Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 115,
15.06.2022.
OP numurs: 
2022/115.7
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
02.06.2022.
Stājas spēkā: 
01.07.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Valsts civildienesta likumā
Izdarīt 
Valsts civildienesta likumā
 (Latvijas Republikas 
Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2000, 19. nr.;
2001, 
9. nr.; 2002, 14., 23. nr.; 2003, 12. nr.; 2005, 
10. nr.; 2006, 20., 24. nr.; 2007, 13. nr.; 2008, 
24. nr.; 2009, 2. nr.;
Latvijas Vēstnesis, 2009, 
196. nr.; 2010, 40., 174. nr.; 2014, 113. nr.; 
2015, 68. nr.; 2016, 241. nr.; 2017, 64. nr.;
2018, 132. nr.; 2020, 202.A nr.) šādus grozījumus:
1. Papildināt 2. panta ceturto daļu pēc vārda 
"sekas" ar vārdiem "darbinieku pārstāvības un 
darba koplīgumu
noteikumus".
2. Izteikt 8. panta ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Uz vakanto ierēdņa amatu atklātu pretendentu 
konkursu var neizsludināt:
1) ja ar pretendentu, kas atklāta konkursa rezultātā iecelts 
ierēdņa amatā, mēneša laikā pēc iecelšanas izbeidz
valsts 
civildienesta attiecības un pretendentu un ierēdņu vērtēšanas 
komisija iestādes vadītājam iesaka iecelšanai
ierēdņa amatā 
pretendentu, kurš konkursā tika atzīts kā nākamais, kas vislabāk 
atbilst ierēdņa amata aprakstā
izvirzītajām prasībām;
2) ja atklāta pretendentu konkursa laikā izveidojas cits 
vakants ierēdņa amats ar identisku amata aprakstu un
pretendentu 
un ierēdņu vērtēšanas komisija iestādes vadītājam iesaka 
iecelšanai ierēdņa amatā nākamo pretendentu,
kurš atklātā 
pretendentu konkursā ieguvis augstāko novērtējumu;
3) citos šajā likumā noteiktajos gadījumos, izņemot gadījumu, 
kad iestādes vadītājs, Valsts kancelejas direktors
vai Pārresoru 
koordinācijas centra vadītājs atbrīvots no ierēdņa amata, 
pamatojoties uz savstarpēju vienošanos."
3. Izslēgt 9. panta pirmās daļas 1. punkta otro 
teikumu.
4. Izteikt 11. pantu šādā redakcijā:
"
11. pants. Pretendenta vai ierēdņa iecelšana 
amatā
(1) Pretendentu vai ierēdni amatā uz nenoteiktu laiku ar 
rīkojumu ieceļ iestādes vadītājs. Pretendentu vai ierēdni
var 
iecelt ierēdņa amatā uz noteiktu laiku, norādot dienesta 
apstākļus, kas to nosaka.
(2) Ieceļot pretendentu vai ierēdni amatā, sniedzama 
informācija par viņa tiesībām, darba laiku, iestādē
noteiktajiem 
atlīdzības noteikšanas un izmaksas nosacījumiem un kārtību, 
noslēgto koplīgumu, ja tāds ir,
civildienesta attiecību 
izbeigšanas nosacījumiem un kārtību, kā arī informācija par 
valsts sociālās apdrošināšanas
obligāto iemaksu veikšanu. 
Iestādei ir pienākums informēt pretendentu vai ierēdni par 
izmaiņām sniegtajā informācijā.
(3) Pretendentu vai ierēdni iestādes vadītāja amatā uz 
pieciem gadiem ieceļ ministrs. Valsts kancelejas direktoru
un 
Pārresoru koordinācijas centra vadītāju amatā uz pieciem gadiem 
ieceļ Ministru prezidents. Viena un tā pati
persona var būt 
iestādes vadītājs, Valsts kancelejas direktors vai Pārresoru 
koordinācijas centra vadītājs ne vairāk kā
divus termiņus pēc 
kārtas. Ja iestādes vadītājam, Valsts kancelejas direktoram vai 
Pārresoru koordinācijas centra
vadītājam pēc otrā termiņa beigām 
līdz valsts noteiktā pensijas vecuma sasniegšanai atlicis pusgads 
vai mazāk, viņš
var ieņemt vadītāja amatu līdz šā vecuma 
sasniegšanai. Sešus mēnešus pirms termiņa beigām ministrs vai 
attiecīgi
Ministru prezidents pieņem lēmumu par termiņa 
pagarināšanu, pārcelšanu citā amatā valsts interesēs, ievērojot 
šā
likuma 37. pantā noteikto, vai par atbrīvošanu no amata 
sakarā ar termiņa izbeigšanos, informējot par to personu,
attiecībā uz kuru lēmums pieņemts.
(4) Pretendentu vai ierēdni ministrijas valsts sekretāra, 
īpašu uzdevumu ministra sekretariāta vadītāja, Ministru
1
/
4
prezidenta biedra sekretariāta vadītāja, Valsts kancelejas 
direktora, Pārresoru koordinācijas centra vadītāja un
pārraudzībā 
esošas iestādes vadītāja amatā šā panta trešajā daļā minētā 
attiecīgā amatpersona ieceļ pēc
apstiprināšanas Ministru 
kabinetā. Minētajā amatā pretendentu vai ierēdni, kuram noteikts 
pārbaudes laiks, ieceļ, bet
par viņa apstiprināšanu amatā lemj 
Ministru kabinets.
(5) Ieceļot pretendentu vai ierēdni amatā, iestādes 
vadītājs vai attiecīgā šā panta trešajā daļā minētā amatpersona
var noteikt pārbaudes laiku, kas nedrīkst pārsniegt sešus 
mēnešus."
5. Izslēgt 14. panta trešo daļu.
6. Papildināt 16. panta otro daļu ar tekstu šādā 
redakcijā:
"Iestādes vadītājam, Valsts kancelejas direktoram un 
Pārresoru koordinācijas centra vadītājam ir tiesības vērsties
pie 
tiesībsarga ar lūgumu vērtēt rīkojuma vai uzdevuma atbilstību 
labas pārvaldības principam. Tiesībsarga atzinumu
izskata 
Ministru kabinets."
7. Izteikt 35. panta otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Iestādes vadītāja darbību un tās rezultātu ne 
retāk kā reizi divos gados novērtē komisija, kuru Ministru
kabineta noteiktajā kārtībā izveido attiecīgais Ministru kabineta 
loceklis. Iestādes vadītāju novērtē pārbaudes laika
beigās, ja 
tas bijis noteikts, kārtējā novērtēšanā un pirms šā likuma 
11. panta trešajā daļā noteiktā lēmuma
pieņemšanas."
8. 37. pantā:
papildināt pantu ar 2.
1
 daļu šādā 
redakcijā:
"(2
1
) Lēmumu par ierēdņa pārcelšanu 
ministrijas valsts sekretāra, īpašu uzdevumu ministra 
sekretariāta vadītāja,
Ministru prezidenta biedra sekretariāta 
vadītāja, Valsts kancelejas direktora, Pārresoru koordinācijas 
centra vadītāja
un pārraudzībā esošas iestādes vadītāja amatā vai 
minētās amatpersonas pārcelšanu citā amatā pieņem šā likuma
11. panta trešajā daļā minētā amatpersona, pamatojoties uz 
Ministru kabineta lēmumu.";
izteikt ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Pārceļot ierēdni citā ierēdņa amatā, kurā 
noteikta zemāka mēnešalga par iepriekšējo, ierēdnim gadu saglabā
iepriekšējā amata mēnešalgu, normatīvajos aktos noteiktās 
pastāvīgās piemaksas, kas saistītas ar dienestu, un
sociālās 
garantijas, kā arī specializētajā civildienestā noteiktās 
dienesta pakāpes, izņemot gadījumus, kad ierēdni
pārceļ, ja tiek 
likvidēta iestāde vai ierēdņa amats, tiek samazināts ierēdņu 
skaits, ir pieņemts lēmums par ierēdņa
neatbilstību ieņemamam 
amatam, kā arī pēc ierēdņa lūguma. Iestāde pēc gada pārskata 
pārceltā ierēdņa mēnešalgu
atbilstoši normatīvajiem aktiem un 
iestādē noteiktajai darba samaksas sistēmai. Ierēdnis, kurš 
pārcelts profesionālā
dienesta karavīra amatā, ir tiesīgs saņemt 
tikai tās sociālās garantijas, kuras var piešķirt 
ierēdņiem."
9. Aizstāt 38. panta otrajā daļā vārdus "un 
grūtnieces" ar vārdiem "grūtnieces un sievietes, kas 
baro bērnu ar
krūti".
10. Izteikt 39. pantu šādā redakcijā:
"
39. pants. Atstādināšana no amata pienākumu 
izpildes
(1) Ja attiecībā pret ierēdni ir uzsākta 
kriminālvajāšana, iestādes vadītājs var atstādināt ierēdni no 
amata
pienākumu izpildes, apturot darba samaksas izmaksu par 
turpmāko laiku no atstādināšanas dienas.
(2) Iestādes vadītājs atstādina ierēdni no amata 
pienākumu izpildes, ja attiecībā pret ierēdni kā drošības 
līdzeklis
ir piemērots apcietinājums vai ja to šajā likumā 
noteiktajos gadījumos pieprasa attiecīgi pilnvarota valsts 
institūcija,
un aptur darba samaksas izmaksu par turpmāko laiku 
no atstādināšanas dienas.
(3) Ja šā panta pirmajā vai otrajā daļā minēto ierēdni 
prokurors, sastādot priekšrakstu par sodu, vai tiesa atzīst par
vainīgu noziedzīga nodarījuma izdarīšanā, darba samaksu par 
atstādināšanas laiku neizmaksā un viņš uzskatāms
par atbrīvotu, 
skaitot no atstādināšanas dienas. Ja atstādināto ierēdni tiesa 
attaisno vai kriminālprocess pret viņu tiek
izbeigts ar 
reabilitējošu lēmumu, atstādinātajam ierēdnim izmaksājama darba 
samaksa par atstādināšanas laiku. Šā
panta pirmajā daļā minētajā 
gadījumā neizmaksāto darba samaksu izmaksā iestāde, samaksas 
apmēru aprēķinot
Kriminālprocesā un administratīvo pārkāpumu 
lietvedībā nodarītā kaitējuma atlīdzināšanas likumā
 noteiktajā 
kārtībā.
Šā panta otrajā daļā minētajā gadījumā nesaņemto darba 
samaksu izmaksā saskaņā ar 
Kriminālprocesā un
administratīvo 
pārkāpumu lietvedībā nodarītā kaitējuma atlīdzināšanas likumā
 
noteikto.
(4) Iestādes vadītājam ir tiesības uz laiku, bet ne ilgāk 
kā uz mēnesi atstādināt ierēdni no amata pienākumu
izpildes, apturot darba samaksas izmaksu par turpmāko laiku 
no atstādināšanas dienas, ja ierēdnis, pildot amata
pienākumus, 
ir alkohola, narkotiku vai toksiska reibuma stāvoklī, kā arī 
citos gadījumos, kad ierēdņa neatstādināšana
no amata pienākumu 
izpildes var kaitēt viņa paša vai trešo personu drošībai un 
veselībai vai sabiedrības interesēm.
Ja ierēdņa atstādināšana 
bijusi nepamatota, atstādinātajam ierēdnim izmaksā darba samaksu 
par atstādināšanas
2
/
4
laiku.
(5) Attiecīgās iestādes vadītājs, ministrs vai Ministru 
prezidents var atstādināt ierēdni no amata pienākumu
izpildes uz 
laiku, bet ne ilgāk kā līdz disciplinārsoda izpildes uzsākšanai, 
saglabājot mēnešalgu, sociālās garantijas,
normatīvajos aktos 
noteiktās pastāvīgās piemaksas, kas saistītas ar dienestu, kā arī 
specializētajā civildienestā
noteiktās dienesta pakāpes.
(6) Iestādes vadītāju var atstādināt ministrs, Valsts 
kancelejas direktoru un Pārresoru koordinācijas centra vadītāju
- 
Ministru prezidents."
11. 
41.
 pantā:
izslēgt pirmās daļas 1. punkta 
"d" apakšpunktā vārdus un skaitli "(attiecībā 
uz iestādes vadītāju - ievērojot
14.
 panta trešās daļas 
noteikumus)";
papildināt pirmās daļas 1. punkta 
"l" apakšpunktu pēc vārda "spriedumu" ar 
vārdiem "vai prokurora priekšrakstu
par sodu";
papildināt pantu ar trešo, ceturto, piekto, sesto un septīto 
daļu šādā redakcijā:
"(3) Izbeidzot valsts civildienesta attiecības pēc 
iestādes ierosinājuma, ierēdni rakstveidā brīdina šādos 
termiņos:
1) nekavējoties - ja valsts civildienesta attiecības izbeidz, 
pamatojoties uz šā panta pirmās daļas 1. punkta 
"e", "l"
vai "m" apakšpunktā 
noteikto;
2) trīs darbdienas iepriekš - ja valsts civildienesta 
attiecības izbeidz, pamatojoties uz šā panta pirmās daļas
1. punkta "c", "d", "h" vai 
"i" apakšpunktā noteikto;
3) divas nedēļas iepriekš, izņemot šā likuma 11. panta 
trešajā daļā minēto gadījumu, - ja valsts civildienesta
attiecības izbeidz, pamatojoties uz šā panta pirmās daļas 
1. punkta "b" apakšpunktā noteikto;
4) vienu mēnesi iepriekš - ja valsts civildienesta attiecības 
izbeidz, pamatojoties uz šā panta pirmās daļas
1. punkta 
"f" vai "g" apakšpunktā noteikto.
(4) Valsts civildienesta attiecības pārbaudes laikā pēc 
ierēdņa ierosinājuma izbeidz triju darbdienu laikā. Citos
gadījumos valsts civildienesta attiecības pēc ierēdņa 
ierosinājuma izbeidz ne vēlāk kā mēnesi pēc ierēdņa
iesnieguma 
saņemšanas.
(5) Šā panta pirmās daļas 2. punktā minētajā 
gadījumā valsts civildienesta attiecības izbeidzas ar ierēdņa 
nāves
brīdi.
(6) Izbeigt valsts civildienesta attiecības, pamatojoties 
uz šā panta pirmās daļas 3. punktā paredzēto savstarpēju
vienošanos, kas noslēgta starp ministru un iestādes vadītāju vai 
starp Ministru prezidentu un Valsts kancelejas
direktoru vai 
Pārresoru koordinācijas centra vadītāju, var ne agrāk kā sešus 
mēnešus pēc sadarbības uzsākšanas.
(7) Lēmumu par iestādes vadītāja atbrīvošanu no amata 
pieņem ministrs, bet par Valsts kancelejas direktora un
Pārresoru 
koordinācijas centra vadītāja atbrīvošanu - Ministru prezidents. 
Lēmumu par valsts sekretāra, īpašu
uzdevumu ministra sekretariāta 
vadītāja, Ministru prezidenta biedra sekretariāta vadītāja, 
Valsts kancelejas direktora,
Pārresoru koordinācijas centra 
vadītāja un pārraudzībā esošas iestādes vadītāja atbrīvošanu no 
amata attiecīgā
amatpersona pieņem, pamatojoties uz Ministru 
kabineta lēmumu, izņemot gadījumu, kad civildienesta attiecības 
tiek
izbeigtas, pamatojoties uz šā panta pirmās daļas 
1. punkta "a" apakšpunktā vai 3. punktā 
noteikto."
12. Papildināt pārejas noteikumus ar 22. un 23. punktu 
šādā redakcijā:
"22. Iestādes vadītāju, kurš turpina pildīt 
pienākumus pēc 2022. gada 30. jūnija, var atkārtoti 
iecelt tajā pašā
amatā uz vēl vienu termiņu.
23. Ierēdņi, kuri līdz 2022. gada 30. jūnijam 
pārcelti citā ierēdņa amatā, kurā noteikta zemāka mēnešalga par
iepriekšējo, turpina saņemt iepriekšējā amata mēnešalgu, 
normatīvajos aktos noteiktās pastāvīgās piemaksas, kas
saistītas 
ar dienestu, un sociālās garantijas, kā arī saglabā 
specializētajā civildienestā noteikto dienesta pakāpi."
13. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 7. punktu šādā redakcijā:
"7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 
20. jūnija direktīvas (ES) 
2019/1152
 par pārredzamiem un
paredzamiem darba apstākļiem Eiropas Savienībā."
Likums stājas spēkā 2022. gada 1. jūlijā.
Likums Saeimā pieņemts 2022. gada 2. jūnijā.
Valsts prezidents 
E. Levits
3
/
4
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Rīgā 2022. gada 15. jūnijā
4
/
4