Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 84B,
05.05.2021.
OP numurs: 
2021/84B.4
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
29.04.2021.
Stājas spēkā: 
19.05.2021.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Kredītiestāžu 
likumā
Izdarīt 
Kredītiestāžu likumā
 (Latvijas Republikas Saeimas un 
Ministru Kabineta Ziņotājs, 1995, 23. nr.; 1996, 9.,
14., 23. 
nr.; 1997, 23. nr.; 1998, 13. nr.; 2000, 13. nr.; 2002, 10., 23. 
nr.; 2003, 14. nr.; 2004, 2., 12., 23. nr.; 2005,
13., 14. nr.; 
2006, 15. nr.; 2007, 7., 12. nr.; 2008, 14., 23. nr.; 2009, 6., 
7., 17., 22. nr.; Latvijas Vēstnesis, 2010, 23.,
51./52., 160. 
nr.; 2011, 4. nr.; 2012, 50., 56., 92. nr.; 2013, 61., 106., 193. 
nr.; 2014, 92. nr.; 2015, 29., 97., 124., 140.,
248., 251. nr.; 
2016, 117., 241. nr.; 2017, 152., 222. nr.; 2018, 45., 225. nr.; 
2019, 52., 129., 259.A nr.; 2020, 123.,
138. nr.; 2021, 22. nr.) 
šādus grozījumus:
1. Aizstāt visā likumā vārdus "mājaslapā internetā" ar vārdu 
"tīmekļvietnē".
2. 1. pantā:
papildināt pirmo daļu ar 68., 69. un 70. punktu šādā 
redakcijā:
"68) 
ārpakalpojums
 - jebkura līgumiska vienošanās starp 
kredītiestādi un ārpakalpojuma sniedzēju, kas paredz
šim 
ārpakalpojuma sniedzējam pienākumu veikt noteiktu procesu, 
pakalpojumu vai citu darbību, ko citādi veiktu pati
kredītiestāde;
69) 
ārvalsts grupa
 - grupa, kuras mātes sabiedrība ir 
reģistrēta ārvalstī;
70) 
dzimumneitrāla atalgojuma politika
 - atalgojuma 
politika, kas balstīta uz vienādu darba samaksu sievietēm
un 
vīriešiem par vienādu darbu vai vienādi vērtīgu darbu.";
papildināt otro daļu ar 15., 16., 17., 18. un 19. punktu šādā 
redakcijā:
"15) 
Eiropas Savienības mātes iestāde
 - ES regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 29. apakšpunkta izpratnē;
16) 
grupa
 - ES regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 
138. apakšpunkta izpratnē;
17) 
pirmā līmeņa kapitāls
 - ES regulas Nr. 
575/2013
 25. 
panta izpratnē;
18) 
globāla sistēmiski nozīmīga iestāde
 - ES regulas 
Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 133. apakšpunkta
izpratnē;
19) 
ārvalsts globāla sistēmiski nozīmīga iestāde
 - ES 
regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 134.
apakšpunkta 
izpratnē.";
papildināt pantu ar ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Likumā lietotais termins "jaukta finanšu 
pārvaldītājsabiedrība" atbilst 
Finanšu konglomerātu likumā
 
lietotajam
terminam."
3. Papildināt likumu ar 
4.
1
 pantu
 šādā 
redakcijā:
"
4.
1
 pants.
 Šajā likumā vai ES regulā Nr. 
575/2013
 paredzētās prasības vai pasākumus, kurus konsolidēti vai
subkonsolidēti saskaņā ar šo likumu vai minēto regulu piemēro 
kredītiestādei, dalībvalsts mātes kredītiestādei, Eiropas
Savienības mātes kredītiestādei un mātes sabiedrībai, turpmākajos 
punktos minētajos gadījumos piemēro arī šādām
sabiedrībām:
1) finanšu pārvaldītājsabiedrībai un jauktai finanšu 
pārvaldītājsabiedrībai, kurai ir piešķirta atļauja saskaņā ar šā
1
/
27
likuma 33.
3
 panta otro daļu;
2) iestādei ES regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 3. 
apakšpunkta izpratnē, kura ir atbildīga konsolidēti
nodrošināt 
grupas atbilstību prudenciālajām prasībām un kuru kontrolē 
Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrība, Eiropas 
Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, 
dalībvalsts mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrība vai dalībvalsts 
mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ja attiecīgajai mātes 
sabiedrībai
atbilstoši šā likuma 33.
3
 panta trešajai 
daļai nav nepieciešams saņemt šā likuma 33.
3
 panta 
otrajā daļā noteikto
atļauju;
3) finanšu pārvaldītājsabiedrībai, jauktai finanšu 
pārvaldītājsabiedrībai vai iestādei ES regulas Nr. 
575/2013
 4. 
panta
1. punkta 3. apakšpunkta izpratnē, kuru konsolidētās 
uzraudzības institūcija ir norīkojusi kā pagaidu atbildīgo 
iestādi
par konsolidēto prasību izpildi."
4. 6. pantā:
aizstāt pirmajā daļā skaitļus un vārdus "27. panta pirmās 
daļas 5. punktu, 34.
3
" ar skaitļiem un vārdiem "27. 
panta
1.
1
 daļas 2. punktu, 34.
3
 panta 
ceturto un piekto daļu";
izteikt trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Citā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei, kura ir 
tiesīga sniegt finanšu pakalpojumus Latvijas Republikā, ir
saistoši Latvijas Republikas normatīvie akti par statistiskās 
informācijas sniegšanu un sabiedrības interešu
aizsardzību, kā 
arī šā likuma 34.
2
 panta pirmās daļas regulējums 
kredītriska pārvaldīšanas jomā attiecībā uz
aizņēmējiem vērstu 
instrumentu piemērošanu fizisko personu kredītspējas vērtēšanā, 
12.
1
, 37. panta, V nodaļas, 95.,
96., 108.
1
 
panta un XVI nodaļas prasības."
5. Izteikt 10.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
10.
1
 pants.
 (1) Ārpakalpojumus 
kredītiestādei ir tiesīgs sniegt tikai tāds ārpakalpojumu 
sniedzējs, kuram ir
nepieciešamā kvalifikācija un pieredze tam 
deleģēto pienākumu izpildē.
(2) Kredītiestādes iekšējā audita dienesta pienākumus kā 
ārpakalpojumu var deleģēt vienīgi zvērinātam revidentam
vai 
zvērinātu revidentu komercsabiedrībai (turpmāk arī - zvērināts 
revidents), kas vienlaikus neveic kredītiestādes gada
pārskata un 
konsolidētā gada pārskata pārbaudi, vai kredītiestādes mātes 
sabiedrībai - dalībvalstī reģistrētai
kredītiestādei.
(3) Ja kredītiestāde deleģē ārpakalpojumu sniedzējam 
ieguldījumu pakalpojuma, ieguldījumu blakuspakalpojuma vai
kāda 
būtiska šā pakalpojuma elementa sniegšanu, tā papildus šajā 
likumā noteiktajām prasībām ievēro 
Finanšu
instrumentu tirgus 
likumā
 ieguldījumu brokeru sabiedrībai noteiktās prasības 
ārpakalpojumu deleģēšanai.
(4) Kredītiestāde nedrīkst deleģēt saskaņā ar normatīvajiem 
aktiem vai kredītiestādes statūtiem noteiktos
kredītiestādes 
pārvaldes institūciju pienākumus, kā arī:
1) noguldījumu un citu atmaksājamo līdzekļu piesaistīšanu;
2) galvojumu un citu tādu saistību aktu izsniegšanu, ar kuriem 
tā uzņēmusies pienākumu atbildēt kreditoram par
trešās personas 
parādu.
(5) Kredītiestāde, kura plāno saņemt ārpakalpojumu, izstrādā 
ārpakalpojumu politiku un procedūras, kurās nosaka
ārpakalpojumu 
izmantošanas kārtību un pušu pienākumus attiecībā uz 
ārpakalpojumu izmantošanu. Politikā un
procedūrās iekļaujamās 
prasības nosaka saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 
normatīvajiem noteikumiem.
(6) Kredītiestādes un ārpakalpojuma sniedzēja tiesības un 
pienākumus norāda rakstveidā noslēgtā ārpakalpojuma
līgumā. 
Nozīmīgu ārpakalpojumu līgumos iekļaujamās prasības nosaka 
saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvajiem 
noteikumiem.
(7) Pirms nozīmīga ārpakalpojuma saņemšanas kredītiestāde 
iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai motivētu
rakstveida 
iesniegumu par plānoto ārpakalpojuma saņemšanu. Iesniegumam 
pievieno Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvajos 
noteikumos noteiktos dokumentus un informāciju, kas nepieciešama, 
lai izvērtētu saņemamā
ārpakalpojuma atbilstību šā likuma 
prasībām.
(8) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības pārbaudīt 
ārpakalpojumu sniedzēja darbību tā atrašanās vai
ārpakalpojuma 
sniegšanas vietā, tai skaitā pieprasīt jebkādu dokumentu 
iesniegšanu un iepazīties ar visiem
dokumentiem, grāmatvedības un 
dokumentu reģistriem, izgatavot dokumentu kopijas vai izrakstus, 
kā arī pieprasīt no
ārpakalpojumu sniedzēja vai tā pārstāvjiem 
vai darbiniekiem paskaidrojumus un informāciju, kas saistīta ar
ārpakalpojuma sniegšanu vai kas nepieciešama Finanšu un kapitāla 
tirgus komisijas funkciju veikšanai, kā arī iztaujāt
jebkuru 
trešo personu, kas tam piekritusi, lai iegūtu informāciju par 
ārpakalpojumu sniedzēju.
2
/
27
(9) Ārpakalpojumu sniedzējs sāk sniegt kredītiestādei nozīmīgu 
ārpakalpojumu, ja kredītiestāde 30 darbdienu laikā
no šā panta 
septītajā daļā minētā iesnieguma iesniegšanas dienas nav saņēmusi 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
aizliegumu saņemt 
ārpakalpojumu. Finanšu un kapitāla tirgus komisijai šajā daļā 
noteiktajā vērtēšanas periodā ir
tiesības pieprasīt papildu 
informāciju par šā panta septītajā daļā norādītajiem dokumentiem. 
Pieprasot papildu
informāciju, Finanšu un kapitāla tirgus 
komisijai ne vēlāk kā līdz vērtēšanas perioda piecpadsmitajai 
darbdienai ir
tiesības vienu reizi apturēt vērtēšanas periodu 
līdz dienai, kad šī informācija tiek saņemta, bet ne ilgāk kā uz 
20
darbdienām.
(10) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga aizliegt 
kredītiestādei saņemt plānoto ārpakalpojumu, ja:
1) nav ievēroti šā likuma noteikumi;
2) ārpakalpojuma saņemšana var ierobežot kredītiestādes 
iespējas sniegt finanšu pakalpojumus, kā arī var aizskart
kredītiestādes klientu un noguldītāju likumiskās intereses;
3) ārpakalpojuma saņemšana var ierobežot kredītiestādes 
pārvaldes institūciju iespējas veikt normatīvajos aktos,
kredītiestādes statūtos vai citos kredītiestādes iekšējos aktos 
tām noteiktos pienākumus;
4) ārpakalpojuma saņemšana liegs vai ierobežos Finanšu un 
kapitāla tirgus komisijas iespējas veikt likumā
noteiktās 
funkcijas;
5) ārpakalpojuma līgums neatbilst likumam un nesniedz skaidru 
un patiesu priekšstatu par kredītiestādes un
ārpakalpojumu 
sniedzēja paredzēto sadarbību un prasībām attiecībā uz 
ārpakalpojuma apjomu un kvalitāti.
(11) Ārpakalpojuma saņemšana neatbrīvo kredītiestādi no 
atbildības, kas noteikta likumā vai līgumā ar tās
klientiem. 
Kredītiestāde ir atbildīga par ārpakalpojumu sniedzēja veikumu 
tādā pašā mērā kā par savējo.
(12) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir tiesības 
pieprasīt, lai kredītiestāde novērš trūkumus, kas radušies,
saņemot ārpakalpojumu, un noteikt šo trūkumu novēršanas termiņu. 
Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisijas noteiktajā
termiņā 
trūkumi netiek novērsti, Finanšu un kapitāla tirgus komisija 
pieprasa, lai kredītiestāde izbeidz ārpakalpojuma
līgumu, un 
nosaka tā izbeigšanas termiņu.
(13) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, 
lai kredītiestāde nekavējoties izbeidz spēkā esošo
ārpakalpojuma 
līgumu, ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija konstatē, ka:
1) kredītiestāde neveic ārpakalpojuma sniegšanas kvalitātes 
pastāvīgu uzraudzību vai veic to neregulāri un
nepietiekami;
2) kredītiestāde neveic ar ārpakalpojuma sniegšanu saistīto 
risku pārvaldīšanu vai veic to nepietiekami un
nekvalitatīvi;
3) ārpakalpojumu sniedzēja darbībā ir būtiski trūkumi, kuri 
apdraud vai var apdraudēt kredītiestādes saistību izpildi;
4) iestājies kāds no šā panta desmitajā daļā minētajiem 
apstākļiem.
(14) Ja kredītiestāde konstatē, ka nozīmīga ārpakalpojuma 
sniedzējs neievēro nozīmīga ārpakalpojuma līgumā
noteiktās 
prasības attiecībā uz ārpakalpojuma apjomu vai kvalitāti, tā 
nekavējoties informē par to Finanšu un kapitāla
tirgus 
komisiju.
(15) Ārpakalpojuma saņemšana neatbrīvo kredītiestādi un tās 
pārvaldes institūcijas no pienākuma veikt
normatīvajos aktos 
noteikto ar kredītiestādes darbību saistīto risku 
pārvaldīšanu.
(16) Kredītiestāde iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus 
komisijai grozījumus, kas tiek izdarīti ārpakalpojuma politikā
un 
procedūrā, ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc attiecīgo 
grozījumu apstiprināšanas.
(17) Par būtiskiem grozījumiem, kurus plāno izdarīt noslēgtajā 
līgumā attiecībā uz nozīmīgu ārpakalpojumu,
kredītiestāde informē 
Finanšu un kapitāla tirgus komisiju vismaz 30 darbdienas pirms to 
spēkā stāšanās.
(18) Ārpakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs nozīmīga ārpakalpojuma 
sniegšanu deleģēt tālāk citai personai tikai pēc
tam, kad saņemta 
kredītiestādes rakstveida piekrišana. Kredītiestāde pirms 
nozīmīga ārpakalpojuma tālākas
deleģēšanas rakstveidā informē par 
to Finanšu un kapitāla tirgus komisiju un iesniedz tai šajā pantā 
minētos
dokumentus. Uz ārpakalpojuma sniegšanas tālāku deleģēšanu 
un ārpakalpojuma galīgo sniedzēju attiecināmi šā
likuma 
noteikumi.
(19) Šā panta desmitajā, divpadsmitajā un trīspadsmitajā daļā 
minētā Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā
administratīvā 
akta pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
(20) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka prasības 
ārpakalpojuma izmantošanai, tostarp ārpakalpojumu
politikā un 
procedūrās un nozīmīgu ārpakalpojumu līgumos iekļaujamās 
prasības, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai
iesniedzamos 
dokumentus un informāciju nozīmīgu ārpakalpojumu saņemšanai, 
darījumus, kas nav uzskatāmi par
ārpakalpojumiem, kārtību, kādā 
kredītiestāde informē par ārpakalpojumu tālāku deleģēšanu, kā arī 
kārtību, kādā
3
/
27
kredītiestāde identificē nozīmīgus ārpakalpojumus 
un ziņo par to grozījumiem."
6. Papildināt 14. panta pirmo daļu ar 8. punktu šādā 
redakcijā:
"8) kredītiestādes izveidotā iekšējās kontroles sistēma 
nenodrošina visaptverošu un efektīvu kredītiestādes risku
pārvaldību."
7. Papildināt 20. pantu ar trešo un ceturto daļu šādā 
redakcijā:
"(3) Ārvalstu kredītiestādes filiāle sniedz Finanšu un 
kapitāla tirgus komisijai informāciju par savu darbību Finanšu
un 
kapitāla tirgus komisijas normatīvajos noteikumos paredzētajā 
apmērā un termiņā.
(4) Ja ārvalsts kredītiestāde ar filiāļu starpniecību darbojas 
vairākās dalībvalstīs, Finanšu un kapitāla tirgus komisija
sadarbojas ar iesaistīto dalībvalstu uzraudzības institūcijām, 
lai nepieļautu šajā likumā, uz tā pamata izdotajos
normatīvajos 
aktos un ES regulā Nr. 
575/2013
 noteikto prasību neievērošanu un 
netiktu radīta negatīva ietekme uz
Eiropas Savienības finanšu 
stabilitāti."
8. Papildināt 24. panta trešo daļu pēc vārdiem "ir pienākums" 
ar vārdiem "pašai vai pēc Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas 
ierosinājuma".
9. Papildināt 25. panta otro daļu pēc vārdiem "pienākums ir" 
ar vārdiem "pašai vai pēc Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas 
ierosinājuma".
10. 27. pantā:
izslēgt pirmās daļas 4., 5., 6. un 7. punktu;
izteikt pirmās daļas 8. punktu šādā redakcijā:
"8) kredītiestāde neievēro šā likuma un citu kredītiestādes 
darbību regulējošu normatīvo aktu prasības, izņemot ES
regulas 
Nr. 
575/2013
 92.a un 92.b panta prasības;";
papildināt pirmo daļu ar 10. punktu šādā redakcijā:
"10) Finanšu un kapitāla tirgus komisija vai vienotā 
noregulējuma valde, kas izveidota kā Eiropas Savienības
aģentūra 
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija 
regulas (ES) Nr. 
806/2014
, ar ko izveido
vienādus noteikumus un 
vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru 
sabiedrību noregulējumam,
izmantojot vienotu noregulējuma 
mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza regulu (ES) Nr. 
1093/2010
(turpmāk - ES regula Nr. 
806/2014
) 42. pantu, pieņēmusi 
lēmumu neveikt kredītiestādei noregulējuma darbību.";
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Kredītiestādes licence (atļauja) zaudē spēku, 
ja:
1) kredītiestāde ir saņēmusi atļauju sākt pašlikvidācijas 
procesu;
2) kredītiestāde ir saņēmusi atļauju tās reorganizācijai un 
tādēļ tai vairs nav nepieciešama licence (atļauja)
kredītiestādes 
darbībai;
3) tiesa ir pieņēmusi spriedumu, ar kuru pasludina 
kredītiestādi par maksātnespējīgu.";
papildināt otro daļu pēc vārda "Anulētā" ar vārdiem "vai spēku 
zaudējusī".
11. 27.
1
 pantā:
papildināt pirmo daļu pēc vārda "izsniegt" ar vārdiem 
"kredītiestādei vai ārvalsts kredītiestādes filiālei";
papildināt otro daļu pēc vārdiem "kredītiestādes darbībai" ar 
vārdiem "vai licence (atļauja) zaudējusi spēku";
izslēgt ceturtās daļas 3. punktu;
papildināt pantu ar 4.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(4
1
) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē 
Eiropas Banku iestādi par:
1) izmaiņām ārvalsts kredītiestādes filiālei izsniegtajā 
licencē (atļaujā) kredītiestādes darbībai;
2) ārvalsts kredītiestādes filiāles kopējo aktīvu un saistību 
apmēru;
3) tās ārvalsts kredītiestādes grupas nosaukumu, pie kuras 
pieder filiāle."
4
/
27
12. 29. pantā:
aizstāt piektās daļas 2. punktā vārdus "padomes, valdes un 
augstākās vadības" ar vārdiem "padomes un valdes";
izslēgt piektās daļas trešo teikumu;
papildināt pantu ar 5.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(5
1
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija 
saskaņā ar šā panta sesto un 6.
1
 daļu ir pārtraukusi 
vērtēšanas
periodu, šo pārtraukuma laiku vērtēšanas periodā 
neieskaita.";
papildināt pantu ar 6.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(6
1
) Ja personu, kura vēlas iegūt būtisku 
līdzdalību, vienlaikus citā dalībvalstī izvērtē atbilstoši šā 
likuma 33.
3
pantam līdzīgiem noteikumiem attiecībā uz 
atļaujas piešķiršanu, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai ir 
tiesības
pārtraukt vērtēšanas periodu līdz dienai, kad attiecīgā 
institūcija, kas veic konsolidēto uzraudzību, pabeidz
izvērtēšanu."
13. Papildināt likumu ar III
1
 nodaļu šādā 
redakcijā:
"
III
1
 nodaļa
Atļauja pārvaldītājsabiedrībai un licence (atļauja) ārvalsts 
grupā ietilpstošai kredītiestādei
33.
3
 pants.
 (1) Dalībvalsts mātes finanšu 
pārvaldītājsabiedrība un dalībvalsts mātes jaukta finanšu
pārvaldītājsabiedrība, Eiropas Savienības mātes finanšu 
pārvaldītājsabiedrība un Eiropas Savienības mātes jaukta
finanšu 
pārvaldītājsabiedrība, finanšu pārvaldītājsabiedrība un jaukta 
finanšu pārvaldītājsabiedrība (turpmāk šajā pantā -
pārvaldītājsabiedrība) iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus 
komisijai, kura veic konsolidēto uzraudzību, pieteikumu un
šādu 
informāciju:
1) ziņas par tās grupas, kurā ietilpst pārvaldītājsabiedrība, 
organizatorisko struktūru, norādot grupas meitas
sabiedrības, 
mātes sabiedrības un katras grupā ietilpstošās sabiedrības 
atrašanās vietu un darbības veidu;
2) ziņas par vismaz diviem pārvaldītājsabiedrības valdes 
locekļiem un to atbilstību šā likuma 24. un 25. panta
prasībām;
3) informāciju par pārvaldītājsabiedrības akcionāru vai 
dalībnieku, kuriem ir būtiska līdzdalība pārvaldītājsabiedrībā,
atbilstību šā likuma 16. pantā dibinātājam izvirzītajām prasībām, 
kā arī 29. panta prasībām;
4) informāciju par iekšējās kontroles sistēmas izveidi - 
vismaz par atbildības, funkciju un kompetences sadalījumu
attiecībā uz lēmumu pieņemšanu grupā, interešu konfliktu 
novēršanu grupā un iekšējo procedūru un politiku
piemērošanu 
grupas pārvaldībā.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās 
uzraudzības institūcija atļauj pārvaldītājsabiedrībai būt par
kredītiestādes mātes sabiedrību, ja:
1) iekšējās kontroles sistēma grupā atbilst nolūkam 
konsolidēti vai subkonsolidēti nodrošināt atbilstību prasībām,
kas noteiktas šajā likumā un ES regulā Nr. 
575/2013
;
2) tās grupas, kurā ietilpst pārvaldītājsabiedrība, 
organizatoriskā struktūra neierobežo Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas kā konsolidētās uzraudzības institūcijas iespējas 
efektīvi uzraudzīt meitas sabiedrības un mātes sabiedrības
attiecībā uz individuālām, konsolidētām vai subkonsolidētām 
saistībām;
3) ir nodrošināta vismaz divu pārvaldītājsabiedrības valdes 
locekļu un pārvaldītājsabiedrības akcionāru vai dalībnieku,
kuriem ir būtiska līdzdalība pārvaldītājsabiedrībā, atbilstība šā 
likuma 24. un 25. panta prasībām un 16. pantā
dibinātājam 
izvirzītajām prasībām, kā arī 29. panta prasībām.
(3) Pārvaldītājsabiedrībai nav nepieciešama šā panta otrajā 
daļā minētā atļauja, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
1) pārvaldītājsabiedrības pamatdarbība ir līdzdalības iegūšana 
meitas sabiedrībās;
2) pārvaldītājsabiedrība nav noregulējuma vienība 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības
atjaunošanas un noregulējuma likuma
 izpratnē;
3) kredītiestāde, kas ir meitas sabiedrība, ir tiesīga 
konsolidēti nodrošināt grupas atbilstību prudenciālajām
prasībām, 
un tai ir visi nepieciešamie resursi, lai to nodrošinātu;
4) pārvaldītājsabiedrība neiesaistās tādu ar pārvaldību, 
darbību vai finansēm saistītu lēmumu pieņemšanā, kas
ietekmē 
grupu vai tās meitas sabiedrību, kura ir kredītiestāde, 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai finanšu iestāde;
5) nav šķēršļu efektīvai grupas konsolidētajai 
uzraudzībai. 
5
/
27
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās 
uzraudzības institūcija var pieprasīt papildu informāciju, kas
nepieciešama šā panta otrajā un trešajā daļā minētā izvērtējuma 
veikšanai.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās 
uzraudzības institūcija lēmumu par šā panta otrajā daļā
minēto 
atļauju vai trešajā daļā minētā izņēmuma piemērošanu pieņem četru 
mēnešu laikā no dienas, kad ir saņemta
pilnīga informācija lēmuma 
pieņemšanai, bet ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no pieteikuma un 
pilnīgas informācijas
iesniegšanas dienas.
(6) Ja pārvaldītājsabiedrība ir reģistrēta citā dalībvalstī, 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija kā konsolidētās
uzraudzības 
institūcija pirms lēmuma pieņemšanas sadarbojas ar dalībvalsts 
uzraudzības institūciju un sniedz tai savu
novērtējumu par 
pārvaldītājsabiedrības atbilstību šā panta otrās un trešās daļas 
nosacījumiem. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija kā konsolidētās 
uzraudzības institūcija, kopīgi apspriežoties un saskaņojot 
viedokļus ar dalībvalsts
uzraudzības institūciju un koordinatoru 
Finanšu konglomerātu likuma
 izpratnē, divu mēnešu laikā no 
novērtējuma
sagatavošanas dienas pieņem lēmumu par atļaujas 
sniegšanu pārvaldītājsabiedrībai būt par kredītiestādes mātes
sabiedrību vai par izņēmuma piemērošanu saskaņā ar šā panta trešo 
daļu. Ja minētais lēmums netiek pieņemts,
Finanšu un kapitāla 
tirgus komisijai kā konsolidētās uzraudzības institūcijai, lai 
izšķirtu domstarpības, ir tiesības
vērsties domstarpību 
izšķiršanai attiecīgajā Eiropas Uzraudzības iestādē saskaņā ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes
2010. gada 24. novembra regulu (ES) 
Nr. 
1093/2010
, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas 
Banku
iestādi), groza lēmumu Nr. 
716/2009/EK
 un atceļ Komisijas 
lēmumu 
2009/78/EK
 (turpmāk - ES regula Nr. 
1093/2010
).
33.
4
 pants.
 (1) Kredītiestāde, kas ietilpst 
ārvalsts grupā, kuras aktīvu kopējā vērtība Eiropas Savienībā ir 
vismaz 40
miljardi 
euro
, var saņemt licenci (atļauju), 
veikt reģistrāciju komercreģistrā un darboties Latvijas Republikā 
tikai tad, ja ir
izpildīts vismaz viens no šādiem 
nosacījumiem:
1) kredītiestāde ir vienīgā ārvalsts grupas kredītiestāde vai 
ieguldījumu brokeru sabiedrība Eiropas Savienībā;
2) kredītiestādei ir reģistrēta mātes sabiedrība Eiropas 
Savienībā;
3) kredītiestāde ir mātes sabiedrība Eiropas Savienībā 
reģistrētai kredītiestādei vai ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai.
(2) Ārvalsts grupas aktīvu kopējo vērtību Eiropas Savienībā 
veido šāda summa:
1) katras ārvalsts grupas kredītiestādes un ieguldījumu 
brokeru sabiedrības aktīvu vērtības kopsumma Eiropas
Savienībā, 
pamatojoties uz konsolidēto finanšu pārskatu datiem vai, ja nav 
pieejami konsolidēti dati, - pamatojoties uz
individuālo finanšu 
pārskatu datiem;
2) katras tādas ārvalsts grupas filiāles, kura ir saņēmusi 
atļauju darboties Eiropas Savienībā kā kredītiestāde vai
ieguldījumu brokeru sabiedrība, aktīvu vērtības kopsumma.
(3) Ja kredītiestāde ietilpst ārvalsts grupā un šajā grupā 
ietilpst arī dalībvalsts kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru
sabiedrība, tad ārvalsts grupai ir pienākums veidot vienu mātes 
sabiedrību Eiropas Savienībā. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija 
var atļaut veidot otru mātes sabiedrību Eiropas Savienībā, ja tā 
veic kredītiestādes konsolidēto
uzraudzību atbilstoši šā likuma 
112.
2
 pantam un ir izpildīts viens no šādiem 
nosacījumiem:
1) vienas mātes sabiedrības izveide Eiropas Savienībā 
nenodrošinātu prasību nodalīt darbības, kā to paredz tās
ārvalsts 
noteikumi vai uzraudzības institūcija, kurā atrodas galvenā 
ārvalsts grupas mātes uzņēmuma vadība;
2) vienas mātes sabiedrības izveide Eiropas Savienībā mazinātu 
uzraudzības efektivitāti salīdzinājumā ar gadījumu,
kad ir divas 
mātes sabiedrības Eiropas Savienībā.
(4) Šā panta trešajā daļā minētajā gadījumā kredītiestādes 
mātes sabiedrība var būt dalībvalstī reģistrēta
kredītiestāde vai 
pārvaldītājsabiedrība, kurai piešķirta atļauja atbilstoši šā 
likuma 33.
3
 panta otrajai daļai.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija sniedz Eiropas Banku 
iestādei šādu informāciju attiecībā uz ārvalsts grupu,
kas 
darbojas Latvijas Republikas teritorijā:
1) par kredītiestādi un ieguldījumu brokeru sabiedrību, kura 
pieder pie kādas ārvalsts grupas, - nosaukumu un
kopējo aktīvu 
vērtību;
2) par filiāli, kura Latvijas Republikā darbojas kā 
kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, - nosaukumu,
kopējo aktīvu vērtību un darbības veidu;
3) par kredītiestādi un ieguldījumu brokeru sabiedrības mātes 
sabiedrību, kura reģistrēta Latvijas Republikā, -
nosaukumu un 
tās ārvalsts grupas nosaukumu, pie kuras tā pieder."
14. Izteikt 34.
1
 panta pirmās daļas 4. punktu šādā 
redakcijā:
"4) atalgojuma sistēmu, tai skaitā dzimumneitrālu atalgojuma 
politiku."
6
/
27
15. Izteikt 34.
2
 panta pirmo daļu šādā 
redakcijā:
"(1) Kredītiestāde izstrādā un īsteno piesardzīgu stratēģiju, 
politikas un procedūras, kas ļauj pārvaldīt, tai skaitā
laikus 
identificēt, novērtēt, analizēt un uzraudzīt kredītrisku un 
darījuma partnera kredītrisku, koncentrācijas risku,
vērtspapīrošanas risku, tirgus risku, operacionālo risku, tai 
skaitā modeļa risku, riskus, kas rodas ārpakalpojuma
saņemšanas 
dēļ, un notikumus ar zemu iestāšanās varbūtību, bet būtisku 
ietekmi, procentu likmju risku
netirdzniecības portfelī, 
kredītriska starpības risku netirdzniecības portfelī, atlikušo 
risku, likviditātes risku, pārmērīgas
sviras risku un citus 
kredītiestādei būtiskus riskus."
16. Aizstāt 34.
3
 panta septītajā daļā vārdus 
"praksei attiecībā uz" ar vārdiem "praksei, tostarp".
17. Izslēgt 35.
3
 panta otro daļu.
18. Izslēgt 35.
4
 panta otro daļu.
19. 35.
5
 pantā:
izteikt pirmās daļas pirmo teikumu šādā redakcijā:
"Finanšu un kapitāla tirgus komisija reizi ceturksnī novērtē 
cikliskā sistēmiskā riska intensitāti un, ja
nepieciešams, nosaka 
vai koriģē noteikto pretcikliskās kapitāla rezerves normu, kas 
attiecināma uz riska darījumiem,
kuri noslēgti ar Latvijas 
Republikas rezidentiem.";
izteikt devīto daļu šādā redakcijā:
"(9) Finanšu un kapitāla tirgus komisija paziņo Eiropas 
Sistēmisko risku kolēģijai par katrām noteiktās
pretcikliskās 
kapitāla rezerves normas izmaiņām, sniedzot šā panta septītajā 
daļā minēto informāciju."
20. Aizstāt 35.
7
 panta trešajā daļā vārdus un 
skaitļus "ES regulu Nr. 
575/2013
" ar vārdiem un skaitļiem "ES 
regulas
Nr. 
575/2013
 92. panta 3. punktu".
21. Aizstāt 35.
9
 pantā vārdu "globāli" ar vārdu 
"globālas".
22. Izteikt 35.
10
 pantu šādā redakcijā:
"
35.
10
 pants.
 Par globālu sistēmiski 
nozīmīgu iestādi var atzīt Latvijas Republikā reģistrētas Eiropas 
Savienības
mātes kredītiestādes, Eiropas Savienības mātes finanšu 
pārvaldītājsabiedrības vai Eiropas Savienības mātes jauktas
finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupu vai 
kredītiestādi, kas nav Eiropas Savienības mātes kredītiestādes,
Eiropas Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai 
Eiropas Savienības mātes jauktas finanšu
pārvaldītājsabiedrības 
meitas sabiedrība."
23. 35.
11
 pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai 
jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupa vai
kredītiestāde, kas ir atzīta par globālu sistēmiski nozīmīgu 
iestādi, tiek iekļauta vienā no vismaz piecām globālu
sistēmiski 
nozīmīgu iestāžu apakšgrupām, pamatojoties uz šādu kritēriju 
izvērtējumu:
1) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas lielums;
2) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas savstarpējā 
saistība ar finanšu sistēmu;
3) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas sniegto 
pakalpojumu aizvietojamība vai grupas nodrošinātā finanšu
infrastruktūra;
4) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas sarežģītība;
5) konsolidācijas grupas pārrobežu aktivitātes gan citās 
dalībvalstīs, gan ārvalstīs.";
papildināt pantu ar 2.
1
, 2.
2
 un 
2.
3
 daļu šādā redakcijā:
"(2
1
) Papildus šā panta pirmajā daļā noteiktajam 
izvērtējumam veic papildu novērtējumu, pamatojoties uz šādu
kritēriju izvērtējumu:
1) šā panta pirmās daļas 1., 2., 3. un 4. punktā noteiktie 
kritēriji;
2) kredītiestādes vai konsolidācijas grupas pārrobežu 
aktivitātes, izņemot kredītiestādes vai konsolidācijas grupas
aktivitātes iesaistītajās dalībvalstīs ES regulas Nr. 
806/2014
 4. 
panta izpratnē.
7
/
27
(2
2
) Katra kritērija vērtēšanai izmanto skaitliski 
izsakāmus rādītājus, un visiem kritērijiem ir vienāds svars 
kopējā
vērtējuma noteikšanā. Šā panta 2.
1
 daļas 1. 
punktā noteikto kritēriju izvērtējumam izmanto tos pašus 
rādītājus, kuri
tiek izmantoti šā panta pirmās daļas 1., 2., 3. 
un 4. punktā noteikto kritēriju izvērtējumam.
(2
3
) Pamatojoties uz papildu novērtējumu, kas 
veikts atbilstoši šā panta 2.
1
 un 2.
2
 
daļai, katrai kredītiestādes,
finanšu pārvaldītājsabiedrības vai 
jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupai vai 
kredītiestādei, kas tiek
izvērtēta atzīšanai par globālu 
sistēmiski nozīmīgu iestādi, tiek noteikts papildu kopējais 
vērtējums.";
izteikt trešo, ceturto un piekto daļu šādā redakcijā:
"(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā 
atbilstoši šā panta pirmajai daļai noteiktās globālu sistēmiski
nozīmīgu iestāžu apakšgrupas un šā likuma 35.
12
 panta 
pirmajā daļā noteiktos apakšgrupu iedalījuma nosacījumus,
kā arī 
pamatojoties uz uzraudzības vērtējumu, ir tiesīga:
1) iekļaut globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi apakšgrupā, 
kura atbilst augstākam sistēmiskam nozīmīgumam,
nekā to nosaka 
saskaņā ar šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto metodoloģiju 
veiktais aprēķins;
2) atzīt par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi tādu 
kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas
finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupu vai 
kredītiestādi, kuras sistēmiskā nozīmīguma vērtējums, kas
veikts 
saskaņā ar šā panta pirmo un otro daļu, ir zemāks par minimālo 
vērtējumu, pēc kura kredītiestādes, finanšu
pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības 
konsolidācijas grupa vai kredītiestāde tiek atzīta par
globālu 
sistēmiski nozīmīgu iestādi, un iekļaut šādu globālu sistēmiski 
nozīmīgu iestādi apakšgrupā, kas ir augstāka
par minimālam 
sistēmiskam nozīmīgumam atbilstošu apakšgrupu;
3) ņemot vērā vienotā noregulējuma mehānisma darbību, iekļaut 
globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi apakšgrupā,
kura atbilst 
zemākam sistēmiskam nozīmīgumam, nekā to nosaka saskaņā ar šā 
panta pirmajā un otrajā daļā minēto
metodoloģiju veiktais 
aprēķins, pamatojoties uz atbilstoši šā panta 2.
3
 
daļai noteikto papildu kopējo vērtējumu.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas 
Komisiju, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju un Eiropas
Banku 
iestādi par kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai 
jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas
grupām vai 
kredītiestādēm, kas ir atzītas par globālām sistēmiski nozīmīgām 
iestādēm, un par atbilstošajām
apakšgrupām, kurās tās iekļautas, 
sniedz pilnīgu pamatojumu šā panta trešajā daļā paredzētā 
uzraudzības vērtējuma
izmantošanai vai neizmantošanai, kā arī 
publisko globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu sarakstu, norādot 
attiecīgās
apakšgrupas, kurās tās iekļautas.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne retāk kā reizi gadā 
pārskata par globālām sistēmiski nozīmīgām
iestādēm atzīto 
kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas 
finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas
grupu vai 
kredītiestāžu sistēmisko nozīmīgumu un atbilstošās apakšgrupas, 
kurās tās iekļautas, un informē globālas
sistēmiski nozīmīgas 
iestādes par pieņemto lēmumu, paziņo šo informāciju Eiropas 
Sistēmisko risku kolēģijai, kā arī
publisko globālu sistēmiski 
nozīmīgu iestāžu sarakstu, norādot atbilstošās apakšgrupas, kurās 
tās iekļautas.";
izslēgt sesto daļu;
izteikt septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai 
jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas grupa vai
kredītiestāde tiek atzīta par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi 
un iekļauta atbilstošā apakšgrupā, pamatojoties uz
Eiropas 
Savienības tieši piemērojamā tiesību aktā noteikto 
metodoloģiju."
24. 35.
12
 pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Globālai sistēmiski nozīmīgai iestādei konsolidācijas 
grupas līmenī nosaka globālas sistēmiski nozīmīgas
iestādes 
kapitāla rezerves normu, kas nav mazāka par 1 procentu no kopējās 
riska darījumu vērtības, kas aprēķināta
saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 3. punktu, atbilstoši apakšgrupai, kas 
noteikta saskaņā ar šā likuma
35.
11
 pantu. Šā likuma 
35.
11
 panta pirmajā daļā minētajām apakšgrupām 
globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes
kapitāla rezerves normu 
nosaka ar intervālu, ne mazāku par 0,5 procentiem. Visām 
apakšgrupām, izņemot piekto vai
augstākas apakšgrupas (ja tādas 
ir noteiktas), globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla 
rezerves norma pieaug
lineāri globālas sistēmiski nozīmīgas 
kredītiestādes problēmu iespējamai ietekmei uz globālajiem 
finanšu tirgiem.";
izslēgt trešo daļu.
25. Izteikt 35.
13
 panta otro teikumu šādā 
redakcijā:
"Par citu sistēmiski nozīmīgu iestādi var atzīt kredītiestādi 
vai Latvijas Republikā reģistrētas mātes kredītiestādes,
Latvijas 
Republikā reģistrētas mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, 
Latvijas Republikā reģistrētas mātes jauktas
8
/
27
finanšu 
pārvaldītājsabiedrības, Eiropas Savienības mātes kredītiestādes, 
Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrības vai 
Eiropas Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības 
konsolidācijas grupu."
26. Izteikt 35.
15
, 35.
16
 un 
35.
17
 pantu šādā redakcijā:
"
35.
15
 pants.
 (1) Kredītiestādei, finanšu 
pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu 
pārvaldītājsabiedrībai, kas atzīta
par citu sistēmiski nozīmīgu 
iestādi šā likuma 35.
14
 pantā minētā izvērtējuma 
rezultātā, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija var noteikt citas 
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves normu līdz 3 
procentiem. Nosakot citas
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla 
rezerves normu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ievēro, ka 
tās piemērošana
nedrīkst atstāt nesamērīgu negatīvu ietekmi uz 
citu dalībvalstu finanšu sistēmu vai tās daļu, vai Eiropas 
Savienību
kopumā, radot šķēršļus Eiropas Savienības iekšējā 
tirgus darbībai.
(2) Pēc paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar šā panta sesto daļu 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija, saņemot
Eiropas Komisijas 
atļauju, Latvijas Republikā reģistrētai Eiropas Savienības mātes 
kredītiestādei, Eiropas Savienības
mātes finanšu 
pārvaldītājsabiedrībai vai Eiropas Savienības mātes jauktas 
finanšu pārvaldītājsabiedrības konsolidācijas
grupai vai 
kredītiestādei, kas atzīta par citu sistēmiski nozīmīgu iestādi 
šā likuma 35.
14
 pantā minētā izvērtējuma
rezultātā, 
var noteikt citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves 
normu, kas pārsniedz 3 procentus.
(3) Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves 
prasību aprēķina kā saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
92. panta 
3. punktu aprēķinātās kopējās riska darījumu vērtības reizinājumu 
ar tai noteikto citas sistēmiski nozīmīgas
iestādes kapitāla 
rezerves normu.
(4) Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes, kas ir globālas 
sistēmiski nozīmīgas iestādes meitas sabiedrība, vai citas
sistēmiski nozīmīgas iestādes, kas ir Eiropas Savienības mātes 
sabiedrības, kurai konsolidācijas grupas līmenī ir
noteikta citas 
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves prasība, meitas 
sabiedrība, individuāli vai subkonsolidēti
noteiktā citas 
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves prasība 
nepārsniedz mazāko no šādiem rādītājiem:
1) 1 procents no kopējās riska darījumu vērtības, kas 
aprēķināta saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 3.
punktu, un lielākā no šādām kapitāla rezervēm: konsolidācijas 
grupai noteiktās globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes
kapitāla 
rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā likuma 35.
12
 
panta otro daļu, un citas sistēmiski nozīmīgas iestādes
kapitāla 
rezerve, kas aprēķināta, ņemot vērā šā panta otrās daļas 
prasības;
2) 3 procenti no kopējās riska darījumu vērtības, kas 
aprēķināta saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, vai citas
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves norma, kuru 
Eiropas Komisija atļāvusi piemērot mātes sabiedrībai
konsolidācijas grupas līmenī saskaņā ar šā panta otro daļu.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ne retāk kā reizi gadā 
pārskata par citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm
atzītajām 
kredītiestādēm, finanšu pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām 
finanšu pārvaldītājsabiedrībām noteiktās citas
sistēmiski 
nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves normas pamatotību un informē 
citu sistēmiski nozīmīgu iestādi par
pieņemto lēmumu, paziņo to 
Eiropas Komisijai, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai, Eiropas 
Banku iestādei, kā arī
publisko citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu 
sarakstu.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija paziņo Eiropas 
Komisijai, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai, Eiropas Banku
iestādei un publisko par citu sistēmiski nozīmīgu iestādi atzītās 
kredītiestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai
jauktas 
finanšu pārvaldītājsabiedrības nosaukumu.
(7) Ne vēlāk kā mēnesi pirms tam, kad tiek publiskots 
pieņemtais lēmums par citas sistēmiski nozīmīgas iestādes
kapitāla rezerves normas noteikšanu vai pārskatīšanu apmērā līdz 
3 procentiem, kā noteikts šā panta pirmajā daļā, vai
ne vēlāk kā 
trīs mēnešus pirms tam, kad plānots publiskot lēmumu par citas 
sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla
rezerves normas noteikšanu 
vai pārskatīšanu apmērā, kas pārsniedz 3 procentus, kā noteikts 
šā panta otrajā daļā,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija 
iesniedz Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai paziņojumu, kurā:
1) detalizēti izklāstīts pamatojums, kāpēc tiek uzskatīts, ka 
citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves
normas 
noteikšana var būt efektīvs un samērīgs instruments riska 
mazināšanai;
2) detalizēti, izmantojot visu pieejamo informāciju, izvērtēta 
citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerves
normas 
noteikšanas varbūtējā pozitīvā un negatīvā ietekme uz Eiropas 
Savienības iekšējo tirgu;
3) norādīta citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla 
rezerves norma, kuru paredzēts noteikt.
35.
16
 pants.
 (1) Lai novērstu vai samazinātu 
makroprudenciālos vai sistēmiskos finanšu sistēmas darbības
traucējumu riskus, kuriem var būt būtiska negatīva ietekme uz 
Latvijas Republikas finanšu sistēmu un tautsaimniecību
un kuri 
netiek segti atbilstoši ES regulas Nr. 
575/2013
 un šā likuma 
35.
5
, 35.
12
 un 35.
15
 panta 
nosacījumiem, Finanšu
un kapitāla tirgus komisija var noteikt 
kredītiestādēm vai vienai vai vairākām kredītiestāžu apakšgrupām 
prasību uzturēt
sistēmiskā riska kapitāla rezervi visiem riska 
darījumiem vai vienam no šā likuma 35.
17
 panta pirmajā 
daļā noteiktajiem
riska darījumu veidiem.
(2) Sistēmiskā riska kapitāla rezerves prasība ir šādu lielumu 
kopsumma:
9
/
27
1) saskaņā ar šā likuma 35.
20
 panta pirmās daļas 
prasībām publicētajā paziņojumā noteiktās uz kopējo riska
darījumu vērtību attiecināmās sistēmiskā riska rezerves normas 
reizinājums ar saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
aprēķināto 
kopējo riska darījumu vērtību;
2) saskaņā ar šā likuma 35.
20
 panta pirmās daļas 
prasībām publicētajā paziņojumā noteiktās uz riska darījumu
veidu 
attiecināmās sistēmiskā riska rezerves normas reizinājums ar 
saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
 aprēķināto šā
riska darījumu 
veida riska darījumu vērtību.
(3) Sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu nosaka, 
pamatojoties uz riska darījumiem, kam saskaņā ar šā panta
pirmo 
daļu piemēro sistēmiskā riska kapitāla rezervi individuāli, 
konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti
atbilstoši ES 
regulai Nr. 
575/2013
.
(4) Kredītiestāde, kura nenodrošina sistēmiskā riska rezervi 
saskaņā ar šā panta pirmās daļas prasībām, ievēro šā
likuma 
35.
27
 panta pirmajā un trešajā daļā noteiktos sadales 
ierobežojumus.
(5) Ja sadales ierobežojumu ievērošanas rezultātā, ņemot vērā 
attiecīgo sistēmisko risku, nav pietiekami palielināts
kredītiestādes pirmā līmeņa pamata kapitāls, Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija var īstenot vienu vai vairākas šā
likuma 113. 
pantā noteiktās darbības.
35.
17
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija kredītiestādei individuāli, konsolidācijas grupas līmenī 
vai
subkonsolidēti var noteikt prasību uzturēt sistēmiskā riska 
kapitāla rezervi attiecībā uz:
1) visiem riska darījumiem Latvijas Republikā;
2) šādiem riska darījumu veidiem vai to apakšveidiem Latvijas 
Republikā:
a) visiem riska darījumiem ar privātpersonām (fiziskajām 
personām), kas ir nodrošināti ar mājokļa hipotēku,
b) visiem riska darījumiem ar fiziskajām personām, kas nav 
nodrošināti ar mājokļa hipotēku,
c) visiem riska darījumiem ar juridiskajām personām, kas ir 
nodrošināti ar mājokļa hipotēku vai hipotēku tādam
īpašumam, ko 
izmanto komercdarbības veikšanai,
d) visiem riska darījumiem ar juridiskajām personām, kas nav 
nodrošināti ar mājokļa hipotēku vai hipotēku tādam
īpašumam, ko 
izmanto komercdarbības veikšanai;
3) visiem riska darījumiem citās dalībvalstīs, ievērojot šā 
likuma 35.
18
 panta piektās daļas un 35.
20
 
panta prasības;
4) šīs daļas 2. punkta "a", "b", "c" un "d" apakšpunktā 
minētajiem riska darījumu veidiem vai to apakšveidiem citās
dalībvalstīs, ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieņem 
lēmumu atzīt citā dalībvalstī noteiktu sistēmiskā riska
rezerves 
normu saskaņā ar šā likuma 35.
21
 pantu;
5) riska darījumiem ārvalstīs.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka sistēmiskā 
riska kapitāla rezerves normu tādā apmērā, kas dalās
bez atlikuma 
ar 0,5 procentiem.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija var noteikt dažādas 
sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas dažādām
kredītiestāžu 
apakšgrupām un riska darījumu veidiem un apakšveidiem.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nodrošina, ka 
sistēmiskā riska kapitāla rezerves prasības noteikšana
neatstāj 
nesamērīgi nelabvēlīgu ietekmi uz citu dalībvalstu vai Eiropas 
Savienības finanšu sistēmu un nerada šķēršļus
Eiropas Savienības 
iekšējā tirgus darbībai.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija vismaz reizi divos 
gados pārskata noteikto sistēmiskā riska kapitāla
rezerves 
normu."
27. 35.
18
 pantā:
izteikt pirmo un otro daļu šādā redakcijā:
"(1) Pirms lēmuma par sistēmiskā riska kapitāla rezerves 
normas noteikšanu publicēšanas saskaņā ar šā likuma
35.
20
 pantu Finanšu un kapitāla tirgus komisija par to 
paziņo:
1) Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai;
2) ja noteiktā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma ir 
attiecināma uz vienu vai vairākām kredītiestādēm, kas ir
citas 
dalībvalsts mātes sabiedrības Latvijas Republikā reģistrēta 
meitas sabiedrība, - šīs dalībvalsts uzraudzības
institūcijām un 
atbildīgajām iestādēm.
10
/
27
(2) Paziņojums, ko sniedz saskaņā ar šā panta pirmo daļu, 
ietver:
1) detalizētu informāciju par makroprudenciālajiem vai 
sistēmiskajiem riskiem Latvijas Republikā, kuru dēļ tiek
noteikta 
sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma;
2) detalizētu informāciju par iemesliem, kuru dēļ šīs daļas 1. 
punktā minēto risku lielums apdraud Latvijas
Republikas finanšu 
sistēmas stabilitāti un kuri pamato nosakāmo sistēmiskā riska 
kapitāla rezerves normu;
3) pamatojumu, kāpēc tiek uzskatīts, ka sistēmiskā riska 
kapitāla rezerves prasības noteikšana var būt efektīvs un
samērīgs līdzeklis šīs daļas 1. punktā minēto risku novēršanai 
vai mazināšanai;
4) novērtējumu, kas veikts, pamatojoties uz pieejamo 
informāciju par sistēmiskā riska kapitāla rezerves prasības
noteikšanas varbūtējo pozitīvo vai negatīvo ietekmi uz Eiropas 
Savienības iekšējo tirgu;
5) nosakāmo sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu (normas) 
un riska darījumus un iestādes, uz kurām šī
norma (normas) ir 
attiecināma;
6) ja sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma ir attiecināma 
uz visiem riska darījumiem, - pamatojumu, kādēļ
sistēmiskā 
kapitāla rezerve nepārklājas ar saskaņā ar šā likuma 
35.
15
 pantu noteikto citas sistēmiski nozīmīgas
iestādes kapitāla rezervi.";
izslēgt trešo daļu;
papildināt pantu ar 3.
1
, 3.
2
 un 
3.
3
 daļu šādā redakcijā:
"(3
1
) Ja, nosakot vai atkārtoti nosakot sistēmiskā 
riska kapitāla rezerves normu, kas ir attiecināma uz vienu vai
vairākiem šā likuma 35.
17
 panta pirmajā daļā 
minētajiem riska darījumu veidiem vai apakšveidiem, kopējā 
sistēmiskā
riska kapitāla rezerves norma nepārsniedz 3 procentus 
nevienam no tajos ietvertajiem riska darījumiem, Finanšu un
kapitāla tirgus komisija mēnesi pirms lēmuma par sistēmiskā riska 
kapitāla rezerves normas noteikšanu publicēšanas
saskaņā ar šā 
likuma 35.
20
 pantu sniedz Eiropas Sistēmisko risku 
kolēģijai šā panta otrajā daļā minēto paziņojumu.
Šajā daļā 
aprēķināmā kopējā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma 
neietver saskaņā ar šā likuma 35.
21
 pantu
atzītās citā 
dalībvalstī noteiktās sistēmiskā riska kapitāla rezerves 
normas.
(3
2
) Ja, nosakot vai atkārtoti nosakot sistēmiskā 
riska kapitāla rezerves normu, kas ir attiecināma uz vienu vai
vairākiem šā likuma 35.
17
 panta pirmajā daļā 
minētajiem riska darījumu veidiem vai apakšveidiem, kopējā 
sistēmiskā
riska kapitāla rezerves norma ir lielāka par 3 
procentiem, bet nepārsniedz 5 procentus nevienam riska darījumam, 
uz
kuru ir attiecināma sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma, 
tiek ievērota šāda kārtība:
1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija mēnesi pirms lēmuma par 
sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas
noteikšanu publicēšanas 
saskaņā ar šā likuma 35.
20
 pantu sniedz Eiropas 
Sistēmisko risku kolēģijai šā panta otrajā
daļā minēto paziņojumu 
un ietver tajā pieprasījumu Eiropas Komisijai sniegt viedokli. Ja 
Eiropas Komisija neatbalsta
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 
paziņojumā minētās sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas 
noteikšanu,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija nepublicē 
paziņojumu par sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas 
noteikšanu vai
arī publicē paziņojumu par sistēmiskā riska 
kapitāla rezerves normas noteikšanu un pamato, kāpēc nav 
ievērojusi
Eiropas Komisijas viedokli;
2) ja uz kādu no kredītiestādēm, kura ir citas dalībvalsts 
mātes sabiedrības Latvijas Republikā reģistrēta meitas
sabiedrība, ir attiecināma kopējā sistēmiskā riska kapitāla 
rezerves norma, kas ir lielāka par 3 procentiem, bet
nepārsniedz 
5 procentus nevienam atsevišķam riska darījumam, uz kuru ir 
attiecināma sistēmiskā riska kapitāla
rezerves norma, Finanšu un 
kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā panta otro daļu 
sniedzamajā paziņojumā ietver
pieprasījumu Eiropas Komisijai un 
Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai sniegt ieteikumu. Ja starp 
Finanšu un kapitāla
tirgus komisiju un citas dalībvalsts iestādi, 
kas ir atbildīga par sistēmiskā riska rezerves noteikšanu, nav 
panākta
vienošanās par nosakāmo sistēmiskā riska kapitāla 
rezerves normu (normām) un gan no Eiropas Komisijas, gan no
Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ir saņemts ieteikums 
neattiecināt sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu
(normas) uz 
kredītiestādi, kas ir citas dalībvalsts mātes sabiedrības 
Latvijas Republikā reģistrēta meitas sabiedrība,
Finanšu un 
kapitāla tirgus komisija pieņem lēmumu neattiecināt sistēmiskā 
riska kapitāla rezerves normu (normas) uz
kredītiestādi, kas ir 
citas dalībvalsts mātes sabiedrības Latvijas Republikā reģistrēta 
meitas sabiedrība, vai lūdz
Eiropas Banku iestādi iesaistīties 
jautājuma izskatīšanā atbilstoši ES regulai Nr. 
1093/2010
.
(3
3
) Ja, nosakot vai atkārtoti nosakot sistēmiskā 
riska kapitāla rezerves normu, kas ir attiecināma uz vienu vai
vairākiem šā likuma 35.
17
 panta pirmajā daļā 
minētajiem riska darījumu veidiem vai apakšveidiem, kopējā 
sistēmiskā
riska kapitāla rezerves norma ir lielāka par 5 
procentiem kādam no tajos ietvertajiem riska darījumiem, uz kuru 
ir
attiecināma sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma, Finanšu 
un kapitāla tirgus komisija pirms lēmuma par
sistēmiskā riska 
kapitāla rezerves normas noteikšanu publicēšanas saskaņā ar šā 
likuma 35.
20
 pantu sniedz Eiropas
Sistēmisko risku 
kolēģijai šā panta otrajā daļā minēto paziņojumu un ietver tajā 
pieprasījumu Eiropas Komisijai sniegt
atļauju."; 
11
/
27
izslēgt ceturto daļu;
izteikt piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Ja sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma ir 
attiecināma uz riska darījumiem, kas noslēgti ar citas 
dalībvalsts
rezidentiem, Finanšu un kapitāla tirgus komisija 
nosaka vienādu sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu visiem 
riska
darījumiem Eiropas Savienībā, izņemot gadījumu, kad 
sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma tiek noteikta, lai
saskaņā ar šā likuma 35.
21
 pantu atzītu citā 
dalībvalstī noteiktu sistēmiskā riska kapitāla rezerves 
normu.";
papildināt pantu ar sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Ja nosakāmā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma ir 
mazāka vai vienāda ar iepriekš noteiktu sistēmiskā
riska kapitāla 
rezerves normu, tad nav attiecināmas šā panta 3.
1
, 
3.
2
, 3.
3
 un piektās daļas prasības."
28. Izslēgt 35.
19
 pantu.
29. 35.
20
 pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē par noteikto 
vai atkārtoti noteikto sistēmiskā riska kapitāla rezerves
normu 
(normām), publicējot attiecīgu paziņojumu savā tīmekļvietnē. 
Paziņojums ietver vismaz šādu informāciju:
1) noteiktā sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma;
2) to kredītiestāžu nosaukumi, kurām ir pienākums ievērot 
sistēmiskā riska kapitāla rezerves prasību;
3) riska darījumi, uz kuriem ir attiecināma sistēmiskā riska 
kapitāla rezerves norma (normas);
4) sistēmiskā riska kapitāla rezerves normas (normu) 
noteikšanas vai atkārtotas noteikšanas pamatojums;
5) datums, no kura kredītiestādes sāk ievērot no jauna 
noteikto vai mainīto sistēmiskā riska kapitāla rezerves
normu;
6) valstis, uz kuru rezidentu darījumiem attiecas noteiktā 
sistēmiskā riska kapitāla rezerves norma.";
aizstāt otrajā daļā skaitli "3." ar skaitli "4.".
30. 35.
21
 pantā:
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija atzīst citā 
dalībvalstī noteiktu sistēmiskā riska kapitāla rezerves normu,
tā 
par to informē Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju.";
papildināt pantu ar 3.
1
 un 3.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(3
1
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija 
nosaka, ka atzītā citā dalībvalstī noteiktā sistēmiskā riska 
kapitāla
rezerves norma ir attiecināma uz tiem pašiem riskiem, 
kuru mazināšanai ir jau noteikta cita sistēmiskā riska kapitāla
rezerves norma, kredītiestāde kopējo kapitāla rezervju prasības 
aprēķinā iekļauj augstāko no šīm normām.
(3
2
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka, 
ka atzītā citā dalībvalstī noteiktā sistēmiskā riska kapitāla
rezerves norma nav attiecināma uz tiem pašiem riskiem, kuru 
mazināšanai ir jau noteikta cita sistēmiskā riska
kapitāla 
rezerves norma, kredītiestāde kopējo kapitāla rezervju prasības 
aprēķinā iekļauj abas šīs normas."
31. 35.
22
 pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes kopējo kapitāla 
rezervju prasība tiek noteikta kā šādu kapitāla rezervju
summa:
1) kapitāla saglabāšanas rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā 
likuma 35.
3
 panta pirmo daļu;
2) pretcikliskā kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā 
likuma 35.
4
 panta pirmo daļu;
3) sistēmiskā riska kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā 
ar šā likuma 35.
17
 pantu;
12
/
27
4) lielākā no šādām kapitāla rezervēm: globālas sistēmiski 
nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve, kas aprēķināta
saskaņā ar šā 
likuma 35.
12
 panta otro daļu, un citas sistēmiski 
nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve, kas aprēķināta,
ņemot vērā 
šā likuma 35.
15
 panta trešās vai ceturtās daļas 
prasības.";
izslēgt otro daļu.
32. 35.
23
 pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kopējo kapitāla 
rezervju prasība konsolidācijas grupas līmenī tiek noteikta
kā 
šādu kapitāla rezervju summa:
1) kapitāla saglabāšanas rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā 
likuma 35.
3
 panta pirmo daļu;
2) pretcikliskā kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā ar šā 
likuma 35.
4
 panta pirmo daļu;
3) sistēmiskā riska kapitāla rezerve, kas aprēķināta saskaņā 
ar šā likuma 35.
17
 pantu;
4) citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve, kas 
aprēķināta, ņemot vērā šā likuma 35.
15
 panta trešās
vai ceturtās daļas prasības.";
izslēgt otro daļu.
33. 35.
24
 pantā:
izslēgt pirmo un otro daļu;
izteikt trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes - globālas sistēmiski 
nozīmīgas iestādes meitas sabiedrības - kopējo
kapitāla rezervju 
prasības aprēķinā tiek iekļauta lielākā no šādām kapitāla 
rezervēm: globālas sistēmiski nozīmīgas
iestādes kapitāla rezerve 
vai citas sistēmiski nozīmīgas iestādes kapitāla rezerve."
34. Aizstāt 35.
25
 panta ievaddaļā vārdu "globāli" 
ar vārdu "globāla" (attiecīgā locījumā).
35. Papildināt 35.
27
 pantu ar sesto daļu šādā 
redakcijā:
"(6) Kredītiestāde neievēro šā likuma 35.
22
, 
35.
23
, 35.
24
 un 35.
25
 pantā 
noteikto kopējo kapitāla rezervju prasību, ja
tās pašu kapitāls 
apmēra un struktūras ziņā nav pietiekams, lai vienlaikus 
izpildītu šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 
35.
24
 un
35.
25
 pantā noteikto kopējo 
kapitāla rezervju prasību un katru no šādām prasībām:
1) pašu kapitāla prasību saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 
92. panta 1. punkta "a" apakšpunktu un papildu pašu
kapitāla 
prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras 
risks, saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 
daļas
1. punktu;
2) pašu kapitāla prasību saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 
92. panta 1. punkta "b" apakšpunktu un papildu pašu
kapitāla 
prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras 
risks, saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 
daļas
1. punktu;
3) pašu kapitāla prasību saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 
92. panta 1. punkta "c" apakšpunktu un papildu pašu
kapitāla 
prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras 
risks, saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 
daļas
1. punktu."
36. Papildināt 35.
29
 pantu pēc vārdiem "rezervju 
prasību" ar vārdiem un skaitļiem "vai ES regulas Nr. 
575/2013
 92.
panta 1.a punktā noteikto sviras rādītāja rezerves prasību".
37. Papildināt 35.
30
 panta 3. punktu pēc vārdiem 
"rezervju prasības" ar vārdiem un skaitļiem "vai ES regulas Nr.
575/2013
 92. panta 1.a punktā noteiktās sviras rādītāja rezerves 
prasības".
38. Papildināt 35.
31
 pantu pēc vārdiem "rezervju 
prasību" ar vārdiem un skaitļiem "vai ES regulas Nr. 
575/2013
 92.
panta 1.a punktā noteikto sviras rādītāja rezerves prasību".
39. Papildināt likumu ar 35.
33
, 35.
34
, 
35.
35
 un 35.
36
 pantu šādā redakcijā:
"
35.
33
 pants.
 (1) Pirmā līmeņa pamata 
kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai izpildītu kopējo kapitāla 
rezervju prasību,
13
/
27
kas noteikta saskaņā ar šā likuma 
35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 
35.
25
 panta prasībām, nedrīkst izmantot, lai 
izpildītu:
1) jebkuru no ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "a", 
"b" un "c" apakšpunktā noteiktajām pašu kapitāla
prasībām;
2) saskaņā ar šā likuma 101.
16
 pantu noteikto 
papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav
pārmērīgas sviras risks;
3) saskaņā ar šā likuma 101.
17
 panta trešo daļu 
paziņoto ieteicamo kapitāla rezerves prasību, kas attiecas uz
riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks.
(2) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai 
izpildītu vienu no kapitāla rezervēm, kas tai saskaņā ar
šā 
likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 
35.
25
 panta prasībām veido kopējo kapitāla rezervju 
prasību, nedrīkst izmantot, lai
izpildītu citas kapitāla 
rezerves, kas veido minēto kopējo kapitāla rezervju prasību.
(3) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai 
izpildītu kopējo kapitāla rezervju prasību, kas noteikta
saskaņā 
ar šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 
un 35.
25
 panta prasībām, nedrīkst izmantot, lai 
izpildītu ES regulas (ES) Nr.
575/2013
 92.a un 92.b pantā un 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības 
atjaunošanas un
noregulējuma likuma
 
60. 
un 
60.
1
 pantā
 
noteiktās uz risku balstītās prasības.
35.
34
 pants.
 Kredītiestādei, kura ievēro 
sviras rādītāja rezerves prasību saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92.
panta 1.a punktu, aizliegts veikt pirmā līmeņa 
kapitālā iekļauto elementu sadali, ja tās rezultātā pirmā līmeņa 
kapitāls
samazinātos tiktāl, ka kredītiestāde vairs neievērotu 
sviras rādītāja rezerves prasību.
35.
35
 pants.
 (1) Kredītiestāde, kura 
neievēro sviras rādītāja rezerves prasību saskaņā ar ES regulas 
Nr. 
575/2013
92. panta 1.a punktu, aprēķina ar sviras rādītāja 
rezerves prasības neievērošanu saistīto maksimāli sadalāmo summu
un informē par to Finanšu un kapitāla tirgus komisiju. Pirms 
minētās summas aprēķināšanas kredītiestādei aizliegts:
1) veikt šā likuma 35.
27
 panta pirmās daļas 1. 
punktā minēto pirmā līmeņa pamata kapitālā iekļauto elementu
sadali;
2) uzņemties atalgojuma mainīgās daļas vai diskrecionāro 
pensiju pabalstu (ES regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē)
maksājumu 
saistības vai izmaksāt atalgojuma mainīgo daļu, ja maksājumu 
saistības kredītiestāde uzņēmusies laikā,
kad tā neievēroja 
sviras rādītāja rezerves prasību;
3) veikt procentu vai dividenžu maksājumus par pirmā līmeņa 
papildu kapitāla instrumentiem.
(2) Ar sviras rādītāja rezerves prasības neievērošanu 
saistītās maksimāli sadalāmās summas aprēķināšanas
kārtību nosaka 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
(3) Kredītiestādei, kura neievēro sviras rādītāja rezerves 
prasību, aizliegts veikt jebkuru šā panta pirmās daļas 1., 2.
un 
3. punktā minēto darbību attiecībā uz summu, kas pārsniedz 
saskaņā ar šā panta otrās daļas prasībām aprēķināto
ar sviras 
rādītāja rezerves prasību saistīto maksimāli sadalāmo summu.
(4) Šajā pantā un šā likuma 35.
34
 pantā noteiktos 
ierobežojumus piemēro tikai maksājumiem, kuru veikšanas
rezultātā 
samazinās pirmā līmeņa kapitāls vai peļņa un kuru atlikšana vai 
neveikšana nerada saistību neizpildi vai
pamatu kredītiestādes 
maksātnespējas procesa ierosināšanai.
(5) Ja kredītiestāde, kura neievēro sviras rādītāja rezerves 
prasību, plāno sadalīt peļņu vai veikt kādu no šā panta
pirmās 
daļas 1., 2. un 3. punktā minētajām darbībām, tā informē Finanšu 
un kapitāla tirgus komisiju un iesniedz tai
informāciju par:
1) kredītiestādes pašu kapitāla apmēru, atsevišķi uzrādot 
pirmā līmeņa pamata kapitāla un pirmā līmeņa papildu
kapitāla 
apmēru;
2) kredītiestādes starpposma peļņas apmēru un pārskata gada 
peļņas apmēru;
3) ar sviras rādītāja rezerves prasības neievērošanu saistīto 
maksimāli sadalāmo summu, kas aprēķināta saskaņā
ar Finanšu un 
kapitāla tirgus komisijas noteikto kārtību;
4) peļņas apmēru, kuru kredītiestāde plāno sadalīt starp 
tādiem maksājumiem kā dividenžu izmaksa, akciju
atpirkšana, 
procentu vai dividenžu maksājumi par pirmā līmeņa papildu 
kapitāla instrumentiem, kā arī atalgojuma
mainīgās daļas vai 
diskrecionāro pensiju pabalstu (ES regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē) 
maksājumi, vai nu uzņemoties
jaunas maksājumu saistības, vai 
veicot maksājumus saskaņā ar maksājumu saistībām, kuras 
kredītiestāde
uzņēmusies laikā, kad tā neievēroja sviras rādītāja 
rezerves prasību.
(6) Kredītiestāde neievēro sviras rādītāja rezerves prasību šā 
panta izpratnē, ja tās pirmā līmeņa kapitāls nav
pietiekams, lai 
vienlaikus izpildītu ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a 
punktā, 92. panta 1. punkta "d" apakšpunktā
14
/
27
un šā likuma 
101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktā noteiktās 
pašu kapitāla prasības pārmērīgas sviras riskam, kas nav
pietiekami segts ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta 
"d" apakšpunktā noteikto prasību.
35.
36
 pants.
 Kredītiestāde nodrošina, ka 
sadalāmās peļņas apmērs un ar sviras rādītāja rezerves prasības
neievērošanu saistītā maksimāli sadalāmā summa ir aprēķināta 
precīzi, un spēj pierādīt šā aprēķina precizitāti Finanšu
un 
kapitāla tirgus komisijai pēc tās pieprasījuma."
40. Papildināt 36.
2
 pantu ar 2.
1
 daļu 
šādā redakcijā:
"(2
1
) Saskaņā ar šā panta otrajā daļā minēto 
stratēģiju, procedūrām un pasākumiem kredītiestāde nosaka tās
kapitālu tādā piemērotā pašu kapitāla līmenī, kas ir pietiekams 
visu to risku segšanai, kādiem kredītiestāde ir
pakļauta, un spēj 
segt iespējamos zaudējumus, uz kuriem norāda kredītiestādes un 
Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas saskaņā ar šā likuma 
101.
3
 panta 4.
2
 daļu veiktās stresa 
testēšanas rezultāti."
41. Aizstāt 43. panta pirmajā daļā skaitli "15" ar skaitli 
"20".
42. Papildināt likumu ar 49.
2
 un 49.
3
 
pantu šādā redakcijā:
"
49.
2
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija ir tiesīga pieprasīt, lai kredītiestāde procentu likmju 
riska
novērtēšanai netirdzniecības portfelī izmanto tieši 
piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos noteikto
standartizēto metodoloģiju, ja tā uzskata, ka kredītiestādes 
īstenotās iekšējās sistēmas procentu likmju riska
novērtēšanai 
netirdzniecības portfelī nav apmierinošas.
49.
3
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija ir tiesīga pieprasīt, lai maza un nesarežģīta 
kredītiestāde procentu
likmju riska novērtēšanai netirdzniecības 
portfelī izmanto tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību 
aktos noteikto
standartizēto metodoloģiju, ja Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija konstatē, ka izmantotā vienkāršotā standartizētā
metodoloģija, kas noteikta tieši piemērojamos Eiropas Savienības 
tiesību aktos, nav piemērota, lai aptvertu procentu
likmju risku 
netirdzniecības portfelī."
43. Papildināt 50. pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Par ES regulas Nr. 
575/2013
 124. un 164. panta 
piemērošanu atbildīgā iestāde ir Finanšu un kapitāla tirgus
komisija."
44. Izslēgt 50.
8
 panta trešo daļu.
45. Izteikt 50.
9
 pantu šādā redakcijā:
"
50.
9
 pants.
 (1) Kredītiestāde, kas nav 
atbrīvota no regulējošo prasību ievērošanas individuāli saskaņā 
ar ES
regulas Nr. 
575/2013
 7. pantu, ievēro šā likuma 
34.
1
, 34.
2
, 34.
3
 un 
49.
1
 panta prasības individuāli.
(2) Kredītiestāde, kas ir pakļauta konsolidētajai uzraudzībai 
saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II
sadaļu, ievēro 
šā likuma 34.
1
, 34.
2
, 34.
3
 un 
49.
1
 panta prasības konsolidācijas grupas līmenī vai 
subkonsolidēti un
nodrošina, ka tās iekšējās kontroles sistēma ir 
konsekventa, labi integrēta un īstenota visās meitas sabiedrībās,
tostarp arī tajās, kas nav iekļautas konsolidācijas grupā saskaņā 
ar ES regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II sadaļu,
kā arī 
nodrošina visu uzraudzībai nepieciešamo datu un informācijas 
sagatavošanu. Šā likuma 34.
1
, 34.
2
, 
34.
3
 un 49.
1
panta prasības nav saistošas 
meitas sabiedrībām, kurām ir noteiktas attiecīgas savas darbības 
nozarei specifiskas
prasības individuālā līmenī. Ar Finanšu un 
kapitāla tirgus komisijas atļauju kredītiestāde var neievērot šā 
likuma 34.
1
,
34.
2
, 34.
3
 un 
49.
1
 panta prasības ārvalsts meitas sabiedrībās, kas 
nav iekļautas konsolidācijas grupā saskaņā ar ES
regulas Nr. 
575/2013
 pirmās daļas II sadaļu, ja kredītiestāde var pierādīt, 
ka šīs prasības neatbilst meitas sabiedrības
reģistrācijas valsts 
tiesību aktiem.
(3) Kredītiestāde var neievērot šā likuma 34.
3
 
panta otrajā un septītajā daļā noteiktās atalgojuma prasības
dalībvalsts meitas sabiedrībās, kurām ir saistošas nozarei 
specifiskas atalgojuma prasības saskaņā ar citiem tieši
piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un dalībvalsts 
normatīvajiem aktiem, kas pieņemti, ieviešot Eiropas
Savienības 
tiesību aktus, un ārvalsts meitas sabiedrībās, kurām būtu 
saistošas nozarei specifiskas atalgojuma
prasības saskaņā ar 
citiem tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un 
dalībvalsts normatīvajiem
aktiem, kas pieņemti, ieviešot Eiropas 
Savienības tiesību aktus tad, ja tās būtu reģistrētas Eiropas 
Savienībā.
(4) Šā panta trešās daļas noteikumi neattiecas uz amatpersonām 
vai darbiniekiem meitas sabiedrībā, kas ir aktīvu
pārvaldīšanas 
sabiedrība vai sabiedrība, kurai ir tiesības veikt tādus 
ieguldījumu pakalpojumus un darbības kā rīkojumu
izpilde klientu 
vārdā, darījumu veikšana savā vārdā, portfeļa pārvaldība, finanšu 
instrumentu sākotnējā izvietošana vai
finanšu instrumentu 
izvietošana, uzņemoties saistības izpirkt finanšu instrumentus, 
un finanšu instrumentu
izvietošana, neuzņemoties saistības 
izpirkt finanšu instrumentus, ja šo amatpersonu vai darbinieku 
profesionālajai
darbībai ir būtiska ietekme uz konsolidācijas 
grupas kopējo riska profilu vai komercdarbību."
15
/
27
46. 57. pantā:
papildināt 1.
2
 daļu pēc vārdiem "par darbības 
atbilstības kontroli atbildīgās personas" ar vārdiem "par 
noziedzīgi
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un 
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgās 
personas";
papildināt pantu ar 1.
4
 daļu šādā redakcijā:
"(1
4
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 
rīcībā nonāk informācija, kura tai nebija zināma, veicot 
novērtējumu
saskaņā ar šā panta 1.
3
 daļu, un kura var 
ietekmēt šā panta 1.
1
 daļā minētās amatā esošās 
personas atbilstību šā
likuma prasībām, vai gadījumos, kad 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konstatējusi, ka 
kredītiestāde ir pārkāpusi
tās darbību regulējošu normatīvo aktu 
prasības, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga 
atkārtoti novērtēt šā panta
1.
1
 daļā minēto personu 
atbilstību, pamatojoties uz jauniem faktiem vai apstākļiem."
47. Papildināt 62. pantu ar vienpadsmito un divpadsmito daļu 
šādā redakcijā:
"(11) Gadījumos, kad kredītiestādes klients publiski 
izplatījis ziņas par savu sadarbību ar kredītiestādi, kas
neatbilst kredītiestādes rīcībā esošajai informācijai, vai 
žurnālistiskās darbības ietvaros informāciju par kredītiestādes
sadarbību ar klientu publiski izplatījis Latvijā vai citā valstī 
reģistrētā masu informācijas līdzeklī, kredītiestāde ir tiesīga
publiski atklāt tās rīcībā esošās neizpaužamās ziņas par 
attiecīgo personu, sniedzot skaidrojošu atbildi saistībā ar
izplatītajām ziņām vai informāciju (turpmāk - skaidrojoša 
atbilde) tās izvēlētā formā, ja ir ievēroti visi šādi 
nosacījumi:
1) attiecīgās ziņas vai informācija bez kredītiestādes 
skaidrojošas atbildes sniegšanas var apdraudēt stabilu
kredītiestādes darbību vai kaitēt kredītiestādes reputācijai;
2) pirms kredītiestāde sniedz skaidrojošo atbildi, tā informē 
Finanšu un kapitāla tirgus komisiju par skaidrojošās
atbildes 
saturu;
3) lēmumu sniegt skaidrojošo atbildi pieņem kredītiestādes 
valde vai tās pilnvarots valdes loceklis;
4) skaidrojošajā atbildē personas datus vai informāciju par 
darījumiem neatklāj vairāk, kā tie jau ir publiski izplatīti;
5) skaidrojošā atbilde tiek sniegta tiktāl, ciktāl tā attiecas 
uz jautājumiem, saistībā ar kuriem publiski izplatītas
attiecīgās 
ziņas vai informācija attiecīgajā masu informācijas līdzeklī, un 
tādā apjomā, kāds nepieciešams, lai
sabiedrībai nodrošinātu 
objektīvu informāciju par konkrēto situāciju;
6) netiek pārkāpts 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un 
terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas
likumā
 
noteiktais ierobežojums atklāt informāciju par ziņojuma sniegšanu 
par aizdomīgu darījumu.
(12) Papildus šā panta vienpadsmitās daļas 4. un 5. punktā 
noteiktajam par objektīvas informācijas sniegšanu par
konkrēto 
situāciju sabiedrībai skaidrojošajā atbildē var iekļaut 
informāciju par sadarbības faktu, tās sākuma un beigu
datumu un 
klienta izmantotajiem finanšu pakalpojumiem, kā arī 
kredītiestādes veiktajiem riskus mazinošajiem
pasākumiem, ja tādi 
tika piemēroti."
48. Aizstāt 74.
1
 panta pirmajā daļā vārdu 
"mājaslapā" ar vārdu "tīmekļvietnē".
49. Papildināt 85. panta trešo daļu pēc vārdiem "šajā likumā" 
ar vārdiem "
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību 
darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā
".
50. 
86. pantā
:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Kredītiestādes sagatavoto gada pārskatu revidē un 
revidenta ziņojumu par veiktās revīzijas rezultātiem sniedz
zvērināts revidents atbilstoši 
Revīzijas pakalpojumu 
likumam
.";
aizstāt otrajā daļā vārdus "Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija ir tiesīga pieprasīt, lai kredītiestāde maina" ar
vārdiem un skaitli "Papildus šā likuma 88. panta piektajā daļā 
noteiktajam Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga
pieprasīt, lai kredītiestāde atsauc".
51. 88. pantā:
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Zvērināts revidents pārbauda, vai kredītiestāde ievēro šā 
panta pirmajā daļā minēto prasību. Par revīzijas
pakalpojumu 
sniegšanas laikā vai cita normatīvajos aktos noteiktā 
apliecinājuma uzdevuma veikšanas laikā
konstatētajiem būtiskiem 
normatīvo un administratīvo aktu, kas reglamentē licences 
piešķiršanas nosacījumus vai
kredītiestādes darbību, pārkāpumiem 
vai citiem faktiem, kuru dēļ ir apdraudēta šīs kredītiestādes 
saistību izpilde vai
darbības nepārtrauktība vai kuru dēļ 
zvērināts revidents atsakās sniegt atzinumu vai sniedz atzinumu 
ar iebildēm vai
negatīvu atzinumu, zvērināts revidents 
nekavējoties iesniedz rakstveida ziņojumu Finanšu un kapitāla 
tirgus komisijai.
16
/
27
Vienlaikus šo ziņojumu iesniedz arī 
kredītiestādes valdei, ja vien nav nepārvaramu iemeslu to 
nedarīt.";
aizstāt trešajā daļā vārdus "vai pildot šāda klienta dotu 
lietpratēja vai uzticības uzdevumu" ar vārdiem "vai veicot citu
normatīvajos aktos noteiktu apliecinājuma uzdevumu";
papildināt pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, 
lai kredītiestāde atsauc gada pārskata pārbaudei
izraudzīto 
zvērinātu revidentu, ja zvērināts revidents neievēro šā panta 
otrajā un trešajā daļā minētās prasības. Par
pieņemto lēmumu 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Finanšu 
ministriju."
52. Izslēgt 101. panta pirmās daļas 2. punkta "b" 
apakšpunktu.
53. 101.
3
 pantā:
izslēgt pirmās daļas 2. punktu;
papildināt otro daļu pēc vārdiem "dažādības un sarežģītības" 
ar vārdiem "kā arī ņemot vērā proporcionalitātes
principu 
atbilstoši Finanšu un kapitāla tirgus komisijas tīmekļvietnē 
norādītajiem kritērijiem";
papildināt pantu ar 2.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(2
1
) Veicot šā panta pirmajā daļā minēto pārbaudi 
un novērtējumu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija
kredītiestādēm ar līdzīgu riska profilu (līdzīgu biznesa modeli 
vai riska darījumu ģeogrāfisko izvietojumu) var piemērot
vienotu 
metodoloģiju, kas var ietvert uz risku orientētus kritērijus un 
kvantitatīvus rādītājus, ļauj pienācīgi ņemt vērā
katras 
kredītiestādes pakļautību tās darbībai piemītošiem specifiskiem 
riskiem un neietekmē kredītiestādei saskaņā ar
šā likuma 
36.
3
 panta ceturto daļu un šā panta 4.
4
 
daļu un 4.
7
 daļas 2. punktu noteikto pasākumu 
specifiskumu.
Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas 
Banku iestādi par vienotas metodoloģijas izmantošanu.";
papildināt pantu ar 3.
2
 daļu šādā redakcijā:
"(3
2
) Ja, veicot pārbaudi, jo īpaši novērtējot 
kredītiestādes darbību, pārvaldības kārtību vai biznesa modeli, 
Finanšu
un kapitāla tirgus komisijai rodas pamatotas aizdomas, ka 
darījumos vai darbībās iesaistītie līdzekļi ir tieši vai netieši
iegūti noziedzīga nodarījuma rezultātā vai saistīti ar terorisma 
un proliferācijas finansēšanu vai šādu darbību
mēģinājumu vai ka 
pastāv šāds paaugstināts risks, Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija par to nekavējoties ziņo
Eiropas Banku iestādei. Ja 
pastāv paaugstināta noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un 
terorisma un proliferācijas
finansēšanas riska iespējamība, 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija nekavējoties paziņo Eiropas 
Banku iestādei savu
novērtējumu, kā arī piemēro šajā likumā 
paredzētos pasākumus un darbības.";
izslēgt 4.
1
 daļas 4. punktu;
papildināt 4.
1
 daļu ar 13. un 14. punktu šādā 
redakcijā:
"13) kredītiestādes ieviestās kārtības un procedūras 
stabilitāti, piemērotību un piemērošanu atlikušā riska
pārvaldīšanai ES regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē, kas saistīts ar 
atzītu kredītriska mazināšanas metožu izmantošanu;
14) apmēru, kādā kredītiestādes pašu kapitāls ir pietiekams 
attiecībā pret vērtspapīrotiem aktīviem, ņemot vērā
darījuma 
ekonomisko būtību, tostarp panākto riska pārneses pakāpi.";
izslēgt 4.
3
 daļu;
izteikt 4.
4
 daļu šādā redakcijā:
"(4
4
) Piemērojot šā panta pirmās un trešās daļas 
noteikumus un ES regulas Nr. 
575/2013
 attiecīgās prasības,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai 
kredītiestāde:
1) nodrošina papildu pašu kapitālu, kas pārsniedz ES regulā 
Nr. 
575/2013
 noteiktās prasības, saskaņā ar šā
likuma 
101.
16
 panta noteikumiem;
2) pilnveido savu stratēģiju, procedūras un pasākumus, kas 
veicami šā likuma 34.
1
, 34.
2
 vai 
36.
2
 panta prasību
izpildei;
3) izstrādā un iesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai 
plānu šā likuma, citu normatīvo aktu, tieši piemērojamo
Eiropas 
Savienības normatīvo aktu un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 
izdoto normatīvo noteikumu prasību
ievērošanas atjaunošanai, 
nosakot plānā iekļauto pasākumu izpildes termiņus, kā arī 
pilnveido tās iesniegto plānu
attiecībā uz tajā noteiktajām 
darbības jomām un pasākumu izpildes termiņiem;
4) pašu kapitāla aprēķina vajadzībām piemēro speciālu 
uzkrājumu vai aktīvu atzīšanas un vērtēšanas politiku;
17
/
27
5) sašaurina vai ierobežo komercdarbību vai operāciju 
(darījumu) apjomu, atsakās no darbības jomām, kas
pārmērīgi 
apdraud tās stabilitāti;
6) samazina tās darbībai (tostarp darbībām, kas nodotas 
ārpakalpojumu sniedzējiem), produktiem vai sistēmām
piemītošos 
riskus;
7) nosaka tādu ierobežojumu amatpersonu un darbinieku 
atalgojuma mainīgajai daļai, kurš izteikts procentos no
tīrajiem 
ieņēmumiem un ļauj kredītiestādei uzturēt stabilu kapitāla 
bāzi;
8) novirza peļņu pēc nodokļu nomaksas pašu kapitāla 
stiprināšanai;
9) samazina vai neveic peļņas sadali vai procentu maksājumus 
akcionāriem, pirmā līmeņa papildu kapitālā iekļauto
instrumentu 
turētājiem, ja tas nerada saistību neizpildi;
10) sniedz papildu pārskatus vai biežāk sniedz pārskatus, tai 
skaitā pārskatus par kredītiestādes pašu kapitālu,
likviditāti un 
sviras rādītāju, ja attiecīgā prasība ir lietderīga un samērīga 
ar pārskatos iekļaujamās informācijas
pieprasīšanas mērķi, kā arī 
ja pieprasītā informācija nav dublējoša. Jebkāda papildu 
informācija, ko var pieprasīt no
kredītiestādes par uzraudzības 
pārbaudes un novērtējuma procesu, uzraudzības procesa kārtību, 
Finanšu un kapitāla
tirgus komisijas veikto stresa testēšanu, 
regulārajām pārbaudēm attiecībā uz atļaujām izmantot iekšējās 
pieejas un
par kredītiestādei piemērojamiem ierobežojumiem 
saskaņā ar šā likuma 113. panta pirmo daļu, ir uzskatāma par
dublējošu, ja tāda pati vai pēc būtības tāda pati informācija jau 
ir sniegta Finanšu un kapitāla tirgus komisijai citādā
veidā vai 
ja tā tādu var sagatavot pati. Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija nav tiesīga pieprasīt no kredītiestādes papildu
informāciju, ja tā attiecīgu informāciju iepriekš ir saņēmusi 
atšķirīgā formātā vai detalizācijas pakāpē un ja minētais
atšķirīgais formāts vai detalizācijas pakāpe Finanšu un kapitāla 
tirgus komisijai neliedz sagatavot tikpat kvalitatīvu un
ticamu 
informāciju kā tā, kas būtu sagatavota, izmantojot pieprasīto 
papildu informāciju, kura tiktu sniegta citādā veidā;
11) pilnveido tos pašu kapitāla ekonomiskās vērtības aprēķinā 
iekļautos modelēšanas un parametru pieņēmumus,
kas atšķiras no 
tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos noteiktiem 
modelēšanas un parametru
pieņēmumiem procentu likmju riska 
pārvaldīšanai netirdzniecības portfelī.";
izslēgt 4.
5
 un 4.
6
 daļu;
aizstāt 4.
7
 daļā vārdus un skaitļus "modeli, šā 
likuma 34.
1
 un 34.
2
 pantā noteikto risku 
pārvaldīšanas organizāciju
un iespējamo sistēmisko likviditātes 
risku, kas var apdraudēt Latvijas Republikas finanšu tirgus 
integritāti" ar vārdiem
un skaitļiem "modeli un šā likuma 
34.
1
 un 34.
2
 pantā noteikto risku 
pārvaldīšanas organizāciju";
izteikt piekto un sesto daļu šādā redakcijā:
"(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka Eiropas Banku 
iestādes vadlīnijām atbilstošu kārtību, kādā:
1) kredītiestāde pārvalda, tai skaitā identificē, novērtē, 
analizē un uzrauga procentu likmju risku netirdzniecības
portfelī;
2) kredītiestāde novērtē un pārrauga kredītriska starpības 
risku netirdzniecības portfelī;
3) aprēķināms kredītiestādes pašu kapitāla ekonomiskās 
vērtības samazinājums pēkšņu un negaidītu procentu
likmju izmaiņu 
dēļ kādā no sešiem uzraudzības stresa scenārijiem, ko piemēro 
procentu likmēm saskaņā ar tieši
piemērojamiem Eiropas Savienības 
tiesību aktiem;
4) nosaka, ka kredītiestādes īstenotās iekšējās sistēmas 
procentu likmju riska novērtēšanai netirdzniecības portfelī
nav 
apmierinošas saskaņā ar šā likuma 49.
2
 panta 
prasībām;
5) aprēķināms kredītiestādes neto procentu ienākumu ievērojams 
samazinājums pēkšņu un negaidītu procentu
likmju izmaiņu dēļ kādā 
no diviem uzraudzības stresa scenārijiem, ko piemēro procentu 
likmēm saskaņā ar Eiropas
Banku iestādes izstrādātajiem 
regulatīvajiem tehniskajiem standartiem.
(6) Ja šā panta piektās daļas 3. punktā minētais aprēķins 
liecina, ka kredītiestādes pašu kapitāla ekonomiskā
vērtība 
samazināsies par 15 procentiem vai vairāk no pirmā līmeņa 
kapitāla sakarā ar pēkšņām un negaidītām procentu
likmju izmaiņām 
kādā no sešiem uzraudzības stresa scenārijiem, ko piemēro 
procentu likmēm atbilstoši šā panta
piektās daļas 3. punktam, vai 
ja konstatēts neto procentu ienākumu ievērojams samazinājums 
pēkšņu un negaidītu
procentu likmju izmaiņu dēļ kādā no diviem 
uzraudzības stresa scenārijiem, ko piemēro procentu likmēm 
atbilstoši šā
panta piektās daļas 5. punktam, Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija īsteno vienu vai vairākus pasākumus saskaņā ar
šā 
panta 4.
4
 daļu, izņemot gadījumu, kad tā, piemērojot 
šā panta pirmās un trešās daļas noteikumus, uzskata, ka
kredītiestāde piemēroti pārvalda procentu likmju risku 
netirdzniecības portfelī un nav pārmērīgi pakļauta procentu 
likmju
riskam netirdzniecības portfelī."
54. Papildināt likumu ar 101.
16
 un 
101.
17
 pantu šādā redakcijā:
18
/
27
"
101.
16
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija, pamatojoties uz šā likuma 101.
3
 panta 
pirmajā un trešajā
daļā minētās pārbaudes rezultātiem, pieprasa, 
lai kredītiestāde ievēro šā likuma 101.
3
 panta 
4.
4
 daļas 1. punkta
prasību (nolūkā segt riskus, kas 
kredītiestādei rodas tās darbības dēļ, tostarp tos riskus, kuri 
atspoguļo konkrētu
ekonomikas un tirgus norišu ietekmi uz 
kredītiestādes riska profilu) vismaz šādos gadījumos:
1) kredītiestāde ir pakļauta riskiem vai risku elementiem, 
kuri, ievērojot šā panta otrās, trešās un ceturtās daļas
noteikumus, nav segti vai nav pietiekami segti saskaņā ar ES 
regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un septītajā daļā
un 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra regulas 
(ES) 
2017/2402
, ar ko nosaka vispārēju
regulējumu 
vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, 
pārredzamu un standartizētu
vērtspapīrošanu, un groza direktīvas 
2009/65/EK
, 2009/138/EK un 2011/61/ES un regulas (EK) Nr. 
1060/2009
 un (ES)
Nr. 
648/2012
 (turpmāk - ES regula 
2017/2402
) 
otrajā nodaļā noteiktajām prasībām;
2) kredītiestāde nav ievērojusi šā likuma 34.
1
, 
34.
2
 vai 36.
2
 panta prasības vai ES regulas 
Nr. 
575/2013
 393. panta
prasības, un ir pamats uzskatīt, ka citu 
uzraudzības pasākumu piemērošana vien nebūs pietiekama, lai 
nodrošinātu
minēto prasību izpildi tādā laika periodā, ko Finanšu 
un kapitāla tirgus komisija atzīst par piemērotu;
3) kredītiestādes veiktās tirdzniecības portfeļa pozīciju 
vērtības korekcijas nav uzskatāmas par pietiekamām, lai
kredītiestāde spētu pārdot šīs pozīcijas īsā laikā vai ierobežot 
ar šīm pozīcijām saistītos riskus bez būtiskiem
zaudējumiem 
funkcionējoša tirgus apstākļos;
4) pašu kapitāla prasības nav pietiekamas tādēļ, ka 
kredītiestāde, kas saņēmusi atļauju izmantot iekšējās pieejas
riska svērto vērtību vai pašu kapitāla prasību aprēķinam, vairs 
neatbilst šādas atļaujas saņemšanas nosacījumiem;
5) kredītiestāde atkārtoti nespēj izveidot vai nodrošināt 
pietiekamu pirmā līmeņa pamata kapitāla līmeni, lai segtu
saskaņā 
ar šā likuma 101.
17
 panta trešās daļas noteikumiem 
kredītiestādei paziņoto ieteicamo kapitāla rezerves
prasību;
6) citās kredītiestādes darbībai specifiskās situācijās, kas, 
pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas ieskatiem,
rada būtiskas 
uzraudzības bažas.
(2) Riski vai risku elementi nav segti vai nav pietiekami 
segti saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā
un 
septītajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā noteiktajām 
prasībām, ja kredītiestādes darbībai piemītošo vai
varbūtējo 
risku segšanai nepieciešamais kapitāls, kā arī šā kapitāla 
elementi un struktūra, ko Finanšu un kapitāla
tirgus komisija, 
ņemot vērā tās veikto pārbaudi par kredītiestādes saskaņā ar šā 
likuma 36.
2
 panta pirmās daļas
prasībām veikto 
novērtējumu, uzskata par pietiekamu, pārsniedz minētās ES regulu 
prasības.
(3) Šā panta otrās daļas izpratnē kapitāls ir uzskatāms par 
pietiekamu, ja tas sedz visus tādus riskus vai risku
elementus, 
kuri ir identificēti kā būtiski saskaņā ar šā panta ceturto daļu 
veiktā novērtējuma rezultātā un kuri nav segti
vai nav pietiekami 
segti saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un 
septītajā daļā un ES regulas
2017/2402
 otrajā nodaļā noteiktajām 
prasībām. Procentu likmju risks netirdzniecības portfelī var tikt 
uzskatīts par
būtisku vismaz šā likuma 101.
3
 panta 
sestajā daļā minētajos gadījumos, izņemot gadījumu, kad Finanšu 
un kapitāla
tirgus komisija, veicot šā likuma 101.
3
 
panta pirmajā un trešajā daļā minēto pārbaudi un novērtējumu, 
secina, ka
kredītiestāde piemēroti pārvalda procentu likmju risku 
netirdzniecības portfelī un nav pārmērīgi pakļauta procentu 
likmju
riskam netirdzniecības portfelī.
(4) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā 
kredītiestādes riska profilu, novērtē tās pakļautību riskiem,
tostarp novērtē:
1) kredītiestādes darbībai specifiskus riskus vai šādu risku 
elementus, kuri ir izslēgti vai uz kuriem nav skaidri
attiecinātas ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un 
septītajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā
noteiktās 
prasības;
2) kredītiestādes darbībai specifiskus riskus vai šādu risku 
elementus, kas varētu būt pārāk zemu novērtēti, lai gan
ir 
ievērotas ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un septītajā 
daļā un ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā
noteiktās prasības. 
Tie riski vai risku elementi, uz kuriem attiecas šajā likumā, 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
normatīvajos noteikumos vai 
ES regulā Nr. 
575/2013
 noteiktie pārejas perioda nosacījumi vai 
tiesības turpināt piemērot
iepriekš spēkā bijušos nosacījumus, 
netiek uzskatīti par riskiem vai šādu risku elementiem, kas 
varētu būt pārāk zemu
novērtēti, lai gan ir ievērotas ES regulas 
Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un septītajā daļā un ES regulas 
2017/2402
otrajā nodaļā noteiktās prasības.
(5) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai 
kredītiestāde nodrošina papildu pašu kapitālu, kas attiecas
uz 
riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks, kas nav pietiekami 
segti saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.
punkta "d" 
apakšpunktā noteikto prasību, tad tā papildu pašu kapitāla 
līmeni, kas pieprasīts šā panta pirmās daļas 1.
punktā minētajā 
gadījumā, nosaka kā starpību starp kapitālu, ko tā saskaņā ar šā 
panta otrās daļas prasībām uzskata
par pietiekamu, un ES regulas 
Nr. 
575/2013
 trešajā un ceturtajā daļā un ES regulas 
2017/2402
 
otrajā nodaļā
noteiktajām prasībām.
(6) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija pieprasa, lai 
kredītiestāde nodrošina papildu pašu kapitālu, kas attiecas
19
/
27
uz 
pārmērīgas sviras risku, kas nav pietiekami segts saskaņā ar ES 
regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "d"
apakšpunktā noteikto 
prasību, tad tā papildu pašu kapitāla līmeni, kas pieprasīts šā 
panta pirmās daļas 1. punktā
minētajā gadījumā, nosaka kā 
starpību starp kapitālu, ko tā saskaņā ar šā panta otrās daļas 
prasībām uzskata par
pietiekamu, un ES regulas Nr. 
575/2013
 
trešajā un septītajā daļā noteiktajām prasībām.
(7) Kredītiestāde papildu pašu kapitāla prasību, ko Finanšu un 
kapitāla tirgus komisija pieprasa nodrošināt saskaņā
ar šā likuma 
101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu un kas 
attiecas uz riskiem, kuri nav pārmērīgas sviras risks, nodrošina 
ar
pašu kapitālu, kas atbilst šādām prasībām (ja Finanšu un 
kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā panta devīto daļu nav
noteikusi citādi):
1) vismaz trīs ceturtdaļas no papildu pašu kapitāla prasības 
izpilda ar pirmā līmeņa kapitālu;
2) vismaz trīs ceturtdaļas no šīs panta daļas 1. punktā minētā 
pirmā līmeņa kapitāla veido pirmā līmeņa pamata
kapitāls.
(8) Kredītiestāde papildu pašu kapitāla prasību, ko Finanšu un 
kapitāla tirgus komisija pieprasa nodrošināt saskaņā
ar šā likuma 
101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu un kas 
attiecas uz pārmērīgas sviras risku, nodrošina ar pirmā līmeņa
kapitālu (ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar šā 
panta devīto daļu nav noteikusi citādi).
(9) Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ja nepieciešams, kā 
arī ņemot vērā kredītiestādes specifiskos apstākļus, ir
tiesīga 
pieprasīt, lai kredītiestāde nodrošina papildu pašu kapitāla 
prasību ar augstāku pirmā līmeņa pamata kapitāla
vai pirmā līmeņa 
kapitāla daļu, nekā noteikts attiecīgi šā panta septītajā vai 
astotajā daļā.
(10) Pašu kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai nodrošinātu 
atbilstoši šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 
1. punktam
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas pieprasīto 
papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav
pārmērīgas sviras risks, nedrīkst izmantot, lai izpildītu:
1) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "a", "b" un "c" 
apakšpunktā noteiktās pašu kapitāla prasības;
2) šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 
35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo 
kapitāla rezervju prasību;
3) šā likuma 101.
17
 panta trešajā daļā minēto 
ieteicamo kapitāla rezerves prasību, ja tā attiecas uz riskiem, 
kuri
nav pārmērīgas sviras risks.
(11) Pašu kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai nodrošinātu 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas saskaņā ar šā
likuma 
101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu pieprasīto 
papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz pārmērīgas sviras
risku, kas nav pietiekami segts saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "d" apakšpunktā noteikto
prasību, 
nedrīkst izmantot, lai izpildītu:
1) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "d" apakšpunktā 
noteikto pašu kapitāla prasību;
2) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a punktā noteikto 
sviras rādītāja rezerves prasību;
3) šā likuma 101.
17
 panta trešajā daļā minēto 
ieteicamo kapitāla rezerves prasību, ja tā attiecas uz pārmērīgas
sviras risku.
(12) Finanšu un kapitāla tirgus komisija rakstveidā paziņo 
kredītiestādei tās pieņemto lēmumu par papildu pašu
kapitāla 
prasības noteikšanu saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 
4.
4
 daļas 1. punktu, to attiecīgi pamatojot. Finanšu 
un
kapitāla tirgus komisija sagatavo pamatojumu, kas sniedz 
skaidru priekšstatu par novērtējumu, ko tā veikusi saskaņā
ar šo 
pantu. Šā panta pirmās daļas 5. punktā minētajā gadījumā Finanšu 
un kapitāla tirgus komisija savā pamatojumā
ietver īpašu 
skaidrojumu par iemesliem, kuru dēļ ieteicamā kapitāla rezerves 
prasības noteikšana vairs nav uzskatāma
par piemērotu.
101.
17
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija šā likuma 101.
3
 panta pirmajā un trešajā daļā 
minētās
pārbaudes un novērtējuma ietvaros, tostarp ņemot vērā 
saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
2
 daļu 
veiktās stresa
testēšanas rezultātus, regulāri pārbauda 
kredītiestādes saskaņā ar šā likuma 36.
2
 panta 
2.
1
 daļu noteikto pašu
kapitāla līmeni. Pamatojoties 
uz minēto pārbaudi, Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka 
kredītiestādei tādu
kopējo pašu kapitāla līmeni, kādu tā uzskata 
par kredītiestādei pietiekamu.
(2) Finanšu un kapitāla tirgus komisija nosaka kredītiestādei 
specifisku ieteicamā kapitāla rezerves prasību,
ievērojot, 
ka:
1) ieteicamā kapitāla rezerves prasība ir pašu kapitāls, kas 
pārsniedz attiecīgo tā pašu kapitāla apmēru, kas
nepieciešams 
saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 trešo, ceturto un septīto 
daļu, ES regulas 
2017/2402
 otro nodaļu,
šā likuma 
101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu un 
attiecīgā gadījumā šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 
35.
24
 un 35.
25
 pantu vai ES
regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a punktu un ir nepieciešams, lai sasniegtu 
kopējo pašu kapitāla līmeni, kādu Finanšu
un kapitāla tirgus 
komisija uzskata par kredītiestādei pietiekamu saskaņā ar šā 
panta pirmo daļu;
20
/
27
2) ieteicamā kapitāla rezerves prasība var segt riskus, uz 
kuriem attiecas saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 
4.
4
daļas 1. punktu noteiktā papildu pašu kapitāla 
prasība, tikai tādā apmērā, kādā tā sedz to minēto risku 
aspektus, kas
vēl nav segti saskaņā ar minēto papildu pašu 
kapitāla prasību.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija paziņo kredītiestādei 
saskaņā ar šā panta otro daļu tai noteikto specifisko
ieteicamo 
kapitāla rezerves prasību, un kredītiestāde to nodrošina ar pirmā 
līmeņa pamata kapitālu.
(4) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai 
izpildītu saskaņā ar šā panta trešo daļu tai paziņoto
ieteicamo 
kapitāla rezerves prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav 
pārmērīgas sviras risks, nedrīkst izmantot, lai
izpildītu:
1) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "a", "b" un "c" 
apakšpunktā noteiktās pašu kapitāla prasības;
2) saskaņā ar šā likuma 101.
16
 pantu noteikto 
papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz riskiem, kuri nav
pārmērīgas sviras risks;
3) šā likuma 35.
22
, 35.
23
, 
35.
24
 un 35.
25
 pantā noteikto kopējo 
kapitāla rezervju prasību.
(5) Pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko kredītiestāde uztur, lai 
nodrošinātu saskaņā ar šā panta trešo daļu tai
paziņoto ieteicamo 
kapitāla rezerves prasību, kas attiecas uz pārmērīgas sviras 
risku, nedrīkst izmantot, lai izpildītu:
1) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1. punkta "d" apakšpunktā 
noteikto pašu kapitāla prasību;
2) saskaņā ar šā likuma 101.
16
 pantu noteikto 
papildu pašu kapitāla prasību, kas attiecas uz pārmērīgas sviras
risku;
3) ES regulas Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a punktā noteikto 
sviras rādītāja rezerves prasību.
(6) Kredītiestāde, kura neievēro saskaņā ar šā panta trešo 
daļu tai paziņoto ieteicamo kapitāla rezerves prasību,
bet ievēro 
ES regulas Nr. 
575/2013
 trešajā, ceturtajā un septītajā daļā un 
ES regulas 
2017/2402
 otrajā nodaļā
noteiktās prasības, saskaņā ar 
šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 1. punktu 
noteikto papildu pašu kapitāla prasību un
attiecīgā gadījumā šā 
likuma 35.
22
, 35.
23
, 35.
24
 un 
35.
25
 pantā noteikto kopējo kapitāla rezervju prasību 
vai ES regulas
Nr. 
575/2013
 92. panta 1.a punktā noteikto sviras 
rādītāja rezerves prasību nepiemēro šā likuma 35.
27
 
panta pirmajā
un trešajā daļā vai 35.
35
 panta pirmajā 
un trešajā daļā noteiktos sadales ierobežojumus."
55. Izteikt 105.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
105.
1
 pants.
 Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija apkopo ar atalgojuma politiku un praksi saistīto 
informāciju, ko
kredītiestādes publiskojušas saskaņā ar ES 
regulas Nr. 
575/2013
 prasībām un sniegušas saskaņā ar šā likuma 
34.
3
panta sesto daļu, un informāciju par sieviešu un 
vīriešu atalgojuma atšķirībām, kā arī izvērtē atalgojuma 
tendences un
praksi. Minēto informāciju Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija iesniedz Eiropas Banku iestādei. Finanšu un 
kapitāla
tirgus komisija nosaka šajā pantā minētās informācijas 
sagatavošanas un iesniegšanas kārtību."
56. Papildināt 110.
1
 pantu ar septīto, astoto un 
devīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Šā panta noteikumi neaizliedz Finanšu un kapitāla tirgus 
komisijai sniegt ierobežotas pieejamības informāciju
šādām 
starptautiskām institūcijām:
1) Starptautiskajam Valūtas fondam un Pasaules Bankai - 
finanšu sektora novērtēšanas programmai paredzēto
izvērtējumu 
veikšanai;
2) Starptautisko norēķinu bankai - kvantitatīvās ietekmes 
pētījumu veikšanai;
3) Finanšu stabilitātes padomei - tās funkciju izpildei.
(8) Finanšu un kapitāla tirgus komisija šā panta septītajā 
daļā minētajām institūcijām ierobežotas pieejamības
informāciju 
sniedz, ja ir saņemts motivēts pieprasījums un ir ievēroti šādi 
nosacījumi:
1) pieprasījums ir pienācīgi pamatots, ņemot vērā konkrētos 
uzdevumus, ko pieprasītāja institūcija veic saskaņā ar
tās 
darbību regulējošiem tiesību aktiem;
2) pieprasījums ir pietiekami precīzs attiecībā uz pieprasītās 
informācijas saturu un apjomu un tās izpaušanas vai
nosūtīšanas 
līdzekļiem;
3) ir sniegts apliecinājums, ka pieprasītā informācija ir 
nepieciešama konkrētu pieprasītājas institūcijas uzdevumu
veikšanai un nepārsniedz šai institūcijai ar tiesību aktiem 
piešķirto uzdevumu apjomu;
4) ir sniegts apliecinājums, ka informācija būs pieejama tikai 
tām personām, kuras ir iesaistītas uzdevuma izpildē,
21
/
27
un tām ir 
saistošas informācijas aizsardzības prasības.
(9) Pēc pieprasījuma izvērtēšanas Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija šā panta septītajā daļā minētajām
institūcijām nosūta 
tikai apkopotu vai anonimizētu informāciju."
57. Izteikt 112.
2
 pantu šādā redakcijā:
"
112.
2
 pants.
 (1) Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija veic Latvijas Republikas mātes kredītiestāžu vai 
Latvijas
Republikā reģistrētu Eiropas Savienības mātes 
kredītiestāžu konsolidēto uzraudzību mātes kredītiestādes
konsolidācijas grupas līmenī.
(2) Ja kredītiestādes mātes sabiedrība ir Latvijas Republikas 
mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, Latvijas
Republikā 
reģistrēta Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai citā dalībvalstī reģistrēta Eiropas
Savienības 
mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai nav kredītiestāžu - 
meitas sabiedrību - citās dalībvalstīs,
Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija veic šādu kredītiestāžu konsolidēto uzraudzību 
šīs ieguldījumu brokeru sabiedrības
līmenī.
(3) Ja Latvijas Republikā un vismaz vēl vienā dalībvalstī 
reģistrētai kredītiestādei - meitas sabiedrībai - mātes
sabiedrība ir Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru 
sabiedrība, Latvijas Republikā reģistrēta Eiropas
Savienības 
mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, citas dalībvalsts 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai citā dalībvalstī
reģistrēta 
Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, Finanšu 
un kapitāla tirgus komisija veic
konsolidēto uzraudzību, ja 
Latvijas Republikā reģistrētajai kredītiestādei ir lielākā aktīvu 
kopsumma.
(4) Ja kredītiestādes mātes sabiedrība ir Latvijas Republikas 
mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, Latvijas
Republikas mātes 
jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, Latvijas Republikā 
reģistrēta Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrība 
vai Latvijas Republikā reģistrēta Eiropas Savienības mātes jaukta 
finanšu pārvaldītājsabiedrība vai
arī citas dalībvalsts Eiropas 
Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai citas 
dalībvalsts Eiropas Savienības
mātes jaukta finanšu 
pārvaldītājsabiedrība, kurai nav kredītiestāžu - meitas 
sabiedrību - citās dalībvalstīs, Finanšu un
kapitāla tirgus 
komisija veic šādas grupas konsolidēto uzraudzību.
(5) Ja Latvijas Republikā reģistrētai kredītiestādei un vismaz 
vēl vienā dalībvalstī reģistrētai ieguldījumu brokeru
sabiedrībai 
- meitas sabiedrībai - mātes sabiedrība ir viena un tā pati 
Latvijas Republikas mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrība, Latvijas 
Republikas mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, Latvijas 
Republikā reģistrēta
Eiropas Savienības mātes finanšu 
pārvaldītājsabiedrība vai Latvijas Republikā reģistrēta Eiropas 
Savienības mātes
jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, Finanšu un 
kapitāla tirgus komisija veic šādas grupas konsolidēto 
uzraudzību.
(6) Ja Latvijas Republikā un vismaz vēl vienā dalībvalstī 
reģistrētajām kredītiestādēm mātes sabiedrība ir Latvijas
Republikā un vismaz vēl vienā dalībvalstī reģistrēta finanšu 
pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība
un 
katrā šajā dalībvalstī ir reģistrēta arī kredītiestāde - meitas 
sabiedrība -, Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic
konsolidēto uzraudzību, ja Latvijas Republikā reģistrētajai 
kredītiestādei ir lielākā aktīvu kopsumma.
(7) Ja konsolidācija tiek veikta saskaņā ar ES regulas Nr. 
575/2013
 18. panta 3. vai 6. punktu, Finanšu un kapitāla
tirgus 
komisija veic konsolidēto uzraudzību, ja Latvijas Republikā 
reģistrētajai kredītiestādei ir lielākā aktīvu
kopsumma.
(8) Īpašos gadījumos, kad šā panta otrajā, trešajā, sestajā un 
septītajā daļā minētajās situācijās vienā dalībvalstī ir
reģistrētas vairākas šīs grupas kredītiestādes - meitas 
sabiedrības -, Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic
konsolidēto uzraudzību, ja Latvijas Republikā reģistrētajai 
kredītiestādei ir lielākā aktīvu kopsumma vai Latvijas
Republikā 
reģistrētajām kredītiestādēm ir lielākā aktīvu kopsumma.
(9) Īpašos gadījumos Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir 
tiesīga pēc savstarpējas vienošanās ar attiecīgo
dalībvalstu 
uzraudzības institūcijām nepiemērot šā panta pirmajā, otrajā, 
trešajā, piektajā, sestajā un septītajā daļā
noteikto kārtību, ja 
tās piemērošana būtu neatbilstīga, ņemot vērā iesaistīto 
kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību un to darbības 
relatīvo nozīmību dažādās valstīs vai ņemot vērā nepieciešamību 
nodrošināt, lai konsolidēto
uzraudzību turpina veikt attiecīgās 
kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzības 
iestāde, un ierosināt
citas, nevis parastā kārtā nosakāmas 
uzraudzības institūcijas noteikšanu konsolidētās uzraudzības 
veikšanai. Pirms
šāda lēmuma pieņemšanas iesaistītās uzraudzības 
institūcijas dod Eiropas Savienības mātes sabiedrībai, Eiropas
Savienības mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, Eiropas 
Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai
kredītiestādei, vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ar lielāko 
aktīvu kopsummu iespēju izteikt viedokli par pieņemamo
lēmumu. 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija nekavējoties informē Eiropas 
Komisiju un Eiropas Banku iestādi par šāda
veida vienošanos un 
tās saturu.
(10) Finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu 
pārvaldītājsabiedrība, kura ir kredītiestādes mātes sabiedrība,
bet kurai nav izsniegta atļauja saskaņā ar šā likuma 
33.
3
 pantu, sniedz kredītiestādei, kuras konsolidēto 
uzraudzību
veic Finanšu un kapitāla tirgus komisija, informāciju 
par tām kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kuras ir finanšu
pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības 
meitas sabiedrības vai kurās finanšu
pārvaldītājsabiedrībai vai 
jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir dalība.
(11) Finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu 
pārvaldītājsabiedrība nodrošina, ka Latvijas Republikā
22
/
27
reģistrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai Latvijas Republikā 
reģistrētas jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības
padomes un 
valdes locekļi atbilst tām pašām prasībām un uz viņiem 
attiecināmi tie paši ierobežojumi, kas noteikti
kredītiestādes 
padomes un valdes loceklim attiecīgi šā likuma 24. panta pirmajā 
un otrajā daļā, 25. panta pirmajā daļā
un 26. panta pirmajā daļā, 
kā arī 26.
1
 pantā, ņemot vērā Latvijas Republikā 
reģistrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai
Latvijas Republikā 
reģistrētas jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības darbības 
specifiku.
(12) Ja Latvijas Republikā reģistrēta kredītiestāde ir citas 
dalībvalsts mātes kredītiestādes, citas dalībvalsts mātes
jauktas 
finanšu pārvaldītājsabiedrības vai citas dalībvalsts mātes 
finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība un tā
šajā 
dalībvalstī nav iekļauta konsolidācijas grupā konsolidētās 
uzraudzības nolūkiem saskaņā ar ES regulu Nr.
575/2013
, Finanšu 
un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt no attiecīgajā 
dalībvalstī reģistrētās mātes sabiedrības
informāciju, kas 
nepieciešama Latvijas Republikā reģistrētās kredītiestādes 
uzraudzībai.
(13) Tādas kredītiestāžu, jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību 
un finanšu pārvaldītājsabiedrību meitas sabiedrības,
kas nav 
iekļautas konsolidācijas grupā konsolidētās uzraudzības nolūkiem 
saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, pēc
Finanšu un kapitāla tirgus 
komisijas pieprasījuma sniedz uzraudzībai nepieciešamo 
informāciju. Finanšu un kapitāla
tirgus komisija var veikt 
pārbaudes vai uzdot to veikšanu trešajām personām - zvērinātam 
revidentam vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrībai -, lai 
pārbaudītu no minētajām meitas sabiedrībām saņemto 
informāciju.
(14) Ja jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir saistošas šā 
likuma prasības un līdzvērtīgas 
Finanšu konglomerātu
likuma
 
prasības, it īpaši attiecībā uz risku pārvaldību un iekšējo 
kontroli, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ja tā ir
konsolidētās uzraudzības institūcija, ir tiesīga pēc apspriešanās 
ar iesaistītajām uzraudzības institūcijām piemērot šai
sabiedrībai vienīgi 
Finanšu konglomerātu likuma
 prasības.
(15) Ja jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir saistošas šā 
likuma prasības un līdzvērtīgas 
Apdrošināšanas un
pārapdrošināšanas likuma
 prasības, it īpaši attiecībā uz risku 
pārvaldību un iekšējo kontroli, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija, ja tā ir konsolidētās uzraudzības institūcija, pēc 
vienošanās ar grupas uzraudzības institūciju apdrošināšanas
sektorā ir tiesīga piemērot jauktai finanšu 
pārvaldītājsabiedrībai vienīgi tā likuma prasības, kurš attiecas 
uz finanšu
sektoru, kas noteikts kā nozīmīgākais saskaņā ar 
Finanšu konglomerātu likumu
.
(16) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informē Eiropas Banku 
iestādi un Eiropas Apdrošināšanas un aroda
pensiju iestādi par šā 
panta četrpadsmitajā un piecpadsmitajā daļā minēto lēmumu 
pieņemšanu."
58. Izteikt 
112.
4
 pantu
 šādā redakcijā:
"
112.
4
 pants.
 (1) Ja Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija ir konsolidētās uzraudzības institūcija, tā un 
citu
dalībvalstu uzraudzības institūcijas, kuras uzrauga Eiropas 
Savienības mātes iestādes meitas sabiedrības, Eiropas
Savienības 
mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrības 
vai Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrības 
meitas sabiedrības, kas iekļautas vienā konsolidācijas grupā, 
veic to kompetencē esošās
darbības, kas nepieciešamas, lai 
pieņemtu saskaņotu lēmumu par:
1) konsolidācijas grupas un konsolidācijas grupā iekļauto 
meitas sabiedrību kapitāla pietiekamības novērtēšanas
procesa 
izvērtējumu un uzraudzības pārbaudes procesa īstenošanu, nosakot 
visas konsolidācijas grupas un
konsolidācijas grupā iekļauto 
meitas sabiedrību darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai 
nepieciešamā kapitāla
apmēru, kā arī, ja nepieciešams, nosakot 
visai konsolidācijas grupai un konsolidācijas grupā iekļautajām 
meitas
sabiedrībām pienākumu nodrošināt papildu pašu kapitālu 
saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta 4.
4
 daļas 
1. punktu;
2) pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar 
likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus, tostarp
tos, kas 
attiecas uz likviditātes riska pārvaldīšanas organizatorisko 
struktūru un procedūru pietiekamību, kā arī, ja
nepieciešams, 
noteiktu īpašas likviditātes prasības saskaņā ar šā likuma 
101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu;
3) ieteicamo kapitāla rezerves prasību saskaņā ar šā likuma 
101.
17
 panta trešo daļu.
(2) Šā panta pirmās daļas 1. punktā minēto saskaņoto lēmumu 
pieņem četru mēnešu laikā pēc tam, kad Finanšu
un kapitāla tirgus 
komisija lēmuma pieņemšanā iesaistītajām uzraudzības institūcijām 
iesniegusi ziņojumu par
konsolidācijas grupas risku un to 
segšanai nepieciešamā papildu pašu kapitāla novērtējumu, kas 
veikts saskaņā ar šā
likuma 101.
3
 panta 4.
4
 
daļas 1. punktu. Šā panta pirmās daļas 2. punktā minēto saskaņoto 
lēmumu pieņem četru
mēnešu laikā pēc tam, kad Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija lēmuma pieņemšanā iesaistītajām uzraudzības
institūcijām iesniegusi ziņojumu, kurā iekļauts konsolidācijas 
grupas likviditātes riska novērtējums saskaņā ar šā
likuma 
101.
3
 panta prasībām. Šā panta pirmās daļas 3. punktā 
minēto saskaņoto lēmumu pieņem četru mēnešu laikā
pēc tam, kad 
Finanšu un kapitāla tirgus komisija lēmuma pieņemšanā 
iesaistītajām uzraudzības institūcijām
iesniegusi ziņojumu par 
konsolidācijas grupas risku un to segšanai nepieciešamā kapitāla 
novērtējumu, kas veikts
saskaņā ar šā likuma 101.
17
 
panta prasībām. Pieņemot saskaņotus lēmumus, ņem vērā arī meitas 
sabiedrību risku un
to segšanai nepieciešamā kapitāla (tai skaitā 
papildu pašu kapitāla un ieteicamā kapitāla rezerves prasības)
novērtējumu, kuru veic konsolidācijas grupā iesaistīto meitas 
sabiedrību uzraudzības institūcijas.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija šā panta pirmās daļas 
1. vai 2. punktā minēto saskaņoto lēmumu kopā ar
pilnīgu 
pamatojumu nosūta attiecīgās konsolidācijas grupas Eiropas 
Savienības mātes iestādei.
23
/
27
(4) Lēmuma pieņemšanā iesaistīto uzraudzības institūciju 
domstarpību gadījumā Finanšu un kapitāla tirgus
komisija pēc 
jebkuras lēmuma pieņemšanā iesaistītās uzraudzības institūcijas 
pieprasījuma vai pēc pašas iniciatīvas
konsultējas ar Eiropas 
Banku iestādi vai arī domstarpību izšķiršanai vēršas Eiropas 
Banku iestādē saskaņā ar ES
regulu Nr. 
1093/2010
.
(5) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija un konsolidācijas 
grupā iekļauto sabiedrību uzraudzības institūcijas šā
panta 
otrajā daļā minētajā laika periodā nepieņem saskaņotu lēmumu un 
neviena no konsolidācijas grupā iekļauto
sabiedrību uzraudzības 
institūcijām vai Finanšu un kapitāla tirgus komisija šajā laika 
periodā nav vērsusies Eiropas
Banku iestādē domstarpību 
izšķiršanai, tad Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā 
visu meitas sabiedrību
uzraudzības institūciju veikto risku 
novērtējumu, pieņem lēmumu par:
1) pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar 
likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus;
2) īpašo likviditātes prasību piemērošanu saskaņā ar šā likuma 
101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu;
3) uzraudzības pārbaudes procesa īstenošanu konsolidācijas 
grupas līmenī, nosakot konsolidācijas grupas darbībai
piemītošo 
un varbūtējo risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru, kā arī, 
ja nepieciešams, nosakot visai
konsolidācijas grupai pienākumu 
nodrošināt papildu pašu kapitālu vai ieteicamo kapitāla rezerves 
prasību, ņemot vērā
visu meitas sabiedrību uzraudzības 
institūciju veikto risku novērtējumu.
(6) Lēmumu par pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu 
būtiskus ar likviditātes uzraudzību saistītus
konstatējumus, vai 
lēmumu par īpašo likviditātes prasību piemērošanu saskaņā ar šā 
likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
daļu, vai lēmumu par uzraudzības pārbaudes procesa īstenošanu 
meitas sabiedrībai individuāli vai subkonsolidēti,
nosakot meitas 
sabiedrības darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai 
nepieciešamā kapitāla apmēru individuāli
vai subkonsolidēti, kā 
arī, ja nepieciešams, nosakot meitas sabiedrībai individuāli vai 
subkonsolidēti pienākumu
nodrošināt papildu pašu kapitālu vai 
ieteicamo kapitāla rezerves prasību, pieņem iesaistīto meitas 
sabiedrību
uzraudzības institūcijas, ņemot vērā Finanšu un 
kapitāla tirgus komisijas pausto viedokli.
(7) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija un konsolidācijas 
grupā iekļauto sabiedrību uzraudzības institūcijas šā
panta 
otrajā daļā minētajā laika periodā nepieņem saskaņotu lēmumu un 
kāda no konsolidācijas grupā iekļauto
sabiedrību uzraudzības 
institūcijām vai Finanšu un kapitāla tirgus komisija šajā laika 
periodā ir vērsusies Eiropas
Banku iestādē domstarpību 
izšķiršanai, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, pieņemot lēmumu 
par pasākumiem, kas
nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar 
likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus, vai lēmumu par 
īpašo likviditātes
prasību piemērošanu saskaņā ar šā likuma 
101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu, vai 
lēmumu par uzraudzības pārbaudes
procesa īstenošanu 
konsolidācijas grupas līmenī vai nosakot konsolidācijas grupas 
darbībai piemītošo un varbūtējo
risku segšanai nepieciešamā 
kapitāla apmēru, kā arī, ja nepieciešams, nosakot visai 
konsolidācijas grupai pienākumu
nodrošināt papildu pašu kapitālu 
vai ieteicamo kapitāla rezerves prasību, ievēro Eiropas Banku 
iestādes lēmumu.
(8) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir konsolidētās 
uzraudzības institūcija, tā saskaņā ar atbilstoši šā panta
piektajai vai septītajai daļai pieņemto lēmumu kopā ar pamatojumu 
un konsolidācijas grupā iekļauto sabiedrību
uzraudzības 
institūciju veikto risku novērtējumu, to viedokļiem un atrunām 
nosūta visām lēmuma pieņemšanā
iesaistītajām uzraudzības 
institūcijām un attiecīgās konsolidācijas grupas Eiropas 
Savienības mātes iestādei.
(9) Ja notikusi konsultēšanās ar Eiropas Banku iestādi, visas 
lēmuma pieņemšanā iesaistītās uzraudzības
institūcijas ņem vērā 
tās ieteikumus vai, ja ieteikumi netiek ņemti vērā, sniedz 
paskaidrojumus.
(10) Šā panta pirmajā daļā minētos lēmumus var pārsūdzēt 
Administratīvajā apgabaltiesā.
(11) Šā panta pirmajā daļā minētos lēmumus vai jebkuru citu 
lēmumu, kas pieņemts, ja nav saskaņota lēmuma,
pārskata vismaz 
reizi gadā vai situācijā, kad meitas sabiedrības uzraudzības 
institūcija, iesniedzot Finanšu un kapitāla
tirgus komisijai 
argumentētu rakstveida pieprasījumu, pieprasa pārskatīt lēmumu 
par pienākumu nodrošināt papildu
pašu kapitālu vai ieteicamo 
kapitāla rezerves prasību vai lēmumu par īpašo likviditātes 
prasību piemērošanu saskaņā ar
šā likuma 101.
3
 panta 
4.
7
 un 4.
8
 daļu. Ja lēmuma pārskatīšanu 
ierosinājusi kāda no meitas sabiedrībām, to var
pārskatīt Finanšu 
un kapitāla tirgus komisija, iesaistot tikai attiecīgās meitas 
sabiedrības uzraudzības institūciju. Ja
Finanšu un kapitāla 
tirgus komisija nav konsolidētās uzraudzības institūcija 
konsolidācijas grupai, kurā ir Latvijas
Republikā reģistrēta 
kredītiestāde, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, iesniedzot 
konsolidētās uzraudzības institūcijai
argumentētu rakstveida 
pieprasījumu, var ierosināt pārskatīt lēmumu par pienākumu 
nodrošināt papildu pašu kapitālu
vai ieteicamo kapitāla rezerves 
prasību vai lēmumu par īpašo likviditātes prasību piemērošanu 
saskaņā ar šā likuma
101.
3
 panta 4.
7
 un 
4.
8
 daļu.
(12) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija nav konsolidētās 
uzraudzības institūcija konsolidācijas grupai, kurā ir
Latvijas 
Republikā reģistrēta kredītiestāde, Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija, izsakot savu viedokli, piedalās ar
konsolidētās 
uzraudzības institūciju un citu dalībvalstu meitas sabiedrību 
uzraudzības institūcijām saskaņota lēmuma
pieņemšanā par:
1) visas konsolidācijas grupas un konsolidācijas grupā 
iekļauto meitas sabiedrību darbībai piemītošo un varbūtējo
risku 
segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru;
24
/
27
2) pienākumu visai konsolidācijas grupai un konsolidācijas 
grupā iekļautajām meitas sabiedrībām nodrošināt
papildu pašu 
kapitālu vai ieteicamo kapitāla rezerves prasību;
3) pasākumiem, kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar 
likviditātes uzraudzību saistītus konstatējumus, tostarp
tos, kas 
attiecas uz likviditātes riska pārvaldīšanas organizatorisko 
struktūru un procedūru pietiekamību;
4) piemērojamām īpašām likviditātes prasībām saskaņā ar šā 
likuma 101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 
daļu.
(13) Ja rodas domstarpības starp Finanšu un kapitāla tirgus 
komisiju un konsolidētās uzraudzības institūciju,
Finanšu un 
kapitāla tirgus komisija ir tiesīga pieprasīt, lai konsolidētās 
uzraudzības institūcija konsultējas ar Eiropas
Banku iestādi, vai 
pati ir tiesīga domstarpību izšķiršanai vērsties Eiropas Banku 
iestādē. Ja šā panta otrajā daļā
minētajā laika periodā, kas tiek 
skaitīts no konsolidētās uzraudzības institūcijas ziņojuma 
saņemšanas dienas,
saskaņots lēmums netiek pieņemts, bet neviena 
no konsolidācijas grupā iekļauto sabiedrību uzraudzības 
institūcijām
nav vērsusies Eiropas Banku iestādē domstarpību 
izšķiršanai, lēmumu konsolidācijas grupas līmenī pieņem
konsolidētās uzraudzības institūcija, bet lēmumu par pasākumiem, 
kas nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar
likviditātes 
uzraudzību saistītus konstatējumus, vai lēmumu par īpašo 
likviditātes prasību piemērošanu saskaņā ar šā
likuma 
101.
3
 panta 4.
7
 un 4.
8
 daļu 
Latvijas Republikā reģistrētai kredītiestādei individuāli vai 
subkonsolidēti, vai lēmumu
par Latvijas Republikā reģistrētas 
kredītiestādes darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai 
nepieciešamā kapitāla
apmēru individuāli vai subkonsolidēti, kā 
arī, ja nepieciešams, lēmumu par pienākumu Latvijas Republikā 
reģistrētai
kredītiestādei vai tās konsolidācijas apakšgrupai 
nodrošināt papildu pašu kapitālu un ieteicamo kapitāla rezerves
prasību pieņem Finanšu un kapitāla tirgus komisija, ņemot vērā 
konsolidētās uzraudzības institūcijas viedokli, un
attiecīgo 
lēmumu nosūta konsolidētās uzraudzības institūcijai.
(14) Ja noteiktajā laika periodā no šā panta trīspadsmitajā 
daļā minētā konsolidētās uzraudzības institūcijas
ziņojuma 
saņemšanas dienas kāda no konsolidācijas grupā iekļauto 
sabiedrību uzraudzības institūcijām ir vērsusies
domstarpību 
izšķiršanai Eiropas Banku iestādē par pasākumiem, kas 
nepieciešami, lai risinātu būtiskus ar likviditātes
uzraudzību 
saistītus konstatējumus, vai par īpašo likviditātes prasību 
piemērošanu saskaņā ar šā likuma 101.
3
 panta
4.
7
 un 4.
8
 daļu, vai par visas 
konsolidācijas grupas vai konsolidācijas grupā iekļauto meitas 
sabiedrību darbībai
piemītošo un varbūtējo risku segšanai 
nepieciešamā kapitāla apmēru, kā arī, ja nepieciešams, par 
pienākumu visai
konsolidācijas grupai un konsolidācijas grupā 
iekļautajām meitas sabiedrībām nodrošināt papildu pašu kapitālu 
vai
ieteicamo kapitāla rezerves prasību, konsolidētās uzraudzības 
institūcija un Finanšu un kapitāla tirgus komisija ievēro
Eiropas 
Banku iestādes lēmumu.
(15) Šā panta divpadsmitajā daļā minētos saskaņotos lēmumus 
var pārsūdzēt konsolidētās uzraudzības institūcijas
mītnes valstī 
attiecīgās valsts likumos noteiktajā kārtībā."
59. 112.
6
 pantā:
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir 
konsolidētās uzraudzības institūcija konsolidācijas grupai, kas 
iekļauj
citā dalībvalstī reģistrēto Eiropas Savienības mātes 
finanšu pārvaldītājsabiedrību vai Eiropas Savienības mātes jaukto
finanšu pārvaldītājsabiedrību, kas ir saņēmusi atļauju saskaņā ar 
šā likuma 33.
3
 pantu, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija šā panta pirmajā daļā minēto sadarbības līgumu slēdz arī 
ar attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi.";
papildināt pantu ar 3.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(3
1
) Ja Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir 
konsolidētās uzraudzības institūcija, tā izveido uzraugu kolēģiju 
arī
tad, ja visu Eiropas Savienības mātes kredītiestādes, Eiropas 
Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai
Eiropas 
Savienības mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības pārrobežu 
meitas sabiedrību galvenie biroji atrodas
ārvalstīs, lai 
veicinātu šā likuma 112.
3
 panta pirmajā daļā, 
112.
5
 panta pirmajā un 1.
1
 daļā un 
112.
6
 panta pirmajā daļā
minēto uzdevumu izpildi, ja 
ārvalstī tiek ievēroti Eiropas Savienībā pieņemtajiem ierobežotas 
pieejamības informācijas
atklāšanas noteikumiem līdzvērtīgi 
noteikumi.";
papildināt piekto daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Uzraugu kolēģijā, ja nepieciešams, var iekļaut tās 
dalībvalsts uzraudzības institūciju, kurā reģistrētā Eiropas
Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai Eiropas 
Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ir
saņēmusi 
atļauju saskaņā ar šā likuma 33.
3
 pantu."
60. Papildināt 112.
7
 pantu ar piekto un sesto daļu 
šādā redakcijā:
"(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija atbilstoši tās 
kompetencei sadarbojas ar Finanšu izlūkošanas dienestu un
citu 
dalībvalstu iestādēm, kuru pienākumi pēc būtības ir līdzīgi, un 
uzraudzības un kontroles institūcijām, kas uzrauga
kredītiestāžu 
un finanšu institūciju darbības atbilstību noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas 
finansēšanas novēršanas prasībām, kā arī apmainās ar visu 
nepieciešamo informāciju, kas ir svarīga to
25
/
27
attiecīgo pienākumu 
veikšanai saskaņā ar šo likumu, ES regulu Nr. 
575/2013
 un 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un 
proliferācijas finansēšanas novēršanas prasībām. Šāda sadarbība 
un informācijas
apmaiņa neietekmē pieprasījumu sagatavošanu, 
izmeklēšanu vai procesus saskaņā ar tās dalībvalsts 
krimināltiesībām
vai administratīvajām tiesībām, kurā atrodas 
minētās iestādes.
(6) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga ar 
uzraudzības darbību koordinēšanu saistīto domstarpību
izšķiršanai 
vērsties Eiropas Banku iestādē saskaņā ar ES regulu Nr. 
1093/2010
."
61. Papildināt 112.
11
 pantu ar 1.
1
 daļu 
šādā redakcijā:
"(1
1
) Ja Latvijas Republikā ir reģistrēta Eiropas 
Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un Finanšu 
un
kapitāla tirgus komisija ir konsolidētā uzraudzības 
institūcija, bet nav koordinators saskaņā ar 
Finanšu konglomerātu
likumu
, Finanšu un kapitāla tirgus komisija sadarbojas ar 
koordinatoru, lai konsolidācijas grupai piemērotu šā likuma
un ES 
regulas Nr. 
575/2013
 prasības. Finanšu un kapitāla tirgus 
komisija noslēdz sadarbības līgumu ar attiecīgo
koordinatoru."
62. Papildināt 112.
13
 panta pirmo daļu pēc vārdiem 
"vai finanšu iestādes mātes sabiedrība" ar vārdiem un skaitli
"vai šā likuma 33.
3
 pantā minētā 
pārvaldītājsabiedrība".
63. Aizstāt 128. panta otrajā daļā vārdus "izvērtē 
kredītiestādes darbībai piemītošā noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas riska 
ietekmi uz kredītiestādes spēju izpildīt minētās saistības
un 
iesniedz Eiropas Centrālajai bankai lēmuma projektu par 
kredītiestādei izsniegtās licences (atļaujas) kredītiestādes
darbībai anulēšanu" ar vārdiem "un izvērtē kredītiestādes 
darbībai piemītošā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma un proliferācijas finansēšanas riska ietekmi uz 
kredītiestādes spēju izpildīt minētās saistības".
64. Papildināt 129. panta trešo daļu pēc vārdiem 
"kredītiestādes darbībai" ar vārdiem "vai tā zaudē spēku".
65. 139.
3
 pantā:
aizstāt 1. punktā vārdus "fizisko personu noguldījumi" ar 
vārdiem "fizisko personu, mikrouzņēmumu, mazo un vidējo
uzņēmumu 
prasījumi";
izteikt 3.
1
 punktu šādā redakcijā:
"3
1
) prasījumi, kas izriet no parāda instrumenta, 
attiecībā uz kuru līgumā par instrumenta pamatsummu ir noteikta
zemāka vērtība nekā tiem kreditoru prasījumiem, kas izriet no ES 
regulas Nr. 
575/2013
 72.a panta 2. punktā
izslēgtajām 
saistībām;";
papildināt pantu ar 3.
2
 punktu šādā redakcijā:
"3
2
) prasījumi, kas izriet no parāda instrumenta, 
kura sākotnējais dzēšanas termiņš saskaņā ar līgumu vai
prospektu 
ir vismaz viens gads, kurš nav uzskatāms par atvasinātu finanšu 
instrumentu, kurā nav ietverts atvasināts
finanšu instruments un 
attiecībā uz kuru līgumā vai prospektā ir noteikta zemāka 
prioritāte nekā tiem kreditoru
prasījumiem, kuri ir līdzīgi šā 
likuma 139.
2
 pantā un šā panta 1. un 3. punktā 
noteiktajiem. Parāda instrumentu ar
mainīgu procentu likmi, kas 
nosakāma, pamatojoties uz finanšu tirgū vispāratzīti lietotu 
bāzes procentu likmi, un
parāda instrumentu, kas nav izteikts 
emitenta valsts valūtā, ar nosacījumu, ka pamatsumma, atmaksas 
summa un
procentu likme ir izteikta vienā un tajā pašā valūtā, 
neuzskata par tādu parāda instrumentu, kurā ietverts atvasināts
finanšu instruments tikai šajā teikumā minēto pazīmju dēļ;";
aizstāt 4. punktā vārdus "par līdzekļiem" ar vārdiem "kas 
neizriet no otrā līmeņa kapitāla instrumentiem";
papildināt pantu ar 5., 6. un 7. punktu šādā redakcijā:
"5) prasījumi, kas izriet no saistībām, kuras kredītiestāde, 
uz kuru attiecas 
Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru
sabiedrību 
darbības atjaunošanas un noregulējuma likuma
 
61. pantā
 
noteiktais, emitējusi noregulējuma vienībai un
kuras noregulējuma 
vienība nopirkusi tieši vai netieši ar citu tās pašas 
noregulējuma grupas vienību starpniecību vai
kuras kredītiestāde 
emitējusi tā brīža akcionāram, kas neietilpst tajā pašā 
noregulējuma grupā, un kuras akcionārs ir
nopircis;
6) prasījumi, kas izriet no otrā līmeņa kapitāla 
instrumentiem, kas atbilst ES regulas Nr. 
575/2013
 63. panta
nosacījumiem;
7) prasījumi, kas izriet no pirmā līmeņa papildu kapitāla 
instrumentiem, kas atbilst ES regulas Nr. 
575/2013
 52.
panta 1. 
punkta nosacījumiem."
66. 160. pantā:
papildināt otro daļu ar 3. punktu šādā redakcijā:
26
/
27
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
"3) termiņu, līdz kuram piesakāmas kreditoru un citu personu 
prasības un citas pretenzijas.";
papildināt pantu ar trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Šā panta otrās daļas 3. punktā minētais termiņš ir trīs 
mēneši. Termiņa tecējums sākas ar dienu, kad
paziņojums publicēts 
oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis"."
67. Aizstāt pārejas noteikumu 57. punktā vārdu "globāli" ar 
vārdu "globālas".
68. Papildināt pārejas noteikumus ar 98., 99., 100., 101., 
102., 103., 104., 105. un 106. punktu šādā redakcijā:
"98. Šā likuma 10.
1
 pants jaunajā redakcijā stājas 
spēkā 2021. gada 1. jūlijā.
99. Finanšu un kapitāla tirgus komisija līdz 2021. gada 30. 
jūnijam izdod šā likuma 10.
1
 panta divdesmitajā daļā
minētos noteikumus.
100. Iesniegumu Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, kas 
iesniegts līdz 2021. gada 30. jūnijam un attiecas uz
plānoto 
ārpakalpojumu, Finanšu un kapitāla tirgus komisija izskata 
saskaņā ar tiem šā likuma 10.
1
 panta
noteikumiem, kas 
bija spēkā iesnieguma iesniegšanas dienā.
101. Kredītiestāde nodrošina, ka tā izpilda šā likuma 
10.
1
 pantā (jaunajā redakcijā) noteiktās prasības līdz 
2022.
gada 1. martam.
102. Šā likuma 49.
2
, 49.
3
 pants, 
101.
3
 panta 4.
4
 daļas 11. punkts, piektā un 
sestā daļa jaunajā redakcijā stājas
spēkā 2021. gada 28. 
jūnijā.
103. Grozījumi šā likuma 35.
29
, 35.
30
 un 
35.
31
 pantā (attiecībā uz sviras rādītāja rezerves 
prasību) un šā likuma
35.
34
, 35.
35
 un 
35.
36
 pants stājas spēkā 2023. gada 1. janvārī.
104. Grozījumu šā likuma 34.
2
 panta pirmajā daļā 
par tās izteikšanu jaunā redakcijā attiecībā uz kredītriska
starpības risku netirdzniecības portfelī piemēro, sākot ar 2021. 
gada 28. jūniju.
105. Ārvalsts grupa, kurā ietilpst vairāk nekā viena 
dalībvalsts kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kuras kopējā aktīvu vērtība Eiropas Savienībā 2019. gada 27. 
jūnijā bija vismaz 40 miljardi 
euro
, un kura turpina 
darbību
šā likuma 33.
4
 panta spēkā stāšanās dienā, 
atbilstoši minētā panta prasībām līdz 2023. gada 30. decembrim 
izveido
mātes sabiedrību Eiropas Savienībā.
106. Šā likuma 33.
3
 pantā minētā 
pārvaldītājsabiedrība, kura veica darbību 2019. gada 27. jūnijā 
un turpina darbību
šā likuma 33.
3
 panta spēkā stāšanās 
dienā, saņem atļauju minētajā pantā noteiktajā kārtībā sešu 
mēnešu laikā no
33.
3
 panta spēkā stāšanās dienas."
69. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 28. un 29. punktu šādā redakcijā:
"28) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija 
direktīvas (ES) 
2019/878
, ar ko direktīvu 
2013/36/ES
groza 
attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu 
pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām,
atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla 
saglabāšanas pasākumiem;
29) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija 
direktīvas (ES) 
2019/879
, ar ko groza direktīvu
2014/59/ES
 
attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju 
kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru
sabiedrībām un direktīvu 
98/26/EK
."
Likums Saeimā pieņemts 2021. gada 29. aprīlī.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2021. gada 5. maijā
27
/
27