Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 87 (3455),
06.06.2006.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 13, 13.07.2006.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
18.05.2006.
Stājas spēkā: 
20.06.2006.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2019. - ...
Grozījumi:
08.11.2007. likums / LV, 188 (3764), 22.11.2007. / Stājas spēkā 01.01.2008.
14.11.2008. likums / LV, 183 (3967), 25.11.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
11.06.2009. likums / LV, 100 (4086), 30.06.2009. / Stājas spēkā 01.08.2009.
01.12.2009. likums / LV, 194 (4180), 10.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
15.11.2012. likums / LV, 189 (4792), 30.11.2012. / Stājas spēkā 01.01.2013.
05.06.2014. likums / LV, 119 (5179), 19.06.2014. / Stājas spēkā 03.07.2014.
06.09.2018. likums / LV, 188 (6274), 21.09.2018. / Stājas spēkā 01.01.2019.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Par valsts kompensāciju cietušajiem
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1. pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir nodrošināt fiziskajai personai, kura 
Kriminālprocesa likumā
 noteiktajā kārtībā ir atzīta par cietušo
(turpmāk — cietušais), tiesības saņemt valsts kompensāciju par tīša noziedzīga nodarījuma rezultātā radīto morālo
aizskārumu, fiziskajām ciešanām vai mantisko zaudējumu (turpmāk — kaitējums).
(
11.06.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.11.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
2. pants. Likuma darbība
(1) Likums reglamentē kārtību, kādā Juridiskās palīdzības administrācija izmaksā valsts kompensāciju cietušajam,
un valsts kompensācijas apmēru.
(2) Valsts kompensācijas pieprasīšana un izmaksāšana, pamatojoties uz šo likumu, neierobežo cietušā tiesības
pieprasīt kompensāciju saskaņā ar 
Kriminālprocesa likumu
 un 
Civilprocesa likumu
.
(2
1
) Šā likuma noteikumi par noziedzīga nodarījuma izdarītāju attiecināmi uz personu, pret kuru uzsākts
kriminālprocess, aizturēto, aizdomās turēto, apsūdzēto, uz personu, pret kuru notiek process medicīniska rakstura
piespiedu līdzekļu noteikšanai, un notiesāto.
(3) Cietušajam nav tiesību saņemt valsts kompensāciju, ja noziedzīgs nodarījums bijis vērsts pret satiksmes
drošību un cietušajam ir tiesības uz apdrošināšanas atlīdzību saskaņā ar normatīvajiem aktiem par sauszemes
transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligāto apdrošināšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
 un 
15.11.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
1
/
11
3. pants. Tiesības uz valsts kompensāciju
(1) Tiesības uz valsts kompensāciju ir cietušajam.
(2) Cietušajam ir tiesības uz valsts kompensāciju arī tad, ja noziedzīga nodarījuma izdarītājs vai viņa līdzdalībnieks
nav noskaidrots vai viņš saskaņā ar 
Krimināllikumu
 nav saucams pie kriminālatbildības.
(3) Ja noziedzīga nodarījuma rezultātā iestājusies personas nāve vai cietušais miris un nav pieprasījis valsts
kompensāciju vai valsts kompensāciju ir pieprasījis un nav saņēmis, valsts kompensāciju ir tiesības saņemt personai,
kura atzīta par cietušo attiecīgajā kriminālprocesā.
(4) Tiesības uz valsts kompensāciju ir, ja tīša noziedzīga nodarījuma rezultātā:
1) iestājusies personas nāve;
2) cietušajam nodarīti smagi vai vidēja smaguma miesas bojājumi;
3) aizskarta cietušā tikumība vai dzimumneaizskaramība;
4) cietušais ir cilvēku tirdzniecības upuris;
5) cietušais inficēts ar cilvēka imūndeficīta vīrusu, B vai C hepatītu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
 un 
15.11.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
3.
1
 pants. Pienākums atmaksāt valsts budžetā cietušajam izmaksāto valsts kompensāciju
(1) Pienākums atmaksāt valsts budžetā cietušajam izmaksāto valsts kompensāciju ir:
1) cietušajam, ja viņš apzināti sniedzis nepatiesas ziņas, lai saņemtu valsts kompensāciju, vai līdz lēmuma par
valsts kompensācijas izmaksāšanu izpildei nav paziņojis Juridiskās palīdzības administrācijai par izmaiņām
valsts kompensācijas pieprasījumā minētajās ziņās, kas attiecas uz saņemto kompensāciju par nodarīto
kaitējumu no noziedzīga nodarījuma izdarītāja vai viņa vietā no citas personas;
2) noziedzīga nodarījuma izdarītājam, kurš atzīts par vainīgu, pamatojoties uz notiesājošu spriedumu vai
prokurora priekšrakstu par sodu, vai pret kuru kriminālprocess izbeigts personu nereabilitējošu apstākļu dēļ.
(2) Ja valsts kompensācija izmaksāta nepilngadīgam cietušajam, šā panta pirmās daļas 1. punktā minētajā
gadījumā pienākums atmaksāt valsts budžetā cietušajam izmaksāto valsts kompensāciju ir cietušā pārstāvim, kas
realizējis nepilngadīgā tiesības uz valsts kompensāciju, izņemot gadījumus, kad tas ir šo personu amata pienākums.
(3) Ja šā panta pirmās daļas 2. punktā minētā persona ir nepilngadīga, tā cietušajam izmaksāto valsts
kompensāciju atmaksā subsidiāri ar vecākiem vai personām, kuras viņus aizstāj, izņemot gadījumus, kad tas ir šo
personu amata pienākums.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
4. pants. Juridiskās palīdzības administrācijas uzdevumi
(1) Juridiskās palīdzības administrācija:
1) izmaksā valsts kompensāciju atbilstoši šim likumam;
2) izveido un uztur valsts kompensācijas reģistru;
3) nodrošina izmaksātās valsts kompensācijas summas piedziņu no cietušā;
4) nodrošina cietušajam izmaksātās valsts kompensācijas summas piedziņu no noziedzīga nodarījuma
izdarītāja;
5) atbilstoši šim likumam sadarbojas ar Eiropas Komisiju un citu Eiropas Savienības dalībvalstu kompetentajām
2
/
11
iestādēm;
6) pieprasa no procesa virzītāja vai zvērināta tiesu izpildītāja informāciju, kas nepieciešama, lai pieņemtu
lēmumu par valsts kompensāciju.
(2) Līdzekļus, kas piedzīti šā panta pirmās daļas 3. un 4.punktā minētajos gadījumos, iemaksā valsts
pamatbudžeta ieņēmumos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
, 
15.11.2012.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
5. pants. Valsts kompensācijas līdzekļi
Valsts kompensācija, kas paredzēta šā likuma 
4.pantā
 minēto uzdevumu izpildei, tiek izmaksāta no valsts budžeta
līdzekļiem, kas paredzēti Juridiskās palīdzības administrācijai.
6. pants. Valsts kompensācijas reģistrs
(1) Ziņu iekļaušanu valsts kompensācijas reģistrā, to apstrādi, izmantošanu un valsts kompensācijas reģistra
uzturēšanu nodrošina Juridiskās palīdzības administrācija. Juridiskās palīdzības administrācija ir valsts kompensācijas
reģistra pārzine un turētāja.
(2) Valsts kompensācijas reģistrā iekļauj ziņas par valsts kompensācijas izmaksāšanu cietušajiem, par
atteikumiem to izmaksāt, kā arī ziņas par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu.
(3) Ministru kabinets nosaka valsts kompensācijas reģistrā iekļaujamās informācijas apjomu un kārtību, kādā tiek
nodrošināta piekļuve šai informācijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
II nodaļa 
Valsts kompensācijas pieprasīšanas un izmaksāšanas kārtība un nosacījumi
7. pants. Valsts kompensācijas maksimālais apmērs
(1) Vienam noziedzīgā nodarījumā cietušajam izmaksājamās valsts kompensācijas maksimālais apmērs ir Latvijas
Republikā noteiktās piecas minimālās mēneša darba algas. Izmaksājamās valsts kompensācijas apmēru aprēķina,
ņemot vērā minimālās mēneša darba algas apmēru, kāds noteikts brīdī, kad persona atzīta par cietušo.
(2) Kompensācija tiek izmaksāta:
1) 100 procentu apmērā, ja iestājusies personas nāve;
2) 90 procentu apmērā, ja cietušajam nodarīti smagi miesas bojājumi vai noziedzīgs nodarījums kvalificēts kā
izvarošana vai seksuāla vardarbība, vai aizskarta nepilngadīgā cietušā tikumība vai dzimumneaizskaramība, vai
cietušais ir cilvēku tirdzniecības upuris;
3) 70 procentu apmērā, ja nepilngadīgam cietušajam nodarīti vidēja smaguma miesas bojājumi vai
nepilngadīgais cietušais inficēts ar cilvēka imūndeficīta vīrusu, B vai C hepatītu;
4) 50 procentu apmērā, ja cietušajam nodarīti vidēja smaguma miesas bojājumi vai aizskarta cietušā tikumība
vai dzimumneaizskaramība, vai cietušais inficēts ar cilvēka imūndeficīta vīrusu, B vai C hepatītu, izņemot šīs
daļas 
2. 
un 
3.
 punktā minētos gadījumus.
(3) Personai, kura atzīta par cietušo noziedzīgā nodarījumā, kas kvalificēts pēc 
Krimināllikuma
 
120.
, 
121.
, 
122.
,
127.
, 
128. 
vai 
129.panta
, valsts kompensācija tiek izmaksāta 50 procentu apmērā no šā panta otrajā daļā noteiktā
valsts kompensācijas apmēra.
(4) 
(Izslēgta ar 
15.11.2012
. likumu)
3
/
11
(5) 
(Izslēgta ar 
15.11.2012
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
, 
15.11.2012.
, 
05.06.2014.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2019.
)
7.
1
 pants. Izmaksājamās valsts kompensācijas apmēra noteikšana
(1) Ja cietušais ir saņēmis kompensāciju par nodarīto kaitējumu no noziedzīga nodarījuma izdarītāja vai viņa vietā
no citas personas, valsts kompensācijas apmēru samazina atbilstoši jau saņemtajai kompensācijai.
(2) Ja noziedzīga nodarījuma rezultātā vienlaikus iestājušās šā likuma 
7.panta
 otrās daļas 1., 2. vai 3.punktā
minētās sekas, izmaksā vienu valsts kompensāciju atbilstoši noziedzīga nodarījuma smagākajām sekām. Ja
noziedzīga nodarījuma rezultātā cietušajam vienlaikus iestājušās šā likuma 
7.panta
 otrās daļas 2. vai 3.punktā
minētās vairākas viena un tā paša smaguma sekas, izmaksā vienu valsts kompensāciju šā likuma 
7.panta
 noteiktajā
apmērā atbilstoši attiecīgajām noziedzīga nodarījuma sekām.
(3) Ja noziedzīga nodarījuma rezultātā iestājusies vairāku personu nāve, cietušajam izmaksā valsts kompensāciju
atbilstoši to personu skaitam, kuru nāve, sakarā ar ko persona atzīta par cietušo, ir iestājusies noziedzīga nodarījuma
rezultātā.
(4) Ja noziedzīga nodarījuma rezultātā iestājusies personas nāve un kriminālprocesā par cietušajiem atzītas
vairākas personas, šīm personām izmaksā valsts kompensāciju, sadalot to proporcionāli cietušo skaitam.
(5) Ja pēc valsts kompensācijas izmaksāšanas sakarā ar noziedzīga nodarījuma rezultātā iestājušos personas nāvi
procesa virzītājs tajā pašā kriminālprocesā par cietušo atzīst citu personu, valsts kompensāciju tai izmaksā tādā pašā
apmērā, kādā tā tika izmaksāta cietušajam vai cietušajiem.
(6) Ja valsts kompensācija par noziedzīga nodarījuma rezultātā iestājušos personas nāvi izmaksāta vairākiem
cietušajiem un šajā likumā noteiktajos gadījumos Juridiskās palīdzības administrācija ir pieņēmusi lēmumu par
izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu no cietušā, piedzenamo valsts kompensācijas daļu izmaksā citam
cietušajam vai proporcionāli citiem cietušajiem tajā pašā kriminālprocesā. Šīs daļas pirmajā teikumā minētais
nosacījums nav piemērojams, ja Juridiskās palīdzības administrācija ir pieņēmusi lēmumu par izmaksātās valsts
kompensācijas piedziņu no cietušā sakarā ar to, ka cietušais ir saņēmis kompensāciju par nodarīto kaitējumu no
noziedzīga nodarījuma izdarītāja vai viņa vietā no citas personas.
(7) Ja persona atzīta par cietušo kriminālprocesā un tajā pašā kriminālprocesā atzīta par cietušo arī sakarā ar
noziedzīga nodarījuma rezultātā iestājušos citas personas nāvi, cietušajam izmaksā valsts kompensāciju gan par
sekām, kas viņam iestājušās noziedzīga nodarījuma rezultātā, gan kompensāciju sakarā ar noziedzīga nodarījuma
rezultātā iestājušos citas personas nāvi.
(8) Ja valsts kompensācija izmaksāta un galīgajā nolēmumā konstatēts, ka noziedzīga nodarījuma rezultātā
cietušajam ir iestājušās smagākas sekas, viņam izmaksā starpību starp izmaksāto un izmaksājamo valsts
kompensāciju.
(9) Ja cietušais miris un nav pieprasījis valsts kompensāciju vai valsts kompensāciju ir pieprasījis un nav saņēmis,
personai, kura atzīta par cietušo attiecīgajā kriminālprocesā, izmaksā valsts kompensāciju tādā apmērā, kādā tā būtu
izmaksājama cietušajam, kas ir miris.
(
15.11.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
8. pants. Valsts kompensācijas pieprasījums un tam pievienojamie dokumenti
(1) Lai saņemtu valsts kompensāciju, cietušais iesniedz Juridiskās palīdzības administrācijai valsts kompensācijas
pieprasījumu — aizpildītu valsts kompensācijas pieprasījuma veidlapu, kuras paraugu apstiprina Ministru kabinets.
(2) Ja valsts kompensācijas pieprasīšanas brīdī kriminālprocesā nav pieņemts galīgais nolēmums, cietušais valsts
kompensācijas pieprasījuma veidlapai pievieno procesa virzītāja izziņu, kurā norādīts:
1) noziedzīgā nodarījuma izdarīšanas laiks un vieta;
2) noziedzīgā nodarījuma kvalifikācija, izziņas izsniegšanas brīdī konstatētā noziedzīgā nodarījuma izdarītāja
vainas forma, kriminālprocesa uzsākšanas datums un krimināllietas numurs;
4
/
11
3) informācija par personu, kura kriminālprocesā atzīta par cietušo (vārds, uzvārds, personas kods,
kriminālprocesā norādītā personas dzīvesvietas adrese, kontaktinformācija, kā arī datums, kad persona atzīta
par cietušo);
4) informācija par personu, kura kriminālprocesā atzīta par cietušā pārstāvi (vārds, uzvārds, personas kods,
kriminālprocesā norādītā personas dzīvesvietas adrese, kontaktinformācija, kā arī datums, kad persona atzīta
par pārstāvi), ja cietušais tiesības īsteno ar pārstāvja starpniecību;
5) noziedzīga nodarījuma rezultātā nodarītā kaitējuma raksturs (iestājusies personas nāve, miesas bojājumu
smagums, tikumības vai dzimumneaizskaramības aizskārums, cilvēku tirdzniecības norādošo pazīmju esība vai
konstatēts cilvēka imūndeficīta vīruss, B vai C hepatīts);
6) eksperta atzinuma sniegšanas datums, atzinuma numurs un ekspertīzes izdarītājs;
7) informācija par noziedzīga nodarījuma izdarītāju kriminālprocesā, ja šādas informācijas izpaušana netraucē
patiesības noskaidrošanu lietā;
8) to personu skaits, kuras atzītas par cietušajiem tajā pašā kriminālprocesā sakarā ar iestājušos personas
nāvi, un informācija par šīm personām (vārds, uzvārds, personas kods, kriminālprocesā norādītā personas
dzīvesvietas adrese, kontaktinformācija, kā arī datums, kad persona atzīta par cietušo).
(3) Ja kriminālprocess ir pabeigts vai stājies spēkā procesa virzītāja lēmums par kriminālprocesa izbeigšanu
personu nereabilitējošu apstākļu dēļ, cietušais valsts kompensācijas pieprasījuma veidlapai pievieno spēkā stājušos
galīgo procesa virzītāja nolēmumu. Ja tiesas spriedumā vai procesa virzītāja galīgajā nolēmumā cietušajam
kriminālprocesuālajā vai civilprocesuālajā kārtībā noteiktais atlīdzinājums par noziedzīga nodarījuma rezultātā radīto
kaitējumu nav izpildīts vai izpildīts nepilnīgi, procesa virzītāja galīgajam nolēmumam pievieno izpildu dokumentu vai
informē, kuram zvērinātam tiesu izpildītājam tas iesniegts piespiedu izpildei.
(4) Cietušais Juridiskās palīdzības administrācijā var bez maksas saņemt valsts kompensācijas pieprasījuma
veidlapu, kā arī informāciju par veidlapas aizpildīšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
, 
15.11.2012.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
9. pants. Valsts kompensācijas pieprasījuma iesniegšanas termiņš
Valsts kompensācijas pieprasījumu Juridiskās palīdzības administrācijai iesniedz triju gadu laikā pēc dienas, kad
persona atzīta par cietušo vai ir uzzinājusi par faktiem, kas šai personai dod tiesības to darīt.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.11.2012.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
10. pants. Kārtība, kādā izskata valsts kompensācijas pieprasījumus
(1) Juridiskās palīdzības administrācija mēneša laikā pēc valsts kompensācijas pieprasījuma saņemšanas pieņem
lēmumu par valsts kompensācijas izmaksāšanu šajā likumā noteiktajos gadījumos.
(2) Ja Juridiskās palīdzības administrācija konstatē, ka lēmuma pieņemšanai ir nepieciešama papildu informācija,
tā septiņu dienu laikā pēc valsts kompensācijas pieprasījuma saņemšanas informē par to cietušo.
(3) Ja lēmuma pieņemšanai nepieciešama papildu informācija, šā panta pirmajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas
termiņu aptur līdz visas Juridiskās palīdzības administrācijas pieprasītās informācijas saņemšanai.
(4) Ja Juridiskās palīdzības administrācija 15 dienu laikā nesaņem pieprasīto informāciju, tā var lemt par atteikumu
izmaksāt valsts kompensāciju. Lēmums par atteikumu izmaksāt valsts kompensāciju šajā gadījumā nav šķērslis, lai
cietušais atkārtoti vērstos Juridiskās palīdzības administrācijā ar valsts kompensācijas pieprasījumu, ievērojot šajā
likumā noteikto kārtību.
(5) Ja konstatē, ka valsts kompensācija pieprasīta par to pašu noziedzīgu nodarījumu, Juridiskās palīdzības
administrācija valsts kompensācijas pieprasījumu neizskata un atdod atpakaļ personai, kura to iesniegusi.
(6) Atkārtots valsts kompensācijas pieprasījums par to pašu noziedzīgu nodarījumu ir pieļaujams, ja notikušas
izmaiņas iepriekš iesniegtajā informācijā.
(7) Juridiskās palīdzības administrācija valsts kompensācijas pieprasījumu atstāj bez izskatīšanas, ja: 
5
/
11
1) cietušais rakstveidā atsauc valsts kompensācijas pieprasījumu;
2) cietušais, kas iesniedzis valsts kompensācijas pieprasījumu, ir miris.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
, 
15.11.2012.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
11. pants. Valsts kompensācijas izmaksāšana
(1) Valsts kompensāciju izmaksā par cietušo atzītajai personai vienā maksājumā.
(2) Valsts kompensāciju izmaksā mē
neša laikā pēc dienas, kad pieņemts lēmums par valsts kompensācijas
izmaksāšanu.
(3) Juridiskās palīdzības administrācija valsts kompensācijas summu ieskaita valsts kompensācijas pieprasījumā
norādītajā norēķinu kontā. 
(4) Juridiskās palīdzības administrācija valsts kompensāciju neizmaksā un nenodrošina pieņemtā lēmuma par
valsts kompensācijas izmaksāšanu izpildi, ja:
1) cietušais rakstveidā atsakās no valsts kompensācijas saņemšanas;
2) cietušais, kas iesniedzis valsts kompensācijas pieprasījumu, ir miris.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
12. pants. Atteikums izmaksāt valsts kompensāciju
Valsts kompensācija netiek izmaksāta, ja:
1) tā pieprasīta nepamatoti;
2) ir nokavēts šajā likumā noteiktais tās pieprasījuma iesniegšanas termiņš, izņemot gadījumus, kad termiņš
nokavēts attaisnojošu iemeslu dēļ (piemēram, personas slimība);
3) konstatēts, ka cietušais, to pieprasot, apzināti sniedzis nepatiesas ziņas;
4) cietušais ir saņēmis no noziedzīga nodarījuma izdarītāja atlīdzību, kuras apmērs pārsniedz šajā likumā
paredzēto valsts kompensācijas apmēru vai ir vienāds ar to.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
 un 
15.11.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
13. pants. Izmaiņas sniegtajās ziņās
Ja notikušas izmaiņas valsts kompensācijas pieprasījumā minētajās ziņās, tostarp par saņemto kompensāciju no
noziedzīga nodarījuma izdarītāja vai viņa vietā no citas personas, cietušajam līdz lēmuma par valsts kompensācijas
izmaksāšanu izpildei ir pienākums nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc tam, kad viņš uzzinājis par
izmaiņām, paziņot par to Juridiskās palīdzības administrācijai.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
14. pants. Lēmuma par valsts kompensāciju paziņošana
(1) Juridiskās palīdzības administrācijas lēmumu par valsts kompensācijas izmaksāšanu vai atteikumu izmaksāt
valsts kompensāciju paziņo rakstveidā, nosūtot to uz valsts kompensācijas pieprasījumā norādīto adresi vai nododot
adresātam vai viņa pārstāvim personiski.
(2) Lēmuma par valsts kompensāciju norakstu, kā arī maksājuma uzdevuma kopiju nosūta:
1) procesa virzītājam, ja kriminālprocesā nav pieņemts galīgais nolēmums;
6
/
11
2) iestādei, kura pieņēmusi galīgo nolēmumu, ja kriminālprocess ir pabeigts;
3) iestādei, kura pieņēmusi lēmumu par kriminālprocesa izbeigšanu, ja kriminālprocess ir izbeigts.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2009.
)
15. pants. Kārtība, kādā var apstrīdēt un pārsūdzēt lēmumu par valsts kompensāciju
(1) Juridiskās palīdzības administrācijas lēmumu par valsts kompensācijas izmaksāšanu vai atteikumu izmaksāt
valsts kompensāciju var apstrīdēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā, iesniedzot attiecīgu iesniegumu
Juridiskās palīdzības administrācijai. Juridiskās palīdzības administrācija pārsūta iesniegumu Tieslietu ministrijai.
(2) Tieslietu ministrijas lēmumu, kas pieņemts, izskatot šā panta pirmajā daļā minēto apstrīdēšanas iesniegumu,
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā var pārsūdzēt Administratīvajā rajona tiesā.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2009.
)
16. pants. Regresa tiesības
(Izslēgts ar 
11.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2009.
)
III nodaļa 
Sadarbība ar citām Eiropas Savienības dalībvalstīm
17. pants. Sadarbība, izmaksājot kompensāciju par kaitējumu, kas radies Latvijas teritorijā izdarīta
noziedzīga nodarījuma rezultātā
(1) Juridiskās palīdzības administrācija pieņem lēmumu par citā Eiropas Savienības dalībvalstī pastāvīgi dzīvojošas
personas pieprasījumu izmaksāt kompensāciju par kaitējumu, kas radies Latvijas teritorijā izdarīta noziedzīga
nodarījuma rezultātā.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto pieprasījumu iesniedz latviešu vai angļu valodā. Dokumentiem, kuri iesniedzami
Juridiskās palīdzības administrācijai, nav jābūt legalizētiem, un tiem nav piemērojama līdzvērtīga formalitāte.
(3) Juridiskās palīdzības administrācija septiņu dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas sniedz cietušajam,
bet, ja pieprasījums saņemts no citas Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentās iestādes, — arī tai šādu
informāciju:
1) valsts kompensācijas pieprasījuma saņemšanas apstiprinājumu vai atteikumu pieņemt valsts kompensācijas
pieprasījumu;
2) lēmuma pieņemšanas termiņu;
3) informāciju par prasības izskatīšanai papildus nepieciešamajiem dokumentiem vai citu informāciju, ja nav
iesniegti visi dokumenti;
4) tās Juridiskās palīdzības administrācijas amatpersonas kontaktinformāciju, kura atbild par lēmuma
pieņemšanu attiecībā uz valsts kompensācijas izmaksāšanu.
(4) Lēmumu par kompensācijas izmaksāšanu vai atteikumu izmaksāt kompensāciju Juridiskās palīdzības
administrācija nosūta cietušajam, kurš pastāvīgi dzīvo citā Eiropas Savienības dalībvalstī, kā arī attiecīgās Eiropas
Savienības dalībvalsts kompetentajai iestādei, ja pieprasījums saņemts no tās.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
 un 
15.11.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
18. pants. Sadarbība, izmaksājot kompensāciju par kaitējumu, kas radies citas Eiropas Savienības
dalībvalsts teritorijā izdarīta noziedzīga nodarījuma rezultātā
(1) Cietušajam, kurš pastāvīgi dzīvo Latvijā un kuram radies kaitējums citas Eiropas Savienības dalībvalsts teritorijā
izdarīta noziedzīga nodarījuma rezultātā, ir tiesības tieši vai ar Juridiskās palīdzības administrācijas starpniecību
7
/
11
iesniegt valsts kompensācijas pieprasījumu attiecīgās Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentajai iestādei.
(2) Valsts kompensācijas pieprasījumu iesniedz valodā, kuru attiecīgā Eiropas Savienības dalībvalsts norādījusi kā
sev pieņemamu.
(3) Juridiskās palīdzības administrācija sniedz cietušajam informāciju par citu Eiropas Savienības dalībvalstu
kompetento iestāžu noteiktajiem valsts kompensācijas izmaksāšanas nosacījumiem, kārtību un papildu prasībām.
(4) Pēc valsts kompensācijas pieprasījuma un tam pievienoto dokumentu saņemšanas Juridiskās palīdzības
administrācija tos pārtulko un septiņu dienu laikā noformē valsts kompensācijas pieprasījumu atbilstoši konkrētās
Eiropas Savienības dalībvalsts noteiktajam kompensācijas pieprasījumam, un kopā ar citiem nepieciešamajiem
dokumentiem nosūta attiecīgās Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentajai iestādei.
(5) Juridiskās palīdzības administrācija pēc tās Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma, kura
izskata valsts kompensācijas pieprasījumu, nodrošina kriminālprocesā iesaistīto personu uzklausīšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
IV nodaļa 
Izmaksātās valsts kompensācijas piedziņa
(Nodaļa 
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2009.
)
19. pants. Juridiskās palīdzības administrācijas tiesības, nodrošinot izmaksātās valsts kompensācijas
piedziņu
Juridiskās palīdzības administrācijai, nodrošinot izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu, ir šādas tiesības:
1) pieprasīt no cietušā, viņa pārstāvja, noziedzīga nodarījuma izdarītāja, citām valsts un pašvaldību iestādēm
izmaksātās valsts kompensācijas piedziņai nepieciešamo informāciju;
2) bez īpaša tiesas nolēmuma stāties cietušā (piedzinēja) vietā, lai atgūtu izmaksāto valsts kompensācijas
summu;
3) uzlikt par pienākumu cietušajam atmaksāt valsts budžetā saņemto valsts kompensāciju;
4) uzlikt par pienākumu noziedzīga nodarījuma izdarītājam atmaksāt valsts budžetā cietušajam izmaksāto
valsts kompensāciju;
5) sadalīt atmaksājamo valsts kompensācijas summu daļās, ja no cietušā vai noziedzīga nodarījuma izdarītāja
saņemts motivēts rakstveida iesniegums. Ja atmaksājamā valsts kompensācijas summa tiek sadalīta daļās,
visa summa atmaksājama piecu gadu laikā no dienas, kad stājies spēkā Juridiskās palīdzības administrācijas
lēmums par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu;
6) pieprasīt informāciju no zvērināta tiesu izpildītāja par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņas procesu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.11.2012.
 un 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
20. pants. Izmaksātās valsts kompensācijas piedziņa no cietušā, kurš saņēmis valsts kompensāciju
(1) Ja konstatēts, ka cietušais apzināti sniedzis nepatiesas ziņas, lai saņemtu valsts kompensāciju, vai līdz
lēmuma par valsts kompensācijas izmaksāšanu izpildei nav paziņojis Juridiskās palīdzības administrācijai par
izmaiņām valsts kompensācijas pieprasījumā minētajās ziņās, kas attiecas uz saņemto kompensāciju par nodarīto
kaitējumu no noziedzīga nodarījuma izdarītāja vai viņa vietā no citas personas, Juridiskās palīdzības administrācija
pieņem lēmumu par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu un paziņo to cietušajam.
(2) Cietušajam ir pienākums šā panta pirmajā daļā minēto lēmumu izpildīt 30 dienu laikā no lēmuma saņemšanas
dienas.
(3) Ja cietušais neizpilda šā panta pirmajā daļā minēto lēmumu noteiktajā termiņā, Juridiskās palīdzības
administrācija sagatavo brīdinājumu par lēmuma piespiedu izpildi un paziņo to cietušajam.
8
/
11
(4) Ja cietušais šā panta pirmajā daļā noteikto lēmumu labprātīgi neizpilda 10 dienu laikā pēc tam, kad saņēmis
brīdinājumu par lēmuma piespiedu izpildi, un neatmaksā saņemto valsts kompensāciju, Juridiskās palīdzības
administrācija lēmumu par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu nodod piespiedu izpildei zvērinātam tiesu
izpildītājam 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā. Ja atmaksājamā valsts kompensācijas summa sadalīta
daļās, par labprātīgas izpildes termiņu uzskatāms atmaksas beigu datums vai kārtējā maksājuma neizpildes datums
atbilstoši atmaksas grafikam.
(5) Lēmuma par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu piespiedu izpildes termiņš ir 10 gadi. Iestājoties
minētajam termiņam, izpildu lietvedība, pamatojoties uz 
Civilprocesa likumu
, tiek izbeigta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.09.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
21. pants. Izmaksātās valsts kompensācijas piedziņa no noziedzīga nodarījuma izdarītāja
(1) Ja cietušajam valsts kompensācija izmaksāta nepabeigtā kriminālprocesā un nav uzsākta tiesas izmeklēšana
pirmās instances tiesā, pieteikuma par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu valsts interesēs uzturēšanu spēkā
un apmierināšanu nodrošina 
Kriminālprocesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(2) Ja uz lēmuma par valsts kompensāciju pieņemšanas brīdi kriminālprocess ir pabeigts un tiesa apmierinājusi
cietušā kompensācijas pieteikumu, Juridiskās palīdzības administrācija ar lēmumu par valsts kompensāciju stājas
cietušā (piedzinēja) vietā izmaksātās valsts kompensācijas apmērā un informē par to cietušo vai viņa pārstāvi un
zvērinātu tiesu izpildītāju. Juridiskās palīdzības administrācija noziedzīga nodarījuma izdarītājam, kā arī tiesai, kas
taisījusi notiesājošu spriedumu, nosūta paziņojumu, informējot par stāšanos cietušā (piedzinēja) vietā izmaksātās
valsts kompensācijas apmērā.
(3) Ja kriminālprocess ir izbeigts personu nereabilitējošu apstākļu dēļ vai pabeigts un tā ietvaros cietušajam
izmaksātā valsts kompensācija par labu valstij ar spēkā stājušos gala nolēmumu nav piedzīta vai nav iespējams
stāties cietušā (piedzinēja) vietā izmaksātās valsts kompensācijas apmērā, izmaksātās valsts kompensācijas
piedziņu no noziedzīga nodarījuma izdarītāja nodrošina šā likuma 
20.
 pantā noteiktajā kārtībā.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
22. pants. Lēmuma par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu piespiedu izpilde
(1) Lēmuma par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu piespiedu izpildi veic zvērināts tiesu izpildītājs.
(2) Zvērināts tiesu izpildītājs 30 dienu laikā pēc Juridiskās palīdzības administrācijas pieprasījuma saņemšanas
sniedz tai rakstveida informāciju par lēmuma piespiedu izpildes gaitu un rezultātiem.
(3) Zvērināts tiesu izpildītājs ieskaita attiecīgajā valsts budžeta kontā naudas līdzekļus, kas piedzīti uz
izpildrīkojuma vai izpildraksta pamata, un informē par to Juridiskās palīdzības administrāciju.
23. pants. Kārtība, kādā var apstrīdēt un pārsūdzēt lēmumu par izmaksātās valsts kompensācijas
piedziņu
(1) Lēmumu par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu var apstrīdēt 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā
kārtībā, iesniedzot attiecīgu iesniegumu Juridiskās palīdzības administrācijai. Juridiskās palīdzības administrācija
pārsūta iesniegumu Tieslietu ministrijai.
(2) Tieslietu ministrijas lēmumu, kas pieņemts, izskatot šā panta pirmajā daļā minēto apstrīdēšanas iesniegumu,
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā var pārsūdzēt Administratīvajā rajona tiesā.
24. pants. Izmaksātās valsts kompensācijas piedziņas neuzsākšana
Juridiskās palīdzības administrācija izmaksātās valsts kompensācijas piedziņas administratīvo lietu neuzsāk pret:
1) noziedzīga nodarījuma izdarītāju, ja persona mirusi vai iestājies kāds no apstākļiem, kas izslēdz
kriminālatbildību vai nepieļauj kriminālprocesu, izņemot gadījumus, kad kriminālprocess izbeigts personu
nereabilitējošu apstākļu dēļ;
2) cietušo, ja persona mirusi. 
9
/
11
2) cietušo, ja persona mirusi.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
25. pants.
 
Izmaksātās valsts kompensācijas piedziņas izbeigšana
Juridiskās palīdzības administrācija izmaksātās valsts kompensācijas piedziņas administratīvo lietu izbeidz, ja:
1) persona mirusi;
2) iestājies lēmuma par izmaksātās valsts kompensācijas piedziņu piespiedu izpildes noilgums;
3) notecējis likumā noteiktais izpildu dokumentu iesniegšanas piespiedu izpildei termiņš.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
Pārejas noteikumi
1. Tiesības vērsties Juridiskās palīdzības administrācijā ar valsts kompensācijas pieprasījumu ir tām personām,
kuras atzītas par cietušajiem noziedzīgos nodarījumos, kas izdarīti pēc 2005.gada 30.jūnija. Personas, kuras atzītas
par cietušajiem noziedzīgos nodarījumos, kas izdarīti pēc 2005.gada 30.jūnija, līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai, ir
tiesīgas iesniegt valsts kompensācijas pieprasījumu līdz 2006. gada 31.decembrim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.08.2009.
)
2. Tiesības vērsties Juridiskās palīdzības administrācijā ar valsts kompensācijas pieprasījumu, ja noziedzīgs
nodarījums bijis vērsts pret personas veselību un cietušajam nodarīti vidēja smaguma miesas bojājumi, ir tām
personām, kuras šāda noziedzīga nodarījuma rezultātā atzītas par cietušajiem pēc 2007.gada 1.jūlija.
3. Šā likuma 
7.panta
 pirmās daļas pirmajā teikumā minētais nosacījums stājas spēkā 2014.gada 1.janvārī. Līdz
2013.gada 31.decembrim vienam noziedzīgā nodarījumā cietušajam izmaksājamās valsts kompensācijas maksimālais
apmērs tiek noteikts četru minimālo mēneša darba algu apmērā, un šā likuma 
7.panta
 otrajā daļā noteiktās
izmaksājamās valsts kompensācijas apmērs tiek aprēķināts, par pamatu ņemot četras minimālās mēneša darba
algas.
(
15.11.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
4. Valsts kompensācijas pieprasījumus, kurus Juridiskās palīdzības administrācija saņēmusi līdz 2009.gada
1.augustam, tā izskata un valsts kompensāciju piešķir atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas bija spēkā līdz 2009.gada
1.augustam.
(
11.06.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2009.
)
5. Valsts kompensācijas pieprasījumus, kurus Juridiskās palīdzības administrācija saņēmusi līdz 2012.gada
31.decembrim, tā izskata un valsts kompensāciju piešķir atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas bija spēkā līdz
2012.gada 31.decembrim.
(
15.11.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
6. Valsts kompensācijas pieprasījumus, kurus Juridiskās palīdzības administrācija saņēmusi līdz 2018. gada
31. decembrim, tā izskata un valsts kompensāciju piešķir atbilstoši šā likuma regulējumam, kas bija spēkā līdz
2018. gada 31. decembrim.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
7. Šā likuma 
9.
 pantā noteikto valsts kompensācijas pieprasījuma iesniegšanas termiņu piemēro personām, kuras
noziedzīga nodarījuma rezultātā atzītas par cietušajiem, sākot ar 2019. gada 1. janvāri.
(
06.09.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
10
/
11
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 2004.gada 29.aprīļa direktīvas 
2004/80/EK
 par kompensāciju noziegumos cietušajiem;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011.gada 5.aprīļa direktīvas 
2011/36/ES
 par cilvēku tirdzniecības novēršanu un
apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 
2002/629/
TI.
Likums Saeimā pieņemts 2006.gada 18.maijā.
Valsts prezidentes vietā 
Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre
Rīgā 2006.gada 6.jūnijā
(
15.11.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2013.
)
11
/
11