācija 
atšķiras no oficiālajā etiķetē norādāmās informācijas.
119. Noslēdzot materiāla iesaiņojumus, etiķeti piestiprina pie 
augiem vai augu daļām. Ja augus vai augu daļas
paredzēts tirgot 
pakā, saišķī vai konteinerā, etiķeti piestiprina pie attiecīgās 
pakas, saišķa vai konteinera.
120. Etiķetē norādītā informācija ir neizmaināma, noturīga, 
viegli saredzama un salasāma.
XIV. Noslēguma jautājumi
121. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2009. gada 
4. augusta noteikumus Nr. 861 "Noteikumi par
augļu koku un 
ogulāju pavairošanas materiāla atbilstības kritērijiem, apriti un 
kārtību, kādā atzīt personas, kas veic
vīrustestēšanu" (Latvijas 
Vēstnesis, 2009, 126. nr.; 2015, 232. nr.).
122. Šķirnes, kas nav iekļautas šķirņu sarakstā, atļauts 
tirgot līdz 2018. gada 31. decembrim.
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvas 
2008/90/EK
 par 
tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu
un augļaugiem, 
kas paredzēti augļu ražošanai (pārstrādātā versija);
2) Komisijas 2014. gada 15. oktobra Īstenošanas direktīvas 
2014/96/ES
 par marķēšanas, iepakojumu noslēgšanas
un iepakošanas 
prasībām augļaugu pavairošanas materiālam un augļu ražošanai 
paredzētiem augļaugiem, kas ietilpst
Padomes Direktīvas 
2008/90/EK
 darbības jomā;
3) Komisijas 2014. gada 15. oktobra Īstenošanas direktīvas 
2014/98/ES
, ar ko īsteno Padomes Direktīvu
2008/90/EK
 attiecībā 
uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām 
augļaugu ģintīm un sugām,
konkrētām prasībām, kas jāievēro 
piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām 
pārbaudēm.
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
1. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Augļu koku un ogulāju ģintis un 
sugas
1. 
Castanea sativa
 Mill. - ēdamā kastaņa
2. 
Citrus
 L. - citrusaugi
3. 
Corylus avellana
 L. - parastā lazda
4. 
Cydonia oblonga
 Mill. - parastā cidonija
13
/
28
5. 
Ficus carica
 L. - vīģe
6. 
Fortunella
 Swingle - kinkāns
7. 
Fragaria
 L. - zemene
8. 
Juglans regia
 L. - grieķu valrieksts
9. 
Malus
 Mill. - ābele
10. 
Olea europaea
 L. - olīvkoks
11. 
Pistacia vera
 L. - pistācija
12. 
Poncirus
 Raf.- Ķīnas mazais mandarīns
13. 
Prunus amygdalus
 Batcsh - parastā mandele
14. 
Prunus armeniaca
 L. - parastā aprikoze
15. 
Prunus avium
 (L.) L. - saldais ķirsis
16. 
Prunus cerasus
 L. - skābais ķirsis
17. 
Prunus domestica
 L. - mājas plūme
18. 
Prunus persica
 (L.) Batsch - parastais persiks
19. 
Prunus salicina
 Lindley. - vītollapu plūme un citas 
diploīdās plūmes
20. 
Pyrus
 L. - bumbiere
21. 
Ribes
 L. - jāņoga, upene, ērkšķoga
22. 
Rubus
 L. - kazene, avene
23. 
Vaccinium
 L. - zilene, mellene, dzērvene, 
brūklene
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Augiem kaitīgie organismi, kas 
ietekmē materiāla kvalitāti
A daļa
Nr.
p.k.
Ģints vai suga
Kaitīgie organismi
1.
Ēdamā kastaņa
(
Castanea sativa
 Mill.)
Sēnes
Mycosphaerella maculiformis
Phytophthora cambivora
Phytophthora cinnamomi
Vīrusveidīgas slimības
Kastaņu mozaīkas vīruss (
Chestnut mosaic virus
 
(
ChMV
))
2.
Citrusaugs, kinkāns, Ķīnas 
mazais
mandarīns
(
Citrus
 L., 
Fortunella
 Swingle, 
Poncirus
Raf.)
Kukaiņi
Aleurotrixus floccosus
Parabemisia myricae
Nematodes
Pratylenchus vulnus
Tylenchus semi-penetrans
Sēnes
Phytophthora citrophtora
Phytophthora parasitica
3.
Lazda
Ērces
14
/
28
(
Corylus avellana
 L.)
Phytoptus avellanae
Sēnes
Parastā celmene (ier. 
Armillariella mellea
)
Saulgriežu vīte (ier. 
Verticillium dahliae
)
Kartupeļu lakstu lēnvīte (ier. 
Verticillium 
albo-atrum
)
Baktērijas
Xanthomonas arboricola pv. Corylina
Pseudomonas avellanae
4.
Parastā cidonija, ābele un 
bumbiere
(
Cydonia oblonga
 Mill., 
Malus
 Mill. un
Pyrus
 L.)
Kukaiņi
Ābeļu pūkainā laputs (
Eriosoma lanigerum
)
Psylla
 spp.
Nematodes
Meloidogyne hapla
Meloidogyne javanica
Pratylenchus penetrans
Pratylenchus vulnus
Sēnes
Parastā celmene (ier. 
Armillariella mellea
)
Violetā klājpiepe (ier. 
Chondrostereum 
purpureum
)
Augļu rūgtā puve (ier. 
Glomerella cingulata
)
Pezicula alba
Pezicula malicorticis
Augļu koku vēzis (ier. 
Nectria galligena
)
Sakņu kakla puve (ier. 
Phytophthora cactorum
)
Roessleria pallida
Saulgriežu vīte (ier. 
Verticillium dahliae
)
Verticilārā vīte (ier. 
Verticillium albo-atrum
)
Baktērijas
Bakteriālais sakņu vēzis (ier. 
Agrobacterium 
tumefaciens
)
Stumbra un lapu bakterioze (ier. 
Pseudomonas 
syringae
 pv.
syringae
)
Vīrusi
izņemot B daļā minētos vīrusus
5.
Vīģe
(
Ficus carica
 L.)
Kukaiņi
Ceroplastes rusci
Nematodes
Heterodera fici
Meloidogyne arenaria
Meloidogyne incognita
Meloidogyne javanica
Pratylenchus penetrans
Pratylenchus vulnus
Sēnes
Armillaria mellea
Baktērijas
Phytomonas fici
Vīrusveidīgas slimības
Vīģu mozaīkas slimība (
Fig mosaic disease
)
6.
Grieķu valrieksts
(
Juglans regia
 L.)
Kukaiņi
Epidiaspis leperii
Zīdkoku bruņuts (
Pseudaulacaspis pentagona
)
Kalifornijas bruņuts (
Quadraspidiotus perniciosus
)
Sēnes
Parastā celmene (ier. 
Armillariella mellea
)
Augļu koku vēzis (ier. 
Nectria galligena
)
Violetā klājpiepe (ier. 
Chondrostereum 
purpureum
)
Sakņu kakla puve (ier. 
Phytophthora cactorum
)
Baktērijas
Bakteriālais sakņu vēzis (ier. 
Agrobacterium 
tumefaciens
)
Xanthomonas arboricola pv. juglandi
7.
Olīvkoks
(
Olea europaea
 L.)
Nematodes
Meloidogyne arenaria
Meloidogyne incognita
Meloidogyne javanica
Pratylenchus vulnus
Baktērijas
Pseudomonas savastanoi pv. savastanoi
15
/
28
Vīrusveidīgas slimības
Lapu dzeltēšanas kompleksā slimība 3
(
Leaf yellowing complex disease 3
)
8.
Pistācija
(
Pistacia vera
 L.)
Nematodes
Pratylenchus penetrans
Pratylenchus vulnus
Sēnes
Phytophthora cryptogea
Phytophthora cambivora
Rosellinia necatrix
Verticillium dahliae
9.
Parastā mandele, parastā 
aprikoze,
mājas plūme, parastais persiks, vītollapu
plūme un 
citas diploīdās plūmes
(
Prunus amygdalus
, 
P. armeniaca, P.
domestica, P. 
persica
 un 
P. salicina
)
Kukaiņi
Baltā augļkoku bruņuts (
Pseudaulacaspis 
pentagona
)
Kalifornijas bruņuts (
Quadraspidiotus perniciosus
)
Nematodes
Meloidogyne arenaria
Meloidogyne javanica
Meloidogyne incognita
Pratylenchus penetrans
Pratylenchus vulnus
Sēnes
Mizu brūnēšana (ier. 
Phytophthora cactorum
)
Saulgriežu vīte (ier. 
Verticillium dahliae
)
Baktērijas
Bakteriālais sakņu vēzis (ier. 
Agrobacterium 
tumefaciens
)
Bakteriālais vēzis (ier. 
Pseudomonas syringae pv. 
Morsprunorum
)
Stumbra un lapu bakteriozes (ier. 
Pseudomonas syringae 
pv.
syringae
 (uz 
P. armeniaca
)
Pseudomonas viridiflava
 (uz 
P. 
armeniaca
))
10.
Saldais ķirsis un skābais 
ķirsis
(
Prunus avium
 (L.) L., 
Prunus cerasus
 L.)
Kukaiņi
Kalifornijas bruņuts (
Quadraspidiotus perniciosus
)
Nematodes
Meloidogyne arenaria
Meloidogyne javanica
Meloidogyne incognita
Pratylenchus penetrans
Pratylenchus vulnus
Sēnes
Mizu brūnēšana (
Phytophthora cactorum
)
Baktērijas
Bakteriālais sakņu vēzis (
Agrobacterium 
tumefaciens
)
Bakteriālais vēzis (
Pseudomonas syringae pv. 
morsprunorum
)
11.
Jāņoga, upene, ērkšķoga
(
Ribes
 L.)
Kukaiņi un ērces
Ābeļu lapu pangodiņš (
Dasyneura tetensi
)
Stublāju nematode (
Ditylenchus dipsaci
)
Zīdkoku bruņuts (
Pseudaulacaspis pentagona
)
Kalifornijas bruņuts (
Quadraspidiotus 
perniciosus
)
Tetranycus urticae
Upeņu pumpurērce (
Cecidophyopsis ribis
)
Sēnes
Amerikas ērkšķogulāju miltrasa (ier. 
Sphaerotheca 
mors-uvae
)
Eiropas ērkšķogulāju miltrasa (ier. 
Microsphaera 
grossulariae
)
Diaporthe strumella
 (
Phomopsis ribicola
)
12.
Kazene, avene
(
Rubus
 L.)
Sēnes
Neīstā aveņu miltrasa (ier. 
Peronospora rubi
)
B daļa
Nr.
p.k.
Ģints vai suga
Kaitīgie organismi
1.
Citrusaugs, kinkāns, Ķīnas 
mazais
mandarīns
(
Citrus
 L., 
Fortunella
 Swingle, 
Poncirus
Raf.)
Vīrusi
Citrusu plankumainības vīruss (
Citrus variegation 
virus
 (
CVV
))
Citrusu psorozes vīruss (
Citrus psorosis virus
 
(
CPsV
))
Citrusu lapu plankumainības vīruss (
Citrus leaf blotch 
virus
 (
CLBV
))
Vīrusveidīgas slimības
Impietratura
16
/
28
Cristacortis
Viroīdi
Citrus exocortis viroid
 (
CEVd
)
Hop stunt viroid
 (
HSVd
) 
Cachexia
 
variants
2.
Lazda
(
Corylus avellana
 L.)
Vīrusveidīgas slimības
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple mosaic virus
 
(
ApMV
))
Fitoplazmas
Hazelnut maculatura lineare phytoplasma
3.
Parastā cidonija un 
bumbiere
(
Cydonia oblonga
 Mill. un 
Pyrus
 L.)
Vīrusi
Ābeļu hlorotiskā lapu plankumainība (
Apple chlorotic 
leaf spot virus
(
ACLSV
))
Ābeļu stumbra rievainības vīruss (
Apple stem-grooving 
virus
(
ASGV
))
Ābeļu stumbra bedrainības vīruss (
Apple stem-pitting 
virus
 (
ASPV
))
Vīrusveidīgas slimības
Mizas plaisāšana, mizas nekroze
Raupja miza
Gumijota koksne, cidoniju dzeltenplankumainība
Viroīdi
Bumbieru čūlveida vēža viroīds (
Pear blister canker 
viroid
 (
PBCVd
))
4.
Zemene
(
Fragaria
 L.)
Nematodes
Lapu nematodes (
Aphelenchoides blastoforus, A. 
fragariae, A.
ritzemabosi
)
Stublāju nematode (
Ditylenchus dipsaci
)
Sēnes
Sakņu kakla puve (ier. 
Phytophthora cactorum
,
ier. 
Colletotrichum acutatum
)
Vīrusi
Zemeņu lāsumainības vīruss (
Strawberry mottle virus
 
(
SMoV
))
5.
Grieķu valrieksts
(
Juglans regia
 L.)
Vīrusi
Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (
Cherry leaf roll virus
 
(
CLRV
))
6.
Ābele
(
Malus
 Mill.)
Vīrusi
Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (
Apple 
chlorotic leaf
spot virus
 (
ACLSV
))
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple mosaic virus
 
(
ApMV
))
Ābeļu stumbra rievainības vīruss (
Apple stem-grooving 
virus
(
ASGV
))
Ābeļu stumbra bedrainības vīruss (
Apple stem-pitting 
virus
 (
ASPV
))
Vīrusveidīgas slimības
Gumijota koksne, ābeļu virālā plakanzarainība Pakavveida 
bojājumi
Augļu slimības: sīki augļi, negatavu augļu krokošanās, 
bedraini
augļi (
Ben Davis
), raupja miza, 
zvaigžņveida plaisāšana, rūsveida
gredzenplankumainība, 
rūsgani izaugumi
Viroīdi
Ābolu mizas rētainības viroīds (
Apple scar skin 
viroid
 (
ASSVd
))
Ābolu bedrainības viroīds (
Apple dimple fruit viroid
 
(
ADFVd
))
7.
Olīvkoks
(
Olea europaea
 L.)
Sēnes
Verticillium dahliae
Vīrusi
Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (
Arabis mosaic virus
 
(
ArMV
))
Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (
Cherry leaf roll 
virus
 (
CLRV
))
Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss 
(
Strawberry latent
ringspot virus
 (
SLRV
))
8.
Parastā mandele
(
Prunus amygdalus
)
Vīrusi
Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (
Apple 
chlorotic leaf
spot virus
 (
ACLSV
))
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple mosaic virus
 
(
ApMV
))
Plūmju pundurainības vīruss (
Prune dwarf virus
 
(
PDV
))
Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (
Prunus 
necrotic
ringspot virus
 (
PNRSV
))
9.
Parastā aprikoze
(
Prunus armeniaca
)
Vīrusi
Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (
Apple 
chlorotic leaf
spot virus
 (
ACLSV
))
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple mosaic virus
 
(
ApMV
))
Aprikožu latentais vīruss (
Apricot latent virus
 
(
ApLV
))
Plūmju pundurainības vīruss (
Prune dwarf virus
 
(
PDV
))
Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (
Prunus 
necrotic
17
/
28
ringspot virus
 (
PNRSV
))
10.
Saldais ķirsis un skābais 
ķirsis
(
Prunus avium
 (L.) L., 
Prunus cerasus
 L.)
Vīrusi
Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (
Apple 
chlorotic leaf
spot virus
 (
ACLSV
))
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple mosaic virus
 
(
ApMV
))
Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (
Arabis mosaic virus
 
(
ArMV
))
Zaļā ķiršu gredzenplankumainība (
Cherry green ring mottle 
virus
(
CGRMV
))
Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (
Cherry leaf roll virus
 
(
CLRV
))
Ķiršu nekrotiskā rūsveida plankumainība (
Cherry necrotic 
rusty
mottle virus
 (
CNRMV
))
Sīko ķiršu vīruss (
Little cherry virus 1 un 2
 
(
LChV1, LChV2
))
Ķiršu lapu virālā plankumainība (
Cherry mottle leaf 
virus
 (
ChMLV
))
Plūmju pundurainības vīruss (
Prune dwarf virus
 
(
PDV
))
Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (
Prunus 
necrotic
ringspot virus
 (
PNRSV
))
Aveņu gredzenplankumainības vīruss (
Raspberry ringspot 
virus
(
RpRSV
))
Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss 
(
Strawberry latent
ringspot virus
 
(
SLRSV
))
Tomātu virālā melnplankumainība (
Tomato black ring 
nepovirus
(
TBRV
))
11.
Mājas plūme, vītollapu plūme un 
citas
diploīdās plūmes
(
Prunus domestica
 un 
P. salicina
)
Vīrusi
Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (
Apple 
chlorotic leaf
spot virus
 (
ACLSV
))
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple mosaic virus
 
(
ApMV
))
Mirabeļu latentais gredzenplankumainības vīruss (
Myrobalan 
latent
ringspot virus
 (
MLRSV
))
Plūmju pundurainības vīruss (
Prune dwarf virus
 
(
PDV
))
Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (
Prunus 
necrotic
ringspot virus
 (
PNRSV
)
12.
Parastais persiks
(
Prunus persica
)
Vīrusi
Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (
Apple 
chlorotic leaf
spot virus
 (
ACLSV
))
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple mosaic virus
 
(
ApMV
))
Aprikožu latentais vīruss (
Apricot latent virus
 
(
ApLV
))
Plūmju pundurainības vīruss (
Prune dwarf virus
 
(
PDV
))
Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (
Prunus 
necrotic
ringspot virus
 (
PNRSV
))
Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss 
(
Strawberry latent
ringspot virus
 (
SLRSV
))
Viroīdi
Persiku latentais mozaīkas viroīds (
Peach latent mosaic 
viroid
(
PLMVd
))
13.
Jāņoga, upene, ērkšķoga
(
Ribes
 L.)
Vīrusi atbilstoši attiecīgajai 
sugai
Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (
Arabis mosaic virus
 
(
ArMV
))
Virālā upeņu pilnziedainība jeb reversija (
Blackcurrant 
reversion
virus
 (
BRV
))
Gurķu mozaīkas vīruss (
Cucumber mosaic virus
 
(
CMV
))
Ērkšķogu virālā dzīslu bālēšana (
Gooseberry vein banding
associated viruses
 (
GVBaV
))
Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss 
(
Strawberry latent
ringspot virus
 
(
SLRSV
))
Aveņu gredzenplankumainības vīruss (
Raspberry ringspot 
virus
(
RpRSV
))
14.
Kazene, avene
(
Rubus
 L.)
Sakņu puve (ier. 
Phytophthora
 spp., kas inficē 
Rubus
 ģints augus)
Vīrusi atbilstoši attiecīgajai sugai
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple mosaic virus
 
(
ApMV
))
Kazeņu nekrozes vīruss (
Black raspberry necrosis 
virus
 (
BRNV
))
Gurķu mozaīkas vīruss (
Cucumber mosaic virus
 
(
CMV
))
Aveņu lapu lāsumainības vīruss (
Raspberry leaf 
mottle
 (
RLMV
))
Aveņu lapu plankumainība (
Raspberry leaf spot
 
(
RLSV
))
Aveņu virālā dzīslu hloroze (
Raspberry vein 
chlorosis
 
virus
 (
RVCV
))
Kazeņu un aveņu dzeltenā tīklojuma vīruss (
Rubus yellow 
net virus
(
RYNV
))
Aveņu virālā pundurainība (
Raspberry bushy dwarf 
virus
 (
RBDV
))
Fitoplazmas
Aveņu virālā nīkuļošana (
Rubus stunt 
phytoplasma
)
Vīrusveidīgas slimības
18
/
28
Aveņu dzeltenplankumainība
15.
Dzērvene, brūklene, mellene un 
zilene
(
Vaccinium
 L.)
Vīrusi
Melleņu šaurlapainības vīruss (
Blueberry shoestring 
virus
 (
BSSV
))
Melleņu sarkanās gredzenplankumainības vīruss (
Blueberry 
red
ringspot virus
 (
BRRV
))
Melleņu iedegas vīruss (
Blueberry scorch virus
 
(
BlScV
))
Melleņu šoka vīruss (
Blueberry shock virus
 
(
BlShV
))
Fitoplazmas
Melleņu virālā nīkuļošana (
Blueberry stunt 
phytoplasma
)
Melleņu vējslotas fitoplazma (
Blueberry witches' broom
phytoplasma
)
Dzērveņu viltus ziedu fitoplazma (
Cranberry false 
blossom
phytoplasma
)
Vīrusveidīgas slimības
Melleņu mozaīkas ierosinātājs
Dzērveņu gredzenplankumainības ierosinātājs
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
3. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Kaitīgie organismi, kam noteikts 
pieļaujamais līmenis pirmsbāzes, bāzes un
sertificētā 
materiālā
Kaitīgie 
organismi, kas raksturīgi ģintīm un sugām
Pieļaujamie līmeņi (%)
Pirmsbāzes
materiālā
Bāzes
materiālā
Sertificētā
materiālā
Zemene 
Fragaria
 L.
Kukaiņi un ērces
Chaetosiphon fragaefoliae
0
0,5
1
Phytonemus pallidus
0
0
0,1
Nematodes
Lapu nematode 
Aphelenchoides 
fragariae
0
0
1
Stublāju nematode 
Ditylenchus 
dipsaci
0
0,5
1
Meloidogyne hapla
0
0,5
1
Pratylenchus vulnus
0
1
1
Sēnes
Rhizoctonia fragariae
0
0
1
Podosphaera aphanis
 
(Wallroth) Braun & Takamatsu
0
0,5
1
Verticillium albo-atrum
0
0,2
2
Verticillium dahliae
0
0,2
2
Baktērijas
Candidatus Phlomobacter fragariae
0
0
1
Vīrusi
Zemeņu lāsumainības vīruss 
(
Strawberry mottle virus
 (
SMoV
))
0
0,1
2
Fitoplazmas slimības
0
0
1
Asteru dzeltenā fitoplazma 
(
Aster yellow phytoplasma
)
0
0,2
1
Pavairošanas slimība 
(
Multiplier disease
)
0
0,1
0,5
Stolburs kā zemeņu letālā 
slimība (
Stolbur as strawberry lethal decline
)
0
0,2
1
Zemeņu zaļziedainības 
fitoplazmas (
Strawberry green petal
phytoplasmas
)
0
0
1
Phytoplasma fragariae
0
0
1
Jāņoga, upene, ērkšķoga 
Ribes
 L.
19
/
28
Nematodes
Lapu nematode 
Aphelenchoides 
ritzemabosi
0
0,05
0,5
Vīrusi
Aukubas mozaīkas (
Aucuba 
mosaic
) un upeņu dzeltēšanas vīrusa
(
blackcurrant 
yellows
) apvienojums
0
0,05
0,5
Upeņu dzīslu balēšanas vīruss 
(
vein clearing
) un dzīslu tīklojuma vīruss
(
vein 
net
), ērkšķogu virālā dzīslu bālēšana (
Gooseberry vein 
banding
)
0
0,05
0,5
Kazene, avene 
Rubus
 L.
Kukaiņi
Resseliella theobaldi
0
0
0,5
Baktērijas
Agrobacterium
 spp.
0
0,1
1
Rhodococcus fascians
0
0,1
1
Vīrusi
Ābeļu mozaīkas vīruss (
Apple 
mosaic virus
 (
ApMV
)), kazeņu nekrozes
vīruss 
(
Black raspberry necrosis virus
 (
BRNV
)), gurķu 
mozaīkas vīruss
(
Cucumber mosaic virus
 (
CMV
)), 
aveņu lapu lāsumainības vīruss
(
Raspberry leaf mottle
 
(
RLMV
)), aveņu lapu plankumainība (
Raspberry
leaf 
spot
 (
RLSV
)), aveņu virālā dzīslu hloroze 
(
Raspberry vein chlorosis
virus (
RVCV
)), kazeņu 
un aveņu dzeltenā tīklojuma vīruss (
Rubus
yellow net 
virus
 (
RYNV
))
0
0
0,5
Zilene, mellene, dzērvene, brūklene 
Vaccinium
 L.
Sēnes
Exobasidium vaccinii
 var. 
vaccinii
0
0,5
1
Godronia cassandrae
 
(anamorfā forma 
Topospora myrtilli
)
0
0,1
0,5
Baktērijas
Bakteriālais sakņu vēzis (ier. 
Agrobacterium tumefaciens
)
0
0
0,5
Vīrusi
0
0
0,5
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
4. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Augsnē nepieļaujami kaitīgie 
organismi
Nr.
p.k.
Ģints vai suga
Kaitīgais organisms
1.
Zemene
(
Fragaria
 L.)
Nematodes
Longidorus attenuatus
Longidorus elongatus
Longidorus macrosoma
Xiphinema diversicaudatum
2.
Grieķu valrieksts
(
Juglans regia
 L.)
Nematodes
Xiphinema diversicaudatum
3.
Skābais ķirsis un saldais 
ķirsis
(
Prunus avium
 (L.) L., 
Prunus cerasus
 L.)
Nematodes
Longidorus attenuatus
Longidorus elongatus
Longidorus macrosoma
Xiphinema diversicaudatum
4.
Mājas plūme, parastais persiks, 
vītollapu plūme un citas
diploīdās plūmes
(
Prunus domestica, P. persica
 un 
P. 
salicina
)
Nematodes
Longidorus attenuatus
Longidorus elongatus
Xiphinema diversicaudatum
5.
Jāņoga, upene, ērkšķoga
(
Ribes
 L.)
Nematodes
Longidorus elongatus
Longidorus macrosoma
20
/
28
Xiphinema diversicaudatum
6.
Kazene, avene
(
Rubus
 L.)
Nematodes
Longidorus attenuatus
Longidorus elongatus
Longidorus macrosoma
Xiphinema diversicaudatum
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
5. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Vizuālās pārbaudes un paraugu 
ņemšanas un testēšanas prasības
1. 
Castanea sativa
 Mill. - 
ēdamā kastaņa:
1.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
1.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo noteikumu 
2. pielikuma A daļā minēto kaitīgo organismu
klātbūtni.
2. 
Citrus
 L. - citrusaugi: 
Fortunella
 Swingle - kinkāns; 
Poncirus
 Raf. - Ķīnas 
mazais mandarīns:
2.1. pirmsbāzes materiāls:
2.1.1. vizuālo pārbaudi veic divas reizes gadā;
2.1.2. paraugu ņemšana un testēšana: no katra pirmsbāzes 
mātesauga ņem paraugus un tos testē sešus gadus
pēc tā atzīšanas 
par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi sešos gados, lai 
atklātu šo noteikumu 2. pielikuma B
daļā minētos kaitīgos 
organismus un šaubu gadījumā - A daļā minētos kaitīgos 
organismus;
2.2. bāzes materiāls:
2.2.1. vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
2.2.2. paraugu ņemšana un testēšana: no reprezentatīvas bāzes 
mātesaugu daļas ņem paraugus un tos testē reizi
sešos gados, 
pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar 
šo noteikumu 2. pielikumā minēto
kaitīgo organismu klātbūtni;
2.3. sertificēts un standarta materiāls:
2.3.1. vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
2.3.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo 
noteikumu 2. pielikumā minēto kaitīgo organismu
klātbūtni.
3. 
Corylus avellana
 L. - 
parastā lazda:
3.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
3.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo noteikumu 
2. pielikumā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.
4. 
Cydonia oblonga
 Mill. - 
parastā cidonija; 
Malus
 Mill. - ābele; 
Pyrus
 L. - 
bumbiere:
4.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
4.2. pirmsbāzes materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un tos
testē 15 gadus pēc 
tā atzīšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi 15 gados, 
lai atklātu šo noteikumu 2.
pielikuma B daļā minētos kaitīgos 
organismus, izņemot vīrusveidīgas slimības un viroīdus, un 
aizdomu gadījumā - 2.
pielikuma A daļā minētos kaitīgos 
organismus;
4.3. bāzes materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus
un tos testē 
reizi 15 gados, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska 
novērtējumu saistībā ar šo noteikumu 2.
pielikuma B daļā minēto 
kaitīgo organismu klātbūtni, izņemot vīrusveidīgas slimības un 
viroīdus, kā arī lai aizdomu
gadījumā atklātu 2. pielikuma A daļā 
minētos kaitīgos organismus;
21
/
28
4.4. sertificēts materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
reprezentatīvas sertificētu mātesaugu daļas ņem
paraugus un tos 
testē reizi 15 gados, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska 
novērtējumu saistībā ar šo noteikumu 2.
pielikuma B daļā minēto 
kaitīgo organismu klātbūtni, izņemot vīrusveidīgas slimības un 
viroīdus, kā arī lai aizdomu
gadījumā atklātu šo noteikumu 2. 
pielikuma A daļā minētos kaitīgos organismus. No sertificētiem 
augļaugiem ņem
paraugus un tos testē, ja rodas aizdomas par šo 
noteikumu 2. pielikumā minēto kaitīgo organismu klātbūtni;
4.5. standarta materiāls - paraugus ņem un testē, ja rodas 
aizdomas par šo noteikumu 2. pielikumā minēto kaitīgo
organismu 
klātbūtni.
5. 
Ficus carica
 L. - 
vīģe:
5.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
5.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo noteikumu 
2. pielikumā A daļā minēto kaitīgo organismu
klātbūtni.
6. 
Fragaria
 L. - zemene:
6.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic divas reizes gadā 
veģetācijas periodā. Augiem un materiālam, kas
iegūti ar 
mikropavairošanas paņēmienu un kas tiek uzturēti ne ilgāk kā trīs 
mēnešus, šajā periodā ir vajadzīga tikai
viena pārbaude;
6.2. segtajās platībās intensīvi iegūstamajiem zemeņu 
konteinerstādiem intensīvas stādu ražošanas laikā pārbaudi
veic 
reizi trijās nedēļās;
6.3. pirmsbāzes kategorija - paraugu ņemšana un testēšana: no 
katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un
tos testē vienu gadu 
pēc tā atzīšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi gadā, 
lai atklātu šo noteikumu 2.
pielikuma B daļā minētos kaitīgos 
organismus, ja rodas aizdomas par šo noteikumu 3. pielikumā 
minēto kaitīgo
organismu klātbūtni;
6.4. bāzes, sertificēts un standarta materiāls - paraugus ņem 
un testē, ja rodas aizdomas par šo noteikumu 2.
pielikuma B daļā 
un 3. pielikumā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.
7. 
Juglans regia
 L. - grieķu 
valrieksts:
7.1. visām kategorijām vizuālās pārbaudes veic reizi gadā;
7.2. pirmsbāzes materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
katra ziedoša pirmsbāzes mātesauga ņem
paraugus un tos testē 
vienu gadu pēc tā atzīšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk 
reizi gadā, lai atklātu šo
noteikumu 2. pielikuma B daļā minētos 
kaitīgos organismus un aizdomu gadījumā - A daļā minētos kaitīgos
organismus;
7.3. bāzes materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus
un tos testē 
katru gadu, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu 
saistībā ar šo noteikumu 2. pielikumā
minēto kaitīgo organismu 
klātbūtni;
7.4. sertificēts materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
reprezentatīvas sertificētu mātesaugu daļas ņem
paraugus un tos 
testē reizi trijos gados, pamatojoties uz šo augu infekcijas 
riska novērtējumu saistībā ar šo noteikumu
2. pielikumā minēto 
kaitīgo organismu klātbūtni. No sertificētiem augļaugiem ņem 
paraugus un tos testē, ja rodas
aizdomas par šo noteikumu 2. 
pielikumā minēto kaitīgo organismu klātbūtni;
7.5. standarta materiāls - paraugus ņem un testē, ja rodas 
aizdomas par šo noteikumu 2. pielikumā minēto kaitīgo
organismu 
klātbūtni.
8. 
Olea europaea
 L. - 
olīvkoks
8.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
8.2. pirmsbāzes materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un tos
testē 10 gadus pēc 
tā atzīšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi 10 gados, 
lai atklātu šo noteikumu 2.
pielikuma B daļā minētos kaitīgos 
organismus un aizdomu gadījumā - 2 pielikuma A daļā minētos 
kaitīgos
organismus;
8.3. bāzes materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus,
lai reizi 30 
gados testētu visus augus, pamatojoties uz šo augu infekcijas 
riska novērtējumu saistībā ar šo noteikumu
2. pielikumā minēto 
kaitīgo organismu klātbūtni;
8.4. sertificēts materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: 
attiecībā uz mātesaugiem, ko izmanto sēklu ražošanai
(turpmāk - 
sēklas mātesaugi), no reprezentatīvas sēklas mātesaugu daļas ņem 
paraugus, lai reizi 40 gados testētu
visus augus, pamatojoties uz 
šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar šo noteikumu 2. 
pielikumā minēto
kaitīgo organismu klātbūtni. Mātesaugiem, kas 
nav sēklas mātesaugi, ņem paraugus no reprezentatīvas šo augu
22
/
28
daļas, lai reizi 30 gados testētu visus augus, pamatojoties uz šo 
augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar šo
noteikumu 2. 
pielikumā minēto kaitīgo organismu klātbūtni;
8.5. standarta materiāls - paraugus ņem un testē, ja rodas 
aizdomas par 2. pielikumā minēto kaitīgo organismu
klātbūtni.
9. 
Pistacia vera
 L. - 
pistācija:
9.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
9.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo noteikumu 
2. pielikuma A daļā minēto kaitīgo organismu
klātbūtni.
10. 
Prunus amygdalus
 - 
parastā mandele; 
P. armeniaca
 - parastā aprikoze; 
P. 
domestica
 - mājas plūme; 
P.
persica
 - parastais 
persiks; 
P. salicina
 - vītollapu plūme un citas diploīdās 
plūmes:
10.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
10.2. pirmsbāzes materiāls:
10.2.1. paraugu ņemšana un testēšana: no katra ziedoša 
pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un tos testē
attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
 vienu gadu pēc tā atzīšanas par 
pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi gadā. No katra
koka, kas 
speciāli iestādīts apputeksnēšanai, un, ja nepieciešams, no 
lielākajiem apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē
ņem paraugus un 
tos testē attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
;
10.2.2. no katra ziedoša 
P. persica
 pirmsbāzes 
mātesauga ņem paraugus vienu gadu pēc tā atzīšanas par
pirmsbāzes 
mātesaugu un tos testē attiecībā uz 
PLMVd
. No katra 
pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus 10 gadus
pēc tā atzīšanas par 
pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi 10 gados un tos testē, lai 
atklātu vīrusus (izņemot 
PDV
un 
PNRSV
), kas 
saistīti ar šo noteikumu 2. pielikumā minētajām sugām, un šo 
noteikumu 2. pielikuma A daļā minētos
kaitīgos organismus;
10.3. bāzes materiāls - paraugu ņemšana un testēšana: no 
ziedošu bāzes mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem
paraugus katru 
gadu un tos testē attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, 
pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.
No speciāli 
apputeksnēšanai iestādītu koku reprezentatīvas daļas un, ja 
nepieciešams, no lielākajiem
apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē 
ņem paraugus un tos testē attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo augu
infekcijas riska 
novērtējumu:
10.3.1. no ziedošu 
P. persica
 bāzes mātesaugu 
reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi gadā un tos testē
attiecībā uz 
PLMVd
, pamatojoties uz šo augu infekcijas 
riska novērtējumu;
10.3.2. no neziedošu bāzes mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem 
paraugus reizi trijos gados un tos testē attiecībā
uz 
PDV
 
un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska 
novērtējumu;
10.3.3. no reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus 
reizi 10 gados un tos testē, lai atklātu kaitīgos
organismus 
(izņemot 
PDV
 un 
PNRSV
), kas saistīti ar šo 
noteikumu 2. pielikumā minētajām sugām, pamatojoties uz
šo augu 
infekcijas riska novērtējumu;
10.4. sertificēts materiāls:
10.4.1. paraugu ņemšana un testēšana:
10.4.1.1. no ziedošu sertificētu mātesaugu reprezentatīvas 
daļas ņem paraugus katru gadu un tos testē attiecībā
uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo augu infekcijas 
riska novērtējumu. No speciāli apputeksnēšanai iestādītu koku
reprezentatīvas daļas un, ja nepieciešams, no lielākajiem 
apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē ņem paraugus un tos
testē 
attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo augu 
infekcijas riska novērtējumu;
10.4.1.2. no ziedošu 
P. persica
 sertificētu mātesaugu 
reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi gadā un tos testē
attiecībā uz 
PLMVd
, pamatojoties uz šo augu infekcijas 
riska novērtējumu;
10.4.1.3. no neziedošu sertificētu mātesaugu reprezentatīvas 
daļas ņem paraugus reizi trijos gados un tos testē
attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo augu infekcijas 
riska novērtējumu;
10.4.1.4. no reprezentatīvas sertificētu mātesaugu daļas ņem 
paraugus reizi 15 gados un tos testē, lai atklātu
kaitīgos 
organismus (izņemot 
PDV
 un 
PNRSV
), kas saistīti ar 
šo noteikumu 2. pielikumā minētajām sugām,
pamatojoties uz šo 
augu infekcijas riska novērtējumu;
10.5. standarta materiāls - paraugus ņem un testē, ja rodas 
aizdomas par šo noteikumu 2. pielikumā minēto
kaitīgo organismu 
klātbūtni.
11. 
Prunus avium
 (L.) L.- 
saldais ķirsis; 
Prunus cerasus
 L.- skābais ķirsis:
23
/
28
11.1. visām kategorijām vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
11.2. pirmsbāzes materiāls:
11.2.1. paraugu ņemšana un testēšana: no katra ziedoša 
pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un tos testē
attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
 vienu gadu pēc tā atzīšanas par 
pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi gadā. No katra
koka, kas 
speciāli iestādīts apputeksnēšanai, un, ja nepieciešams, no 
lielākajiem apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē
ņem paraugus un 
tos testē attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
;
11.2.2. no katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus 10 gadus 
pēc tā atzīšanas par pirmsbāzes mātesaugu un
turpmāk reizi 10 
gados un to testē, lai atklātu vīrusus (izņemot 
PDV
 un 
PNRSV
), kas saistīti ar šo noteikumu 2.
pielikuma B daļā 
minētajām sugām, un aizdomu gadījumā - 2. pielikuma A daļā 
minētos kaitīgos organismus;
11.3. bāzes materiāls:
11.3.1. paraugu ņemšana un testēšana: no ziedošu bāzes 
mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus katru
gadu un tos 
testē attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo 
augu infekcijas riska novērtējumu. No speciāli
apputeksnēšanai 
iestādītu koku reprezentatīvas daļas un, ja nepieciešams, no 
lielākajiem apputeksnētājkokiem
apkārtējā vidē ņem paraugus un 
tos testē attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties 
uz šo augu infekcijas riska
novērtējumu;
11.3.2. no neziedošu bāzes mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem 
paraugus reizi trijos gados un tos testē attiecībā
uz 
PDV
 
un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska 
novērtējumu;
11.3.3. no reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus 
reizi 10 gados un tos testē, lai atklātu kaitīgos
organismus 
(izņemot 
PDV
 un 
PNRSV
), kas saistīti ar šo 
noteikumu 2. pielikumā minētajām sugām, pamatojoties uz
šo augu 
infekcijas riska novērtējumu;
11.4. sertificēts materiāls:
11.4.1. paraugu ņemšana un testēšana: no ziedošu sertificētu 
mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus
katru gadu un tos 
testē attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo 
augu infekcijas riska novērtējumu. No
speciāli apputeksnēšanai 
iestādītu koku reprezentatīvas daļas un, ja nepieciešams, no 
lielākajiem
apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē ņem paraugus un 
tos testē attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties 
uz šo augu
infekcijas riska novērtējumu;
11.4.2. no neziedošu sertificētu mātesaugu reprezentatīvas 
daļas ņem paraugus reizi trijos gados un tos testē
attiecībā uz 
PDV
 un 
PNRSV
, pamatojoties uz šo augu infekcijas 
riska novērtējumu;
11.4.3. no sertificētu mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem 
paraugus reizi 15 gados un tos testē, lai atklātu
kaitīgos 
organismus (izņemot 
PDV
 un 
PNRSV
), kas saistīti ar 
šo noteikumu 2. pielikumā minētajām sugām,
pamatojoties uz šo 
augu infekcijas riska novērtējumu;
11.5. standarta materiāls - paraugus ņem un testē, ja rodas 
aizdomas par šo noteikumu 2. pielikumā minēto
kaitīgo organismu 
klātbūtni.
12. 
Ribes
 L. - jāņoga, upene, 
ērkšķoga:
12.1. pirmsbāzes materiāls:
12.1.1. vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā;
12.1.2. paraugu ņemšana un testēšana: no katra pirmsbāzes 
mātesauga ņem paraugus un tos testē četrus gadus
pēc tā atzīšanas 
par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi četros gados, lai 
konstatētu šo noteikumu 2. pielikuma
B daļā minēto kaitīgo 
organismu pieļaujamo līmeni, ja rodas aizdomas par 2. pielikuma A 
daļā un 3. pielikumā minēto
kaitīgo organismu klātbūtni;
12.2. bāzes, sertificētā un standarta materiāla 
kategorija:
12.2.1. vizuālās pārbaudes veic reizi gadā;
12.2.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo 
noteikumu 2. un 3. pielikumā minēto kaitīgo organismu
klātbūtni.
13. 
Rubus
 L. - kazene, 
avene:
13.1. pirmsbāzes materiāls:
13.1.1. vizuālo pārbaudi veic divas reizes gadā;
13.1.2. paraugu ņemšana un testēšana: no katra pirmsbāzes 
mātesauga ņem paraugus un tos testē divus gadus
24
/
28
pēc tā atzīšanas 
par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi divos gados, lai 
atklātu šo noteikumu 2. pielikuma B
daļā minētos kaitīgos 
organismus un aizdomu gadījumā - 2. pielikuma A daļā un 3. 
pielikumā minētos kaitīgos
organismus;
13.2. bāzes materiāls:
13.2.1. vizuālā pārbaude: ja augus audzē laukā vai podos, 
vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā;
13.2.2. augiem un materiālam, kas iegūti ar mikropavairošanas 
paņēmienu un kas tiek uzturēti ne ilgāk kā trīs
mēnešus, šajā 
periodā ir vajadzīga tikai viena pārbaude;
13.2.3. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo 
noteikumu 2. un 3. pielikumā minēto kaitīgo organismu
klātbūtni;
13.3. sertificēts un standarta materiāls:
13.3.1. vizuālās pārbaudes veic reizi gadā;
13.3.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo 
noteikumu 2. un 3. pielikumā minēto kaitīgo organismu
klātbūtni.
14. 
Vaccinium
 L. - zilene, 
mellene, dzērvene, brūklene:
14.1. pirmsbāzes materiāls:
14.1.1. vizuālo pārbaudi veic divas reizes gadā;
14.1.2. paraugu ņemšana un testēšana: no katra pirmsbāzes 
mātesauga ņem paraugus un tos testē piecus gadus
pēc tā atzīšanas 
par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi piecos gados, lai 
atklātu šo noteikumu 2. pielikuma B
daļā minētos kaitīgos 
organismus un aizdomu gadījumā - 3. pielikumā minēto kaitīgo 
organismu pieļaujamo līmeni;
14.2. bāzes materiāls:
14.2.1. vizuālo pārbaudi veic divas reizes gadā;
14.2.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo 
noteikumu 2. pielikuma B daļā un 3. pielikumā minēto
kaitīgo 
organismu klātbūtni;
14.3. sertificēts un standarta materiāls:
14.3.1. vizuālo pārbaudi veic reizi gadā;
14.3.2. paraugus ņem un testē, ja rodas aizdomas par šo 
noteikumu 2. pielikuma B daļā un 3. pielikumā minēto
kaitīgo 
organismu klātbūtni.
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
6. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Maksimāli pieļaujamais bāzes 
mātesaugu paaudžu skaits
Nr.
p.k.
Ģints vai suga
Multiplicēšana
Potcelma multiplicēšana
1.
Ēdamā kastaņa (
Castanea 
sativa
 Mill.)
2
3
2.
Lazda (
Corylus avellana
 
L.)
2
-
3.
Parastā cidonija (
Cydonia 
oblonga
 Mill)
2
3
4.
Vīģe (
Ficus carica
 
L.)
2
-
5.
Zemene (
Fragaria
 L.)
5
-
6.
Grieķu valrieksts (
Juglans 
regia
 L.)
2
 
7.
Parastā aprikoze, mājas plūme, 
parastais persiks,
vītollapu plūme un citas diploīdās plūmes 
(
Prunus
armeniaca, P. domestica, P. persica, P. 
salicina
)
2
3
25
/
28
8.
Saldais ķirsis, skābais ķirsis 
(
Prunus avium
 (L.) L.,
Prunus cerasus
 L.)
2
3
9.
Jāņoga, upene, ērkšķoga 
(
Ribes
 L.)
3
-
10.
Kazene, avene (
Rubus
 
L.)
2
-
11.
Zilene, mellene, dzērvene, 
brūklene (
Vaccinium
 L.)
2
-
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
7. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Pirmsbāzes, bāzes un sertificēta 
materiāla sertifikātā norādāmā informācija
I daļa
 (aizpilda dienests)
1. Valsts kods "LV"
2. Sertificētājinstitūcijas nosaukums
3. Piegādātāja reģistrācijas numurs
4. Piegādātāja vārds un uzvārds vai nosaukums
5. Materiāla botāniskais nosaukums
6. Šķirnes nosaukums un potcelma nosaukums
7. Kategorija
8. Norāde par to, kuras paaudzes materiāls tas ir
9. Norāde par materiāla ieguvi mikropavairošanas ceļā
10. Daudzums
11. Partijas numurs
12. Pārbaudes akta numurs, uz kuru pamatojoties pieņemts 
lēmums par materiāla sertifikāta izsniegšanu
13. Sertifikāta derīguma termiņš
14. Sertifikāta izsniegšanas datums, izsniedzēja vārds, 
uzvārds, amats, paraksts, zīmogs
II daļa
 (aizpilda pārdevējs)
1. Materiāla pircēja saimniecības vai komersanta nosaukums un 
adrese
2. Pārdotā materiāla daudzums un saiņojuma vienību skaits
3. Pārdevēja vārds, uzvārds, datums un zīmogs
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
8. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Etiķetē norādāmā informācija
1. Norāde "ES noteikumi un standarti"
26
/
28
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
2. Dalībvalsts, kurā etiķete sagatavota, vai tās kods
3. Atbildīgā oficiālā iestāde vai attiecīgais kods
4. Piegādātāja nosaukums vai tā reģistrācijas numurs, ko 
piešķīrusi atbildīgā oficiālā iestāde
5. Partijas numurs
6. Botāniskais nosaukums
7. Norāde "Standarta materiāls"
8. Šķirnes un - attiecīgā gadījumā - klona apzīmējums. 
Potcelmiem, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, norāda
attiecīgās 
sugas vai starpsugu hibrīda nosaukumu. Uzpotētiem augļaugiem šādu 
informāciju norāda gan par potcelmu,
gan potzaru. Par šķirnēm, 
kuru oficiālās reģistrācijas pieteikums vai pieteikums par augu 
šķirnes aizsardzības
tiesībām vēl nav izskatīts, norāda: 
"Ierosinātais apzīmējums" un "Pieteikums vēl nav izskatīts"
9. Daudzums
10. Ražošanas valsts un attiecīgais kods, ja tā atšķiras no 
dalībvalsts, kurā sagatavota etiķete
11. Dokumenta izdošanas datums
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
 
9. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 7. februāra
noteikumiem Nr. 76
Pirmsbāzes, bāzes un sertificēta 
materiāla oficiālajā etiķetē norādāmā
informācija
1. Norāde "ES noteikumi un standarti"
2. Marķēšanas dalībvalsts vai attiecīgais kods
3. Atbildīgā oficiālā iestāde vai attiecīgais kods
4. Piegādātāja nosaukums un tā reģistrācijas numurs, ko 
piešķīrusi atbildīgā oficiālā iestāde
5. Pakas vai saišķa partijas numurs
6. Botāniskais nosaukums
7. Kategorijas un - bāzes materiālam - arī paaudzes numurs
8. Šķirnes un - attiecīgā gadījumā - klona apzīmējums. 
Potcelmiem, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, norāda
attiecīgās 
sugas vai starpsugu hibrīda nosaukumu. Uzpotētiem augļaugiem šādu 
informāciju norāda gan par potcelmu,
gan potzaru. Par šķirnēm, 
kuru oficiālās reģistrācijas pieteikums vai pieteikums par augu 
šķirnes aizsardzības
tiesībām vēl nav izskatīts, norāda: 
"Ierosinātais apzīmējums" un "Pieteikums vēl nav izskatīts"
9. Attiecīgā gadījumā norāde "Šķirne ar oficiāli atzītu 
aprakstu"
10. Daudzums
11. Ražošanas valsts un attiecīgais kods, ja tā atšķiras no 
dalībvalsts, kurā sagatavota oficiālā etiķete
12. Izdošanas gads
13. Ja oriģinālo marķējumu aizstāj ar citu marķējumu, - 
oriģinālā marķējuma izdošanas gads
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
27
/
28
28
/
28