Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 142,
24.07.2013.
OP numurs: 
2013/142.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
09.07.2013.
Stājas spēkā: 
07.08.2013.
Attēlotā redakcija:
 03.11.2022. - 31.12.2022.
Grozījumi:
19.09.2013. likums / LV, 192, 02.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
08.10.2015. likums / LV, 208, 23.10.2015. / Stājas spēkā 06.11.2015.
30.03.2017. likums / LV, 75, 12.04.2017. / Stājas spēkā 26.04.2017.
26.10.2017. likums / LV, 222, 08.11.2017. / Stājas spēkā 09.11.2017.
21.06.2018. likums / LV, 132, 04.07.2018. / Stājas spēkā 18.07.2018.
25.10.2018. likums / LV, 225, 14.11.2018. / Stājas spēkā 28.11.2018.
20.06.2019. likums / LV, 132, 02.07.2019. / Stājas spēkā 16.07.2019.
23.09.2021. likums / LV, 193, 06.10.2021. / Stājas spēkā 20.10.2021.
30.09.2021. likums / LV, 202, 19.10.2021. / Stājas spēkā 02.11.2021.
28.04.2022. likums / LV, 94, 17.05.2022. / Stājas spēkā 31.05.2022.
13.10.2022. likums / LV, 204, 20.10.2022. / Stājas spēkā 03.11.2022.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likums
I nodaļa.
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
alternatīvo ieguldījumu fonds
 (turpmāk arī — fonds) — kopējo ieguldījumu uzņēmums, kurš piesaista
kapitālu no vairākiem ieguldītājiem, lai ieguldītu to minēto ieguldītāju labā saskaņā ar ieguldījumu politiku.
Fonds nav ieguldījumu fonds 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma
 izpratnē;
2) 
apakšfonds
 — nošķirta fonda mantas daļa, ko veido pret ieguldījumu daļām izdarītie ieguldījumi, kā arī
lietas, kas iegūtas darījumos ar šo mantu;
3) 
alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieks
 (turpmāk arī — pārvaldnieks) — juridiskā persona, kuras
pamatdarbība ir fondu pārvalde;
4) 
fonda manta
 — lietas, kuru kopība veido fondu;
5) 
filiāle
 — teritoriāli vai citādi nošķirta pārvaldnieka struktūrvienība, kurai nav juridiskās personas statusa un
kura sniedz pakalpojumus atbilstoši dalībvalsts uzraudzības institūcijas izsniegtajai licencei;
6) 
papildu atlīdzība
 — fonda peļņas daļa, kuru pārvaldniekam ir tiesības saņemt kā atlīdzību par fonda
pārvaldīšanu un kura neietver to fonda peļņas daļu, ko pārvaldnieks gūst kā ienākumus no saviem
ieguldījumiem fondā;
1
/
78
7) 
ciešas attiecības
 — divu vai vairāku personu savstarpēja saistība:
a) dalības veidā — tieša līdzdalība, kas aptver 20 un vairāk procentu no balsstiesībām vai
komercsabiedrības pamatkapitāla, vai kontrole pār šāda apmēra balsstiesībām vai pamatkapitālu,
b) kontroles veidā,
c) ar vienu un to pašu personu kontroles veidā;
8) 
kontrole
 — stāvoklis, kad personai ir kontrole pār komercsabiedrību, ja:
a) šai personai komercsabiedrībā ir izšķiroša ietekme uz līdzdalības pamata,
b) šai personai komercsabiedrībā ir izšķiroša ietekme uz koncerna līguma pamata,
c) starp šo personu un komercsabiedrību pastāv jebkādas citas šā punkta "a" vai "b" apakšpunktā
minētajām attiecībām analogas attiecības;
9) 
dibināšanas vieta
 — vieta, kur:
a) pārvaldniekam ir juridiskā adrese,
b) fondam ir juridiskā adrese, ja tas nav reģistrēts fonda uzraudzības institūcijā, vai fonda uzraudzības
institūcijas valsts,
c) turētājbankai ir juridiskā adrese vai filiāles atrašanās vietas adrese,
d) pilnvarotajai juridiskajai personai ir juridiskā adrese vai filiāles atrašanās vietas adrese,
e) pilnvarotajai fiziskajai personai ir pastāvīgās dzīvesvietas adrese;
10) 
dalībvalsts fonds
 — fonds, kurš dibināts dalībvalstī, vai fonds, kura juridiskā adrese ir dalībvalstī;
11) 
dalībvalsts fonda pārvaldnieks
 — pārvaldnieks, kura juridiskā adrese ir dalībvalstī;
12) 
ieguldījumu daļa
 — ieguldījumu apliecība, akcija, komandīta un komplementāra ieguldījumu apliecinošs
dokuments vai cits dokuments, kas apliecina fonda ieguldītāja līdzdalību fondā vai apakšfondā un no šīs
līdzdalības izrietošās tiesības;
13) 
ieguldījumu apliecība
 — ieguldījumu apliecinošs vērtspapīrs, kas apliecina fonda ieguldītāja līdzdalību
fondā, kurš ir dibināts kā lietu kopība atbilstoši šā likuma 
30.pantam
;
14) 
fonda vērtība
 (turpmāk arī — fonda neto aktīvu vērtība) — fonda aktīvu vērtības un saistību vērtības
starpība. Apakšfonda vērtība ir apakšfonda aktīvu vērtības un saistību vērtības starpība;
15) 
galvenais fonds
 — fonds, kura ieguldītājs ir pakārtotais fonds;
16) 
pakārtotais fonds
 — fonds, kurš atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:
a) vismaz 85 procenti fonda aktīvu ir ieguldīti cita fonda ieguldījumu daļās,
b) vismaz 85 procenti fonda aktīvu ir ieguldīti vairāku tādu galveno fondu ieguldījumu daļās, kuru
ieguldījumu stratēģijas ir identiskas,
c) vismaz 85 procenti fonda aktīvu ir pakļauti šā punkta "a" un "b" apakšpunktā neminētam ieguldījumu
riskam, kas saistīts ar galveno fondu;
17) 
pārvaldītājsabiedrība
 — mātes sabiedrība, kura ilgtermiņā īsteno komercdarbību ar meitas sabiedrību vai
asociēto komercsabiedrību [Eiropas Komisijas 2008.gada 3.novembra regulas Nr. 
1126/2008
, ar ko pieņem
vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr.
1606/2002
, izpratnē] starpniecību vai ar līdzdalību citās komercsabiedrībās, veicot darbību savā labā, un kuras
2
/
78
kapitāla vērtspapīri ir iekļauti kādā dalībvalsts regulētajā tirgū vai kura nedarbojas ieguldītāju labā, pārdodot
meitas sabiedrību un asociēto komercsabiedrību aktīvus, un skaidri atspoguļo šādu darbību finanšu pārskatā
(gada);
18) 
fonda izcelsmes dalībvalsts
 — dalībvalsts, kurā fonds dibināts vai pirmoreiz reģistrēts (ja bijušas
vairākas reģistrācijas), vai, ja fonds nav dibināts dalībvalstī, dalībvalsts, kurā ir fonda juridiskā adrese;
19) 
pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts
 — dalībvalsts, kurā ir pārvaldnieka juridiskā adrese, bet ārvalsts
pārvaldniekam — attiecīgā atsauces dalībvalsts, kuru nosaka saskaņā ar šā likuma 
75.panta
 noteikumiem;
20) 
pārvaldnieka uzņēmēja dalībvalsts
 — dalībvalsts, kurā dalībvalsts pārvaldnieks pārvalda dalībvalsts
fondu un izplata dalībvalsts vai ārvalsts fonda ieguldījumu daļas, taču šī valsts nav pārvaldnieka izcelsmes
dalībvalsts, vai arī dalībvalsts, kurā dalībvalsts pārvaldnieks sniedz šā likuma 
5.panta
 septītajā un astotajā
daļā minētos pakalpojumus, taču šī valsts nav pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts;
21) 
ārvalsts pārvaldnieka uzņēmēja dalībvalsts
 — dalībvalsts, kurā ārvalsts pārvaldnieks pārvalda
dalībvalsts fondu un izplata dalībvalsts vai ārvalsts fonda ieguldījumu daļas, taču šī valsts nav ārvalsts
pārvaldnieka atsauces dalībvalsts, kuru nosaka saskaņā ar šā likuma 
75.panta
 noteikumiem;
22) 
emitents
 — dalībvalstī reģistrēta akciju sabiedrība, kuras akcijas vai tām pielīdzināmi pārvedami
vērtspapīri, kas nodrošina līdzdalību akciju sabiedrības pamatkapitālā, ir iekļauti regulētajā tirgū;
23) 
pilnvarotais pārstāvis
 — fiziskā persona, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir dalībvalstī, vai juridiskā persona,
kuras juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru ārvalsts pārvaldnieks pilnvarojis pārstāvēt tā intereses attiecībās ar
valsts iestādēm, klientiem, organizācijām un ārvalsts pārvaldnieka darījumu partneriem dalībvalstīs;
24) 
sviras finansējums
 — jebkurš darījums, kura rezultātā pārvaldnieks palielina tā pārvaldītā fonda riska
darījumu apmēru, aizņemoties naudu vai vērtspapīrus vai veicot darījumus ar atvasinātajiem finanšu
instrumentiem, vai jebkādā citā veidā;
25) 
izplatīšana
 — pārvaldnieka paša vai tā vārdā veikta ieguldījumu daļu sākotnējā izvietošana vai
piedāvāšana ieguldītājiem, kuru juridiskā adrese vai pastāvīgā dzīvesvieta ir dalībvalstī;
26) 
ārvalsts fonds
 — fonds, kas nav dalībvalsts fonds;
27) 
regulētajā tirgū neiekļauta sabiedrība
 — dalībvalstī reģistrēta kapitālsabiedrība, kuras akcijas (daļas) vai
tām pielīdzināmi pārvedami vērtspapīri, kas nodrošina līdzdalību kapitālsabiedrības pamatkapitālā, nav iekļauti
regulētajā tirgū;
28) 
mātes sabiedrība
 — komercsabiedrība, kura kontrolē citu komercsabiedrību;
29) 
galvenais brokeris
 — dalībvalstī licencēta kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kura ir tiesīga
sniegt vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus profesionāliem
ieguldītājiem, tai skaitā kā darījumu partneris finansēt vai veikt darījumus ar finanšu instrumentiem, kā arī veikt
norēķinus un piegādāt un turēt finanšu instrumentus, izsniegt finanšu instrumentu aizdevumus un nodrošināt
klientam pielāgotu informēšanas sistēmu;
30) 
profesionāls ieguldītājs
 — ieguldītājs, kura statuss atbilst profesionāla klienta statusam vai kuram pēc tā
pieprasījuma šādu statusu piešķir pārvaldnieks vai ieguldījumu pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar 
Finanšu
instrumentu tirgus likumā
 noteikto kārtību;
31) 
būtiska līdzdalība
 — personas vai vairāku uz vienošanās pamata saskaņoti darbojošos personu tieši vai
netieši iegūta līdzdalība, kura aptver 10 un vairāk procentu no komercsabiedrības pamatkapitāla vai
balsstiesīgo akciju skaita vai ļauj būtiski ietekmēt komercsabiedrības finanšu un darbības politiku;
32) 
darbinieku pārstāvji
 — personas, kam ir tiesības pārstāvēt darbiniekus saskaņā ar 
Darba likuma
 normām;
33) 
meitas sabiedrība
 — komercsabiedrība, kuru kontrolē cita komercsabiedrība;
34) 
Desmit valstu grupa
 — valstis, kuras ar Starptautisko Valūtas fondu noslēgušas Vispārējo vienošanos par
aizņēmumiem;
35) 
brīvais kapitāls
 — personai piederošo aktīvu vērtība, kas samazināta par šīs personas saistību vērtību un 
3
/
78
35) 
brīvais kapitāls
 — personai piederošo aktīvu vērtība, kas samazināta par šīs personas saistību vērtību un
to aktīvu vērtību, kuri uzskatāmi par ilgtermiņa ieguldījumiem;
36) 
dalībvalsts
 — Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
37) 
ārvalsts
 — valsts, kas nav dalībvalsts;
38) 
pārvaldnieka amatpersonas
 — pārvaldnieka valdes locekļi un personas, kuras ir pilnvarotas pārvaldīt
fondu, dot rīkojumus attiecībā uz fonda mantu vai rīkoties ar to pārvaldnieka vārdā;
39) 
pārvaldnieka ieinteresētās personas
 — pārvaldnieka valdes un padomes locekļi, amatpersonas,
akcionāri, kuriem pieder 10 un vairāk procentu pārvaldnieka balsstiesīgo akciju, kā arī visu šajā punktā minēto
fizisko personu laulātie, vecāki un bērni;
40) 
ieguldījumu fonds
 — fonds, kas reģistrēts atbilstoši 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumam
;
41) 
stresa testēšana
 — analīze, ko veic pārvaldnieks, lai noteiktu un izvērtētu dažādu ārkārtēju, iespējami
nelabvēlīgu notikumu vai tirgus nosacījumu izmaiņu potenciālo ietekmi uz fonda ieguldījumu portfeli vai
likviditāti;
42) 
Finanšu darījumu darba grupa
 — starptautiska institūcija, kura nosaka starptautisko standartu cīņai ar
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu, masveida iznīcināšanas ieroču izplatīšanas
finansēšanu un citādiem starptautiskās finanšu sistēmas integritātes apdraudējumiem, kā arī veicina juridisko,
regulējošo un operatīvo pasākumu efektīvu ieviešanu;
43) 
naudas tirgus fonds
 — alternatīvo ieguldījumu fonds, kuram piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes
2017. gada 14. jūnija regulā (ES) 
2017/1131
 par naudas tirgus fondiem (Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk
— Regula Nr. 
2017/1131
) noteiktās prasības;
44)
 pirmsizplatīšana
 — tieša vai netieša Latvijā vai dalībvalstī licencēta pārvaldnieka vai tā uzdevumā
potenciālajiem profesionālajiem ieguldītājiem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir dalībvalstī,
informācijas sniegšana vai paziņošana par iespējamām ieguldījumu stratēģijām vai ieguldījumu objektiem, lai
pārbaudītu potenciālo profesionālo ieguldītāju interesi par fondu vai apakšfondu, kurš vēl nav dibināts vai kurš
ir nodibināts, bet par kura ieguldījumu daļu izplatīšanu potenciālo ieguldītāju pastāvīgās dzīvesvietas vai
juridiskās adreses dalībvalstī vēl nav sniegts paziņojums saskaņā ar šā likuma 
66.
, 
67. 
un 
68.
 pantu un tādēļ
fonda vai apakšfonda ieguldījumu daļas netiek tirgotas vai potenciālajiem profesionālajiem ieguldītājiem netiek
izteikts piedāvājums ieguldīt fonda vai apakšfonda ieguldījumu daļās.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
25.10.2018.
 un 
30.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
)
2.pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir veicināt finanšu sistēmas stabilitāti un attīstību, novēršot ar alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldnieku darbību saistīto varbūtējo risku ietekmi uz finanšu sistēmu, kā arī nodrošināt efektīvu uzraudzības
institūciju sadarbību šo risku uzraudzībā un mazināšanā.
3.pants. Likuma darbības joma
(1) Šis likums, lai sasniegtu tā 
2.pantā
 minēto mērķi, nosaka:
1) alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku tiesisko statusu, to darbību, informācijas atklāšanas prasības,
atbildību un uzraudzību;
2) kārtību, kādā Latvijā tiek veikta pārvaldnieku reģistrācija un licencēšana;
3) kārtību, kādā pārvaldes pakalpojumus Latvijā sniedz citas dalībvalsts vai ārvalsts pārvaldnieks;
4) fondu darbību un kārtību, kādā tiek veikta fondu reģistrācija un fondu ieguldījumu daļu izplatīšana, kā arī to
personu loku un tiesības, pienākumus un atbildību, uz kurām attiecas šā likuma prasības.
(2) Likums regulē arī tāda pārvaldnieka darbību, kurš dibina un pārvalda:
4
/
78
1) Eiropas riska kapitāla fondu, ciktāl tā darbības noteikumus neregulē Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.
gada 17. aprīļa regula (ES) Nr. 
345/2013
 par Eiropas riska kapitāla fondiem (Dokuments attiecas uz EEZ)
(turpmāk — Regula Nr. 
345/2013
);
2) Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu, ciktāl tā darbības noteikumus neregulē Eiropas Parlamenta un
Padomes 2013. gada 17. aprīļa regula (ES) Nr. 
346/2013
 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem
(Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk — Regula Nr. 
346/2013
);
3) Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu, ciktāl tā darbības noteikumus neregulē Eiropas Parlamenta un
Padomes 2015. gada 29. aprīļa regula (ES) 
2015/760
 par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (Dokuments
attiecas uz EEZ) (turpmāk — Regula Nr. 
2015/760
);
4) naudas tirgus fondu, ciktāl tā darbības noteikumus neregulē Regula Nr. 
2017/1131
.
(3) Likums nosaka arī kārtību, kādā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde drīkst veikt fonda ieguldījumu
daļu sākotnējo izplatīšanu vai izplatīt fonda ieguldījumu daļas Latvijā.
(4) Tāda fonda darbību, kas nodibināts kā komandītsabiedrība vai akciju sabiedrība, regulē šis likums un
Komerclikums
, ciktāl šajā likumā nav noteikts citādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
 un 
25.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
28.11.2018.
)
4.pants. Likuma piemērošanas izņēmumi
Šo likumu nepiemēro:
1) pārvaldītājsabiedrībām;
2) privātajiem pensiju fondiem;
3) Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Investīciju bankai, Eiropas Investīciju fondam, Eiropas attīstības finanšu
iestādēm un divpusējām attīstības bankām, Pasaules Bankai, Starptautiskajam Valūtas fondam un līdzīgām
starptautiskām organizācijām, kas sabiedrības interesēs pārvalda fondus;
4) dalībvalstu centrālajām bankām;
5) valsts fondēto pensiju shēmas līdzekļu pārvaldītājiem;
6) darba devēja darbinieku labā izveidotām līdzekļu uzkrāšanas shēmām;
7) īpašam nolūkam izveidotām vērtspapīrošanas struktūrām, kuru vienīgā darbība ir vērtspapīrošana saskaņā
ar Eiropas Centrālās bankas 2008.gada 19.decembra regulas (EK) Nr. 
24/2009
 par vērtspapīrošanas darījumos
iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku 1.panta 2.punktu;
8) pārvaldniekam, kas pārvalda vienu vai vairākus fondus, kuru vienīgie ieguldītāji ir pats pārvaldnieks vai tā
mātes sabiedrība vai meitas sabiedrība, vai citas pārvaldnieka mātes sabiedrības meitas sabiedrības, ar
nosacījumu, ka neviens no šiem ieguldītājiem pats nav fonds.
II nodaļa.
Pārvaldnieka darbība, reģistrācija un licencēšana
5.pants. Pārvaldnieka darbība
(1) Pārvaldnieka pamatdarbība ir fonda pārvalde, kas ietver šādus pakalpojumus:
1) fonda ieguldījumu pārvaldīšana;
2) riska pārvaldīšana.
5
/
78
(2) Pārvaldnieks drīkst sniegt arī šādus papildpakalpojumus:
1) fonda administratīvā vadība, kas ietver šādas darbības:
a) fonda juridisko lietu un grāmatvedības kārtošana,
b) informācijas sniegšana pēc fonda ieguldītāju pieprasījuma,
c) fonda vērtības un ieguldījumu daļas cenas noteikšana,
d) fonda darbību regulējošo prasību ievērošanas uzraudzība,
e) fonda ienākumu sadale,
f) ieguldījumu daļu emisija un atpakaļpirkšana,
g) no līgumiem izrietošo saistību norēķinu izpilde,
h) ar fonda līdzekļiem saistīto darījumu uzskaites kārtošana,
i) fonda ieguldījumu daļu turētāju reģistra kārtošana;
2) ieguldījumu daļu izplatīšana;
3) ar fonda aktīvu pārvaldīšanu saistītās nepieciešamās darbības, kas ietver infrastruktūras pārvaldību,
nekustamā īpašuma pārvaldību, komercsabiedrību konsultēšanu par kapitāla struktūru, nozares stratēģiju un
līdzīgiem jautājumiem, konsultācijas un pakalpojumus attiecībā uz komercsabiedrību apvienošanu un pirkšanu,
kā arī citas darbības, kas saistītas ar tādu fondu, sabiedrību un citu aktīvu pārvaldību, kuros pārvaldnieks ir
veicis ieguldījumus.
(3) Fondu var pārvaldīt ārējais vai iekšējais pārvaldnieks.
(4) Ārējais pārvaldnieks drīkst pārvaldīt fondu, kuru tas ir nodibinājis kā lietu kopību, vai fondu, kurš nodibināts kā
komercsabiedrība un par kura pārvaldnieku šo ārējo pārvaldnieku ir iecēlis šis fonds vai fonda vārdā pilnvarotā
persona.
(5) Iekšējais pārvaldnieks ir pats fonds, kas dibināts kā akciju sabiedrība un veic pārvaldnieka pienākumus.
Iekšējam pārvaldniekam nav atļauts sniegt šā panta pirmajā un otrajā daļā minētos pakalpojumus citam fondam.
(6) Pārvaldnieks nedrīkst sniegt tikai papildpakalpojumus un šā panta septītajā un astotajā daļā minētos
pakalpojumus, ja tas neveic pārvaldnieka pamatdarbību. Fonda ieguldījumu pārvaldīšanas pakalpojumu nedrīkst
sniegt, ja netiek sniegts riska pārvaldīšanas pakalpojums, bet riska pārvaldīšanas pakalpojumu nedrīkst sniegt, ja
netiek sniegts fonda ieguldījumu pārvaldīšanas pakalpojums. Pārvaldnieks nav tiesīgs sniegt šajā likumā neminētus
pakalpojumus.
(7) Licencēts ārējais pārvaldnieks drīkst veikt ieguldītāja finanšu instrumentu portfeļa individuālu pārvaldīšanu
saskaņā ar ieguldītāja pilnvarojumu, ja šo portfeli veido viens vai vairāki 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3.panta
otrajā daļā minētie finanšu instrumenti.
(8) Ja licencētam ārējam pārvaldniekam ir atļauts sniegt šā panta septītajā daļā minēto pakalpojumu, tas drīkst
sniegt konsultācijas par ieguldījumiem 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
3.panta
 otrajā daļā minētajos finanšu
instrumentos, veikt fondu ieguldījumu daļu un ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecību turēšanu un administrēšanu, kā
arī pieņemt un nodot izpildei ieguldītāju rīkojumus par darījumiem ar finanšu instrumentiem.
(9) Licencēts ārējais pārvaldnieks nedrīkst sniegt vienīgi šā panta astotajā daļā minētos pakalpojumus, ja tam
saskaņā ar šo likumu nav atļauts sniegt šā panta septītajā daļā minētos pakalpojumus.
(10) Licencēts ārējais pārvaldnieks, kuram ir atļauts sniegt šā panta septītajā daļā minētos pakalpojumus, drīkst
veikt privāto pensiju fondu izveidoto pensiju plānu līdzekļu pārvaldīšanu saskaņā ar 
Privāto pensiju fondu likumu
.
(11) Licencēts ārējais pārvaldnieks drīkst reģistrēt un izplatīt Pan-Eiropas privāto pensiju produktu saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija regulu (ES) 
2019/1238
 par Pan-Eiropas privāto pensiju
6
/
78
produktu (PEPP) un 
Privāto pensiju fondu likuma
 III
1
 nodaļu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
30.09.2021.
, 
28.04.2022.
 un 
13.10.2022
. likumu, kas stājas spēkā
03.11.2022.
 Sk. pārejas noteikumu 22. punktu)
6.pants. Pārvaldnieka firma un darbības uzsākšana
(1) Latvijā pārvaldnieku dibina kā kapitālsabiedrību. Pārvaldnieks ir finanšu iestāde, kas darbojas saskaņā ar šo
likumu, tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, 
Komerclikumu
, citiem normatīvajiem aktiem un
statūtiem.
(2) Iekšējā pārvaldnieka reģistrāciju komercreģistrā veic tikai pēc tam, kad Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
(turpmāk — Komisija) lēmums izsniegt licenci alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai vai lēmums par
pārvaldnieka reģistrāciju iesniegts komercreģistra iestādei.
(3) Pārvaldnieka firmā iekļauj vārdkopu "alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks" vai tās saīsinājumu "AIFP".
(4) Komercsabiedrība, kas neveic šajā likumā paredzēto pamatdarbību, savā firmā nedrīkst iekļaut papildinājumus,
kuri tieši vai netieši norāda uz pārvaldnieku.
(5) Papildus šā panta pirmajā daļā minētajiem tiesību aktiem pārvaldnieks, kas dibina un pārvalda Eiropas riska
kapitāla fondu, ievēro Regulu Nr. 
345/2013
, pārvaldnieks, kas dibina un pārvalda Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
fondu, ievēro Regulu Nr. 
346/2013
, pārvaldnieks, kas dibina un pārvalda Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu, —
Regulu Nr. 
2015/760
, bet pārvaldnieks, kas dibina un pārvalda naudas tirgus fondu, — Regulu Nr. 
2017/1131
.
(6) Pārvaldnieks drīkst uzsākt darbību pēc tam, kad Komisija šajā likumā noteiktajā kārtībā to ir reģistrējusi vai
izsniegusi licenci alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai. Dalībvalsts pārvaldnieks vai ārvalsts
pārvaldnieks uzsāk darbību Latvijā šā likuma
 IX 
un
 XI nodaļā
 noteiktajā kārtībā.
(7) Licencē norāda atļautās ieguldījumu stratēģijas un tos pakalpojumus un papildpakalpojumus, kurus
pārvaldnieks ir tiesīgs sniegt atbilstoši šā likuma 
5.pantam
.
(8) Komisija izsniedz licenci bez termiņa ierobežojuma.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
 un 
25.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
28.11.2018.
)
7.pants. Vispārīgie pārvaldnieka reģistrācijas noteikumi
(1) Pārvaldnieks darbību Latvijā ir tiesīgs uzsākt pēc reģistrācijas Komisijā, ja pats vai kopīgi ar tādas
komercsabiedrības starpniecību, ar kuru to saista ciešas attiecības vai kurā tam ir būtiska līdzdalība, pārvalda fondu
aktīvus, kuru kopsumma nesasniedz 500 miljonus 
euro
, ar nosacījumu, ka neviena fonda darbības noteikumi
neparedz sviras finansējuma izmantošanu, kā arī ieguldījumu daļu atpakaļpirkšanu piecu gadu laikā no dienas, kad
veikts pirmais ieguldījums fondā.
(2) Pārvaldē esošo fondu aktīvu aprēķināšanas kārtību nosaka Eiropas Komisijas 2012.gada 19.decembra
deleģētā regula (ES) Nr. 
231/2013
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2011/61/ES
 attiecībā uz
atbrīvojumiem, vispārējiem darbības nosacījumiem, depozitārijiem, saistību īpatsvaru, pārskatāmību un uzraudzību
(turpmāk — Regula Nr. 
231/2013
).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019.
 un 
13.10.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.2022.
)
 
8. pants. Pārvaldnieka reģistrācijai iesniedzamie dokumenti
(1) Reģistrācijas iesniegumā Komisijai pārvaldnieks iekļauj informāciju par tā firmu, juridisko adresi, reģistrācijas
numuru un reģistrācijas vietu, kā arī pievieno šādu informāciju un dokumentus:
1) pārvaldnieka kontaktinformāciju, statūtus vai citu dibināšanas dokumentu;
2) šā likuma 
10.
 panta otrās daļas 1. punktā minēto dokumentu;
3) informāciju par pārvaldīt plānoto fondu skaitu, to nosaukumiem un pārvaldīt plānoto aktīvu kopējo vērtību;
7
/
78
4) Regulas Nr.  
231/2013
 5. pantā noteikto informāciju.
(2) Komisija lēmumu par reģistrāciju vai atteikumu reģistrēt pārvaldnieku pieņem mēneša laikā pēc tam, kad
saņemti visi šajā likumā noteiktie lēmuma pieņemšanai nepieciešamie dokumenti.
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt papildu informāciju vai paskaidrojumus, ja tas nepieciešams, lai precizētu šā
panta pirmajā daļā minēto informāciju.
(4) Komisija pieņem lēmumu par atteikumu reģistrēt pārvaldnieku, ja:
1) dibinot pārvaldnieku, nav ievērots šis likums vai citi normatīvie akti;
2) pārvaldnieka sākotnējais kapitāls neatbilst šā likuma prasībām;
3) pārvaldnieks nav iesniedzis šā panta pirmajā daļā noteikto informāciju un dokumentus.
(5) Pārvaldnieks nekavējoties informē Komisiju par izmaiņām šā panta pirmajā daļā noteiktajā informācijā un
dokumentos, ja šīs izmaiņas veiktas, pirms tiek pieņemts lēmums par reģistrāciju.
(6) Reģistrētu pārvaldnieku sarakstu Komisija publicē savā mājaslapā internetā.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
9.pants. Reģistrēta pārvaldnieka darbības noteikumi
(1) Reģistrēts pārvaldnieks drīkst izplatīt ieguldījumu daļas profesionālajiem ieguldītājiem, kā arī sniegt fonda
pārvaldes pakalpojumus un papildpakalpojumus.
(2) Reģistrēta pārvaldnieka pārvaldē esoša fonda ieguldījumu daļas drīkst izplatīt arī tādam ieguldītājam, kas nav
profesionāls ieguldītājs, ja šis ieguldītājs sniedz šā likuma 
41.panta
 astotajā daļā minēto apliecinājumu un ieguldītāja
ieguldījumu daļu pirkuma minimālā summa attiecīgajā fondā ir 20 000 
euro
 vai lielāka.
(3) Ja pārvaldnieka pārvaldē esošo fondu darbība un aktīvu apmērs sasniedz vai pārsniedz šā likuma 
7.panta
pirmajā daļā minēto kritēriju, pārvaldnieks rīkojas atbilstoši Regulas Nr. 
231/2013
 4.pantam.
(4) Pārvaldniekam, kura pārvaldē esošo fondu darbība un aktīvu apmērs atbilst šā likuma 
7.panta
 pirmajā daļā
minētajam kritērijam, ir tiesības nesniegt Komisijai iesniegumu par pārvaldnieka reģistrāciju, ja tas iesniedz
iesniegumu, lai saņemtu licenci alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai atbilstoši šā likuma un Regulas
Nr. 
231/2013
 prasībām.
(5) Reģistrētam pārvaldniekam ir saistoši šā likuma 
16.
 panta četrpadsmitās daļas, 
21.
 un 
29.
 panta, IV nodaļas
(izņemot 
30.
 panta sesto daļu, 
33.
 pantu, 
37.
 panta ceturto daļu, 
38.
 panta pirmās daļas 3. punktu, otro, trešo, ceturto,
astoto, devīto un desmito daļu, 
39.
 panta ceturto, piekto, sesto, septīto, astoto, devīto un desmito daļu, 
40.
 panta
otrās daļas 4. punktu, ceturto, piekto un deviņpadsmito daļu), V nodaļas (izņemot 
46.
 panta ceturto un divpadsmito
daļu), VII nodaļas (izņemot 
60.
1
 pantu), 
81.
 un 
82.
 panta un 
90.
 panta 1.
1
, otrās, piektās, astotās un desmitās daļas
noteikumi. Reģistrētam pārvaldniekam reģistrācijas anulēšanai piemēro šā likuma 
20.
 panta pirmās daļas 1., 3., 5., 6.,
7., 8. un 9. punkta un otrās daļas noteikumus.
(6) 
(Izslēgta ar 
20.06.2019
. likumu)
(7) 
(Izslēgta ar 
20.06.2019
. likumu)
(8) 
(Izslēgta ar 
20.06.2019
. likumu)
(9) 
(Izslēgta ar 
20.06.2019
. likumu)
(10) 
(Izslēgta ar 
20.06.2019
. likumu)
(11) 
(Izslēgta ar 
20.06.2019
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
25.10.2018.
, 
20.06.2019.
 un 
28.04.2022
. likumu, kas stājas spēkā
31.05.2022.
 
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
8
/
78
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu
)
10.pants. Licences saņemšanai iesniedzamie dokumenti un ziņas
(1) Lai saņemtu licenci, pārvaldnieks iesniedz Komisijai iesniegumu licences saņemšanai, kam pievieno citus šajā
pantā minētos dokumentus. Ārējais pārvaldnieks iesniegumā iekļauj arī informāciju par tā firmu, juridisko adresi,
reģistrācijas numuru un reģistrācijas vietu.
(2) Par pārvaldnieku un tā akcionāriem (dalībniekiem) Komisijai iesniedz šādus dokumentus:
1) dokumentu, kas apliecina sākotnējā kapitāla samaksu;
2) pārvaldnieka akcionāru (dalībnieku) sarakstu un šādas ziņas par akcionāriem (dalībniekiem):
a) par fiziskajām personām — personas identifikācijas dati [vārds, uzvārds (latviešu valodā un
oriģinālvalodā), dzimšanas gads un datums, personas kods (ja tāds ir)], personu apliecinoša dokumenta
izdošanas vieta, dokumenta numurs, derīguma termiņš,
b) par juridiskajām personām — firma, juridiskā adrese, reģistrācijas numurs un vieta. Ārvalstī reģistrētas
juridiskās personas iesniedz arī notariāli apliecinātas reģistrācijas dokumentu kopijas,
c) dokumentus, kas apliecina, ka pārvaldnieka akcionāriem (dalībniekiem), kuriem ir būtiska līdzdalība
pārvaldniekā, pietiek finanšu līdzekļu (norādot finanšu līdzekļu izcelsmi), lai tie varētu veikt ieguldījumus
pārvaldnieka kapitālā,
d) ziņas par pārvaldnieka akcionāru (dalībnieku) — juridisko personu — īpašniekiem (līdz fiziskajai
personai, par kuru sniedz ziņas atbilstoši šā punkta "a" apakšpunktam), ja akcionāriem (dalībniekiem) ir
būtiska līdzdalība pārvaldniekā.
(3) Par pārvaldnieka amatpersonām Komisijai iesniedz šādus dokumentus un ziņas:
1) paziņojumu, kuru aizpilda katra amatpersona. Paziņojumā norāda šādu informāciju:
a) pārvaldnieka firmu un amatu, uz kuru amatpersona kandidē,
b) vārdu, uzvārdu (latviešu valodā un oriģinālvalodā), dzimšanas gadu un datumu, personas kodu (ja tāds ir)
un pilsonību,
c) izglītību (zinātnisko grādu),
d) kvalifikācijas paaugstināšanu,
e) vai ir bijusi sodāmība,
f) vai ir bijušas atņemtas tiesības veikt komercdarbību,
g) iepriekšējās darbavietas pēdējo 10 gadu laikā un darba pienākumu īsu aprakstu;
2) izglītību apliecinošu dokumentu kopijas.
(4) Šā panta trešās daļas 1.punktā minētajā paziņojumā sniegtās informācijas patiesumu ar parakstu apliecina
persona, par kuru paziņojums sagatavots, kā arī pārvaldnieka valdes priekšsēdētājs.
(5) Komisijai iesniedz pārvaldnieka ieinteresēto personu sarakstu. Sarakstā norāda katras personas vārdu un
uzvārdu, personas kodu (ja tāds ir), izglītību, amatus, kurus tā ieņēmusi pēdējo piecu gadu laikā, un uz darba
aprakstu attiecināmos pārvaldnieka un attiecīgās personas noslēgto līgumu nosacījumus. Juridiskā persona norāda
firmu, reģistrācijas numuru un vietu, pārvaldes institūciju locekļus, kā arī iesniedz Komisijai pēdējā gada pārskatu.
(6) Par pārvaldnieka darbības organizāciju Komisijai iesniedz šādus dokumentus:
9
/
78
1) organizatoriskās struktūras aprakstu ar skaidri norādītiem amatpersonu pienākumiem un pilnvarām, kā arī
precīzi noteiktiem un sadalītiem pārvaldnieka struktūrvienību uzdevumiem un struktūrvienību vadītāju
pienākumiem. Ja pārvaldnieks plāno izveidot filiāles, Komisijai iesniedz arī filiāļu organizatoriskās struktūras
un filiāļu vadītāju pienākumu aprakstu;
2) vadības informācijas sistēmas aprakstu;
3) grāmatvedības politikas un grāmatvedības uzskaites organizācijas galvenos principus;
4) risku pārvaldīšanas politiku;
5) informācijas sistēmas aizsardzības noteikumus, tai skaitā fonda ieguldījumu daļu reģistra un citu
pārvaldnieka pārvaldīšanā esošo finanšu instrumentu uzskaites datubāzes aizsardzības noteikumus;
6) neparastu un aizdomīgu finanšu darījumu identifikācijas procedūru aprakstu;
7) atalgojuma politiku un tās piemērošanas aprakstu;
8) funkciju deleģēšanas un tālākas deleģēšanas procedūru;
9) interešu konfliktu novēršanas procedūru;
10) aprakstu par likviditātes riska pārvaldīšanu;
11) ieguldītāju iesniegumu un sūdzību (strīdu) izskatīšanas procedūras aprakstu.
(7) Par pārvaldnieka plānoto darbību Komisijai iesniedz vismaz turpmākajiem trim darbības gadiem izstrādātu un
pārvaldnieka akcionāru (dalībnieku) sapulces apstiprinātu darbības plānu, kas izvērsti atspoguļo pārvaldnieka
darbības stratēģiju, finansiālās prognozes, ietverot pārskata projektu, kas atspoguļo finanšu stāvokli vismaz turpmāko
triju darbības gadu beigās, finansiālās darbības rezultāta pārskata projektu par vismaz trim turpmākajiem darbības
gadiem, pašu kapitāla aprēķina projektu un fiksēto pieskaitāmo izdevumu summu gadā, tirgus izpētes aprakstu, kā arī
citu informāciju, kas sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par pārvaldnieka plānoto darbību.
(8) Par katru fondu, kuru pārvaldnieks vēlas pārvaldīt, Komisijai iesniedz šādus dokumentus un ziņas:
1) informāciju par ieguldījumu stratēģiju un to fondu veidiem, kuros fonds veic vai ir paredzējis veikt
ieguldījumus, ja fonds ir fondu fonds;
2) ja paredzēts izmantot sviras finansējumu, — pārvaldnieka politiku sviras finansējuma izmantošanai, tai
skaitā informāciju par apstākļiem, kādos fonds drīkst izmantot sviras finansējumu, atļautajiem sviras
finansējuma darījumu veidiem un avotiem, ar sviras finansējumu saistītajiem riskiem, sviras finansējuma
izmantošanas ierobežojumiem un nosacījumiem par nodrošinājumu un fonda aktīvu atkārtotu izmantošanu,
sviras finansējuma maksimālo apmēru, kuru pārvaldnieks ir tiesīgs izmantot fonda vārdā, kā arī šāda apmēra
izvēles pamatojumu un procedūras aprakstu noteikto ierobežojumu ievērošanai;
3) informāciju par riska profilu un citām fonda darbību raksturojošām pazīmēm, tai skaitā informāciju par
dalībvalstīm vai ārvalstīm, kurās fonds darbojas vai plāno darboties;
4) informāciju par galveno fondu, ja fonds ir pakārtotais fonds;
5) katra fonda dibināšanas dokumentu;
6) informāciju par turētājbanku un turētājbankas līgumu;
7) fonda pārvaldes līgumu starp fondu un pārvaldnieku;
8) šā likuma 
58.panta
 pirmajā un otrajā daļā minēto informāciju;
9) pamatinformācijas dokumentu, kas izstrādāts atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada
26. novembra regulas (ES) Nr.  
1286/2014
 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu
produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk — Regula Nr. 
1286/2014
) II nodaļas II iedaļas prasībām, ja fonda ieguldījumu daļas tiks izplatītas ieguldītājiem, kas nav
10
/
78
profesionāli ieguldītāji.
(8
1
) Pārvaldnieks iesniedz Komisijai dokumentu, kurā apraksta un skaidro, kā pārvaldnieka ieguldījumu stratēģijā
tiek iekļauta akcionāra tiesību izmantošana šīs akciju sabiedrības pārvaldē (turpmāk — iesaistīšanās politika), ja
fonda ieguldījumu politika paredz ieguldīt fonda līdzekļus tādas akciju sabiedrības akcijās, kuras juridiskā adrese ir
dalībvalstī un kuras akcijas iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū.
(8
2
) Ja pārvaldnieks plāno sniegt šā likuma 
5.
 panta septītajā un astotajā daļā minētos pakalpojumus, tas iesniedz
Komisijai dokumentus atbilstoši 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
103.
 panta prasībām.
(9) Ja iesniegumu licences saņemšanai alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai iesniedz jau Komisijā
licencēta ieguldījumu pārvaldes sabiedrība, tā iesniedz tikai to informāciju un ziņas, kuru Komisijas rīcībā nav.
(10) Ja pirms tam, kad pieņemts lēmums par licences izsniegšanu, Komisijai sniegtajā informācijā tiek veiktas
izmaiņas vai dokumentos tiek izdarīti grozījumi, pārvaldnieka pienākums ir nekavējoties iesniegt Komisijai jauno
informāciju vai attiecīgo dokumentu pilnu tekstu ar izdarītajiem grozījumiem.
(11) Pārvaldniekam pēc licences saņemšanas ir pienākums nekavējoties rakstveidā informēt Komisiju par visiem
grozījumiem un papildinājumiem iesniegtajos dokumentos un informācijā. Grozījumi stājas spēkā, ja Komisija mēneša
laikā no dienas, kad saņemts iesniegums un tam pievienotie dokumenti, nav izteikusi motivētus iebildumus. Ja
dokumentu izskatīšanai nepieciešama papildu pārbaude vai vajadzīgas papildu ziņas, Komisijai ir tiesības pagarināt
iesnieguma izskatīšanas termiņu par vienu mēnesi, par to rakstveidā paziņojot pārvaldniekam.
(12) Komisija konsultējas ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju pirms licences izsniegšanas tādam
pārvaldniekam:
1) kurš ir attiecīgajā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības, ieguldījumu brokeru
sabiedrības, ieguldījumu pārvaldes sabiedrības vai alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieka meitas
sabiedrība;
2) kurš ir tādas mātes sabiedrības meitas sabiedrība, kuras cita meitas sabiedrība ir attiecīgajā dalībvalstī
reģistrēta kredītiestāde, apdrošināšanas sabiedrība, ieguldījumu brokeru sabiedrība, ieguldījumu pārvaldes
sabiedrība vai alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks;
3) kuru kontrolē tāda fiziskā vai juridiskā persona, kura kontrolē arī citu attiecīgajā dalībvalstī reģistrētu
kredītiestādi, apdrošināšanas sabiedrību, ieguldījumu brokeru sabiedrību, ieguldījumu pārvaldes sabiedrību vai
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku.
(13) Komisija pirms licences izsniegšanas, kā arī licencētā pārvaldnieka uzraudzības gaitā no attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasa un novērtē informāciju par pārvaldnieka akcionāru (dalībnieku)
piemērotību un to pārvaldnieka amatpersonu reputāciju un pieredzi, kuras iesaistītas citu tās grupas komercsabiedrību
vadībā, kurā tiks iekļauts pārvaldnieks.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
30.03.2017.
, 
20.06.2019.
 un 
28.04.2022
. likumu, kas stājas spēkā
31.05.2022.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
11.pants. Prasības pārvaldnieka akcionāriem (dalībniekiem)
(1) Par pārvaldnieka akcionāru (dalībnieku) drīkst būt tikai tāda persona:
1) kuras identitāti iespējams pārbaudīt;
2) kurai ir nevainojama reputācija;
3) kuras finansiālais stāvoklis ir stabils un to iespējams dokumentāri pierādīt.
(2) Izvērtējot personas reputāciju un finansiālo stāvokli, Komisija pārbauda šā panta pirmajā daļā minēto personu
identitāti, sodāmību un dokumentus par finansiālo stāvokli, kuri ļauj pārliecināties par brīva kapitāla pietiekamību
pārvaldnieka kapitālā izdarīto ieguldījumu apmērā, kā arī par to, ka ieguldītie līdzekļi nav iegūti neparastos vai
aizdomīgos darījumos. Brīvā kapitāla pietiekamību neņem vērā, ja persona ir kredītiestāde vai apdrošināšanas
sabiedrība.
11
/
78
(3) Par pārvaldnieka akcionāru (dalībnieku) nevar būt fiziskā persona un juridiskās personas akcionāri (dalībnieki)
un īpašnieki (patiesie labuma guvēji), uz kuriem var attiecināt šā likuma 
15.panta
 trešās daļas 1., 2. vai 4.punktā
noteiktos ierobežojumus.
(4) Komisijai ir tiesības pārbaudīt pārvaldnieka akcionāru (dalībnieku) identitāti, bet, ja pārvaldnieka akcionāri
(dalībnieki) ir juridiskās personas, — ziņas par to akcionāriem (dalībniekiem) un īpašniekiem (patiesajiem labuma
guvējiem), līdz ir iegūta informācija par īpašniekiem (patiesajiem labuma guvējiem) — fiziskajām personām.
Minētajām personām ir pienākums nodrošināt Komisiju ar šo informāciju, ja tā nav pieejama publiskajos reģistros, no
kuriem Komisija ir tiesīga šādu informāciju saņemt.
12.pants. Būtiskas līdzdalības iegūšana, samazināšana un izbeigšana pārvaldniekā
(1) Būtisku līdzdalību pārvaldniekā drīkst iegūt persona, kura atbilst pārvaldnieka akcionāriem (dalībniekiem)
noteiktajām prasībām, kā arī nodrošina šā panta septītajā daļā minēto kritēriju izpildi.
(2) Persona, kura vēlas iegūt būtisku līdzdalību pārvaldniekā, par to iepriekš rakstveidā paziņo Komisijai.
Paziņojumā norāda iegūstamās līdzdalības apmēru procentos no pārvaldnieka pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju
skaita. Paziņojumam pievieno Komisijas normatīvajos noteikumos paredzēto informāciju, kas nepieciešama, lai
izvērtētu personas atbilstību šā panta septītajā daļā minētajiem kritērijiem. Paziņojumam pievienojamās informācijas
sarakstu publicē Komisijas izveidotajā tīmekļa vietnē.
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt informāciju par personām, kuras pretendē uz būtisku līdzdalību (būtisku līdzdalību
faktiski ieguvušajām vai aizdomās par šādas līdzdalības iegūšanu turamajām personām), tai skaitā par juridisko
(reģistrēto) personu īpašniekiem (patiesajiem labuma guvējiem) — fiziskajām personām, lai izvērtētu šo personu
atbilstību šā panta septītajā daļā minētajiem kritērijiem.
(4) Ja persona vēlas palielināt būtisko līdzdalību pārvaldniekā, sasniedzot vai pārsniedzot 20, 33 vai 50 procentus
no pārvaldnieka pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju skaita vai pārvaldniekam kļūstot par šīs personas meitas
sabiedrību, attiecīgā persona par to iepriekš rakstveidā paziņo Komisijai. Paziņojumā norāda iegūstamās līdzdalības
apmēru procentos no pārvaldnieka pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju skaita. Paziņojumam pievieno Komisijas
normatīvajos noteikumos paredzēto informāciju, kas nepieciešama, lai izvērtētu personas atbilstību šā panta septītajā
daļā minētajiem kritērijiem. Paziņojumam pievienojamās informācijas sarakstu publicē Komisijas izveidotajā tīmekļa
vietnē.
(5) Komisija divu darbdienu laikā no dienas, kad saņemts šā panta otrajā vai ceturtajā daļā minētais paziņojums,
vai divu darbdienu laikā pēc Komisijas pieprasītās papildu informācijas saņemšanas rakstveidā informē personu par
paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu un par vērtēšanas perioda beigu datumu.
(6) Komisijai šā panta septītajā daļā noteiktajā vērtēšanas periodā, bet ne vēlāk kā vērtēšanas perioda
piecdesmitajā darbdienā ir tiesības pieprasīt papildu informāciju par šajā pantā minētajām personām, lai izvērtētu to
atbilstību šā panta septītajā daļā minētajiem kritērijiem.
(7) Komisija ne vēlāk kā 60 darbdienu laikā no dienas, kad personai nosūtīta šā panta piektajā daļā minētā
informācija par paziņojuma saņemšanu, izvērtē personas brīvā kapitāla pietiekamību, stabilitāti un plānotās
līdzdalības iegūšanas finansiālo pamatotību, lai nodrošinātu tā pārvaldnieka noturīgu un rūpīgu pārvaldību, kurā
plānots iegūt līdzdalību, un ņem vērā šīs personas iespējamo ietekmi uz pārvaldnieka vadību un darbību, kā arī šādus
kritērijus:
1) vai persona atbilst pārvaldnieka akcionāriem (dalībniekiem) noteiktajām prasībām un vai tai ir nevainojama
reputācija;
2) vai personai, kura, iegūstot plānoto līdzdalību, vadīs pārvaldnieka darbību, ir nevainojama reputācija un
pieredze;
3) vai personas finansiālais stāvoklis ir stabils, jo īpaši saistībā ar pārvaldniekā, kurā plānots iegūt līdzdalību,
veiktās vai plānotās saimnieciskās darbības veidu;
4) vai pārvaldnieks spēs nodrošināt un pildīt šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktās regulējošās
prasības, un vai tās komercsabiedrību grupas struktūra, kuras sastāvā šis pārvaldnieks iekļausies, neierobežo
Komisijas iespējas veikt tai likumā noteiktās uzraudzības funkcijas, nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu
starp pārvaldnieka uzraudzības institūcijām un noteikt pārvaldnieka uzraudzības institūciju uzraudzības
pilnvaru sadalījumu;
12
/
78
5) vai nav pamatotu aizdomu, ka saistībā ar plānoto līdzdalības iegūšanu ir veikta noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšana vai terorisma finansēšana, vai šo darbību mēģinājums, vai arī plānotā līdzdalības iegūšana varētu
palielināt šādu risku.
(8) Pieprasot šā panta sestajā daļā minēto papildu informāciju, Komisijai ir tiesības vienu reizi pārtraukt vērtēšanas
periodu līdz dienai, kad šī informācija tiek saņemta, bet ne ilgāk kā uz 20 darbdienām. Komisijai ir tiesības pagarināt
minēto vērtēšanas perioda pārtraukumu līdz 30 darbdienām, ja persona, kura vēlas iegūt, ir ieguvusi, vēlas palielināt
vai ir palielinājusi būtisko līdzdalību pārvaldniekā, nav pakļauta apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas
sabiedrību, kredītiestāžu, ieguldījumu pārvaldes sabiedrību, pārvaldnieku vai ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības
uzraudzībai vai šīs personas reģistrācijas vieta nav dalībvalstī. Ja Komisija ir pārtraukusi šā panta septītajā daļā
noteikto 60 darbdienu vērtēšanas periodu, pārtraukuma laiku vērtēšanas periodā neieskaita.
(9) Komisija šā panta septītajā daļā minētajā termiņā pieņem lēmumu aizliegt personai iegūt vai palielināt būtisku
līdzdalību pārvaldniekā, ja:
1) persona neatbilst šā panta septītajā daļā minētajiem kritērijiem;
2) persona nesniedz vai atsakās sniegt Komisijai šajā likumā noteikto informāciju vai Komisijas pieprasīto
papildu informāciju;
3) no personas neatkarīgu apstākļu dēļ tai nav iespējams sniegt šajā likumā noteikto informāciju vai Komisijas
pieprasīto papildu informāciju.
(10) Komisija divu darbdienu laikā, ievērojot šā panta septītajā daļā noteikto vērtēšanas periodu, pēc šā panta
devītajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas nosūta to personai, kurai aizliedz iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību
pārvaldniekā. Ja Komisija šā panta septītajā daļā minētajā termiņā nenosūta personai motivētu lēmumu, ar kuru
aizliedz tai iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību pārvaldniekā, uzskatāms, ka Komisija piekrīt šīs personas būtiskas
līdzdalības iegūšanai vai palielināšanai pārvaldniekā.
(11) Šā panta septītās daļas 3.punktā minētais kritērijs nav attiecināms uz juridisko personu, ja tās akcijas ir
iekļautas Latvijas vai citas dalībvalsts regulētajā tirgū vai tādā regulētajā tirgū, kura organizētājs ir Starptautiskās
Fondu biržu federācijas pilntiesīgs loceklis, un šī juridiskā persona Komisijai sniedz ziņas par saviem akcionāriem,
kuriem tajā ir būtiska līdzdalība.
(12) Ja Komisija ir piekritusi, ka persona iegūst vai palielina būtisku līdzdalību pārvaldniekā, šī persona savu
būtisko līdzdalību pārvaldniekā iegūst vai palielina ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no dienas, kad nosūtīts šā panta
piektajā daļā minētais rakstveida apstiprinājums par paziņojuma vai papildu informācijas saņemšanu. Ja līdz minētā
termiņa beigām persona nav ieguvusi vai palielinājusi būtisku līdzdalību pārvaldniekā, Komisijas piekrišana tās
būtiskas līdzdalības iegūšanai vai palielināšanai pārvaldniekā zaudē spēku. Pēc personas motivēta rakstveida lūguma
Komisija var lemt par minētā termiņa pagarināšanu.
(13) Izvērtējot šā panta otrajā un ceturtajā daļā minētos paziņojumus, Komisija konsultējas ar attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības institūcijām, ja būtiskas līdzdalības ieguvējs ir dalībvalsts apdrošinātājs, pārapdrošinātājs,
dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, ieguldījumu pārvaldes sabiedrība, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks,
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai dalībvalsts apdrošinātāja, dalībvalsts pārapdrošinātāja, dalībvalstī reģistrētas
kredītiestādes, ieguldījumu pārvaldes sabiedrības, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka vai ieguldījumu brokeru
sabiedrības mātes sabiedrība vai persona, kas kontrolē dalībvalsts apdrošinātāju, dalībvalsts pārapdrošinātāju,
dalībvalstī reģistrētu kredītiestādi, ieguldījumu pārvaldes sabiedrību, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku vai
ieguldījumu brokeru sabiedrību, un ja, attiecīgajai personai iegūstot vai palielinot būtisku līdzdalību, pārvaldnieks kļūst
par šīs personas meitas sabiedrību vai nonāk tās kontrolē.
(14) Izvērtējot personas finansiālā stāvokļa stabilitāti, prasības par brīvā kapitāla pietiekamību nav attiecināmas
uz kredītiestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām.
(15) Ja būtisku līdzdalību ieguvušās personas ietekme uz pārvaldnieku apdraud vai var apdraudēt pārvaldnieka
finansiāli stabilu, piesardzīgu un normatīvajiem aktiem atbilstošu vadību, Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai
nekavējoties tiek pārtraukta šāda ietekme, mainīts pārvaldnieka padomes vai amatpersonu sastāvs, vai aizliegt
attiecīgajai personai izmantot visas tās balsstiesības vai daļu no tām.
(16) Persona, kura vēlas izbeigt mātes sabiedrības kontroli (izšķirošu ietekmi) pār Komisijas licencētu
pārvaldnieku, samazināt būtiskas līdzdalības apmēru pārvaldniekā zemāk par 20, 33 vai 50 procentu robežu vai
izbeigt būtisku līdzdalību pārvaldniekā, pirms akciju (daļu) atsavināšanas rakstveidā paziņo par to Komisijai.
Paziņojumā norāda personas līdzdalības apmēru pārvaldniekā, kāds tas būs pēc līdzdalības samazināšanas.
13
/
78
13.pants. Netieši iegūta līdzdalība
Nosakot personas netieši iegūtas līdzdalības apmēru pārvaldniekā, ņem vērā attiecīgās personas (turpmāk šajā
pantā — konkrētā persona) šādas pārvaldniekā iegūtās balsstiesības:
1) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot trešā persona, ar kuru konkrētā persona noslēgusi vienošanos,
uzliekot tai par pienākumu saskaņot balsstiesību izmantošanas un ilgtermiņa rīcības politiku attiecībā uz
pārvaldnieka pārvaldi;
2) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot trešā persona saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar konkrēto
personu un paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu;
3) balsstiesības, kuras izriet no akcijām (daļām), ko konkrētā persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja tā var
izmantot balsstiesības un ir paudusi savu nodomu tās izmantot;
4) balsstiesības, kuras konkrētā persona ir tiesīga izmantot neierobežotā periodā;
5) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot konkrētās personas kontrolētā komercsabiedrība vai kuras šāda
komercsabiedrība var izmantot saskaņā ar šā panta 1., 2., 3. un 4.punkta nosacījumiem;
6) balsstiesības, kuras izriet no konkrētajai personai turējumā nodotajām akcijām (daļām) un kuras tā var
izmantot pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus;
7) balsstiesības, kuras izriet no trešās personas vārdā un konkrētās personas labā turētām akcijām (daļām);
8) balsstiesības, kuras konkrētā persona var īstenot kā pilnvarnieks, kad tā ir tiesīga izmantot balsstiesības
pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus;
9) balsstiesības, kuras izriet no jebkurā citā netiešā veidā konkrētās personas iegūtajām akcijām (daļām).
14.pants. Neziņošanas sekas
(1) Ja persona, kas tiek turēta aizdomās par būtiskas līdzdalības iegūšanu pārvaldniekā, nesniedz vai atsakās
sniegt šā likuma 
12.panta
 trešajā daļā minēto informāciju un tās līdzdalība kopumā aptver 10 vai vairāk procentu no
pārvaldnieka pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju skaita, tā nevar izmantot visu sev piederošo akciju balsstiesības.
Komisija nekavējoties par šo faktu informē attiecīgos akcionārus (dalībniekus) un pārvaldnieku.
(2) Ja persona, neievērojot Komisijas aizliegumu, iegūst vai palielina būtisku līdzdalību, tai nav tiesību izmantot
visu tai piederošo akciju (daļu) balsstiesības, bet akcionāru (dalībnieku) sapulces lēmumi, kas pieņemti, izmantojot šo
akciju (daļu) balsstiesības, nav spēkā no to pieņemšanas brīža un uz šo lēmumu pamata nedrīkst lūgt izdarīt
ierakstus komercreģistrā un citos publiskos reģistros.
15.pants. Prasības pārvaldnieka amatpersonām
(1) Par pārvaldnieka amatpersonu drīkst būt persona, kura atbilst šādām prasībām:
1) tā ir pietiekami kompetenta jomā, par kuru būs atbildīga;
2) tai ir augstākā izglītība un ne mazāk kā triju gadu atbilstoša profesionālā pieredze;
3) tai ir nevainojama reputācija;
4) tai nav atņemtas tiesības veikt komercdarbību.
(2) Par pārvaldnieka padomes locekli drīkst būt persona, kura ir kompetenta finanšu vadības jautājumos un atbilst
šā panta pirmās daļas 3. un 4.punktā noteiktajām prasībām.
(3) Persona nedrīkst būt par amatpersonu šādos gadījumos:
14
/
78
1) tā ir sodīta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu (neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas);
2) tā ir saukta pie kriminālatbildības par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, arī tad, ja krimināllieta pret
personu izbeigta uz nereabilitējoša pamata;
3) tā ir norādījusi nepatiesas ziņas par sevi, iesniedzot Komisijai dokumentus, lai saņemtu licenci pārvaldnieka
darbībai vai citai darbībai finanšu un kapitāla tirgū;
4) tā ir pildījusi valdes vai padomes locekļa pienākumus pārvaldniekā vai citā finanšu iestādē, kurai ticis
pasludināts juridiskās personas maksātnespējas process laikā, kad attiecīgā persona pildījusi minētos
pienākumus, vai tā ir pildījusi valdes vai padomes locekļa pienākumus citā komercsabiedrībā un nolaidības dēļ
vai tīši novedusi šo komercsabiedrību līdz maksātnespējai.
(4) Pārvaldnieks nodrošina, ka vismaz divas amatpersonas ir kompetentas tā pārvaldē esošā fonda izraudzītās
ieguldījumu stratēģijas īstenošanā. Šīs amatpersonas drīkst pārvaldīt vairākus tikai viena pārvaldnieka pārvaldē
esošus fondus.
(5) Pārvaldnieks nodrošina, ka minimālais pārvaldnieka valdes locekļu skaits ir trīs.
(6) Pārvaldnieka pārvaldes institūcijai ir pienākums pašai vai pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties atsaukt no
amata pārvaldnieka amatpersonas, ja tās neatbilst šā likuma prasībām.
(7) Izvērtējot pārvaldnieka amatpersonu un padomes locekļu reputāciju, Komisija ņem vērā šo personu paziņojumā
sniegto informāciju, no iepriekšējām darbavietām saņemtās atsauksmes un citas ziņas par minēto personu iepriekšējo
profesionālo pieredzi.
16.pants. Pārvaldnieka kapitāls
(1) Sākotnējo kapitālu veido viens vai vairāki no Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija regulas
(ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ar ko groza regulu (ES) Nr.  
648/2012
(turpmāk — Regula Nr. 575/2013) 26. panta 1. punkta "a", "b", "c", "d" vai "e" apakšpunktā minētajiem elementiem.
(2) Iekšējā pārvaldnieka sākotnējais kapitāls ir vismaz 300 000 
euro
.
(3) Ārējā pārvaldnieka minimālais sākotnējais kapitāls ir vismaz 125 000 
euro
.
(4) Ja pārvaldnieka pārvaldē esošo fondu ieguldījumu portfeļu apmērs pārsniedz 250 miljonus 
euro
, pārvaldnieks
nodrošina papildu pašu kapitālu, kura apmērs ir 0,02 procenti no summas, par kādu pārvaldīšanā esošo līdzekļu
vērtība pārsniedz 250 miljonus 
euro
. Šajā daļā noteiktās prasības neattiecas uz pārvaldnieku, kura pašu kapitāla
apmērs ir 10 miljoni 
euro
 vai lielāks.
(5) Nosakot pārvaldnieka pašu kapitāla atbilstību šā likuma prasībām, par pārvaldē esošo fondu ieguldījumu
portfeļiem uzskata pārvaldnieka pārvaldīto fondu aktīvus, ieskaitot to fondu aktīvus, kuru pārvaldes pakalpojumus tas
deleģējis saskaņā ar šā likuma 
28.panta
 prasībām, bet neieskaitot fondu aktīvus, ko tas saņēmis pārvaldīšanā no cita
pārvaldnieka.
(6) Pašu kapitāls ir Regulas Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 118. apakšpunktā minētais kapitāls, pārvaldniekam
nodrošinot, ka vismaz 75 procentus no pirmā līmeņa kapitāla veido Regulas Nr. 575/2013 50. pantā minētais pirmā
līmeņa pamata kapitāls un otrā līmeņa kapitāls nepārsniedz vienu trešdaļu no pirmā līmeņa kapitāla.
(7) Pārvaldnieka pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par lielāko no šādiem lielumiem:
1) par minimālā sākotnējā kapitāla un atbilstoši šā panta ceturtās daļas prasībām aprēķinātā papildu pašu
kapitāla kopsummu;
2) summu, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra regulas (ES) 
2019/2033
 par
prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES)
Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 13. pantā.
(8) 
(Izslēgta ar 
28.04.2022
. likumu)
15
/
78
(9) Pārvaldnieks, kas saņēmis Komisijas atļauju, drīkst nodrošināt līdz 50 procentiem no šā panta ceturtajā daļā
minētā papildu pašu kapitāla ar tāda paša apmēra garantiju, kuru izsniegusi:
1) kredītiestāde, kas saņēmusi licenci kredītiestādes darbībai dalībvalstī vai Ekonomiskās sadarbības un
attīstības organizācijas dalībvalstī, kura ietilpst Desmit valstu grupā;
2) dalībvalstī reģistrēta apdrošināšanas sabiedrība vai ārvalsts apdrošinātāja filiāle, kas saņēmusi licenci
apdrošināšanas veikšanai.
(10) Ar pārvaldnieka darbību saistīto iespējamo profesionālās atbildības risku segšanai pārvaldnieks ievēro vienu
no šādām prasībām:
1) nodrošina papildu pašu kapitālu, kura apmērs ir pietiekams, lai segtu iespējamos profesionālās atbildības
riskus, kas rodas pārvaldnieka profesionālās darbības nolaidības dēļ;
2) apdrošina savu profesionālās darbības civiltiesisko atbildību apmērā, kas ir pietiekams, lai segtu iespējamos
profesionālās atbildības riskus, kas rodas pārvaldnieka profesionālās darbības nolaidības dēļ.
(11) Pārvaldnieks nodrošina, ka pašu kapitāla un papildu pašu kapitāla segumam nepieciešamie līdzekļi ir ieguldīti
likvīdos aktīvos. Par likvīdiem aktīviem uzskata neapgrūtinātus naudas līdzekļus — naudu kasē un īstermiņa
noguldījumus maksātspējīgās kredītiestādēs, kā arī ieguldījumus finanšu instrumentos, ja tiem ir pastāvīgs,
neierobežots tirgus un tos var pārdot īsā laikā bez ievērojamiem zaudējumiem vai izmantot par nodrošinājumu kredītu
saņemšanai.
(12) Riskus, kurus sedz ar papildu pašu kapitālu vai profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības
apdrošināšanu, papildu pašu kapitāla apmēru, kā arī prasības profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības
apdrošināšanai nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
(13) Šā panta desmitās, vienpadsmitās un divpadsmitās daļas prasības attiecina uz pārvaldnieku, kurš ir
ieguldījumu pārvaldes sabiedrība.
(14) Reģistrēta pārvaldnieka sākotnējais kapitāls nedrīkst būt mazāks par 15 000 
euro
.
(15) 
(Izslēgta ar 
28.04.2022
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
20.06.2019.
, 
28.04.2022.
 un 
13.10.2022
. likumu, kas stājas spēkā
03.11.2022.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā
locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. un 22.
punktu)
17.pants. Licences izsniegšanas noteikumi
(1) Komisija lēmumu par licences izsniegšanu pieņem triju mēnešu laikā pēc tam, kad saņemti visi šajā likumā
noteiktie lēmuma pieņemšanai nepieciešamie dokumenti.
(2) Ja dokumentu izskatīšanai nepieciešama papildu pārbaude vai papildu ziņas, Komisijai ir tiesības pagarināt
iesnieguma izskatīšanas termiņu par trim mēnešiem, par to rakstveidā paziņojot pārvaldniekam.
(3) Pēc tam, kad Komisija ir izvērtējusi pārvaldnieka akcionāru (dalībnieku) atbilstību šā likuma prasībām un
informāciju, kas ietverta šā likuma 
10.panta
 septītajā un astotajā daļā minētajos dokumentos, tā licencē ir tiesīga
noteikt pārvaldnieka darbības nosacījumus.
(4) Komisija izsniedz licenci 10 darbdienu laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par licences izsniegšanu.
(5) Komisija pieņem lēmumu neizsniegt licenci, ja:
1) dibinot pārvaldnieku, nav ievērots šis likums un citi normatīvie akti;
2) pārvaldnieka amatpersonas neatbilst šā likuma prasībām;
3) pārvaldnieka sākotnējais kapitāls un pašu kapitāls neatbilst šā likuma prasībām;
16
/
78
4) pārvaldnieka ciešas attiecības ar trešajām personām apdraud vai var apdraudēt tā finansiālo stabilitāti vai
ierobežo Komisijas tiesības veikt šajā likumā noteiktās uzraudzības funkcijas;
5) ārvalsts likumi un citi normatīvie akti, kas attiecas uz personām, kurām ir ciešas attiecības ar pārvaldnieku,
ierobežo Komisijas tiesības veikt šajā likumā noteiktās uzraudzības funkcijas;
6) nav iespējams pārliecināties par to personu identitāti, reputāciju un finansiālā stāvokļa stabilitāti, kurām
pārvaldniekā ir būtiska līdzdalība;
7) Komisija konstatē, ka finanšu līdzekļi, kurus iegulda pārvaldnieka kapitālā, iegūti neparastos vai aizdomīgos
finanšu darījumos vai nav dokumentāri pierādīta šo finanšu līdzekļu tiesiska ieguve;
8) pārvaldnieka vadība un juridiskā adrese nav Latvijā;
9) pārvaldnieka akcionāriem ar būtisku līdzdalību iestājies tiem piederošo akciju balsstiesību izmantošanas
aizliegums un tas ilgst vairāk nekā sešus mēnešus.
18. pants. Grozījumi pārvaldnieka licencē
(1) Ja pārvaldnieks vēlas, lai tam izsniegtajā licencē norādītie pakalpojumi vai papildpakalpojumi tiktu papildināti ar
jauniem, vai vēlas atteikties no kāda licencē norādītā pakalpojuma vai papildpakalpojuma sniegšanas, tas vienlaikus
ar attiecīgu iesniegumu Komisijai iesniedz:
1) papildinājumus darbības plānā un grozījumus pārvaldnieka iekšējās kontroles sistēmas politikās un procedūrās,
kas nepieciešami, lai nodrošinātu attiecīgo papildpakalpojumu sniegšanu atbilstoši šā likuma prasībām;
2) dokumentus atbilstoši 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
103.
 panta prasībām, ja pārvaldnieks vēlas uzsākt šā
likuma 
5.
 panta septītajā un astotajā daļā minētā pakalpojuma sniegšanu.
(2) Lēmumu par grozījumiem pārvaldnieka licencē Komisija pieņem viena mēneša laikā pēc visu šajā pantā minēto
atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajām prasībām sagatavoto un noformēto dokumentu saņemšanas.
(
28.04.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.05.2022.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
19.pants. Licences pārreģistrācija un atkārtota izsniegšana
(1) Ja tiek mainīta pārvaldnieka firma, Komisija pārreģistrē licenci.
(2) Pārvaldnieks iesniegumu par licences pārreģistrāciju iesniedz Komisijai septiņu darbdienu laikā pēc firmas
pārreģistrācijas komercreģistrā.
(3) Komisija pārreģistrē licenci septiņu darbdienu laikā pēc attiecīgā iesnieguma saņemšanas.
(4) Ja licence ir nozaudēta, pārvaldnieks nekavējoties iesniedz Komisijai iesniegumu par atkārtotu licences
saņemšanu.
(5) Komisija izsniedz licenci septiņu darbdienu laikā pēc attiecīgā iesnieguma saņemšanas.
20.pants. Licences anulēšana
(1) Komisijai ir tiesības ar motivētu lēmumu anulēt pārvaldniekam izsniegto licenci šādos gadījumos:
1) pārvaldnieks ir sniedzis Komisijai vai publiski izplatījis nepatiesas ziņas;
2) pārvaldnieka kapitāls neatbilst šā likuma prasībām;
3) pārvaldnieks sistemātiski pārkāpj šā likuma, tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu un
Komisijas normatīvo noteikumu prasības;
17
/
78
4) pārvaldnieka darbība ir pretrunā ar fonda ieguldītāju interesēm;
5) pārvaldnieks 12 mēnešu laikā pēc licences saņemšanas nav uzsācis šajā likumā atļauto darbību;
6) pārvaldnieka darbība izbeigta pēc tiesas nolēmuma;
7) pārvaldniekam ir pasludināts juridiskās personas maksātnespējas process;
8) pārvaldnieks iesniedz Komisijai iesniegumu par licences anulēšanu;
9) pārvaldnieks tiek reorganizēts vai likvidēts;
10) pārvaldnieks sešu mēnešu laikā kopš pamatdarbības pārtraukšanas nav atsācis šajā likumā atļauto
darbību.
(2) Lēmumu par licences anulēšanu Komisija rakstveidā paziņo pārvaldniekam triju darbdienu laikā pēc lēmuma
pieņemšanas.
(3) Par licences anulēšanu tādam Latvijā licencētam pārvaldniekam, kura filiāle darbojas dalībvalstī, Komisija
nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(4) Komisija īsteno pārvaldnieka uzraudzību līdz dienai, kad pārvaldnieks ir pilnībā nokārtojis saistības pret fonda
ieguldītājiem un citām personām.
(5) Komisija reizi ceturksnī informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par izsniegtajām un anulētajām licencēm.
21.pants. Pārvaldnieka reorganizācija un likvidācija
(1) Pārvaldnieku reorganizē un likvidē saskaņā ar 
Komerclikumu
. Pārvaldnieks 10 dienu laikā informē Komisiju par
reorganizācijas vai likvidācijas lēmuma pieņemšanu.
(2) Pārvaldnieks nedrīkst pabeigt savu likvidāciju, pirms nav izpildījis saistības pret tā pārvaldē esošajiem
fondiem.
III nodaļa.
Pārvaldnieka darbības noteikumi
22.pants. Vispārīgās prasības pārvaldnieka darbībai
(1) Pārvaldnieks tam izsniegtās licences darbības laikā ievēro un izpilda šādas prasības:
1) nodrošina, lai tiktu ievērotas pārvaldnieka un fonda darbību regulējošās prasības atbilstoši šim likumam,
tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un Komisijas normatīvajiem noteikumiem;
2) sniedzot fonda pārvaldes pakalpojumus, rīkojas kā godīgs, gādīgs un rūpīgs saimnieks un nodrošina, lai
pakalpojumi tiktu sniegti ar pienācīgu profesionalitāti un rūpību fonda un tā ieguldītāju interesēs, neapdraudot
finanšu tirgus stabilitāti un integritāti;
3) veic visus nepieciešamos pasākumus, lai identificētu un novērstu interešu konfliktus, kas var rasties
pakalpojumu sniegšanas laikā, un, ja tos nav iespējams novērst, nodrošina to pārvaldīšanu, ievērojot fonda un
tā ieguldītāju intereses, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret pārvaldītajiem fondiem;
4) nodrošina vienlīdzīgu un taisnīgu attieksmi pret fonda ieguldītājiem, neviena fonda ieguldītāju intereses
nevērtējot augstāk par cita fonda ieguldītāju interesēm, ja vien šāda atšķirīga attieksme nav paredzēta
attiecīgā fonda dibināšanas dokumentā vai fonda darbības noteikumos.
(2) Organizējot savu darbību, pārvaldnieks:
18
/
78
1) nodrošina darbības apjomam un specifikai atbilstošus personāla un tehnoloģiskos resursus, kā arī izstrādā
un efektīvi piemēro darbības veikšanai nepieciešamās procedūras;
2) nodrošina tā sniegtajiem pārvaldes pakalpojumiem atbilstošu grāmatvedības uzskaiti un administratīvās
procedūras, izveido tādu elektronisko datu glabāšanas, aizsardzības un kontroles mehānismu, lai būtu
iespējams rekonstruēt ar fonda līdzekļiem veiktos darījumus pēc to izcelsmes, darījumā iesaistītajām pusēm,
darījuma būtības, veikšanas laika un vietas, kā arī pārrauga fonda ieguldījumu atbilstību fonda darbības
noteikumiem un šā likuma prasībām;
3) darījumu attaisnojuma dokumentus glabā 10 gadus un nodrošina normatīvajos aktos noteikto prasību izpildi
attiecībā uz attaisnojuma dokumentu aizpildīšanu;
4) ievēro pārvaldnieka darbības nodrošināšanai izstrādātās procedūras, tai skaitā kārtību, kādā veicami
personīgie darījumi Regulas Nr. 
231/2013
 izpratnē vai darījumi uz pārvaldnieka paša rēķina un darījumi ar fonda
ieguldījumu daļām.
(3) Pārvaldnieka darbības un organizatorisko prasību vispārīgos principus nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
(4) Ja licencētam ārējam pārvaldniekam ir atļauts sniegt šā likuma 
5.panta
 septītajā un astotajā daļā minētos
pakalpojumus, tas papildus šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā noteiktajām prasībām ievēro un izpilda šādas
prasības:
1) uzsākot pakalpojuma sniegšanu, noslēdz ar klientu rakstveida līgumu par pakalpojuma sniegšanu;
2) pirms līguma par pakalpojuma sniegšanu noslēgšanas, kā arī visā līguma darbības laikā nodrošina, lai
klientam būtu pietiekama informācija, kas ļauj izvērtēt sniegtā pakalpojuma būtību un ar to saistītos finanšu
riskus;
3) pirms līguma noslēgšanas informē klientu par tiem līgumā paredzētajiem strīdus gadījumiem, kuri tiks
izskatīti ārpustiesas ceļā, un šādu strīdu izskatīšanas kārtību;
4) piedalās ieguldītāju aizsardzības sistēmā atbilstoši to regulējošiem normatīvajiem aktiem;
5) ievēro un izpilda citas ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas prasības, kas
saskaņā ar 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 XII nodaļu un 
Ieguldījumu brokeru sabiedrību likuma
 IV nodaļu ir
noteiktas ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras sniedz šādus ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumu — portfeļa pārvaldību, rīkojumu pieņemšanu un nosūtīšanu attiecībā uz vienu vai vairākiem
finanšu instrumentiem, ieguldījumu konsultācijas vai finanšu instrumentu turēšanu;
6) ievēro un izpilda 
Ieguldījumu brokeru sabiedrību likumā
 ieguldījumu brokeru sabiedrībai noteiktās prasības
attiecībā uz ārpakalpojumu deleģēšanu;
7) neiegulda daļu vai visu klienta finanšu instrumentu portfeli sava pārvaldītā fonda ieguldījumu daļās bez
klienta iepriekšējas piekrišanas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
 un 
28.04.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
31.05.2022.
 Grozījums par
vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
23.pants. Interešu konflikts
(1) Pārvaldnieks veic visus nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu iespēju rasties interešu konfliktam starp:
1) pārvaldnieku, tā amatpersonām, darbiniekiem vai personu, kura kontrolē pārvaldnieku, un pārvaldnieka
pārvaldīto fondu vai tā ieguldītājiem;
2) fondu vai tā ieguldītājiem un citu fondu vai tā ieguldītājiem;
3) diviem pārvaldnieka klientiem;
4) fondu vai fonda ieguldītājiem un citu pārvaldnieka klientu;
19
/
78
5) pārvaldnieku un akciju sabiedrību, kuras akcijās pārvaldnieks iegulda fonda līdzekļus, ja šīs akciju
sabiedrības juridiskā adrese ir dalībvalstī un tās akcijas iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū.
(2) Ja pārvaldnieks fonda vārdā izmanto galvenā brokera pakalpojumus, tas pakalpojumu sniegšanas līgumā
paredz īpašus noteikumus fonda aktīvu nodošanai turēšanā galvenajam brokerim un šo aktīvu atkārtotai izmantošanai
tā, lai šie noteikumi nebūtu pretrunā ar fonda dibināšanas dokumentu un fonda darbības noteikumiem. Pārvaldnieks
informē attiecīgā fonda turētājbanku par pārvaldnieka un galvenā brokera savstarpēji noslēgto līgumu.
(3) Pirms uzsākta pārvaldes pakalpojumu sniegšana fondam, pārvaldnieks, ievērojot Regulā Nr. 
231/2013
 noteikto
kārtību, informē fonda ieguldītājus par:
1) pārvaldnieka darbībām, kas var izraisīt citus šā panta pirmajā daļā neminētus būtiskus interešu konfliktus;
2) interešu konflikta būtību un rašanās iemesliem, ja nodrošinātie interešu konflikta novēršanas pasākumi, pēc
pārvaldnieka viedokļa, nav pietiekami, lai novērstu iespējamo kaitējumu ieguldītāju interesēm.
(4) Interešu konfliktu veidus un pārvaldnieka pienākumus interešu konfliktu identifikācijā, pārvaldīšanā un
uzraudzībā nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
24.pants. Atalgojuma politika
(1) Pārvaldnieks attiecībā uz tām amatpersonām vai darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē
pārvaldnieka vai tā pārvaldē esoša fonda riska profilu, kā arī uz tiem darbiniekiem, kuri sniedz šā likuma 
5.panta
septītajā un astotajā daļā minētos pakalpojumus, nodrošina atalgojuma politiku un praksi, kas atbilst piesardzīgai un
efektīvai risku pārvaldīšanai un veicina to, kā arī nodrošina tādu atalgojuma politiku un praksi, kas nerosina
pārvaldnieka pārvaldē esoša fonda riska profilam un fonda darbības noteikumiem neatbilstošu risku uzņemšanos.
(2) Komisija nosaka prasības atalgojuma politikai un praksei attiecībā uz tām amatpersonām vai darbiniekiem,
kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē pārvaldnieka vai tā pārvaldē esoša fonda riska profilu, un attiecībā uz tiem
darbiniekiem, kuri sniedz šā likuma 
5.panta
 septītajā un astotajā daļā minētos pakalpojumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.11.2015.
)
25.pants. Risku pārvaldīšana
(1) Lai nodrošinātu visu ar fonda ieguldījumu stratēģiju saistīto un fonda darbībai piemītošo vai iespējamo risku
identificēšanu, mērīšanu, pārvaldīšanu un uzraudzību, pārvaldnieks izveido risku pārvaldīšanas sistēmu. Novērtējot
fonda aktīvu kredītspēju, pārvaldnieks neizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 9.septembra Regulā
(EK) Nr. 
1060/2009
 par kredītreitingu aģentūrām minēto ārējo kredītu novērtējuma institūciju (reitingu aģentūru)
sniegtos kredītreitingus mehāniski, kā arī neizmanto tos kā vienīgo kredītriska izvērtēšanas mēru.
(2) Pārvaldnieks regulāri, bet ne retāk kā reizi gadā novērtē risku pārvaldīšanas sistēmas efektivitāti un veic
pasākumus atklāto nepilnību un trūkumu novēršanai.
(3) Pārvaldnieks nodrošina, ka risku kontroles funkcija ir organizatoriski un funkcionāli nodalīta no pārvaldnieka
darbības, kuru tā kontrolē. Ja pārvaldnieks plāno atkāpties no šīs prasības ievērošanas, tas iesniedz Komisijai
pamatojumu tam, ka risku kontroles funkcija nodrošina efektīvu risku pārvaldīšanu, un dokumentus, kas apliecina, ka
pārvaldnieka izstrādātās un ieviestās kontroles procedūras esošo vai iespējamo interešu konflikta situāciju novēršanai
nodrošina neatkarīgu risku pārvaldīšanu.
(4) Pārvaldnieks ievēro pienācīgu rūpību, veicot ieguldījumus fonda vārdā atbilstoši fonda darbības noteikumos
aprakstītajai ieguldījumu stratēģijai un mērķiem, kā arī fonda riska profilam, un nodrošina, ka pienācīgas rūpības
ievērošanas process atbilst fonda darbības specifikai, ir dokumentēts un tiek regulāri pārskatīts.
(5) Pārvaldnieks nodrošina visu ar fonda ieguldījumiem saistīto risku un to kopējās ietekmes uz fonda ieguldījumu
portfeli nepārtrauktu identificēšanu, mērīšanu, pārvaldīšanu un pārraudzību, kas ietver arī fonda darbības specifikai
atbilstošu stresa testēšanu.
(6) Pārvaldnieks nodrošina, ka katra tā pārvaldē esošā fonda riska profils atbilst fonda apmēram, ieguldījumu
portfeļa struktūrai, fonda darbības noteikumos aprakstītajai ieguldījumu stratēģijai un mērķiem.
20
/
78
(7) Pārvaldnieks katram tā pārvaldē esošajam fondam nosaka maksimālo sviras finansējuma apmēru, kuru
pārvaldnieks ir tiesīgs uzņemties fonda vārdā, kā arī maksimālo apmēru, kādā darījumu partnerim ir atļauts atkārtoti
izmantot saistībā ar sviras finansējuma darījumiem saņemto garantiju vai nodrošinājumu, ņemot vērā vismaz šādus
kritērijus un apsvērumus:
1) fonda veidu;
2) fonda ieguldījumu stratēģiju;
3) fonda sviras finansējuma avotus;
4) savstarpējo saikni vai darījumu attiecības ar citiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem vai darījumu
partneriem, kas var izraisīt sistēmisko risku;
5) nepieciešamību ierobežot riska darījumu apmēru ar katru darījumu partneri;
6) sviras finansējuma nodrošinājuma apmēru;
7) aktīvu un saistību attiecības rādītāju;
8) pārvaldnieka darbības apmēru un veidu tirgos, kuros tas darbojas pārvaldītā fonda vārdā.
(8) Prasības risku pārvaldīšanai nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.11.2015.
)
26.pants. Likviditātes pārvaldīšana
(1) Pārvaldnieks katram tā pārvaldē esošajam fondam izveido tā darbības specifikai atbilstošu likviditātes
pārvaldīšanas sistēmu un izstrādā atbilstošas procedūras, lai nodrošinātu fonda likviditātes riska uzraudzību un
ieguldījumu likviditātes atbilstību no fonda darbības izrietošajām saistībām.
(2) Pārvaldnieks regulāri (arī ārkārtas likviditātes apstākļos) veic stresa testēšanu, lai novērtētu un uzraudzītu
fonda likviditātes risku.
(3) Pārvaldnieks nodrošina, ka katra tā pārvaldē esošā fonda ieguldījumu stratēģija, likviditātes profils un
ieguldījumu daļu atpakaļpirkšanas politika ir savstarpēji saskaņota.
(4) Šā panta pirmā, otrā un trešā daļa nav attiecināma uz slēgtajiem fondiem, kuri neizmanto sviras finansējumu.
(5) Prasības fonda likviditātes pārvaldīšanai nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
27.pants. Fonda aktīvu novērtēšana
(1) Pārvaldnieks nodrošina, ka katram tā pārvaldē esošam Latvijā dibinātam fondam tiek izstrādātas ieguldījumu
specifikai atbilstošas procedūras, lai varētu pareizi un objektīvi novērtēt fonda aktīvus saskaņā ar šo likumu,
Komisijas normatīvajiem noteikumiem un fonda darbības noteikumiem.
(2) Pārvaldnieks, kura pārvaldē esošais fonds nav dibināts Latvijā, ievēro fonda dibināšanas vietas normatīvo aktu
prasības vai fonda darbības noteikumus, novērtējot aktīvus un aprēķinot fonda neto aktīvu vērtību uz vienu
ieguldījumu daļu.
(3) Kārtību, kādā novērtē aktīvus un aprēķina fonda neto aktīvu vērtību uz vienu ieguldījumu daļu, nosaka fonda
darbības noteikumi.
(4) Fonda neto aktīvu vērtība uz vienu ieguldījumu daļu ir vienā ieguldījumu daļā nostiprinātās prasījuma tiesības.
Ieguldījumu daļas vērtību veido fonda vērtības dalījums ar emitēto, bet neatpirkto ieguldījumu daļu skaitu. Ja fondam
ir dažādas klases ieguldījumu daļas, katras klases ieguldījumu daļas vērtību aprēķina atsevišķi, ņemot vērā šīs
klases ieguldījumu daļās nostiprinātās tiesības.
(5) Pārvaldnieks nodrošina, ka ieguldītājiem tiek atklāta informācija par fonda aktīvu novērtēšanas un ieguldījumu 
21
/
78
daļu vērtības noteikšanas principiem saskaņā ar šo likumu un fonda darbības noteikumiem.
(6) Fonda aktīvus novērtē un ieguldījumu daļas vērtību aprēķina ne retāk kā reizi gadā.
(7) Atvērtā fonda aktīvus novērtē un ieguldījumu daļas vērtību aprēķina, ņemot vērā ieguldījumu specifiku un
ieguldījumu daļu emisijas un atpakaļpirkšanas termiņus.
(8) Slēgtā fonda aktīvus novērtē un ieguldījumu daļas vērtību aprēķina, ja tiek palielināts vai samazināts fonda
kapitāls.
(9) Par fonda aktīvu novērtējuma un ieguldījumu daļas vērtības aprēķina rezultātiem pārvaldnieks informē
ieguldītājus fonda darbības noteikumos noteiktajā kārtībā.
(10) Fonda aktīvu novērtēšanu drīkst veikt:
1) ārējs vērtētājs, kuru pārvaldnieks ir iecēlis šīs funkcijas izpildei un kurš ir neatkarīgs no fonda, pārvaldnieka
un jebkuras citas personas, kam ir ciešas attiecības ar fondu vai pārvaldnieku;
2) pārvaldnieks, ja ir nodrošināta šādu prasību izpilde:
a) par novērtēšanu atbildīgā struktūrvienība ir funkcionāli nošķirta no fonda ieguldījumu pārvaldīšanas
struktūrvienības,
b) atalgojuma politika un citi praktiski piemērotie pasākumi novērš interešu konfliktu rašanās iespēju, un
novērtēšanā iesaistītos darbiniekus finansiāli neietekmē novērtēšanas rezultāti.
(11) Fonda turētājbanka drīkst veikt fonda aktīvu novērtēšanu vienīgi tad, ja turētājbankai kā ārējam vērtētājam
deleģētais pienākums ir funkcionāli un hierarhiski nošķirts no turētājbankas pienākumiem un iespējamie interešu
konflikti tiek pienācīgi pārraudzīti, identificēti un pārvaldīti, par tiem informējot fonda ieguldītājus.
(12) Pārvaldnieks drīkst deleģēt aktīvu novērtēšanu ārējam vērtētājam, ja:
1) ārējais vērtētājs ir iekļauts mantiskā ieguldījuma vērtētāju sarakstā, ko ved Latvijas Republikas Uzņēmumu
reģistrs, vai ārējā vērtētāja darbību regulē attiecīgi normatīvie akti vai profesionālo rīcību un ētiku
reglamentējoši noteikumi;
2) ārējais vērtētājs pārvaldniekam ir sniedzis profesionālo garantiju, ka spēj efektīvi veikt aktīvu novērtēšanu
atbilstoši šajā likumā noteiktajām prasībām;
3) deleģēšana ārējam vērtētājam veikta, ievērojot šā likuma 
28.pantā
 noteiktās pakalpojumu deleģēšanas
prasības un kārtību.
(13) Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai pārvaldnieks atceļ ārējo vērtētāju no aktīvu novērtēšanas pienākuma
izpildes, ja nav ievēroti šā panta divpadsmitās daļas nosacījumi.
(14) Ārējam vērtētājam nav tiesību fonda aktīvu novērtēšanu deleģēt tālāk trešajai personai.
(15) Pārvaldnieks atbild par to, lai aktīvu vērtēšana tiktu veikta objektīvi, ar pienācīgu prasmi un rūpību un fonda
aktīvi, neto aktīvu vērtība un ieguldījumu daļas vērtība tiktu pareizi aprēķināta un publiskota arī tad, ja aktīvu
vērtēšana ir deleģēta ārējam vērtētājam.
(16) Ārējam vērtētājam ir pienākums segt zaudējumus, kas nodarīti pārvaldniekam ārējā vērtētāja neuzmanības
vai apzinātas pienākumu neizpildes dēļ, arī tad, ja pārvaldnieks un ārējais vērtētājs līgumā ir vienojušies par to, ka
ārējais vērtētājs ir atbrīvots no atbildības par nepareizu vērtēšanu.
(17) Prasības fonda aktīvu novērtēšanai nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
28.pants. Pārvaldnieka pakalpojumu un papildpakalpojumu deleģēšana
(1) Pārvaldnieks uz līguma pamata var deleģēt pakalpojumu un papildpakalpojumu sniegšanu citai personai, par to
paziņojot Komisijai vismaz vienu mēnesi iepriekš.
22
/
78
(2) Pirms pakalpojumu un papildpakalpojumu deleģēšanas pārvaldnieks iesniedz Komisijai motivētu rakstveida
iesniegumu par plānoto deleģēšanu un tās nepieciešamību, deleģēšanas līguma oriģinālu vai kopiju, kuras īstumu ir
apliecinājusi pārvaldnieka amatpersona, kā arī šā panta ceturtajā daļā minēto dokumentu, ja vien pārvaldnieks to jau
iepriekš nav iesniedzis Komisijai.
(3) Izvēloties personu, kurai tiks deleģēta atsevišķu pakalpojumu vai papildpakalpojumu sniegšana, pārvaldnieks
ņem vērā šādus nosacījumus:
1) personai ir atbilstoša kvalifikācija, pieredze, nevainojama reputācija un pietiekami resursi deleģēto
pienākumu veikšanai;
2) fonda ieguldījumu pārvaldīšanu vai riska pārvaldīšanu deleģē tikai dalībvalstī licencētai dalībvalsts
ieguldījumu pārvaldes sabiedrībai, kredītiestādei, ārējam pārvaldniekam vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai.
Pakalpojumu deleģēšana citai personai ir pieļaujama, ja tos nav iespējams deleģēt šajā punktā minētajām
personām un Komisija ir saņēmusi pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūcijas apliecinājumu
par personas piemērotību šādu pakalpojumu sniegšanai;
3) fonda ieguldījumu pārvaldīšanu vai riska pārvaldīšanu deleģē ārvalstī reģistrētai personai, ja Komisija atzīst,
ka šī persona ir pakļauta līdzvērtīgai uzraudzībai kā šā panta trešās daļas 2.punktā minētās personas, un
Komisija ar attiecīgo ārvalsts uzraudzības institūciju ir noslēgusi sadarbības līgumu par informācijas apmaiņu
uzraudzības jomā.
(4) Pirms pakalpojumu un papildpakalpojumu deleģēšanas citai personai pārvaldnieks izstrādā attiecīgu
pakalpojumu deleģēšanas procedūru, kurā nosaka:
1) kārtību, kādā pārvaldnieks lemj par pakalpojumu vai papildpakalpojumu deleģēšanu;
2) pakalpojumu vai papildpakalpojumu deleģēšanas līguma slēgšanas, izpildes uzraudzības un izbeigšanas
kārtību;
3) personas (amatpersonas un darbiniekus) un struktūrvienības, kas ir atbildīgas par sadarbību ar deleģētā
fonda pārvaldes pakalpojuma sniedzēju un saņemtā fonda pārvaldes pakalpojuma apjoma un kvalitātes
nepārtrauktu uzraudzību, kā arī šo personu tiesības un pienākumus;
4) ar pakalpojumu vai papildpakalpojumu saņemšanu saistīto risku novērtēšanas un pārvaldīšanas kārtību;
5) pārvaldnieka tiesības brīvi iepazīties ar visiem dokumentiem un informāciju, kā arī veikt deleģētās personas
pārbaudi attiecībā uz deleģēto pakalpojumu izpildi;
6) pārvaldnieka rīcību, ja pakalpojuma sniedzējs nepilda vai nevarēs izpildīt deleģēšanas līguma noteikumus.
(5) Pārvaldnieks pastāvīgi nodrošina saņemtā pakalpojuma apjoma un kvalitātes uzraudzību un, ja nepieciešams,
ir tiesīgs nekavējoties izbeigt deleģēšanas līgumu, ja tā izpilde aizskar ieguldītāju intereses.
(6) Šā panta ceturtajā daļā minēto procedūru pārvaldnieks iesniedz Komisijai pirms pakalpojumu vai
papildpakalpojumu deleģēšanas citai personai. Komisija 30 darbdienu laikā pēc minētā dokumenta saņemšanas
izskata un izvērtē tā atbilstību šā likuma un Regulas Nr. 
231/2013
 prasībām.
(7) Pārvaldnieks iesniedz Komisijai visus šajā likumā paredzēto Komisijai iesniedzamo dokumentu grozījumus, ja
šādi grozījumi saistībā ar pakalpojumu vai papildpakalpojumu deleģēšanu ir izdarīti.
(8) Pakalpojuma sniedzējs drīkst uzsākt fonda ieguldījumu pārvaldīšanas pakalpojuma sniegšanu pārvaldniekam,
ja Komisija 30 darbdienu laikā pēc šā panta ceturtajā daļā minētā dokumenta saņemšanas nav nosūtījusi
pārvaldniekam lēmumu, ar kuru aizliedz tam saņemt plānoto fonda pārvaldes pakalpojumu no attiecīgā pakalpojuma
sniedzēja.
(9) Ja tiek deleģēts kāds no šā likuma 
5.panta
 otrajā daļā minētajiem papildpakalpojumiem, pārvaldnieks piecu
darbdienu laikā pēc deleģēšanas līguma noslēgšanas informē par to Komisiju, iesniedzot deleģēšanas līguma
oriģinālu vai normatīvajos aktos noteiktā kārtībā apliecinātu kopiju.
(10) Deleģēšanas līgumā pārvaldnieks iekļauj vismaz šādus noteikumus:
23
/
78
1) saņemamā fonda pārvaldes pakalpojuma vai papildpakalpojuma aprakstu;
2) precīzas saņemamā fonda pārvaldes pakalpojuma apjoma un kvalitātes prasības;
3) pārvaldnieka un pakalpojuma sniedzēja tiesību un pienākumu aprakstu, tai skaitā:
a) pārvaldnieka tiesības pastāvīgi uzraudzīt deleģētā pakalpojuma vai papildpakalpojuma sniegšanas
kvalitāti,
b) pārvaldnieka tiesības dot pakalpojuma sniedzējam obligāti izpildāmus norādījumus jautājumos, kas
saistīti ar deleģētā pakalpojuma vai papildpakalpojuma godprātīgu, kvalitatīvu, savlaicīgu un normatīvajiem
aktiem atbilstošu izpildi,
c) pārvaldnieka tiesības pieprasīt, lai pakalpojuma vai papildpakalpojuma sniedzējs pēc rakstveida
pieprasījuma saņemšanas nekavējoties izbeidz deleģēšanas līgumu;
4) Komisijas tiesības iepazīties ar šā panta divpadsmitajā daļā minētajiem dokumentiem un pieprasīt no
pakalpojuma vai papildpakalpojuma sniedzēja citu informāciju, kas saistīta ar pakalpojumu deleģēšanu un
nepieciešama Komisijas funkciju veikšanai.
(11) Komisija aizliedz deleģēt pakalpojumus vai papildpakalpojumus, ja:
1) pakalpojumu vai papildpakalpojumu deleģēšana traucē pārvaldniekam pilnvērtīgi pārvaldīt fondu un var
aizskart fonda ieguldītāju intereses;
2) pakalpojumu vai papildpakalpojumu deleģēšana traucē Komisijai veikt pārvaldnieka darbības uzraudzību;
3) deleģēšanas līgums neatbilst šā likuma prasībām un nesniedz skaidru un patiesu priekšstatu par
pārvaldnieka un pakalpojuma sniedzēja paredzamo sadarbību deleģēšanas līguma darbības laikā;
4) pēc pakalpojumu deleģēšanas pārvaldnieks vairs nesniedz nevienu no fonda pārvaldes pakalpojumiem.
(12) Komisijai ir tiesības veikt pakalpojuma vai papildpakalpojuma sniedzēja darbības pārbaudi tā atrašanās vai
pakalpojuma sniegšanas vietā, iepazīties ar visiem dokumentiem, dokumentu un grāmatvedības reģistriem, izgatavot
to kopijas, kā arī pieprasīt no šā pakalpojuma vai papildpakalpojuma sniedzēja informāciju, kas saistīta ar deleģētā
fonda pārvaldes pakalpojuma sniegšanu un nepieciešama Komisijas funkciju veikšanai.
(13) Komisija ir tiesīga pieprasīt, lai pārvaldnieks, kas deleģējis fonda pārvaldes pakalpojumus citai personai,
nekavējoties izbeidz deleģēšanas līgumu, ja Komisija konstatē:
1) ka pārvaldnieks neveic deleģētā fonda pārvaldes pakalpojuma sniegšanas kvalitātes pastāvīgu uzraudzību
vai veic to neregulāri un nepietiekami;
2) ka pārvaldnieks neveic ar deleģēto fonda pārvaldes pakalpojumu saistīto risku pārvaldīšanu vai veic to
nepietiekami un nekvalitatīvi;
3) pakalpojuma sniedzēja darbībā būtiskus trūkumus, kuri apdraud vai var apdraudēt pārvaldnieka saistību
izpildi;
4) kādu no šā panta vienpadsmitajā daļā minētajiem apstākļiem.
(14) Pakalpojuma vai papildpakalpojuma deleģēšana citai personai neatbrīvo pārvaldnieku no šajā likumā noteiktās
atbildības par fonda pārvaldi.
(15) Pārvaldnieks vai jebkura cita persona, kam ir deleģēts fonda ieguldījumu pārvaldīšanas vai riska
pārvaldīšanas pakalpojums, nedrīkst tā sniegšanu deleģēt tālāk fonda turētājbankai vai turētājbankas deleģētai
personai, kā arī nevienai citai personai, kuras intereses var būt pretrunā ar pārvaldnieka vai fonda ieguldītāju
interesēm. Šāda deleģēšana ir pieļaujama izņēmuma gadījumā, ja persona, kurai deleģē pakalpojumu, ir funkcionāli un
hierarhiski nošķīrusi fonda ieguldījumu pārvaldīšanas vai riska pārvaldīšanas pakalpojumu izpildi no citiem tās
sniegtajiem pakalpojumiem, kas var radīt interešu konfliktu, un nodrošinājusi interešu konfliktu pienācīgu kontroli un
vadīšanu, kā arī par to informējusi fonda ieguldītājus.
24
/
78
(16) Deleģētā persona drīkst tai uzticētos pakalpojumus deleģēt tālāk, ja:
1) ir saņemta pārvaldnieka rakstveida piekrišana pakalpojuma tālākai deleģēšanai;
2) pirms deleģēšanas līguma noslēgšanas pārvaldnieks ir informējis Komisiju par tālāku pakalpojuma
deleģēšanu un saņēmis Komisijas atļauju;
3) persona, kurai tālāk tiek deleģēts pakalpojums, atbilst šā panta trešās daļas prasībām.
(17) Ikviena persona, kura deleģē pakalpojumu tālāk citai personai, nodrošina, lai pakalpojums tiktu deleģēts,
ievērojot šā panta sešpadsmitās daļas nosacījumus, kā arī pastāvīgi uzrauga deleģētā pakalpojuma sniegšanas
atbilstību šā likuma prasībām.
(18) Prasības un noteikumus pārvaldnieka sniegto pakalpojumu deleģēšanai nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
29.pants. Iesniegumu un sūdzību (strīdu) izskatīšana
(1) Pārvaldnieks nodrošina, ka ar pārvaldnieka pakalpojumu un papildpakalpojumu sniegšanu saistīto fonda
ieguldītāju iesniegumu un sūdzību (strīdu) izskatīšanas procedūra ir brīvi pieejama pārvaldnieka atrašanās vietā un
pārvaldnieka mājaslapā internetā, ja tāda ir izveidota. Reģistrēts pārvaldnieks var neievērot šīs daļas pirmajā teikumā
noteikto prasību, ja iesniegumu un sūdzību (strīdu) izskatīšanas procedūra ietverta fonda dibināšanas dokumentā.
(2) Fonda ieguldītāji un iespējamie ieguldītāji var bez maksas iesniegt pārvaldnieka norādītajā pakalpojumu
sniegšanas vietā iesniegumus un sūdzības par saņemtajiem pakalpojumiem vai papildpakalpojumiem.
(3) Pārvaldnieks 30 dienu laikā pēc tam, kad saņemts rakstveida iesniegums vai sūdzība (strīds) par pakalpojumu
vai papildpakalpojumu, sniedz rakstveida atbildi. Ja šo termiņu objektīvu apstākļu dēļ nav iespējams ievērot,
pārvaldnieks ir tiesīgs to pagarināt, par to rakstveidā paziņojot iesnieguma vai sūdzības (strīda) iesniedzējam.
(4) Fonda ieguldītāji, kas uzskatāmi par patērētājiem 
Patērētāju tiesību aizsardzības likuma
 izpratnē, ir tiesīgi
iesniegt Patērētāju tiesību aizsardzības centram iesniegumus un sūdzības par šā likuma un citu patērētāju tiesību
aizsardzības normatīvo aktu pārkāpumiem, ja tie saistīti ar pārvaldnieka pakalpojumu vai papildpakalpojumu
sniegšanu.
(5) Ja fonda ieguldītājs cieš zaudējumus pārvaldnieka sniegtās nepareizās informācijas dēļ vai tādēļ, ka
pārvaldnieks nav pildījis šā likuma prasības, fonda ieguldītājam ir tiesības prasīt zaudējumu atlīdzināšanu likumos
noteiktajā vispārējā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
IV nodaļa.
Alternatīvo ieguldījumu fonds
30.pants. Fonda dibināšana un fondu veidi
(1) Fondu var dibināt kā lietu kopību, kā komandītsabiedrību vai kā akciju sabiedrību.
(2) Fondu kā lietu kopību dibina pārvaldnieks, apstiprinot fonda dibināšanas dokumentu un fonda darbības
noteikumus. Pārvaldnieka dibinātais fonds (turpmāk šajā un
 V nodaļā
 — pārvaldnieka fonds) šā likuma izpratnē nav
juridiskā persona. Fonda kā komandītsabiedrības vai akciju sabiedrības dibināšanu regulē šis likums un
Komerclikums
, ciktāl šajā likumā nav noteikts citādi.
(3) Fondu var dibināt kā atvērtu vai slēgtu fondu. Fondu var dibināt kā fondu ar apakšfondiem.
(4) Atvērtais fonds ir tāds fonds, kura pārvaldniekam ir pienākums, ja fonda ieguldītāji to pieprasa, mēneša laikā
veikt ieguldījumu daļu atpakaļpirkšanu. Atvērtā fonda pārvaldnieks ir atbrīvots no pienākuma veikt ieguldījumu daļu
atpakaļpirkšanu, ja ieguldījumu daļas tiek tirgotas regulētajā tirgū un fonda pārvaldnieks veic nepieciešamos
pasākumus, lai nodrošinātu, ka ieguldījumu daļas tirgus cena būtiski neatšķiras no fonda daļas vērtības.
25
/
78
(5) Slēgtais fonds ir tāds fonds, kura pārvaldniekam ir aizliegta ieguldījumu daļu atpakaļpirkšana.
(6) Fonds drīkst sākt darbību tikai pēc tā reģistrācijas Komisijā.
(7) Kritērijus kopējo ieguldījumu uzņēmumu atzīšanai par fondu nosaka Komisijas normatīvie noteikumi.
(8) Fondu ieguldījumu stratēģijas ir noteiktas Regulā Nr. 
231/2013
.
(9) Fonda manta ir fonda vai tā apakšfondu (ja fonds ir dibināts kā fonds ar apakšfondiem) ieguldītāju kopmanta,
un tā turama, iegrāmatojama un pārvaldāma šķirti no ārējā pārvaldnieka, citu tā pārvaldē esošo fondu vai to
apakšfondu (ja fonds ir dibināts kā fonds ar apakšfondiem), kā arī turētājbankas mantas. Fonda (ja fonds ir dibināts kā
fonds ar apakšfondiem) manta ir apakšfondu kopmanta. Šādam fondam nevar būt mantas, kas neietilpst kādā no
apakšfondiem.
(10) Fonda ieguldītājam nav tiesību prasīt fonda mantas dalīšanu. Šādu tiesību nav arī ieguldītāja ieķīlātās mantas
ķīlas ņēmējam, kreditoram vai administratoram ieguldītāja — juridiskās vai fiziskās personas — maksātnespējas
procesa ietvaros.
(11) Fonda mantu nedrīkst iekļaut pārvaldnieka, turētājbankas vai galvenā brokera kā parādnieka mantā, ja
pārvaldniekam vai turētājbankai, vai galvenajam brokerim ir pasludināts juridiskās personas maksātnespējas process
vai tas tiek likvidēts.
(12) Prasījumus pret fonda ieguldītāju par tā saistībām var vērst uz viņa ieguldījumu daļām, bet ne uz fonda
mantu.
31.pants. Fonda nosaukums
(1) Fonda nosaukumā iekļauj vārdkopu "alternatīvo ieguldījumu fonds" vai tās saīsinājumu "AIF".
(2) Fonda nosaukums skaidri un nepārprotami atšķiras no citu tādu fondu un ieguldījumu fondu nosaukuma, kuru
ieguldījumu daļas vai apliecības tiek izplatītas Latvijā.
(3) 
(Izslēgta ar 
25.10.2018
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
28.11.2018.
)
32.pants. Fonda dibināšanas dokuments
Fonda dibināšanas dokuments ir:
1) pārvaldnieka dibinātam fondam — fonda pārvaldes nolikums;
2) fondam, kas dibināts kā akciju sabiedrība, — statūti;
3) fondam, kas dibināts kā komandītsabiedrība, — sabiedrības līgums.
33.pants. Fonda reģistrācija
(1) Lai reģistrētu fondu, licencēts pārvaldnieks iesniedz Komisijai šā likuma 
10.panta
 astotajā daļā minētos
dokumentus vienā no šādām formām:
1) elektroniska dokumenta formā atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu izstrādāšanu un
noformēšanu;
2) papīra dokumenta formā. Šajā gadījumā dokumentus iesniedz arī elektroniski, nosūtot uz Komisijas
elektroniskā pasta adresi.
(2) Komisija 60 dienu laikā pēc visu fonda reģistrācijai nepieciešamo dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu par
fonda reģistrāciju.
26
/
78
(3) 
(Izslēgta ar 
20.06.2019
. likumu)
(4) 
(Izslēgta ar 
20.06.2019
. likumu)
(5) Komisija pieņem lēmumu atteikt fonda reģistrāciju šādos gadījumos:
1) pārvaldnieka pašu kapitāls neatbilst šā likuma prasībām;
2) fonds dibināts kā akciju sabiedrība, bet tā kapitāls neatbilst šā likuma prasībām;
3) fonda reģistrācijai iesniegtie dokumenti neatbilst šā likuma prasībām;
4) pārvaldnieks nenodrošina, ka vismaz divas amatpersonas ir kompetentas fonda izraudzītās ieguldījumu
stratēģijas īstenošanā.
(6) Fondu un to pārvaldnieku sarakstu Komisija publicē savā tīmekļa vietnē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
34.pants. Fonda ieguldītāju tiesības
(1) Fonda ieguldītājam ir šajā likumā, 
Komerclikumā
, fonda dibināšanas dokumentā un fonda darbības noteikumos
paredzētās tiesības, kā arī šādas papildu tiesības:
1) bez ierobežojumiem atsavināt savas ieguldījumu daļas, ja normatīvie akti vai fonda darbības noteikumi
nenosaka citādi;
2) proporcionāli ieguldījumu daļu skaitam saskaņā ar normatīvajiem aktiem un fonda darbības noteikumiem
piedalīties ar fonda mantu gūto ienākumu sadalē;
3) proporcionāli ieguldījumu daļu skaitam piedalīties fonda likvidācijas ieņēmumu sadalē.
(2) Atvērtā fonda ieguldītājam ir tiesības pieprasīt, lai pārvaldnieks atpērk tā ieguldījumu daļas.
(3) Slēgtā fonda ieguldītājam ir tiesības pieprasīt fonda ieguldītāju pilnsapulces sasaukšanu šajā likumā
noteiktajos gadījumos un kārtībā.
35.pants. Fonda ieguldītāju atbildības norobežošana
(1) Fonda ieguldītājs neatbild par pārvaldnieka saistībām.
(2) Fonda ieguldītājs atbild par prasījumiem, kuri var tikt vērsti uz fonda mantu, tikai tam piederošo ieguldījumu
daļu vērtības apmērā.
(3) Vienošanās, kas ir pretrunā ar šā panta noteikumiem, nav spēkā no tās noslēgšanas brīža.
36.pants. Ieguldījumi nekustamajā īpašumā vai kapitālsabiedrības kapitāla daļās
(1) Par pārvaldnieka fonda līdzekļiem iegūto nekustamo īpašumu nostiprina zemesgrāmatā, bet iegūtās
kapitālsabiedrības kapitāla daļas reģistrē komercreģistrā. Minētā nekustamā īpašuma nostiprināšana zemesgrāmatā
vai kapitāla daļu reģistrācija komercreģistrā veicama uz pārvaldnieka vārda ar atzīmi, ka nekustamais īpašums vai
kapitāla daļas iegādātas par konkrētā fonda līdzekļiem, tās nedrīkst atsavināt vai apgrūtināt bez fonda turētājbankas
piekrišanas un nekustamo īpašumu vai kapitāla daļas neiekļauj pārvaldnieka mantā pārvaldnieka — juridiskās
personas — maksātnespējas procesa ietvaros.
(2) No pārvaldnieka fonda līdzekļiem piešķirtie aizdevumi, kas paredzēti ieguldījumiem nekustamajā īpašumā, tiek
nodrošināti ar nostiprinātām hipotēkām par labu pārvaldniekam, izdarot atzīmi, ka attiecīgais nekustamais īpašums ir
no konkrētā fonda līdzekļiem piešķirtā aizdevuma nodrošinājums un ka to nedrīkst apgrūtināt un atsavināt bez
pārvaldnieka piekrišanas.
27
/
78
(3) Ja fonds dibināts kā komandītsabiedrība vai akciju sabiedrība, par šāda fonda līdzekļiem iegūto nekustamo
īpašumu nostiprina zemesgrāmatā, bet iegūtās kapitālsabiedrības kapitāla daļas reģistrē komercreģistrā. Minētā
nekustamā īpašuma nostiprināšana zemesgrāmatā vai kapitāla daļu reģistrācija komercreģistrā veicama uz fonda
vārda ar atzīmi, ka šo nekustamo īpašumu vai kapitāla daļas nedrīkst atsavināt vai apgrūtināt bez fonda
turētājbankas piekrišanas.
(4) Ja nekustamais īpašums atrodas citas valsts teritorijā vai kapitālsabiedrība, kuras kapitāla daļas tiek pirktas
par fonda līdzekļiem, ir reģistrēta citā valstī, pārvaldnieks nodrošina šajā pantā minēto prasību izpildi atbilstoši
attiecīgās valsts normatīvo aktu prasībām.
(5) Šā panta pirmajā un trešajā daļā minētā turētājbankas piekrišana atsavinājumam vai apgrūtinājumam
nepieciešama, ja fondu pārvalda licencēts pārvaldnieks. Ja fondu pārvalda reģistrēts pārvaldnieks, turētājbankas
piekrišana atsavinājumam vai apgrūtinājumam ir nepieciešama fonda dibināšanas dokumentā vai darbības
noteikumos paredzētajos gadījumos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.11.2015.
)
36.
1
 pants. Ieguldījumi vērtspapīrošanas pozīcijās
Fonda līdzekļus drīkst ieguldīt vērtspapīrošanas pozīcijās, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada
12. decembra regulas (ES) 
2017/2402
, ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru
attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza direktīvas 
2009/65/EK
, 2009/138/EK
un 
2011/61/ES
 un regulas (EK) Nr. 
1060/2009
 un (ES) Nr. 
648/2012
 (turpmāk — Regula Nr. 
2017/2402
) prasības. Ja
kāds no ieguldījumiem vērtspapīrošanas pozīcijās vairs neatbilst Regulas Nr. 
2017/2402
 prasībām, pārvaldnieks lemj
par fonda ieguldītāju interesēm atbilstošu rīcību un, ja nepieciešams, veic korektīvu pasākumu neatbilstības
novēršanai.
(
25.10.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.11.2018.
 Pants stājas spēkā 
01.01.2019.
 Sk. pārejas
noteikumu 14. punktu)
37.pants. Pārvaldnieka slēgtā fonda ieguldītāju pilnsapulce
(1) Ieguldītāju pilnsapulci (turpmāk — pilnsapulce) sasauc pārvaldnieks pēc savas iniciatīvas vai ieguldītāju
pieprasījuma.
(2) Pārvaldnieks sasauc pilnsapulci fonda darbības noteikumu, izņemot pirmo ieguldījumu daļu emisijas
noteikumus, apstiprināšanai, kā arī tad, ja to rakstveidā pieprasījuši ieguldītāji, kuri pārstāv vismaz 10 procentus no
fonda vērtības. Ja pilnsapulces sasaukšanu pieprasa fonda ieguldītāji, pārvaldniekam tā jāsasauc mēneša laikā pēc
pieprasījuma saņemšanas.
(3) Pieprasījumā norāda pilnsapulces sasaukšanas iemeslus un darba kārtību. Pieprasījumu iesniedz
pārvaldniekam.
(4) Ja pārvaldnieks nesasauc pilnsapulci noteiktajā termiņā, fonda ieguldītāji iesniedz rakstveida pieprasījumu
Komisijai, kura sasauc pilnsapulci mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Šādā gadījumā pilnsapulci sasauc
neatkarīgi no ieguldītāju — rakstveida pieprasījuma iesniedzēju — pārstāvētās fonda vērtības.
(5) Paziņojumu par pilnsapulces sasaukšanu licencēts pārvaldnieks publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas
Vēstnesis", kā arī informē par to Komisiju. Reģistrēts pārvaldnieks paziņojumu par pilnsapulces sasaukšanu publicē
oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis". Ja pilnsapulci sasauc Komisija, paziņojumu par pilnsapulces sasaukšanu
publicē Komisija. Pilnsapulces sasaukšanas izdevumi tiek segti no fonda mantas.
(6) Pilnsapulcei ir tiesības pieņemt pārvaldniekam saistošus lēmumus par:
1) fonda darbības noteikumu apstiprināšanu un grozījumu izdarīšanu tajos;
2) pārvaldnieka maiņu;
3) fonda reorganizāciju;
4) fonda likvidāciju;
5) dividenžu izmaksu;
28
/
78
6) citiem jautājumiem, kurus ir noteikusi Komisija vai kuri ir paredzēti fonda darbības noteikumos.
(7) Pilnsapulce ir tiesīga, ja tajā piedalās ieguldītāji, kas pārstāv vismaz pusi no fonda vērtības.
(8) Pilnsapulces lēmums ir pieņemts, ja par to nobalsojuši ieguldītāji, kas pārstāv ne mazāk kā trīs ceturtdaļas no
pilnsapulcē pārstāvētās fonda vērtības.
(9) Pārvaldnieka pārstāvjiem, Komisijas pilnvarotajām personām un zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai (turpmāk — zvērināts revidents) ir tiesības piedalīties pilnsapulcē bez balsstiesībām, bet ar
padomdevēja tiesībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
38.pants. Fonda pārvaldes tiesību nodošana citam pārvaldniekam
(1) Fonda pārvaldes tiesības var nodot citam pārvaldniekam šādos gadījumos:
1) pārvaldnieks atsakās no fonda pārvaldes;
2) fonds izvēlas sev citu pārvaldnieku;
3) Komisija aizliedz ārējam pārvaldniekam pārvaldīt fondu.
(2) Pārvaldnieks drīkst nodot fonda pārvaldes tiesības citam pārvaldniekam tikai ar Komisijas atļauju.
(3) Lai saņemtu Komisijas atļauju fonda pārvaldes tiesību nodošanai, pārvaldnieks iesniedz Komisijai motivētu
iesniegumu, kuram pievieno šādus dokumentus:
1) fonda pārvaldes tiesību nodošanas līgumu;
2) fonda darbības noteikumu un fonda dibināšanas dokumenta, kā arī turētājbankas līguma grozījumus, kurus
nepieciešams izdarīt saistībā ar pārvaldnieka maiņu.
(4) Komisija mēneša laikā pēc visu šajā pantā minēto dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu par atļauju fonda
pārvaldes tiesību nodošanai citam pārvaldniekam, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
1) fonda pārvaldes tiesību nodošana neaizskar fonda ieguldītāju intereses;
2) fonda pārvaldes tiesību nodošanai iesniegtie dokumenti ir sagatavoti atbilstoši šā likuma prasībām;
3) pārvaldnieks, kuram tiek nodotas fonda pārvaldes tiesības, atbilst šajā likumā pārvaldniekam izvirzītajām
prasībām.
(5) Licencēts pārvaldnieks, kurš nodod fonda pārvaldes tiesības, pēc Komisijas lēmuma saņemšanas fonda
darbības noteikumos vai dibināšanas dokumentā paredzētajā kārtībā nekavējoties informē visus fonda ieguldītājus par
pārvaldnieka maiņu, kā arī publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" paziņojumu par fonda nodošanu citam
pārvaldniekam. Reģistrēts pārvaldnieks, kurš nodod fonda pārvaldes tiesības, fonda darbības noteikumos vai
dibināšanas dokumentā paredzētajā kārtībā nekavējoties informē visus fonda ieguldītājus par pārvaldnieka maiņu, kā
arī publicē oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" paziņojumu par fonda nodošanu citam pārvaldniekam. Paziņojumā
norāda jaunā pārvaldnieka firmu, reģistrācijas numuru un valdes atrašanās vietu.
(6) Līgums par fonda pārvaldes tiesību nodošanu citam pārvaldniekam stājas spēkā ne agrāk kā mēnesi pēc šā
panta piektajā daļā minētā paziņojuma publicēšanas. Grozījumi fonda darbības noteikumos, fonda pārvaldes nolikumā
un turētājbankas līgumā stājas spēkā vienlaikus ar līgumu par fonda pārvaldes tiesību nodošanu.
(7) Līdzko līgums par fonda pārvaldes tiesību nodošanu stājas spēkā, visas ar fonda pārvaldi saistītās tiesības un
pienākumi pāriet jaunajam pārvaldniekam.
(8) Ja ārējais pārvaldnieks nenodrošina fonda pārvaldi atbilstoši šā likuma prasībām, tas nekavējoties informē
Komisiju un fonda uzraudzības institūciju. Komisija pieprasa, lai pārvaldnieks veic visus nepieciešamos pasākumus
šā likuma prasībām atbilstošas fonda pārvaldes nodrošināšanai.
29
/
78
(9) Ja, neraugoties uz veiktajiem pasākumiem, ārējais pārvaldnieks tomēr nenodrošina fonda pārvaldi atbilstoši šā
likuma prasībām, Komisija pieprasa, lai pārvaldnieks izbeidz fonda pārvaldi un ieguldījumu daļu izplatīšanu Latvijā un
dalībvalstīs. Komisija nekavējoties informē ārējā pārvaldnieka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūciju par
aizliegumu ārējam pārvaldniekam veikt fonda pārvaldi un ieguldījumu daļu izplatīšanu.
(10) Ja Komisija aizliedz ārējam pārvaldniekam veikt fonda pārvaldi, pārvaldnieks mēneša laikā nodrošina fonda
pārvaldes tiesību nodošanu citam pārvaldniekam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
39.pants. Fonda reorganizācija
(1) Fondu var reorganizēt tikai apvienošanas ceļā.
(2) Nav atļauta slēgtā fonda apvienošana ar atvērto fondu. Viena pārvaldnieka pārvaldē esošus pārvaldnieka
fondus un apakšfondus var apvienot.
(3) Fondus, kas dibināti kā komandītsabiedrības vai akciju sabiedrības, apvieno 
Komerclikumā
 noteiktajā kārtībā.
(4) Atļauju fondu vai apakšfondu apvienošanai dod Komisija.
(5) Lai saņemtu Komisijas atļauju pārvaldnieka fondu vai apakšfondu apvienošanai, pārvaldnieks Komisijai
iesniedz:
1) pārvaldnieka valdes lēmumu par fondu vai apakšfondu apvienošanu un tā pamatojumu;
2) pārvaldnieka apvienotā fonda dibināšanas dokumentu un fonda darbības noteikumus;
3) fondu vai apakšfondu finanšu pārskatus.
(6) Lai veiktu šā panta trešajā daļā minēto fondu apvienošanu un saņemtu Komisijas atļauju, pirms pieteikuma
iesniegšanas komercreģistra iestādei apvienošanas procesā iesaistītās komercsabiedrības iesniedz Komisijai
Komerclikuma
 
347.pantā
 minētos dokumentus un fonda darbības noteikumus.
(7) Komisija iesniegumu par fondu vai apakšfondu apvienošanu izskata un lēmumu pieņem 30 darbdienu laikā pēc
visu šā panta piektajā vai sestajā daļā minēto dokumentu saņemšanas. Pieņemot lēmumu par atļauju fondu vai
apakšfondu apvienošanai, Komisija vienlaikus pieņem arī lēmumu par pārvaldnieka apvienotā fonda reģistrēšanu.
(8) Komisija pieņem lēmumu neatļaut fondu vai apakšfondu apvienošanu, ja tiek konstatēts vismaz viens no
šādiem gadījumiem:
1) iesniegtie dokumenti neatbilst šā likuma prasībām;
2) fondu vai apakšfondu apvienošana būtiski aizskartu ieguldītāju likumīgās intereses.
(9) Pēc atļaujas saņemšanas pārvaldnieks fonda darbības noteikumos noteiktajā kārtībā informē ieguldītājus par
fondu apvienošanu, norādot, ka ieguldītājiem ir iespēja atpakaļpārdot fondu ieguldījumu daļas, kā arī pirms fondu
apvienošanas veic to ieguldītāju ieguldījumu daļu atpakaļpirkšanu, kuri izteikuši vēlēšanos atpakaļpārdot
pārvaldniekam fondu ieguldījumu daļas. Šajā daļā minētā kārtība attiecas uz atvērto fondu.
(10) Komisijas lēmums par atļauju fondu vai apakšfondu apvienošanai un apvienotā fonda reģistrēšanu stājas
spēkā pēc lēmuma paziņošanas pārvaldniekam.
40.pants. Fonda likvidācija
(1) Ja fonds dibināts kā komandītsabiedrība vai akciju sabiedrība, tā darbības izbeigšana un likvidācija notiek
Komerclikumā
 noteiktajā kārtībā, papildus ievērojot šā panta trešo, astoto, devīto, desmito un deviņpadsmito daļu.
(2) Pārvaldnieka fonda likvidāciju veic pārvaldnieks, ja:
30
/
78
1) gada laikā pēc fonda nodibināšanas nav izplatīta neviena ieguldījumu daļa;
2) pārvaldnieks ir pieņēmis lēmumu par fonda likvidāciju;
3) fonda ieguldītāji ir pieņēmuši lēmumu par fonda likvidāciju;
4) Komisija ir pieņēmusi lēmumu par fonda likvidācijas uzsākšanu.
(3) Pārvaldnieks 10 darbdienu laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par fonda likvidāciju, informē Komisiju par
fonda likvidācijas uzsākšanu. Informācijā norāda arī fonda likvidācijas pamatojumu.
(4) Komisijai ir tiesības neatļaut fonda likvidāciju, ja lēmumu par fonda likvidāciju pieņēmis pārvaldnieks un šāda
likvidācija neatbilst ieguldītāju likumīgajām interesēm.
(5) Ja pārvaldnieks neuzsāk fonda likvidāciju mēneša laikā no dienas, kad atbilstoši šā likuma prasībām to bija
nepieciešams uzsākt, Komisijai ir tiesības iecelt fonda likvidatoru. Komisija ieceļ fonda likvidatoru arī šā panta otrās
daļas 4.punktā minētajā gadījumā. Šajā daļā noteiktajā kārtībā ieceltam likvidatoram ir visas pārvaldniekam
paredzētās tiesības attiecībā uz fonda likvidāciju.
(6) Par licencēta pārvaldnieka fonda likvidācijas uzsākšanu likvidators nekavējoties paziņo Komisijai un publicē
attiecīgu paziņojumu oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis". Par reģistrēta pārvaldnieka fonda likvidācijas
uzsākšanu likvidators nekavējoties publicē attiecīgu paziņojumu oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".
(7) Paziņojumā par likvidāciju sniedz ziņas par likvidatoru, norāda kreditoru pieteikšanās termiņu un vietu, kā arī
paziņojuma publicēšanas datumu. Kreditoru pieteikšanās termiņš nedrīkst būt īsāks par trim mēnešiem no
paziņojuma publicēšanas dienas, ja lēmumā par fonda likvidāciju nav noteikts garāks kreditoru pieteikšanās termiņš.
Kreditori prasījumā norāda prasījuma saturu, pamatu, apmēru un pievieno prasījumu pamatojošus dokumentus.
(8) Likvidācijas gaitā nedrīkst veikt fonda ieguldījumu daļu emisiju, atpakaļpirkšanu un fonda dibināšanas
dokumentā un fonda darbības noteikumos paredzēto fonda ienākumu sadali fonda ieguldītājiem. Likvidatoram ir
tiesības veikt tikai ar likvidāciju saistītās darbības.
(9) Pēc likvidācijas uzsākšanas likvidators organizē un veic fonda mantas pārdošanu.
(10) No likvidējamā fonda mantas pārdošanas gūtos ieņēmumus un fondā esošos naudas līdzekļus (turpmāk —
likvidācijas ieņēmumi) turētājbanka vai likvidators sadala, šādā secībā apmierinot:
1) nodrošināto kreditoru prasījumus;
2) to kreditoru prasījumus, kuri pieteikuši savus prasījumus paziņojumā noteiktajā termiņā;
3) to kreditoru prasījumus, kuri pieteikuši savus prasījumus pēc paziņojumā noteiktā termiņa, bet pirms
likvidācijas ieņēmumu sadales.
(11) 
(Izslēgta ar 
30.03.2017
. likumu)
(12) Atlikušos likvidācijas ieņēmumus sadala fonda ieguldītājiem proporcionāli viņu ieguldījumu daļu skaitam.
(13) Likvidators iesniedz publicēšanai oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis" paziņojumu par likvidācijas
ieņēmumu sadali fonda ieguldītājiem, norādot par vienu ieguldījumu daļu izmaksājamo summu, kā arī maksājumu
veikšanas vietu un laiku.
(14) Visus maksājumus kreditoriem un fonda ieguldītājiem veic naudā.
(15) Likvidators rīkojas kreditoru un fonda ieguldītāju interesēs.
(16) Likvidators pilnā apmērā atbild fonda ieguldītājiem un trešajām personām par zaudējumiem, kas nodarīti
likvidācijas gaitā, ja likvidators ar nolūku vai aiz neuzmanības pārkāpis likumu, fonda darbības noteikumus vai fonda
dibināšanas dokumentu vai nolaidīgi veicis savus pienākumus.
(17) Likvidatoram ir tiesības likvidācijas gaitā segt likvidācijas izdevumus no likvidācijas ieņēmumiem. Likvidācijas
izdevumos netiek ietverti starpniecības maksājumi, kas saistīti ar nekustamā īpašuma realizāciju. Šādus
31
/
78
maksājumus attiecina uz fonda izdevumiem, kas tiek maksāti no fonda mantas, un to maksimālo apmēru norāda
fonda pārvaldes nolikumā. Likvidācijas izdevumi nedrīkst pārsniegt divus procentus no likvidācijas ieņēmumiem.
(18) Uz apakšfonda likvidāciju attiecas šajā pantā noteiktā fonda likvidācijas kārtība.
(19) Likvidators reizi mēnesī iesniedz Komisijai pārskatu par likvidācijas gaitu. Likvidators 10 darbdienu laikā pēc
likvidācijas pabeigšanas iesniedz Komisijai paziņojumu par likvidācijas pabeigšanu un likvidācijas beigu pārskatu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.03.2017.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
V nodaļa.
Ieguldījumu daļu emisija un izplatīšana
41.pants. Vispārīgās prasības
(1) Fonda ieguldījumu daļu publiskā apgrozība notiek saskaņā ar 
Finanšu instrumentu tirgus likumu
, ciktāl šajā
likumā nav noteikts citādi. Lai iekļautu fonda ieguldījumu daļas regulētajā tirgū, pārvaldnieka fonda darbības noteikumi
un pārvaldes nolikums pielīdzināmi prospektam, kas sagatavots atbilstoši 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
prasībām.
(2) Fonda ieguldījumu daļām var būt dažādas klases ar atšķirīgu nominālvērtību, piekritīgajiem maksājumiem vai
atšķirīgām tiesībām uz fonda ienākumu sadali. Viena fonda vienas klases ieguldījumu daļās ir nostiprinātas vienādas
tiesības.
(3) Ar ieguldījumu daļas atsavināšanu ieguvējam pāriet arī attiecīgā atsavinātāja mantas domājamā daļa fondā.
(4) Ieguldījumu daļas tiek emitētas dematerializētā formā.
(5) Pārvaldnieka fonda ieguldījumu daļas ir dalāmas. Fonda dibināšanas dokumentā vai darbības noteikumos
nosaka kārtību, kādā tiek noapaļots ieguldījumu daļu skaits pēc to sadalīšanas.
(6) Ieguldījumu daļu izplatīšana ir atļauta tikai šā likuma 
9.panta
 pirmajā un otrajā daļā un šā panta septītajā,
astotajā un devītajā daļā minētajām personām.
(7) Dalībvalstī licencēts pārvaldnieks drīkst izplatīt ieguldījumu daļas profesionālajiem ieguldītājiem, kā arī citiem
ieguldītājiem Latvijā saskaņā ar šā panta astotās un devītās daļas noteikumiem.
(8) Dalībvalstī licencēta pārvaldnieka pārvaldē esoša dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas drīkst izplatīt arī tādam
ieguldītājam, kas nav profesionāls ieguldītājs, ja šis ieguldītājs sniedz rakstveida apliecinājumu, ka tas spēj patstāvīgi
pieņemt lēmumu par ieguldīšanu attiecīgajā fondā un apzinās visus riskus, tai skaitā risku zaudēt ieguldījumu vai tā
daļu, kas izriet no šāda ieguldījuma vai saistībām, kuras tas uzņēmies, un minimālais ieguldītāja ieguldījumu daļu
pirkuma apmērs attiecīgajā fondā ir 100 000 
euro
 vai lielāks.
(9) Ja dalībvalstī licencēta pārvaldnieka pārvaldē esoša dalībvalsts fonda darbības noteikumi paredz izmantot
sviras finansējumu ne vairāk kā 50 procentu apmērā no fonda neto aktīvu vērtības, šā fonda ieguldījumu daļas drīkst
izplatīt arī tādam ieguldītājam, kas nav profesionāls ieguldītājs, ja šis ieguldītājs sniedz šā panta astotajā daļā minēto
apliecinājumu.
(10) Latvijā reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde drīkst veikt Latvijā reģistrēta fonda
ieguldījumu daļu sākotnējo izplatīšanu vai izplatīt fonda ieguldījumu daļas Latvijā saskaņā ar šajā pantā izvirzītajām
prasībām ieguldītājam, noslēdzot izplatīšanas līgumu ar pārvaldnieku, ja šim pārvaldniekam ir atļauts izplatīt attiecīgā
fonda ieguldījumu daļas Latvijā.
(11) Pārvaldnieks, tai skaitā dalībvalstī licencēts pārvaldnieks, izplatot Latvijā un citās dalībvalstīs fonda
ieguldījumu daļas ieguldītājiem, kas nav profesionāli ieguldītāji, ievēro Regulas Nr.  
1286/2014
 prasības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
30.03.2017.
 un 
30.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
)
42.pants. Prasības slēgtajam pārvaldnieka fondam
(1) Slēgtā fonda ieguldījumu daļu viena laidiena sākotnējās izvietošanas apmērs ir ierobežots, un tās laiks nedrīkst 
32
/
78
(1) Slēgtā fonda ieguldījumu daļu viena laidiena sākotnējās izvietošanas apmērs ir ierobežots, un tās laiks nedrīkst
pārsniegt divdesmit četrus mēnešus.
(2) Pēc šā panta pirmajā daļā noteiktā termiņa ieguldījumu daļu emisiju uzskata par notikušu samaksāto
ieguldījumu daļu apmērā.
(3) Ieguldījumu daļas tiek emitētas tikai pret pilnu šo daļu cenas samaksu naudā.
(4) Slēgtā fonda ieguldījumu daļas emisijas cena ir ieguldījumu daļas cena sākotnējā izvietošanā, un tā nemainās
visā emisijas laikā.
43.pants. Prasības atvērtajam pārvaldnieka fondam
(1) Atvērtā fonda ieguldījumu daļas emisijas cena ir pirmās ieguldījumu daļas pārdošanas cena.
(2) Pārvaldnieks var noteikt atvērtā fonda ieguldījumu daļu izlaišanas vai atpakaļpirkšanas komisijas naudu.
Komisijas naudas sadalījumu starp pārvaldnieku un fondu nosaka fonda dibināšanas dokumentā vai fonda darbības
noteikumos.
(3) Atvērtā fonda ieguldījumu daļas pārdošanas cenu veido ieguldījumu fonda daļas vērtības un ieguldījumu daļu
izlaišanas komisijas naudas (ja tāda noteikta) summa. Par ieguldījumu daļām saņemto naudu, izņemot ieguldījumu
daļu izlaišanas komisijas naudu (ja tāda noteikta), nekavējoties ieskaita fonda mantā. Ieguldījumu daļas cenas
noteikšanas un samaksas kārtību, kā arī komisijas naudas sadalījumu starp pārvaldnieku un fondu nosaka fonda
dibināšanas dokumentā vai fonda darbības noteikumos.
(4) Atvērtā fonda ieguldījumu daļas pārdošanas cenu nosaka vienlaikus ar fonda daļas vērtību, un informācijai par
to jābūt pieejamai fonda darbības noteikumos norādītajās vietās.
(5) Atvērtā fonda ieguldījumu daļas atpakaļpirkšanas cena ir ieguldījumu daļas vērtība, ko samazina par
atpakaļpirkšanas komisijas naudu saskaņā ar fonda darbības noteikumiem. Ja fondam ir dažādas klases ieguldījumu
daļas, to atpakaļpirkšanas cenu nosaka katrai ieguldījumu daļu klasei atsevišķi.
(6) Ja pārvaldnieks paziņo atvērtā fonda ieguldījumu daļu pārdošanas cenu, tā pienākums ir paziņot arī
atpakaļpirkšanas cenu. Ja pārvaldnieks paziņo atvērtā fonda ieguldījumu daļu atpakaļpirkšanas cenu, tā pienākums ir
paziņot arī pārdošanas cenu.
(7) Atvērtā fonda pārvaldniekam ir pienākums veikt ieguldījumu daļu atpakaļpirkšanu pēc fonda ieguldītāja
pieprasījuma, samaksājot viņam atpakaļpirkšanas cenu naudā saskaņā ar fonda darbības noteikumiem.
(8) Atvērtā fonda ieguldījumu daļas tiek izņemtas no apgrozības, kad pārvaldnieks ir saņēmis no ieguldītāja
atpakaļpirkšanas pieteikumu un ieguldītājam piederošās ieguldījumu daļas ir ieskaitītas fonda emisijas kontā. Pēc
ieguldījumu daļu izņemšanas no apgrozības fonda ieguldītājiem izbeidzas visas no tām izrietošās tiesības, izņemot
prasījuma tiesības ieguldījumu daļu atpakaļpirkšanas cenas apmērā.
(9) Pārvaldnieks drīkst uz laiku apturēt atvērtā fonda ieguldījumu daļu atpakaļpirkšanu fonda darbības noteikumos
noteiktajos gadījumos un kārtībā. Atpakaļpirkšanas pārtraukumu drīkst paredzēt tikai ārkārtas gadījumos, ja apstākļi
to prasa un pārtraukums ir attaisnojams, ņemot vērā ieguldītāju intereses.
(10) Atpakaļpirkšanas cenu maksā no fonda mantas fonda darbības noteikumos noteiktajā kārtībā un termiņā.
(11) Ieguldījumu daļas atpērk atpakaļpirkšanas pieteikumu iesniegšanas secībā.
(12) Lai nodrošinātu šā panta septītās daļas prasības ievērošanu, pārvaldnieks izveido fonda darbības specifikai
atbilstošu likviditātes pārvaldīšanas sistēmu un izstrādā atbilstošas procedūras.
44.pants. Pārvaldnieka fonda ieguldījumu daļu atpakaļpieņemšanas prasība
(1) Ja pārvaldnieka vainas dēļ fonda darbības noteikumos un tiem pievienotajos dokumentos ziņas, kurām ir
būtiska nozīme ieguldījumu daļu novērtēšanā, ir nepareizas vai nepilnīgas, fonda ieguldītājam ir tiesības pieprasīt, lai
pārvaldnieks pieņem atpakaļ viņa ieguldījumu daļu un atlīdzina viņam visus šā iemesla dēļ radušos zaudējumus.
33
/
78
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētajā gadījumā fonda ieguldītājs ir ieguvis ieguldījumu daļu, izmantojot ieguldījumu
pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, šis ieguldījumu pakalpojumu sniedzējs līdz ar pārvaldnieku ir solidāri atbildīgs
par zaudējumu atlīdzināšanu fonda ieguldītājam. Ieguldījumu pakalpojumu sniedzējs nav atbildīgs, ja tas nav zinājis
un nevarēja zināt, ka ziņas ir nepareizas vai nepilnīgas.
(3) Ja tad, kad fonda ieguldītājs ir uzzinājis, ka ziņas ir nepareizas vai nepilnīgas, viņam vairs nepieder
ieguldījumu daļa, viņam ir tiesības pieprasīt, lai pārvaldnieks samaksā starpību, par kādu viņa ieguldītā summa
pārsniedz ieguldījumu daļas atpakaļpirkšanas cenu atpakaļpirkšanas brīdī.
(4) Prasību saskaņā ar šā panta pirmās, otrās un trešās daļas noteikumiem ceļ sešu mēnešu laikā no dienas, kad
fonda ieguldītājs ir uzzinājis, ka ziņas ir nepareizas vai nepilnīgas, taču ne vēlāk kā triju gadu laikā no ieguldījumu
daļu iegādes dienas.
45.pants. Prasības fondam, kas dibināts kā komandītsabiedrība
(1) Komandītsabiedrības biedru sabiedrības līguma noslēgšanas kārtību un biedru savstarpējās attiecības regulē
Komerclikums
.
(2) Sabiedrības līgumā papildus 
Komerclikumā
 noteiktajām prasībām iekļauj informāciju par fonda darbības
termiņu un mērķi, fonda pārvaldes vispārīgajiem principiem un kārtību, kādā var rīkoties ar fonda mantu, un fonda
reorganizācijas un likvidācijas kārtību.
46.pants. Prasības fondam, kas dibināts kā akciju sabiedrība
(1) Ja atvērtais fonds dibināts kā akciju sabiedrība, tā pārvaldniekam ir pienākums pēc akcionāra pieprasījuma ne
vēlāk kā mēneša laikā veikt akciju atpakaļpirkšanu. Šāda fonda pamatkapitāls mainās atkarībā no akciju emisijas un
dzēšanas apmēra.
(2) Ja slēgtais fonds dibināts kā akciju sabiedrība, tā pārvaldniekam aizliegta akciju atpakaļpirkšana un akcijas
tiek dzēstas fonda darbības termiņa beigās vai fonda darbības noteikumos minētajos gadījumos.
(3) Uz fondu attiecas 
Komerclikuma
 noteikumi par pamatkapitāla palielināšanu un samazināšanu, ciktāl šajā
likumā nav noteikts citādi.
(4) Dibinot fondu, statūtos noteikto pamatkapitālu samaksā pilnībā līdz fonda reģistrācijai Komisijā.
(5) Atvērtā fonda akciju emisijas laiks un emitējamo akciju skaits nav ierobežots, ja vien fonda statūti un fonda
darbības noteikumi neparedz maksimālo fonda pamatkapitāla lielumu. Ja pamatkapitāls tiek palielināts, līdzšinējam
akcionāram nav pirmtiesību iegādāties jaunās akcijas. Atvērtā fonda statūtos var nenorādīt pamatkapitāla lielumu un
akciju skaitu.
(6) Slēgtā fonda pamatkapitālu drīkst palielināt, tikai pamatojoties uz akcionāru sapulces lēmumu. Ja
pamatkapitāls tiek palielināts, parakstīties uz jaunajām akcijām ir tiesības tikai esošajiem akcionāriem proporcionāli
tiem piederošo akciju nominālvērtību summai. Citi ieguldītāji ir tiesīgi parakstīties uz jaunajām akcijām, ja esošie
akcionāri nav izmantojuši savas tiesības noteiktajā termiņā un šādas tiesības tiem ir saskaņā ar pamatkapitāla
palielināšanas noteikumiem.
(7) Par akcijām nedrīkst maksāt pa daļām vai maksāt ar mantisko ieguldījumu. Parakstoties uz akcijām, par tām
samaksā pilnā apmērā.
(8) Fonds drīkst emitēt tikai brīvi pārvedamas akcijas. Fondam ir aizliegts emitēt personāla, priekšrocību akcijas
un konvertējamās obligācijas, kā arī iegūt savas akcijas. Fonds drīkst iegūt savas akcijas tikai tad, ja to pārvalda
iekšējais pārvaldnieks.
(9) Līdzekļus, kas iegūti, palielinot pamatkapitālu, fonds nodod pārvaldniekam to ieguldīšanai saskaņā ar fonda
darbības noteikumiem.
(10) Katra minimālās nominālvērtības balsstiesīgā akcija dod tiesības uz vienu balsi akcionāru sapulcē. Ja
akcionāru sapulce izlemj jautājumu, kas skar atvērtā fonda konkrēta apakšfonda akcionāru intereses, tiesības balsot
ir tikai šā apakšfonda akcionāriem.
34
/
78
(11) Fonda dibinātāji papildus 
Komerclikumā
 noteiktajām prasībām fonda statūtos iekļauj:
1) informāciju par fonda veidu, darbības termiņu un mērķi. Slēgtā fonda darbības laiks nedrīkst pārsniegt
statūtos norādīto darbības termiņu;
2) informāciju par fonda pārvaldes vispārīgajiem principiem un kārtību;
3) lēmumu pieņemšanas kārtību, īpaši norādot lēmumu pieņemšanas kompetenci un kārtību, kādā drīkst
rīkoties ar fonda mantu;
4) pamatkapitāla palielināšanas un samazināšanas nosacījumus;
5) atvērtā fonda akciju atpakaļpirkšanas kārtību un akciju atpakaļpirkšanas apturēšanas nosacījumus un
kārtību;
6) dividenžu aprēķināšanas un izmaksas kārtību;
7) fonda reorganizācijas un likvidācijas kārtību.
(12) Statūtus vai grozījumus statūtos fonda dibinātāji vai pārvaldnieks iesniedz saskaņošanai Komisijā pirms tam,
kad izsludināts paziņojums par akcionāru sapulces sasaukšanu. Komisija minētos statūtus vai grozījumus statūtos
izskata 10 darbdienu laikā un sniedz savu saskaņojumu vai pieņem lēmumu atteikt statūtu vai to grozījumu
saskaņojumu.
(13) Ja institūcijai, kas sasauc akcionāru sapulci, pēc tam, kad izsludināts paziņojums par akcionāru sapulces
sasaukšanu, tiek iesniegti papildu jautājumi par statūtu grozījumiem, kas paredz izmaiņas šā panta vienpadsmitajā
daļā minētajā informācijā, šos papildu jautājumus nedrīkst iekļaut jau izsludinātajā akcionāru sapulces darba kārtībā.
(14) Akcionāru sapulce papildus 
Komerclikumā
 noteiktajām tiesībām pieņem lēmumu par:
1) ieguldījumu politikas, mērķa un stratēģijas apstiprināšanu;
2) pārvaldnieka maiņu;
3) citiem jautājumiem, kuri ir paredzēti fonda darbības noteikumos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.10.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.2022.
 Grozījums par vārda "Komisija"
(attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts
likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
VI nodaļa.
Turētājbanka
47.pants. Turētājbankai izvirzāmās prasības
(1) Par turētājbanku Latvijā dibinātam fondam var būt Latvijā reģistrēta kredītiestāde, dalībvalstī vai ārvalstī
reģistrētas kredītiestādes filiāle Latvijā, Latvijā reģistrēta ieguldījumu brokeru sabiedrība vai dalībvalstī vai ārvalstī
reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāle Latvijā, kura ir tiesīga sniegt ieguldījumu pakalpojumus un blakus
pakalpojumus, tai skaitā finanšu instrumentu turēšanu.
(2) Pārvaldnieks nodrošina, ka katram fondam ir tikai viena turētājbanka.
(3) Latvijā licencētas turētājbankas uzraudzību nodrošina Komisija. Šā panta sestajā daļā minētās ārvalsts fonda
turētājbankas uzraudzību veic tās ārvalsts uzraudzības institūcija, kurā turētājbankai ir juridiskā adrese.
(4) Turētājbanka, veicot šajā likumā un Regulā Nr. 
231/2013
 noteiktos pienākumus, rīkojas kā godīgs, gādīgs un
rūpīgs saimnieks neatkarīgi no pārvaldnieka un nodrošina, lai pakalpojumi tiktu sniegti ar pienācīgu profesionalitāti un
rūpību fonda un tā ieguldītāju interesēs.
(5) Lai nepieļautu interešu konflikta rašanos starp turētājbanku, pārvaldnieku, fondu un tā ieguldītājiem,
35
/
78
pārvaldnieks nedrīkst pildīt turētājbankas pienākumus. Galvenais brokeris, kas ir fonda darījumu partneris, drīkst pildīt
minētā fonda turētājbankas pienākumus tikai tad, ja galvenā brokera pienākumi ir funkcionāli un hierarhiski nošķirti no
turētājbankas pienākumiem, iespējamie interešu konflikti tiek kontrolēti atbilstoši iekšējām procedūrām un par tiem ir
informēti fonda ieguldītāji.
(6) Dalībvalsts fonda turētājbanka savus pienākumus veic fonda izcelsmes dalībvalstī. Ārvalsts fonda
turētājbanka savus pienākumus veic ārvalstī, kurā minētais fonds ir dibināts, fonda pārvaldnieka izcelsmes dalībvalstī
vai minētā fonda pārvaldnieka atsauces dalībvalstī.
(7) Pārvaldnieks par fonda turētājbanku drīkst izvēlēties ārvalstī reģistrētu kredītiestādi vai ārvalstī reģistrētu
ieguldījumu brokeru sabiedrību, kura ir uzsākusi ieguldījumu pakalpojumu un blakuspakalpojumu sniegšanu, tai skaitā
finanšu instrumentu turēšanu, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:
1) tās dalībvalsts uzraudzības institūcija, kurā plānots izplatīt ārvalsts fonda ieguldījumu daļas, un Komisija kā
pārvaldnieka uzraudzības institūcija ir noslēgušas sadarbības un informācijas apmaiņas līgumu ar
turētājbankas uzraudzības institūciju;
2) turētājbankas dibināšanas valstī tiek veikta Latvijā turētājbankas uzraudzībai noteiktajām prasībām
līdzvērtīga uzraudzība, kā arī uz turētājbanku attiecas līdzvērtīgas minimālā kapitāla prasības;
3) turētājbankas dibināšanas valsts nav iekļauta Finanšu darījumu darba grupas veidotajā sarakstā kā valsts
vai teritorija, kas nesadarbojas;
4) dalībvalstis, kurās ir plānots izplatīt ārvalsts fonda ieguldījumu daļas, un Latvija kā pārvaldnieka izcelsmes
valsts ir ar turētājbankas dibināšanas valsti noslēgušas līgumu, kura noteikumi ir līdzvērtīgi Ekonomiskās
sadarbības un attīstības organizācijas Nodokļu paraugkonvencijā par ienākumiem un kapitālu noteiktajiem
standartiem un nodrošina informācijas apmaiņu nodokļu jomā;
5) turētājbankas līgumā ir paredzēts, ka turētājbanka atbild fondam vai tā ieguldītājiem par šā likuma 
54. 
un
55.panta
 prasību izpildi.
(8) Turētājbanka izņēmuma kārtā drīkst veikt fonda vai tā pārvaldnieka uzdevumā tādus pienākumus, kas var radīt
interešu konfliktu starp fondu, tā ieguldītājiem, pārvaldnieku un turētājbanku, ievērojot nosacījumu, ka turētājbanka ir
funkcionāli un hierarhiski nošķīrusi citus savus pienākumus no turētājbankas pienākumiem, iespējamie interešu
konflikti tiek kontrolēti atbilstoši iekšējām procedūrām un par tiem ir informēti fonda ieguldītāji.
(9) Turētājbanka drīkst izmantot tai turējumā nodotos aktīvus, ja ir saņemta rakstveida piekrišana no fonda vai
pārvaldnieka, kas rīkojas fonda vārdā.
(10) Ja turētājbankas pienākumus veic ieguldījumu brokeru sabiedrība, tās pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par
750 000 
euro
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.11.2015.
)
48.pants. Turētājbankas pienākumi
(1) Turētājbankai ir šādi pienākumi:
1) turēt fonda vai pārvaldnieka, kas rīkojas fonda vārdā, aktīvus saskaņā ar šo likumu, Regulu Nr. 
231/2013
 un
turētājbankas līgumu;
2) nodrošināt, lai ieguldījumu daļu emisija, pārdošana, atpakaļpirkšana un atpakaļpieņemšana notiktu saskaņā
ar šo likumu, Regulu Nr. 
231/2013
 un fonda darbības noteikumiem;
3) nodrošināt, lai ieguldījumu daļu vērtība tiktu aprēķināta saskaņā ar šo likumu, Regulu Nr. 
231/2013
 un fonda
darbības noteikumiem, un izpildīt pārvaldnieka rīkojumus, ja tie nav pretrunā ar šo likumu, Regulu Nr.
231/2013
, turētājbankas līgumu un fonda dibināšanas dokumentu vai darbības noteikumiem;
4) nodrošināt, lai pienācīgi tiktu veikti darījumos ar fonda aktīviem noteiktie maksājumi;
5) nodrošināt, lai fonda ienākumi tiktu izlietoti saskaņā ar likumu, Regulu Nr. 
231/2013
 un fonda dibināšanas
dokumentu vai fonda darbības noteikumiem.
36
/
78
(2) Turētājbanka pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju, ko tā saņēmusi, pildot fonda turētājbankas
pienākumus. Komisija tai nepieciešamo informāciju no šā likuma 
47.panta
 sestajā daļā minētās ārvalsts fonda
turētājbankas pieprasa ārvalsts fonda turētājbankas uzraudzības institūcijai.
(3) Turētājbankai ir pienākums savā vārdā celt fonda ieguldītāju prasības pret pārvaldnieku, ja to prasa konkrētie
apstākļi. Tas neierobežo fonda ieguldītāju tiesības celt šādas prasības savā vārdā.
(4) Turētājbankai ir pienākums celt pretprasību, ja sakarā ar tās saistībām tiek vērsta piedziņa uz fonda mantu.
(5) Turētājbanka pilnā apmērā atbild fonda ieguldītājiem un pārvaldniekam par zaudējumiem, kas nodarīti, ja
turētājbanka vai persona, pie kuras turētājbanka tur finanšu instrumentus, ar nolūku vai aiz neuzmanības pārkāpusi
likumu vai turētājbankas līgumu vai nolaidīgi veikusi savus pienākumus.
49.pants. Turētājbankas līgums
(1) Turētājbankas līgums ir līgums, kurš rakstveidā noslēgts starp fondu vai pārvaldnieku, kas rīkojas fonda vārdā,
un turētājbanku un saskaņā ar kuru turētājbanka apņemas glabāt fonda mantu un veikt darījumus ar fonda mantu, kā
arī apkalpot fonda kontus saskaņā ar šo likumu, Regulu Nr. 
231/2013
, fonda dibināšanas dokumentu, fonda darbības
noteikumiem, šo līgumu un pārvaldnieka rīkojumiem.
(2) Turētājbankas līgumā papildus Regulā Nr. 
231/2013
 ietvertajiem līguma noteikumiem norāda:
1) pārvaldnieka firmu, reģistrācijas numuru, licences numuru, juridisko adresi vai valdes atrašanās vietu;
2) turētājbankas firmu, reģistrācijas numuru, licences numuru, juridisko adresi vai valdes atrašanās vietu;
3) pušu tiesības un pienākumus;
4) fonda kontu apkalpošanas kārtību;
5) turētājbankas atlīdzības apmēru un samaksas kārtību;
6) kārtību, kādā sedz turētājbankas izdevumus, kas radušies, veicot darījumus ar fonda mantu vai apkalpojot
fonda kontus;
7) strīdu izskatīšanas kārtību;
8) citus no fonda dibināšanas dokumenta vai darbības noteikumiem izrietošus noteikumus.
(3) Turētājbankas līgumā puses drīkst iekļaut arī citus noteikumus, kas nav pretrunā ar šo likumu, Regulu Nr.
231/2013
, fonda dibināšanas dokumentu un fonda darbības noteikumiem.
50.pants. Turētājbankas līguma izbeigšanās
(1) Turētājbankas līgums izbeidzas šādos gadījumos:
1) izbeidzas līgumā noteiktais tā darbības termiņš;
2) līguma puses savstarpēji vienojas;
3) puse vienpusēji atkāpjas no līguma, ievērojot šā panta otrajā daļā noteiktos termiņus;
4) rodas apstākļi, kuru dēļ turētājbanka vairs neatbilst likuma un Regulas Nr. 
231/2013
 prasībām;
5) turētājbankai ir pasludināts juridiskās personas maksātnespējas process;
6) turētājbanka izbeidz darbību;
7) uzsākta fonda likvidācija;
37
/
78
8) Komisija dod rīkojumu pārvaldniekam mainīt turētājbanku;
9) citos turētājbankas līgumā noteiktajos gadījumos.
(2) Pusei, kura vienpusēji atkāpjas no līguma, ir pienākums paziņot par to otrai pusei trīs mēnešus iepriekš, ja
turētājbankas līgumā nav noteikts ilgāks termiņš.
51.pants. Rīkojums par turētājbankas maiņu
(1) Komisijai ir tiesības dot fondam vai pārvaldniekam, kas rīkojas fonda vārdā, rīkojumu mainīt turētājbanku, ja
turētājbanka pārkāpj šā likuma, Regulas Nr. 
231/2013
 vai turētājbankas līguma noteikumus vai ja tas nepieciešams
fonda ieguldītāju likumisko interešu aizsardzībai.
(2) Šā panta pirmajā daļā noteiktajā gadījumā turētājbankas līgums izbeidzas Komisijas noteiktajā termiņā un
kārtībā.
52.pants. Jauna turētājbankas līguma noslēgšana
(1) Fonds vai pārvaldnieks, kas rīkojas fonda vārdā, nodrošina, ka nākamajā dienā pēc turētājbankas līguma
izbeigšanās stājas spēkā jauns turētājbankas līgums, izņemot gadījumu, kad līgums izbeidzas sakarā ar fonda
likvidāciju.
(2) Ja fonds vai pārvaldnieks, kas rīkojas fonda vārdā, šā panta pirmajā daļā noteiktajā termiņā nenoslēdz jaunu
turētājbankas līgumu, tas uzsāk fonda likvidāciju.
53.pants. Fonda aktīvu turēšanas vispārīgās prasības
(1) Turētājbanka nodrošina, ka visi fonda naudas līdzekļi ir iegrāmatoti turētājbankā vienā vai vairākos naudas
kontos, kas atvērti uz pārvaldnieka, turētājbankas, kas rīkojas fonda vārdā, vai paša fonda vārda.
(2) Veicot naudas līdzekļu vai tās turējumā esošo fondam vai pārvaldniekam, kas rīkojas fonda vārdā, piederošo
finanšu instrumentu uzskaiti, turētājbanka nodrošina, ka:
1) ir iespējams jebkurā brīdī nošķirt vienam fondam vai pārvaldniekam, kas rīkojas fonda vārdā, piederošos
naudas līdzekļus vai finanšu instrumentus no cita turētājbankas klienta naudas līdzekļiem vai finanšu
instrumentiem;
2) uzskaite tiek regulāri salīdzināta ar tās trešās personas naudas līdzekļu vai finanšu instrumentu uzskaiti,
kurā turētājbanka tur klientu naudas līdzekļus vai finanšu instrumentus.
(3) Turētājbanka, kura tur fondam vai pārvaldniekam, kas rīkojas fonda vārdā, piederošus naudas līdzekļus vai
finanšu instrumentus pie trešās personas, nodrošina, ka šie naudas līdzekļi vai finanšu instrumenti ir identificējami
atsevišķi no trešajai personai vai pašai turētājbankai piederošajiem naudas līdzekļiem vai finanšu instrumentiem.
(4) Turētājbanka veic citu aktīvu turēšanu un uzskaiti, ja tā ir pārliecinājusies, ka fondam vai pārvaldniekam, kas
rīkojas fonda vārdā, ir īpašumtiesības uz šiem aktīviem. Turētājbanka pastāvīgi veic minēto īpašumtiesību pārbaudi,
pamatojoties uz fonda vai pārvaldnieka, kas rīkojas fonda vārdā, sniegtajiem īpašumtiesības apliecinošiem
dokumentiem, kā arī uz informāciju, ko turētājbanka var iegūt no publiskajiem reģistriem.
(5) Turētājbankai papildus izvirzītās tiesības un pienākumus nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
54.pants. Aktīvu turēšana pie trešās personas
(1) Turētājbanka drīkst turēt pie trešās personas finanšu instrumentus vai citus fonda aktīvus, ja tam ir pamatots
iemesls un tā neizvairās no šā likuma prasību ievērošanas.
(2) Turētājbanka ir tiesīga turēt fonda naudas līdzekļus vai finanšu instrumentus pie šādām trešajām personām:
38
/
78
1) dalībvalsts centrālajā bankā, ja tā sniedz šādu pakalpojumu;
2) Latvijā reģistrētā kredītiestādē vai dalībvalstī reģistrētā kredītiestādē;
3) ārvalstī reģistrētā kredītiestādē;
4) komercsabiedrībā, kura darbojas ārvalsts finanšu un kapitāla tirgū un uz kuru attiecas Latvijā pieņemtajām
prasībām līdzvērtīga uzraudzība ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanā.
(3) Turētājbanka, piesaistot fonda finanšu instrumentu vai citu fonda aktīvu turēšanai trešo personu, ievēro šādus
nosacījumus:
1) prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi izvēlas trešo personu un visu laiku, kamēr pie tās tiek turēti finanšu instrumenti
vai citi fonda aktīvi, prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi periodiski pārbauda un regulāri uzrauga, kā trešā persona
izpilda tai uzticētos pienākumus;
2) regulāri pārliecinās, ka trešajai personai ir atbilstoša organizatoriskā struktūra un pietiekama pieredze
finanšu instrumentu vai citu aktīvu turēšanā;
3) regulāri pārliecinās par to, ka valstī, kurā tiek turēti finanšu instrumenti, uz trešo personu attiecas Latvijā
noteiktajām uzraudzības prasībām līdzvērtīgas darbību regulējošās prasības, tai skaitā minimālā kapitāla
prasības, un to uzraudzība, kā arī par to, ka šī persona ir pakļauta ikgadējai obligātai zvērināta revidenta
revīzijai, saņemot atzinumu par finanšu instrumentu esību;
4) regulāri pārliecinās, ka trešā persona turētājbankas klientu aktīvus tur šķirti no saviem un turētājbankas
aktīviem tā, lai tos var skaidri identificēt kā konkrētas turētājbankas klientiem piederošus aktīvus;
5) turētājbanka ir tiesīga atļaut trešajai personai izmantot trešajai personai turēšanā nodotos fonda aktīvus, ja
turētājbanka ir saņēmusi piekrišanu no fonda vai pārvaldnieka, kas rīkojas fonda vārdā;
6) regulāri pārliecinās, ka trešā persona ievēro šā likuma 
47.panta
 otrajā, astotajā un devītajā daļā un 
53.panta
trešajā un ceturtajā daļā turētājbankai izvirzītās prasības.
(4) Ja ārvalsts tiesību akti paredz atsevišķu finanšu instrumentu turēšanu tikai šajā ārvalstī reģistrētā
komercsabiedrībā, taču šajā ārvalstī nav tādu komercsabiedrību, kas atbilstu šā panta trešās daļas 3.punkta
prasībām, turētājbanka drīkst turēt finanšu instrumentus vai citus fonda aktīvus šādā komercsabiedrībā tik ilgi, līdz
ārvalstī tiek reģistrēta šajā pantā trešajai personai izvirzītajām prasībām atbilstoša komercsabiedrība.
(5) Ja turētājbanka tur finanšu instrumentus vai citus fonda aktīvus šā panta ceturtajā daļā minētajā ārvalsts
komercsabiedrībā, turētājbanka nodrošina, ka fonda ieguldītāji tiek informēti par finanšu instrumentu vai citu fonda
aktīvu turēšanu ārvalsts komercsabiedrībā un šādas turēšanas pamatojumu, un par to, ka turētājbanka ir saņēmusi
rakstveida piekrišanu no fonda vai pārvaldnieka, kas darbojas fonda vārdā, finanšu instrumentu vai citu fonda aktīvu
turēšanai ārvalsts komercsabiedrībā.
(6) Trešā persona drīkst turēt finanšu instrumentus vai citus fonda aktīvus pie citas personas, ja attiecībā uz šo
personu tiek ievērotas tādas pašas prasības, kādas izvirzītas trešajai personai. Finanšu instrumentu vai citu fonda
aktīvu turēšana pie trešajām personām neatbrīvo turētājbanku no šajā likumā noteiktās atbildības par tai uzticēto
pienākumu izpildi.
(7) Par finanšu instrumentu vai citu fonda aktīvu turēšanu pie trešās personas šā panta izpratnē neuzskata likumā
"
Par norēķinu galīgumu maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmās
" minēto maksājumu un finanšu
instrumentu norēķinu sistēmu sniegtos pakalpojumus vai līdzīgus pakalpojumus, ko sniedz ārvalsts finanšu
instrumentu norēķinu sistēmas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.11.2015.
)
55.pants. Atbildība par finanšu instrumentu zudumu
(1) Turētājbanka atbild fondam vai fonda ieguldītājiem par to finanšu instrumentu zudumu, kuri turēti pie
turētājbankas vai trešās personas. Nosacījumus, ar kādiem finanšu instrumentu uzskata par zudušu, un ārējos
apstākļus, kādos turētājbanku atbrīvo no atbildības par finanšu instrumentu zudumu, nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
(2) Finanšu instrumentu zuduma gadījumā turētājbanka nekavējoties, tiklīdz tas iespējams, aizstāj fondam vai
39
/
78
pārvaldniekam, kas rīkojas fonda vārdā, zudušos finanšu instrumentus ar tādas pašas kategorijas finanšu
instrumentiem, citiem finanšu instrumentiem, kas pēc vērtības un likviditātes ir līdzvērtīgi zudušajiem finanšu
instrumentiem, vai izmaksā zudušo finanšu instrumentu vērtībai atbilstošu kompensāciju naudā. Kompensācijas
apmēru nosaka atbilstoši fondam piederošo finanšu instrumentu uzskaites vērtībai dienā, kad konstatēts
neatgriezenisks finanšu instrumentu zudums.
(3) Turētājbanka neatbild fondam vai fonda ieguldītājiem par to finanšu instrumentu zudumu, kuri turēti pie
turētājbankas vai trešās personas, ja turētājbanka var pierādīt, ka zudums ir radies ārēju apstākļu dēļ, kurus
turētājbanka ar saprātīgiem līdzekļiem nav varējusi ietekmēt un kuru sekas būtu bijušas neizbēgamas, neraugoties uz
centieniem ar saprātīgiem līdzekļiem panākt pretējo.
(4) Turētājbanka neatbild fondam vai fonda ieguldītājiem par finanšu instrumentu zudumu pie trešās personas, ja:
1) ir ievērotas visas šā likuma 
54.panta
 ceturtās daļas un Regulas Nr. 
231/2013
 prasības par finanšu
instrumentu turēšanu pie trešās personas;
2) starp turētājbanku un trešo personu ir noslēgts līgums, kurā paredzēts, ka atbildību par finanšu instrumentu
turēšanu pilnībā uzņemas trešā persona, un fonds vai pārvaldnieks, kas rīkojas fonda vārdā, var finanšu
instrumentu zuduma gadījumā vērst prasību par zaudējuma atlīdzību pret šo trešo personu vai ļaut
turētājbankai izvirzīt šādu prasību tā vārdā;
3) starp turētājbanku un fondu vai pārvaldnieku, kas rīkojas fonda vārdā, ir noslēgts līgums, kurā paredzēts, ka
turētājbanka ir atbrīvota no zaudējumu atlīdzināšanas finanšu instrumentu zuduma gadījumā, un norādīts šīs
daļas 
2.punktā
 minētā līguma noslēgšanas iemesls.
(5) Ja ārvalsts tiesiskā regulācija paredz konkrētu finanšu instrumentu turēšanu šīs ārvalsts komercsabiedrībā un
šajā ārvalstī nav tādu komercsabiedrību, kas atbilstu šā likuma 
54.panta
 trešās daļas 3.punkta prasībai, turētājbanka
neatbild par šādu finanšu instrumentu zudumu. Turētājbanka nav atbildīga par finanšu instrumentu zudumu, ja vien tā
šajā pantā minētajā gadījumā ir ievērojusi arī šādas papildu prasības:
1) fonda dibināšanas dokuments vai fonda darbības noteikumi paredz turētājbankas atbrīvošanu no atbildības;
2) pirms ieguldījumu veikšanas fonda ieguldītāji ir informēti par turētājbankas atbrīvošanu no atbildības un par
pamatotiem šādas atbrīvošanas iemesliem;
3) fonds vai pārvaldnieks, kas darbojas fonda vārdā, ir devis turētājbankai rīkojumu turēt finanšu instrumentus
ārvalsts komercsabiedrībā;
4) starp turētājbanku un fondu vai pārvaldnieku, kas darbojas fonda vārdā, ir noslēgts līgums, kurā paredzēta
turētājbankas atbrīvošana no atbildības;
5) starp turētājbanku un trešo personu ir noslēgts līgums, kurā paredzēts, ka atbildība par finanšu instrumentu
turēšanu ir pilnībā nodota ārvalsts komercsabiedrībai un fonds vai pārvaldnieks, kas rīkojas fonda vārdā, var
finanšu instrumentu zuduma gadījumā vērst prasību par zaudējuma atlīdzību pret šo komercsabiedrību vai ļaut
turētājbankai izvirzīt šādu prasību tā vārdā.
VII nodaļa.
Informācijas atklāšanas prasības
56.pants. Fonda, kurš nodibināts kā lietu kopība, gada pārskata sagatavošana, pārbaude un publicēšana
(1) Ārējais pārvaldnieks kārto Latvijā dibināta atvērtā fonda grāmatvedību un sagatavo atvērtā fonda gada pārskatu
saskaņā ar šo likumu, 
Grāmatvedības likumu
 un Komisijas normatīvajiem noteikumiem, kā arī saskaņā ar Regulu Nr.
231/2013
. Komisija izdod attiecīgus normatīvos noteikumus, kas izstrādāti, pamatojoties uz Eiropas Komisijas
apstiprinātajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem.
(2) Ārējais pārvaldnieks kārto Latvijā dibināta slēgtā fonda grāmatvedību un sagatavo slēgtā fonda gada pārskatu
saskaņā ar šo likumu, 
Grāmatvedības likumu
 un Komisijas normatīvajiem noteikumiem, kā arī saskaņā ar Regulu Nr.
231/2013
. Komisija izdod attiecīgus normatīvos noteikumus, kas izstrādāti, pamatojoties uz Eiropas Padomes
1986.gada 8.decembra direktīvu 
86/635/EEK
 "Par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem
40
/
78
pārskatiem".
(3) Ārējais pārvaldnieks, kurš pārvalda vairākus fondus, nodrošina, ka katra fonda grāmatvedība tiek kārtota
atsevišķi.
(4) Ārējais pārvaldnieks, kura pārvaldītais Latvijā dibinātais fonds ieguvis kontroli regulētā tirgū neiekļautā
sabiedrībā vai emitentā, sagatavo arī šāda fonda konsolidēto gada pārskatu. Konsolidētā gada pārskata
sagatavošanas kārtību, ņemot vērā šā panta pirmās un otrās daļas noteikumus, nosaka Komisijas normatīvie
noteikumi.
(5) Ārējais pārvaldnieks, kurš pārvalda dalībvalstī vai ārvalstī dibinātu fondu, nodrošina, ka šāda fonda gada
pārskatu un konsolidēto gada pārskatu sagatavo saskaņā ar fonda dibināšanas valstī spēkā esošajiem
grāmatvedības standartiem.
(6) Fonda gada pārskata periods sakrīt ar ārējā pārvaldnieka pārskata gadu.
(7) Zvērinātu revidentu, kas veic fonda gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju, apstiprina ārējā
pārvaldnieka statūtos noteikta pārvaldes institūcija.
(8) Latvijā dibināta fonda gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju veic saskaņā ar 
Revīzijas
pakalpojumu likumu
. Zvērināta revidenta ziņojumu, tostarp visas piezīmes, publicē kopā ar gada pārskatu un
konsolidēto gada pārskatu.
(9) Ārējais pārvaldnieks, kurš pārvalda dalībvalstī (izņemot Latviju) vai ārvalstī dibinātu fondu, nodrošina, ka šāda
fonda gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju veic saskaņā ar fonda dibināšanas valstī spēkā esošajiem
revīzijas standartiem.
(10) Ne vēlāk kā 10 dienas pēc gada pārskata un konsolidētā gada pārskata apstiprināšanas un ne vēlāk kā sešus
mēnešus pēc pārskata gada beigām ārējais pārvaldnieks nodrošina, ka tiek publiskots gada pārskats un konsolidētais
gada pārskats par katru tā pārvaldē esošu dalībvalstī dibinātu fondu un katru fondu, kura ieguldījumu daļas tas izplata
dalībvalstīs. Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu publisko latviešu valodā vai valodā, kuru lieto starptautisko
finanšu jomā. Gada pārskata un konsolidētā gada pārskata tulkojumu publisko mēneša laikā pēc gada pārskata un
konsolidētā gada pārskata apstiprināšanas. Ārējais pārvaldnieks attiecīgo informāciju var publiskot savā tīmekļa
vietnē vai izvēlēties informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu.
(11) Ārējais pārvaldnieks nodrošina, ka ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārskata gada beigām katra tā pārvaldē
esošā fonda gada pārskats un konsolidētais gada pārskats tiek iesniegts Komisijai un fonda dibināšanas valsts
uzraudzības institūcijai, ja fonds nav reģistrēts Komisijā.
(12) Ja fonda gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu ārējais pārvaldnieks publisko saskaņā ar 
Finanšu
instrumentu tirgus likuma
 prasībām, ieguldītājiem pēc to pieprasījuma sniedz šā panta trīspadsmitajā daļā minēto
informāciju. Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu publisko ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc pārskata gada
beigām.
(13) Fonda gada pārskatā un konsolidētajā gada pārskatā iekļauj vismaz šādu informāciju:
1) finanšu pārskatus;
2) pārvaldnieka ziņojumu par finansiālo stāvokli un saimnieciskās darbības raksturojumu;
3) visas pārskata gadā notikušās būtiskās izmaiņas šā likuma 
58.pantā
 minētajā informācijā;
4) ārējā pārvaldnieka amatpersonām un darbiniekiem pārskata gadā piešķirtā atalgojuma kopsummu, atsevišķi
uzrādot atalgojuma nemainīgo daļu un mainīgo daļu un šādu daļu saņēmēju skaitu, kā arī fonda piešķirtās
papildu atlīdzības daļas kopsummu, ja tāda paredzēta;
5) ārējā pārvaldnieka amatpersonām un darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē tā pārvaldē
esoša fonda riska profilu, pārskata gadā piešķirtā atalgojuma kopsummu, atsevišķi uzrādot šādām
amatpersonām un darbiniekiem piešķirtā atalgojuma summas.
(14) Ja fondu pārvalda reģistrēts pārvaldnieks, fonda gada pārskatā un konsolidētajā gada pārskatā var neiekļaut
šā panta trīspadsmitās daļas 3., 4. un 5.punktā minēto informāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.04.2022.
 un 
13.10.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.2022.
 Grozījums par 
41
/
78
vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 un grozījums desmitajā daļā par vārdu "var publiskot savā
tīmekļa vietnē vai izvēlēties informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu" aizstāšanu ar
vārdiem "publisko savā tīmekļvietnē" stājas spēkā 
01.01.2024.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2024.
 Sk.
pārejas noteikumu 19. un 23. punktu)
57.pants. Fonda, kurš nodibināts kā komercsabiedrība, gada pārskata sagatavošana, pārbaude un
publicēšana
(1) Atvērtais fonds kārto grāmatvedību un sagatavo atvērtā fonda gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu
saskaņā ar šo likumu, 
Grāmatvedības likumu
 un Komisijas normatīvajiem noteikumiem, kā arī saskaņā ar Regulu Nr.
231/2013
. Komisija izdod attiecīgus normatīvos noteikumus, kuri izstrādāti, pamatojoties uz Eiropas Komisijas
apstiprinātajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem.
(2) Slēgtais fonds kārto grāmatvedību un sagatavo slēgtā fonda gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu
saskaņā ar šo likumu, 
Grāmatvedības likumu
 un Komisijas normatīvajiem noteikumiem, kā arī saskaņā ar Regulu Nr.
231/2013
. Komisija izdod attiecīgus normatīvos noteikumus, kuri izstrādāti, pamatojoties uz Eiropas Padomes
1986.gada 8.decembra direktīvu 
86/635/EEK
 "Par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem
pārskatiem".
(3) Zvērinātu revidentu, kas veic fonda gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju, ievēlē saskaņā ar
Komerclikumu
.
(4) Fonda gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju veic saskaņā ar 
Revīzijas pakalpojumu likumu
.
Zvērināta revidenta ziņojumu, tostarp visas piezīmes, publicē kopā ar gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu.
(5) Fonds ne vēlāk kā 10 dienas pēc gada pārskata apstiprināšanas un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārskata
gada beigām iesniedz Valsts ieņēmumu dienestam gada pārskata un zvērināta revidenta ziņojuma kopiju kopā ar
izrakstu no akcionāru (biedru) sapulces protokola par gada pārskata apstiprināšanu. Fonds, kurš sagatavo konsolidēto
gada pārskatu, papildus šīs daļas pirmajā teikumā noteiktajam ne vēlāk kā 10 dienas pēc konsolidētā gada pārskata
apstiprināšanas un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārskata gada beigām iesniedz Valsts ieņēmumu dienestam arī
konsolidētā gada pārskata un zvērināta revidenta ziņojuma kopiju kopā ar izrakstu no akcionāru (biedru) sapulces
protokola par konsolidētā gada pārskata apstiprināšanu. Fonds šajā daļā minētos dokumentus iesniedz papīra formā
vai elektroniski.
(6) Šā panta piektajā daļā minētos dokumentus, ja tie iesniegti elektroniski, vai šo dokumentu elektroniskas
kopijas, ja tie iesniegti papīra formā, Valsts ieņēmumu dienests piecu darbdienu laikā elektroniski nodod Uzņēmumu
reģistram, kas nodrošina saņemto dokumentu publisku pieejamību. Elektronisko dokumentu nodošanas un
apliecināšanas kārtību nosaka starpresoru vienošanās, kuru noslēdzis Valsts ieņēmumu dienests un Uzņēmumu
reģistrs.
(7) Uzņēmumu reģistrs pēc šā panta sestajā daļā minēto dokumentu saņemšanas publicē tos Uzņēmumu reģistra
tīmekļa vietnē.
(8) Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārskata gada beigām atvērtais fonds nodrošina, ka tiek publiskots gada
pārskats un konsolidētais gada pārskats, ja tāds tiek sagatavots. Atvērtais fonds attiecīgo informāciju var publiskot
savā tīmekļa vietnē vai izvēlēties informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu. Slēgtais
fonds nodrošina, ka gada pārskats un konsolidētais gada pārskats, ja tāds tiek sagatavots, ir pieejams ieguldītājiem
pēc to pieprasījuma.
(9) Ja fonda gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu publisko saskaņā ar 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
prasībām, ieguldītājiem pēc to pieprasījuma sniedz šā panta desmitajā daļā minēto informāciju. Gada pārskatu un
konsolidēto gada pārskatu publisko ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc pārskata gada beigām.
(10) Fonda gada pārskatā un konsolidētajā gada pārskatā iekļauj šā likuma 
56.panta
 trīspadsmitās daļas 1., 2. un
3.punktā minēto informāciju, kā arī vismaz šādu informāciju:
1) pārvaldnieka amatpersonām un darbiniekiem pārskata gadā piešķirtā atalgojuma kopsummu, atsevišķi
uzrādot atalgojuma nemainīgo daļu un mainīgo daļu un šādu daļu saņēmēju skaitu, kā arī fonda piešķirtās
papildu atlīdzības daļas kopsummu, ja tāda paredzēta;
2) pārvaldnieka amatpersonām un darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē tā pārvaldē esoša
fonda riska profilu, pārskata gadā piešķirtā atalgojuma kopsummu, atsevišķi uzrādot šādām amatpersonām un
42
/
78
darbiniekiem piešķirtā atalgojuma summas.
(11) Ja fondu pārvalda reģistrēts pārvaldnieks, fonda gada pārskatā un konsolidētajā gada pārskatā var neiekļaut
šā panta desmitās daļas 1. un 2.punktā un 
56.panta
 trīspadsmitās daļas 3.punktā minēto informāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.09.2021.
, 
28.04.2022.
 un 
13.10.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.2022.
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) un
grozījums par vārdu "normatīvie noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdu "noteikumi" (attiecīgā locījumā)
stājas spēkā 01.01.2023. iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
, kā arī grozījums astotajā daļā par vārdu "var
publiskot savā tīmekļa vietnē vai izvēlēties informācijas publiskošanai citu piemērotu informācijas nesēju vai vietu"
aizstāšanu ar vārdiem "publisko savā tīmekļvietnē"stājas spēkā 01.01.2024. un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2024.
 Sk. pārejas noteikumu 19. un 23. punktu
)
58.pants. Informācijas atklāšana ieguldītājiem
(1) Pārvaldnieks nodrošina, ka fonda ieguldītājam par katru pārvaldnieka pārvaldē esošo dalībvalsts fondu un katru
fondu, kura ieguldījumu daļas tas izplata dalībvalstīs, pirms ieguldījuma veikšanas ir pieejami fonda darbības
noteikumi, pēdējais sagatavotais gada pārskats un konsolidētais gada pārskats, ja tāds tiek sagatavots, pēdējā
aprēķinātā fonda neto aktīvu vērtība vai pēdējā aprēķinātā ieguldījumu daļas vērtība vai tirgus cena. Ja fonda
dibināšanas dokumentā (statūtos vai sabiedrības līgumā) ir ietverti fonda darbības noteikumi, reģistrētam
pārvaldniekam nav nepieciešams ieguldītājus nodrošināt ar atsevišķu dokumentu, kurā ietverti fonda darbības
noteikumi.
(2) Fonda darbības noteikumos iekļauj vismaz šādu informāciju:
1) fonda ieguldījumu mērķa, ieguldījumu politikas un stratēģijas aprakstu;
2) ziņas par galvenā fonda dibināšanas vietu, veidu un stratēģiju, ja fonds ir pakārtotais fonds, un to fondu
dibināšanas vietu, veidu un stratēģiju, kuros fonds paredz veikt savus ieguldījumus, ja ieguldījumus veicošais
fonds ir fondu fonds;
3) aprakstu par to aktīvu veidiem, kuros fonds paredz veikt ieguldījumus, par darījumu veidiem, ko fonds drīkst
veikt, un visiem ar šiem darījumiem saistītajiem riskiem, kā arī par visiem noteiktajiem ieguldījumu
ierobežojumiem;
4) aprakstu par apstākļiem, kādos fonds drīkst izmantot sviras finansējumu, atļautajiem sviras finansējuma
darījumu veidiem un avotiem, ar sviras finansējumu saistītajiem riskiem, jebkādiem sviras finansējuma
izmantošanas ierobežojumiem un nosacījumiem par nodrošinājumu un fonda aktīvu atkārtotu izmantošanu, kā
arī maksimālo sviras finansējuma apmēru, kuru pārvaldnieks ir tiesīgs izmantot fonda vārdā;
5) fonda ieguldījumu stratēģijas vai ieguldījumu politikas maiņas procedūras aprakstu;
6) to juridisko seku aprakstu, kuras izriet no līgumiem, kas saistīti ar fonda ieguldījumiem, iekļaujot arī ziņas
par strīdu izskatīšanas vietu un piemērojamiem normatīvajiem aktiem, tiesas nolēmuma atzīšanu un izpildi
valstī, kurā fonds darbojas;
7) ziņas par pārvaldnieka, fonda turētājbankas, zvērināta revidenta, ārējā vērtētāja, ja tāds ir piesaistīts, un citu
pakalpojumu sniedzēju identitāti, viņu pienākumu un ieguldītāju tiesību aprakstu;
8) aprakstu par to, kā pārvaldnieks nodrošina šā likuma 
16.panta
 desmitās daļas prasību ievērošanu;
9) pārvaldnieka deleģētā fonda pārvaldes pakalpojuma un fonda turētājbankas deleģētā līdzekļu turēšanas
pakalpojuma aprakstu, kā arī ziņas par deleģētā pakalpojuma sniedzēja identitāti un iespējamiem interešu
konfliktiem;
10) fonda aktīvu novērtēšanas procedūras un aktīvu vērtības noteikšanas metodoloģijas aprakstu, kas ietver
arī metodes, kuras izmanto nelikvīdu aktīvu novērtēšanai vai tādu aktīvu novērtēšanai, kuru vērtības
noteikšana ir ierobežota;
11) atvērtā fonda likviditātes riska pārvaldīšanas aprakstu, tai skaitā ziņas par ieguldījumu daļu
atpakaļpirkšanas tiesību izmantošanu gan parastos, gan ārkārtas apstākļos, kā arī esošo ieguldījumu daļu
atpakaļpirkšanas un atpakaļpieņemšanas kārtību, ieguldījumu daļu pārdošanas un atpakaļpirkšanas cenas
aprēķināšanas metodēm un biežumu, kā arī ziņas par to, kur un cik bieži šīs cenas tiek publiskotas;
43
/
78
12) aprakstu par ieguldījumu daļu izlaišanas komisijas naudu, maksām un izdevumiem, kā arī to
maksimālajiem apmēriem, ko tieši vai netieši sedz ieguldītāji;
13) aprakstu par taisnīgas attieksmes nodrošināšanu pret ieguldītājiem. Ja kāds ieguldītājs saņem atšķirīgu
attieksmi vai tam ir tiesības saņemt atšķirīgu attieksmi, aprakstā sniedz paskaidrojumu, kāpēc un kādām
ieguldītāju kategorijām šāda atšķirīga attieksme tiek piemērota, kā arī norāda šo ieguldītāju juridisko vai
ekonomisko saikni ar fondu vai pārvaldnieku, ja tāda pastāv;
14) ieguldījumu daļu emisijas un izplatīšanas nosacījumus un procedūru;
15) fonda līdzšinējās darbības rādītājus;
16) ziņas par galvenā brokera identitāti un ikvienu nozīmīgu vienošanos starp fondu un tā galveno brokeri, kā
arī:
a) iespējamo interešu konfliktu novēršanas aprakstu,
b) līgumā ar turētājbanku ietvertos nosacījumus, ja tādi ir paredzēti un attiecas uz fonda aktīvu nodošanu
vai atkārtotu izmantošanu,
c) informāciju par jebkādu iespējamo atbildības nodošanu galvenajam brokerim;
17) ziņas par to, kad un kādā veidā ieguldītājiem tiks atklāta šā panta piektajā un sestajā daļā noteiktā
informācija;
18) ziņas par to, kad un kādā veidā ieguldītājs tiks iepazīstināts ar grozījumiem fonda darbības noteikumos un
pēdējo sagatavoto gada pārskatu, kā arī ar konsolidēto gada pārskatu, ja tāds tiek sagatavots.
(3) Pārvaldnieks pirms ieguldījuma veikšanas fondā informē ieguldītāju par līgumā ar turētājbanku paredzētajiem
gadījumiem, kad turētājbanka ir atbrīvota no atbildības saskaņā ar šā likuma 
55.panta
 trešo daļu. Pārvaldnieks
nodrošina, lai visi fonda ieguldītāji nekavējoties tiktu informēti par izmaiņām turētājbankas atbildības apjomā.
(4) Ja fondam ir saistošas 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 prasības par emisijas prospekta publicēšanu,
prospektā vai atsevišķā 
pielikumā
 papildus minētajām prasībām pārvaldnieks sniedz arī šā panta pirmajā, otrajā un
trešajā daļā minēto informāciju.
(5) Atsevišķi par katru pārvaldnieka pārvaldē esošo dalībvalsts fondu un par katru fondu, kura ieguldījumu daļas
tas izplata dalībvalstī, pārvaldnieks sniedz ieguldītājiem šādu informāciju:
1) procentos izteiktu fonda nelikvīdo aktīvu vai aktīvu daļa, kuriem vērtības noteikšana ir ierobežota un kuriem
piemēro īpašus pasākumus, kas minēti Regulā Nr. 
231/2013
;
2) izmaiņas metodēs, kuras pārvaldnieks piemēros fonda likviditātes pārvaldīšanai;
3) fonda pašreizējais riska profils un pārvaldnieka ar fonda darbību saistīto risku pārvaldīšanai izmantotās risku
pārvaldīšanas sistēmas apraksts.
(6) Atsevišķi par katru pārvaldnieka pārvaldē esošo dalībvalsts fondu, kurš izmanto sviras finansējumu, kā arī par
katru fondu, kura ieguldījumu daļas pārvaldnieks izplata dalībvalstī un kurš izmanto sviras finansējumu, pārvaldnieks
periodiski sniedz ieguldītājiem šādu informāciju:
1) izmaiņas, kas saistītas ar maksimālo sviras finansējuma apmēru, ko pārvaldnieks drīkst izmantot fonda
vārdā, kā arī tiesības atkārtoti izmantot saņemto nodrošinājumu vai piešķirtās garantijas, iesaistoties sviras
finansējuma darījumos;
2) kopējais sviras finansējuma apmērs, ko uzņēmies šis fonds.
(7) Šā panta piektajā un sestajā daļā minētās informācijas atklāšanas pienākumu un periodiskumu nosaka Regula
Nr. 
231/2013
.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
 un 
20.06.2019
. likumu, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
44
/
78
59.pants. Informācijas sniegšana Komisijai
(1) Latvijā reģistrēts pārvaldnieks sniedz Komisijai informāciju statistikas datu apkopošanai un Regulas Nr. 
231/2013
 110. panta 1. punktā noteikto informāciju saskaņā ar tās IV pielikumā ietvertās pārskatu veidnes paraugu
Komisijas noteiktajā kārtībā.
(2) Latvijā licencēts pārvaldnieks par katru tā pārvaldē esošu dalībvalsts fondu un par katru fondu, kura
ieguldījumu daļas tas izplata dalībvalstī, Komisijai sniedz šā panta pirmajā daļā minēto informāciju un šādu
informāciju:
1) procentos izteikta fonda nelikvīdo aktīvu daļa vai aktīvu daļa, kuru vērtības noteikšana ir ierobežota un
kuriem piemēro īpašus pasākumus, kas minēti Regulā Nr. 
231/2013
;
2) izmaiņas metodēs, kuras pārvaldnieks piemēros fonda ieguldījumu likviditātes pārvaldīšanai;
3) fonda riska profils un riska pārvaldīšanas sistēmas, ko fonds izmanto tirgus riska, likviditātes riska,
darījumu partnera riska, operacionālā riska un citu risku pārvaldīšanai;
4) galvenie to aktīvu veidi, kuros fonds veicis ieguldījumus;
5) saskaņā ar šā likuma 
25.panta
 piekto daļu un 
26.panta
 otro daļu veiktie stresa testu rezultāti.
(3) Lai Komisija spētu izvērtēt, cik lielā mērā pārvaldnieka pārvaldē esošo fondu izmantotais sviras finansējums
veicina sistēmiskā riska veidošanos finanšu sistēmā, neparedzamas tirgus attīstības risku vai apdraud ekonomikas
ilgtermiņa izaugsmi, licencēts pārvaldnieks par katru tā pārvaldē esošu fondu, kurš izmanto sviras finansējumu
būtiskā apmērā, Komisijai sniedz šādu informāciju:
1) kopējo sviras finansējuma apmēru un sadalījumu sviras finansējumā, kas saistīts ar:
a) naudas vai vērtspapīru aizņemšanos,
b) atvasināto finanšu instrumentu izmantošanu,
c) fonda aktīvu atkārtotu izmantošanu sviras finansējuma palielināšanai;
2) piecu lielāko naudas vai vērtspapīru aizdevēju identitāti un no katra aizņemto līdzekļu apmēru.
(4) Šā panta trešās daļas prasības Latvijā licencēts ārvalsts pārvaldnieks izpilda par tā pārvaldē esošajiem
dalībvalstu fondiem un par tiem ārvalstu fondiem, kuru ieguldījumu daļas tas izplata kādā no dalībvalstīm.
(5) Sviras finansējuma darījumus, sviras finansējuma apmēra aprēķināšanas kārtību un kritērijus sviras
finansējuma apmēra uzskatīšanai par būtisku, kā arī sniedzamās informācijas saturu un iesniegšanas periodiskumu
nosaka Regula Nr. 
231/2013
.
(6) Komisijas uzraudzības funkciju veikšanai, tai skaitā efektīvai sistēmiskā riska uzraudzībai, kā arī statistikas
datu apkopošanai Komisijai ir tiesības pieprasīt no reģistrēta un licencēta pārvaldnieka arī šajā pantā neminētu
informāciju. Par to, ka efektīvai sistēmiskā riska uzraudzībai nepieciešama papildu informācija, Komisija informē
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.
(7) Komisijai ir tiesības prasīt no pārvaldnieka arī tādu informāciju, ko ārkārtas apstākļos un gadījumos, kad
nepieciešams nodrošināt finanšu sistēmas stabilitāti un integritāti vai veicināt ekonomikas ilgtermiņa izaugsmi,
pieprasa sagatavot Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde.
(8) Komisija nosaka šajā pantā minētās informācijas sagatavošanas un iesniegšanas kārtību.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.04.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
31.05.2022.
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas
spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
60.pants. Informācijas izmantošana pārvaldnieka darbības pārrobežu uzraudzībā
45
/
78
(1) Komisija analizē šā likuma 
59.pantā
 minēto informāciju, lai noteiktu, cik lielā mērā fonda izmantotais sviras
finansējums var radīt sistēmisko risku finanšu sistēmai vai ekonomikas ilgtermiņa attīstībai.
(2) Komisija sniedz citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei un Eiropas
Sistēmisko risku kolēģijai šā likuma 
10.panta
 astotajā daļā un 
59.pantā
 minēto informāciju, ievērojot šā likuma
87.panta
 noteikumus. Komisija nekavējoties informē attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijas par tās uzraudzībā
esošu pārvaldnieku vai šā pārvaldnieka pārvaldē esošu fondu, kas var radīt būtisku darījuma partnera risku
kredītiestādei vai citām sistēmiski saistītām finanšu iestādēm attiecīgajā dalībvalstī.
(3) Lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti un integritāti, Komisija vismaz 10 darbdienas pirms tam, kad tiek
pieņemts lēmums par šā likuma 
81.panta
 septītās daļas 13. un 20.punktā minēto ierobežojumu noteikšanu
pārvaldniekam, paziņo par šo lēmumu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai un
attiecīgā fonda uzraudzības institūcijai. Paziņojumā minētajām institūcijām Komisija sniedz informāciju par
ierobežojumiem, ierobežojumu noteikšanas pamatojumu un norāda datumu, kad minētie ierobežojumi stājas spēkā. Ja
rodas ārkārtas apstākļi, Komisija var pieņemt lēmumu par ierobežojumu stāšanos spēkā pirms tā paziņošanas šīs
daļas pirmajā teikumā norādītajām institūcijām.
(4) Komisija izvērtē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes ieteikumus par pārvaldniekam noteikto ierobežojumu
atbilstību konkrētajam gadījumam. Ja Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde piekrīt Komisijas paredzamajam lēmumam,
tas stājas spēkā Komisijas noteiktajā termiņā. Komisija var pieņemt lēmumu, neņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un
tirgu iestādes ieteikumus, taču Komisija sniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei pamatojumu, kāpēc ieteikumi
netiek ņemti vērā.
(5) Nosakot šā likuma 
81.panta
 septītās daļas 13. un 20.punktā minētos ierobežojumus, par kuriem atbilstoši šā
panta trešajai daļai ir nepieciešams paziņot Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, Komisija ņem vērā Regulā Nr.
231/2013
 noteiktās prasības to risku novērtēšanai, kas saistīti ar sviras finansējuma apmēra ietekmi uz finanšu
sistēmas stabilitāti un integritāti.
60.
1
 pants. Iesaistīšanās politikas atklāšana
(1) Ja fonda ieguldījumu politika paredz ieguldīt fonda līdzekļus tādas akciju sabiedrības akcijās, kuras juridiskā
adrese ir dalībvalstī un kuras akcijas iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū (turpmāk šajā pantā — akciju sabiedrība),
licencēts pārvaldnieks izstrādā iesaistīšanās politiku.
(2) Izstrādājot iesaistīšanās politiku, pārvaldnieks paredz, kā tiks īstenota akciju sabiedrības darbības
pārraudzīšana vismaz šādās jomās:
1) stratēģija;
2) finanšu un nefinanšu darbības rezultāti un risks;
3) kapitāla struktūra;
4) sociālā ietekme;
5) ietekme uz vidi;
6) korporatīvā pārvaldība.
(3) Iesaistīšanās politikā papildus šā panta otrajā daļā minētajai informācijai pārvaldnieks paredz, kā notiks:
1) dialogs ar akciju sabiedrību;
2) balsstiesību un citu no akcijām izrietošo tiesību izmantošana akciju sabiedrībā, tai skaitā paredzot kritērijus
maznozīmīgu balsojumu noteikšanai;
3) sadarbība ar citiem akciju sabiedrības akcionāriem;
4) saziņa ar akciju sabiedrības ieinteresētajām personām;
5) faktisko un iespējamo interešu konfliktu pārvaldība attiecībā uz iesaistīšanos akciju sabiedrības pārvaldē.
46
/
78
(4) Pārvaldnieks katru gadu līdz 1. augustam publisko ziņojumu par iesaistīšanās politikas īstenošanu. Ziņojumu
sniedz par laikposmu no dienas, kad pirmo reizi publiskota iesaistīšanās politika vai publiskots pēdējais ziņojums par
iesaistīšanās politikas īstenošanu. Ziņojumā papildus iekļauj:
1) vispārīgu informāciju par to, kā pārvaldnieks īsteno balsošanas tiesības;
2) svarīgāko balsojumu skaidrojumu;
3) informāciju par pilnvaroto padomdevēju (
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
1.
 panta pirmās daļas
106. punkta izpratnē) pakalpojumu izmantošanu.
(5) Pārvaldnieks papildus šā panta ceturtajā daļā minētajai informācijai publisko savus balsojumus akciju
sabiedrības akcionāru sapulcēs. Pārvaldnieks var neatklāt balsojumus, kuri saskaņā ar iesaistīšanās politiku
uzskatāmi par maznozīmīgiem.
(6) Pārvaldnieks var nepiemērot vienu vai vairākas šā panta prasības. Ja pārvaldnieks nepiemēro kādu no šā
panta prasībām, tas sniedz informāciju par to, kura prasība netiek piemērota, un šādas rīcības pamatojumu.
(7) Pārvaldnieks nodrošina šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā un sestajā daļā minētās informācijas
publisku bezmaksas pieejamību savā mājaslapā internetā. Ja pārvaldniekam nav savas mājaslapas internetā,
informāciju publicē pārvaldnieka akcionāra mājaslapā internetā.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
VIII nodaļa.
Fonda būtiskas līdzdalības vai kontroles iegūšana kapitālsabiedrībā
61.pants. Vispārīgie noteikumi būtiskas līdzdalības vai kontroles noteikšanai
(1) Šīs nodaļas noteikumus piemēro:
1) pārvaldniekam, kurš pārvalda vienu vai vairākus fondus, kas katrs atsevišķi vai kopīgi uz vienošanās
pamata iegūst kontroli regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā;
2) pārvaldniekiem, kas uz vienošanās pamata iegulda to pārvaldīto fondu līdzekļus regulētā tirgū neiekļautā
sabiedrībā, kurā šie fondi iegūst kontroli.
(2) Šīs nodaļas noteikumus nepiemēro, ja kontrole tiek iegūta vienā no šādām sabiedrībām:
1) sabiedrībā, kas atbilstoši tās gada pārskatā vai konsolidētajā gada pārskatā iekļautajai informācijai atbilst
vismaz diviem no šādiem kritērijiem:
a) vidējais darbinieku skaits pārskata gadā ir mazāks par 250,
b) aktīvu kopsumma nepārsniedz 43 miljonus 
euro
,
c) gada tīrais apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus 
euro
;
2) īpašam nolūkam dibinātā sabiedrībā, kuras mērķis ir nekustamā īpašuma iegāde vai pārvaldīšana.
(3) Prasība par paziņojuma sniegšanu atbilstoši šā likuma 
62.pantā
 noteiktajai kārtībai attiecas arī uz
pārvaldniekiem, kuri pārvalda fondus, kas iegūst līdzdalību bez balsstiesībām regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā.
(4) Prasība par paziņojuma sniegšanu atbilstoši šā likuma 
62.panta
 pirmajā, otrajā un trešajā daļā noteiktajai
kārtībai un 
65.pantā
 minētie ierobežojumi aktīvu samazināšanai attiecas arī uz pārvaldnieku, kura pārvaldītais fonds
iegūst kontroli emitentā.
(5) Kontrole šīs nodaļas izpratnē ir vairāk nekā 50 procentu balsstiesību iegūšana regulētā tirgū neiekļautā
sabiedrībā.
47
/
78
(6) Nosakot fonda iegūtās līdzdalības apmēru, ņem vērā arī šādas fonda netieši iegūtās balsstiesības:
1) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot fonda kontrolētā komercsabiedrība;
2) balsstiesības, kuras ir tiesīga izmantot fiziskā vai juridiskā persona savā vārdā, bet fonda vai tā kontrolētas
komercsabiedrības labā.
(7) Nosakot fonda iegūtās līdzdalības apmēru, ņem vērā visas akcijas (daļas), kas dod balsstiesības, ieskaitot
tās, kuru izmantošanai ir noteikts aizliegums.
(8) Kontroles iegūšanu emitentā nosaka saskaņā ar 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 noteikumiem akciju
atpirkšanas piedāvājuma izteikšanai.
(9) Ja šā likuma 
63.panta
 otrajā daļā minētā informācija satur kapitālsabiedrības komercnoslēpumu, darbinieku
pienākums ir neizpaust viņu rīcībā nonākušo informāciju, kas ir darba devēja komercnoslēpums. Darba devēja
pienākums ir rakstveidā norādīt darbiniekiem, kura informācija uzskatāma par komercnoslēpumu.
(10) Nosakot fonda iegūtās līdzdalības apmēru, kas nodrošina kontroli kapitālsabiedrībā, un tās aprēķināšanas
metodi, piemēro tās valsts normatīvos aktus, kurā kapitālsabiedrībai ir juridiskā adrese.
62.pants. Paziņojums par būtiskas līdzdalības un kontroles iegūšanu regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā
(1) Pārvaldnieks nekavējoties, bet ne vēlāk kā 10 darbdienu laikā, kopš fonds ieguvis vai atsavinājis balsstiesīgās
akcijas (daļas) sabiedrībā, paziņo Komisijai par tā balsstiesību īpatsvaru sabiedrībā, ja šis īpatsvars sasniedz,
pārsniedz 10, 20, 30, 50 un 75 procentus vai kļūst mazāks par minētajiem procentiem.
(2) Pārvaldnieks, kurš pārvalda vienu vai vairākus fondus, kas katrs atsevišķi vai kopīgi uz vienošanās pamata
iegūst kontroli regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā, kā arī pārvaldnieki, kas uz vienošanās pamata iegulda to
pārvaldīto fondu līdzekļus regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā, kurā šie fondi iegūst kontroli, nekavējoties, bet ne
vēlāk kā 10 darbdienu laikā pēc minētā fakta paziņo par to Komisijai, sabiedrībai un sabiedrības akcionāriem
(dalībniekiem), kurus iespējams noskaidrot, izmantojot sabiedrības akcionāru (dalībnieku) reģistru vai publiskos
reģistrus.
(3) Šā panta otrajā daļā minētajā paziņojumā ietver šādu informāciju:
1) balsstiesību sadalījums paziņojuma iesniegšanas dienā skaitliski un procentuāli no pamatkapitāla un no
balsstiesīgo akciju (daļu) skaita pēc to iegūšanas vai atsavināšanas;
2) kontrolētās komercsabiedrības, ar kuru starpniecību fondam ir balsstiesības;
3) fonda identitāte, pat ja fonds nav tiesīgs izmantot balsstiesības, un tās fiziskās vai juridiskās personas
identitāte, kura ir tiesīga izmantot balsstiesības fonda vārdā;
4) datums, kurā balsstiesīgo akciju (daļu) īpatsvars sasniedza, pārsniedza šā panta pirmajā daļā noteikto
balsstiesību īpatsvaru vai kļuva mazāks par to.
(4) Sabiedrības valde nekavējoties informē sabiedrības darbinieku pārstāvjus vai, ja šādu pārstāvju nav, pašus
darbiniekus par to, ka pārvaldnieka pārvaldē esošais fonds ieguvis kontroli sabiedrībā, un sniedz tiem šā panta trešajā
daļā minēto informāciju.
63.pants. Informācijas par kontroles iegūšanu atklāšana
(1) Pārvaldnieks, kurš pārvalda vienu vai vairākus fondus, kas katrs atsevišķi vai kopīgi uz vienošanās pamata
iegūst kontroli regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā vai emitentā, kā arī pārvaldnieki, kas uz vienošanās pamata iegulda
to pārvaldīto fondu līdzekļus regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā vai emitentā, kur šie fondi iegūst kontroli,
nekavējoties, bet ne vēlāk kā 10 darbdienu laikā pēc minētā fakta paziņo par to Komisijai, sabiedrībai vai emitentam
un to akcionāriem (dalībniekiem), kurus iespējams noskaidrot, izmantojot sabiedrības vai emitenta akcionāru
(dalībnieku) reģistru vai publiskos reģistrus.
(2) Pārvaldnieks paziņojumā sniedz šādu informāciju un dokumentus:
48
/
78
1) šā panta pirmajā daļā minēto pārvaldnieku reģistrācijas numuru, licences numuru, juridisko adresi un valdes
atrašanās vietu;
2) interešu konflikta novēršanas un pārvaldības politiku starp fondu, pārvaldnieku un sabiedrību vai emitentu;
3) ziņas par pasākumiem, kuru mērķis ir novērst īpašas priekšrocības līgumos starp pārvaldnieku, fondu un
sabiedrību vai emitentu;
4) fonda un sabiedrības vai emitenta un tā darbinieku ārējās un iekšējās komunikācijas politiku.
(3) Sabiedrības vai emitenta valde nekavējoties informē sabiedrības vai emitenta darbinieku pārstāvjus vai, ja
šādu pārstāvju nav, pašus darbiniekus par to, ka pārvaldnieka pārvaldē esošais fonds sabiedrībā vai emitentā ieguvis
kontroli, un sniedz tiem šā panta otrajā daļā minēto informāciju.
(4) Pārvaldnieki, kuru pārvaldītie fondi iegūst kontroli regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā saskaņā ar šā panta
pirmās daļas noteikumiem, nekavējoties, bet ne vēlāk kā 10 darbdienu laikā pēc minētā fakta informē sabiedrību un
tās akcionārus (dalībniekus), kurus iespējams noskaidrot, izmantojot sabiedrības akcionāru (dalībnieku) reģistru vai
publiskos reģistrus, par nodomiem attiecībā uz sabiedrības turpmāko komercdarbību un darba vietu saglabāšanu, arī
par visām nodarbinātības nosacījumu būtiskajām izmaiņām.
(5) Sabiedrības valde nekavējoties paziņo sabiedrības darbinieku pārstāvjiem vai, ja šādu pārstāvju nav, pašiem
darbiniekiem šā panta otrajā daļā minēto informāciju.
(6) Pārvaldnieki, kuru pārvaldītie fondi iegūst kontroli regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā saskaņā ar šā panta
pirmās daļas noteikumiem, nekavējoties, bet ne vēlāk kā 10 darbdienu laikā pēc minētā fakta paziņo Komisijai un
fonda ieguldītājiem par līdzdalības iegūšanas darījuma apmēru un finansēšanas avotu.
64.pants. Gada pārskata sagatavošanas prasības fondam, kurš ieguvis kontroli regulētā tirgū neiekļautā
sabiedrībā
(1) Pārvaldnieks, kurš pārvalda vienu vai vairākus fondus, kas katrs atsevišķi vai uz vienošanās pamata iegūst
kontroli regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā, nodrošina, ka tiek izpildīta viena no šādām prasībām:
1) regulētā tirgū neiekļautās sabiedrības valde sabiedrības gada pārskatu, kas sagatavots, ievērojot šā panta
otrās daļas prasības, dara pieejamu sabiedrības darbinieku pārstāvjiem vai, ja šādu pārstāvju nav, pašiem
darbiniekiem termiņā, kādā šādu gada pārskatu sagatavo saskaņā ar normatīvajiem aktiem;
2) fonda gada pārskatā un konsolidētajā gada pārskatā, kas sagatavots, ievērojot šā likuma prasības, ir
iekļauta šā panta otrajā daļā minētā papildinformācija par regulētā tirgū neiekļauto sabiedrību.
(2) Papildinformācija, ko iekļauj sabiedrības vai fonda gada pārskatā un konsolidētajā gada pārskatā, ietver patiesu
pārskatu par sabiedrības attīstību, atspoguļojot stāvokli pārskata perioda beigu datumā. Pārskatā norāda arī:
1) visus būtiskos notikumus pēc pārskata perioda beigām;
2) sabiedrības turpmākās attīstības plānus;
3) informāciju par sabiedrības pašu akciju iegādi.
(3) Pārvaldnieks, kas pārvalda šā panta pirmajā daļā minēto fondu, papildus pirmajā daļā noteiktajam izpilda vienu
no šādām prasībām:
1) dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka regulētā tirgū neiekļautās sabiedrības valde sabiedrības gada
pārskatu ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārskata gada beigām dara pieejamu šīs sabiedrības darbinieku
pārstāvjiem vai, ja šādu pārstāvju nav, pašiem darbiniekiem;
2) dara fonda ieguldītājiem pieejamu regulētā tirgū neiekļautās sabiedrības gada pārskatu ne vēlāk kā sešus
mēnešus pēc pārskata gada beigām vai dienā, kad regulētā tirgū neiekļautās sabiedrības gada pārskats ir
sagatavots saskaņā ar fonda dibināšanas valsts normatīvajiem aktiem.
49
/
78
65.pants. Aktīvu samazināšanas ierobežojumi
(1) Pārvaldnieks, kas pārvalda vienu vai vairākus fondus, kuri katrs atsevišķi vai uz vienošanās pamata iegūst
kontroli regulētā tirgū neiekļautā sabiedrībā vai emitentā, ņemot vērā šā panta otrajā daļā minētos ierobežojumus, 24
mēnešu laikā nav tiesīgs:
1) veicināt, atbalstīt vai uzdot veikt sadali, pamatkapitāla samazināšanu, akciju (daļu) atpakaļpirkšanu vai
sabiedrības pašu akciju (daļu) iegādi;
2) sabiedrības akcionāru (dalībnieku) sapulcē balsot par sadali, pamatkapitāla samazināšanu, akciju
atpakaļpirkšanu vai sabiedrības pašu akciju (daļu) iegādi;
3) pieļaut sadali, pamatkapitāla samazināšanu, akciju atpakaļpirkšanu vai sabiedrības pašu akciju (daļu) iegādi.
(2) Šā panta pirmajā daļā pārvaldniekam noteiktie ierobežojumi attiecas uz šādām darbībām:
1) uz jebkādu sadali akcionāriem (dalībniekiem), ja pēdējā pārskata gada beigu datumā sabiedrības gada
pārskatā uzrādītais pašu kapitāls ir mazāks vai pēc šādas sadales kļūtu mazāks par apmaksāto
pamatkapitālu, kam pieskaitītas rezerves, kuras nedrīkst sadalīt saskaņā ar normatīvajiem aktiem vai
statūtiem;
2) uz tādas summas sadali akcionāriem (dalībniekiem), kura pārsniedz pārskata gada peļņas un iepriekšējo
gadu nesadalītās peļņas un rezervju apmēra summu, kura samazināta par iepriekšējo gadu nesegtajiem
zaudējumiem, un rezervē iekļauto summu, kas noteikta saskaņā ar normatīvajiem aktiem vai statūtiem;
3) uz pašu kapitāla samazinājumu zemāk par šā panta otrās daļas 1.punktā minēto apmēru sabiedrības pašu
akciju (daļu) iegādes vai sabiedrības jau iepriekš vai tikko iegūto akciju (daļu) iegādes rezultātā, ko veic
persona savā vārdā, bet uz sabiedrības rēķina.
(3) Šā panta izpratnē par sadali uzskata dividenžu izmaksu, kā arī citu tādu maksājumu izmaksu akcionāriem
(dalībniekiem), kas izriet no akcijās (daļās) nostiprinātām tiesībām.
(4) Šā panta noteikumi par pamatkapitāla samazināšanu neattiecas uz gadījumiem, kad parakstītā pamatkapitāla
samazināšana tiek veikta, lai segtu zaudējumus vai palielinātu nesadalāmo rezervi, ja pēc šīs darbības summa šādā
rezervē nepārsniedz 10 procentus no samazinātā parakstītā pamatkapitāla.
(5) Attiecībā uz savu akciju (daļu) iegādi sabiedrība ievēro 
Komerclikuma
 prasības.
IX nodaļa.
Dalībvalsts pārvaldnieku tiesības dalībvalstu fondu pārvaldē un ieguldījumu
daļu izplatīšanā
66.pants. Latvijā licencēta pārvaldnieka tiesības dalībvalsts fonda ieguldījumu daļu izplatīšanā Latvijā
(1) Šā panta noteikumi attiecas uz Latvijā licencētu pārvaldnieku, kas vēlas Latvijā izplatīt tā pārvaldē esoša
Latvijā dibināta fonda ieguldījumu daļas vai tā pārvaldē esoša dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas.
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētais fonds ir pakārtotais fonds, tad tā ieguldījumu daļas ir atļauts izplatīt ar
nosacījumu, ka arī galvenais fonds ir dalībvalsts pārvaldnieka pārvaldē esošs dalībvalsts fonds.
(3) Lai uzsāktu fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu, pārvaldnieks Komisijai iesniedz paziņojumu, kam pievieno šādu
informāciju un dokumentus:
1) darbības programmu, norādot informāciju par fondu, kura ieguldījumu daļas vēlas izplatīt;
2) ziņas par fonda dibināšanas vietu;
3) fonda dibināšanas dokumentu;
50
/
78
4) fonda darbības noteikumus;
5) ziņas par fonda turētājbanku;
6) informāciju par galvenā fonda dibināšanas vietu, ja fonds ir pakārtotais fonds;
7) pēdējo sagatavoto gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, ja tāds tiek sagatavots, informāciju par
pēdējo aprēķināto fonda neto aktīvu vērtību vai pēdējo aprēķināto ieguldījumu daļas vērtību vai tirgus cenu;
8) kārtību, kādā ieguldījumu daļu izplatīšana tiek nodrošināta tikai profesionālajiem ieguldītājiem;
9) pamatinformācijas dokumentu, kas izstrādāts atbilstoši Regulas Nr.  
1286/2014
 II nodaļas II iedaļas
prasībām, ja fonda ieguldījumu daļas tiks izplatītas ieguldītājiem, kas nav profesionāli ieguldītāji;
10) informāciju par adresi, kas nepieciešama, lai Komisija varētu izrakstīt rēķinu vai paziņot Komisijai
veicamos maksājumus;
11) informāciju par to, kā tiks nodrošināta šā likuma 
68.
 panta ceturtajā daļā minēto pasākumu veikšana.
(4) Komisija 20 darbdienu laikā pēc tam, kad tā saņēmusi visus dokumentus, kuri sagatavoti atbilstoši normatīvo
aktu prasībām, pieņem lēmumu par atļauju pārvaldniekam izplatīt ieguldījumu daļas.
(5) Pārvaldniekam ir tiesības sākt ieguldījumu daļu izplatīšanu nākamajā dienā pēc Komisijas lēmuma
saņemšanas. Minēto lēmumu Komisija dara zināmu arī dalībvalsts pārvaldnieka un fonda uzraudzības institūcijai.
(6) Komisija pieņem lēmumu nedot atļauju fonda ieguldījumu daļu izplatīšanai, ja pārvaldnieka veiktā fonda
pārvalde vai pats pārvaldnieks neatbilst šā likuma prasībām.
(7) Ja šā panta trešajā daļā minētajos dokumentos paredzami grozījumi, pārvaldnieks informē Komisiju par tiem
vismaz mēnesi pirms šo grozījumu stāšanās spēkā. Par neplānotiem grozījumiem pārvaldnieks informē Komisiju
nekavējoties pēc to stāšanās spēkā.
(8) Ja šā panta septītajā daļā minētie plānotie grozījumi dokumentos neatbilst pārvaldnieka veiktajai fonda
pārvaldei vai pats pārvaldnieks neatbilst šā likuma prasībām, Komisija pieņem lēmumu nedot atļauju grozījumu
veikšanai.
(9) Ja šā panta septītajā daļā minētie plānotie grozījumi stājušies spēkā, lai gan Komisija nav devusi atļauju izdarīt
grozījumus minētajos dokumentos vai neplānotie grozījumi dokumentos neatbilst pārvaldnieka veiktajai fonda
pārvaldei, vai pats pārvaldnieks neatbilst šā likuma prasībām, Komisijai ir tiesības piemērot šajā likumā noteiktās
sankcijas un ierobežojumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
30.03.2017.
 un 
30.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas
spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
67.pants. Latvijā licencēta pārvaldnieka tiesības izplatīt dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas citās
dalībvalstīs
(1) Šā panta noteikumi attiecas uz Latvijā licencētu pārvaldnieku, kas vēlas izplatīt tā pārvaldē esoša Latvijā
dibināta fonda ieguldījumu daļas vai tā pārvaldē esoša dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas citās dalībvalstīs.
(2) Ja šā panta pirmajā daļā minētais fonds ir pakārtotais fonds, tad tā ieguldījumu daļas ir atļauts izplatīt ar
nosacījumu, ka arī galvenais fonds ir dalībvalsts pārvaldnieka pārvaldē esošs dalībvalsts fonds.
(3) Lai uzsāktu fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu, pārvaldnieks Komisijai iesniedz paziņojumu, kam pievieno
informāciju par dalībvalstīm, kurās plānota ieguldījumu daļu izplatīšana, kā arī šā likuma 
66.panta
 trešajā daļā
minētos dokumentus.
(4) Komisija 20 darbdienu laikā pēc tam, kad tā saņēmusi visus dokumentus, kuri sagatavoti atbilstoši normatīvo
aktu prasībām un iesniegti, izmantojot elektronisko datu nesējus, nosūta paziņojumu un dokumentus tās dalībvalsts
pārvaldnieka un fonda uzraudzības institūcijai, kurā plānota fonda ieguldījumu daļu izplatīšana. Komisija elektroniski
pārsūta paziņojumu, ja pārvaldnieka veiktā fonda pārvalde un pats pārvaldnieks atbilst šā likuma prasībām.
51
/
78
Paziņojumam Komisija pievieno apliecinājumu par to, ka pārvaldniekam ir atļauts pārvaldīt fondu atbilstoši tā darbības
aprakstā norādītajai ieguldījumu stratēģijai.
(5) Komisija nekavējoties informē pārvaldnieku par paziņojuma nosūtīšanu dalībvalstu pārvaldnieka un fonda
uzraudzības institūcijām.
(6) Pārvaldnieks drīkst sākt fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu citā dalībvalstī no Komisijas paziņojuma
saņemšanas dienas.
(7) Pārvaldnieks nodrošina ieguldījumu daļu izplatīšanu tikai profesionālajiem ieguldītājiem pārvaldnieka
uzņēmējas dalībvalsts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā un uzraudzībā.
(8) Šā panta trešajā daļā minēto paziņojumu un ceturtajā daļā minēto apliecinājumu sagatavo valodā, ko lieto
starptautisko finanšu jomā.
(9) Pārvaldnieks rakstveidā paziņo Komisijai par grozījumiem šā panta trešajā daļā minētajā informācijā un
dokumentos:
1) vismaz 30 dienas pirms grozījumu izdarīšanas;
2) nekavējoties, ja grozījumi bijuši neplānoti un par to izdarīšanu nav paziņots Komisijai.
(10) Informāciju un dokumentus, kas sniegti saskaņā ar šā panta devītās daļas 1. punktu, Komisija izskata
15 darbdienu laikā. Ja informācijas un dokumentu izskatīšanas gaitā tiek konstatēts, ka plānoto grozījumu dēļ
pārvaldnieka veiktā fonda pārvalde vai pats pārvaldnieks vairs neatbildīs šā likuma prasībām, Komisija par to paziņo
pārvaldniekam un informē pārvaldnieka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(11) Komisija nekavējoties informē pārvaldnieka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūciju par sankcijām un
uzraudzības pasākumiem, kas piemēroti pārvaldniekam sakarā ar to, ka neatkarīgi no šā panta desmitajā daļā minētā
Komisijas paziņojuma saņemšanas informācijā un dokumentos ir izdarīti grozījumi, kuru dēļ pārvaldnieka veiktā fonda
pārvalde vai pats pārvaldnieks vairs neatbilst šā likuma prasībām.
(12) Ja šā panta trešajā daļā minētajā informācijā un dokumentos grozījumi ir izdarīti, bet tie neietekmē
pārvaldnieka veiktās fonda pārvaldes vai paša pārvaldnieka atbilstību šā likuma prasībām, Komisija 30 dienu laikā
informē pārvaldnieka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūciju par izdarītajiem grozījumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
 un 30.09.201. likumu, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
 Grozījums par
vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
67.
1
 pants. Latvijā licencēta pārvaldnieka tiesības pārtraukt dalībvalsts fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu
citās dalībvalstīs
(1) Pārvaldnieks, kurš citā dalībvalstī sācis izplatīt tā pārvaldē esoša Latvijā dibināta fonda ieguldījumu daļas vai
tā pārvaldē esoša dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas, ir tiesīgs pārtraukt fonda ieguldījumu daļu, tostarp visu vai
dažu ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecību, izplatīšanu šajā dalībvalstī, ja iesniedz Komisijai paziņojumu, kurā
norādīta informācija par visu šādu nosacījumu izpildi:
1) piedāvājums bez komisijas maksas piemērošanas atpakaļpirkt vai atpakaļpieņemt visas fondu (izņemot
slēgto fondu un Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu, kuru darbības noteikumus regulē Regula Nr.  
2015/760
)
ieguldījumu daļas, kas izplatītas ieguldītājiem attiecīgajā dalībvalstī, ir:
a) izteikts,
b) bijis publiski pieejams vismaz 30 darbdienas,
c) tieši vai ar finanšu starpniekiem izteikts individuāli katram zināmajam fonda ieguldītājam attiecīgajā
dalībvalstī;
2) publiski, tostarp izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, ir izplatīts paziņojums par nodomu pārtraukt
ieguldījumu daļu izplatīšanu un izplatīšanas nodrošināšanai nepieciešamo pasākumu veikšanu;
52
/
78
3) noteiktā datumā, kurš uzskatāms par ieguldījumu daļu izplatīšanas pārtraukšanas dienu, tiek grozītas vai
izbeigtas jebkādas no līguma izrietošās saistības ar finanšu starpniekiem vai ārpakalpojuma sniedzējiem, lai
nepieļautu fonda ieguldījumu daļu tiešas vai netiešas izplatīšanas uzsākšanu vai turpināšanu pēc ieguldījumu
daļu izplatīšanas pārtraukšanas.
(2) Ar ieguldījumu daļu izplatīšanas pārtraukšanas dienu pārvaldniekam aizliegts tieši vai netieši izplatīt fonda
ieguldījumu daļas dalībvalstī, par kuru tas sniedzis paziņojumu šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā.
(3) Ja pārvaldnieka iesniegtais paziņojums satur šā panta pirmajā daļā norādīto informāciju, Komisija paziņojumu
15 darbdienu laikā pārsūta attiecīgā pārvaldnieka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūcijai un Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādei. Komisija nekavējoties informē pārvaldnieku par paziņojuma pārsūtīšanu.
(4) Ar ieguldījumu daļu izplatīšanas pārtraukšanas dienu pārvaldniekam aizliegts 36 mēnešus veikt šā panta
pirmajā daļā minētajā paziņojumā norādīto fondu ieguldījumu daļu pirmsizplatīšanu, tostarp sniegt informāciju vai
paziņot par līdzīgām ieguldījumu stratēģijām vai ieguldījumu objektiem paziņojumā norādītajā dalībvalstī.
(5) Pārvaldniekam ir pienākums Komisijai un fonda ieguldītājiem attiecīgajā dalībvalstī, kuri pēc fonda ieguldījumu
daļu izplatīšanas pārtraukšanas saglabā fonda ieguldījumu daļas, sniegt šā likuma 
58.
 pantā minēto informāciju.
Pārvaldnieks, sniedzot informāciju, ir tiesīgs izmantot jebkādus elektroniskos saziņas līdzekļus.
(6) Komisija nosūta attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijai informāciju par grozījumiem šā likuma 
66.
 panta
trešās daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 7. punktā minētajā informācijā un dokumentos.
(
30.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
68.pants. Dalībvalstī licencēta pārvaldnieka tiesības izplatīt dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas Latvijā
(1) Dalībvalstī licencēts pārvaldnieks drīkst izplatīt tā pārvaldē esoša dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas Latvijā,
ja Komisija ir saņēmusi dalībvalstī licencētā pārvaldnieka uzraudzības institūcijas paziņojumu, kam pievienoti šādi
dokumenti:
1) šā likuma 
66.panta
 trešajā daļā minētie dokumenti;
2) šā likuma 
67.panta
 ceturtajā daļā minētais apliecinājums.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto paziņojumu un 
67.panta
 ceturtajā daļā paredzēto apliecinājumu iesniedz valodā,
ko lieto starptautisko finanšu jomā. Šā likuma 
66.panta
 trešajā daļā minētos dokumentus, kuri Komisijai iesniedzami
saskaņā ar šā panta pirmo daļu, iesniedz valsts valodā vai valodā, ko lieto starptautisko finanšu jomā.
(3) Dalībvalstī licencēts pārvaldnieks drīkst sākt fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu Latvijā no dalībvalstī licencētā
pārvaldnieka uzraudzības institūcijas paziņojuma saņemšanas dienas.
(4) Dalībvalstī licencēts pārvaldnieks, kas plāno tādiem ieguldītājiem, kuri nav profesionāli ieguldītāji, Latvijā
izplatīt dalībvalstu fondu ieguldījumu daļas, nodrošina vajadzīgos pasākumus, lai Latvijā:
1) pieņemtu un apstrādātu ieguldījumu daļu pirkšanas, atpakaļpirkšanas un atpakaļpieņemšanas pieteikumus
un veiktu ar tiem saistītos norēķinus atbilstoši fonda dibināšanas dokumentu un darbības noteikumiem;
2) sniegtu ieguldītājiem informāciju par ieguldījumu daļu pirkšanas, atpakaļpirkšanas un atpakaļpieņemšanas
pieteikumu iesniegšanu un ar tiem saistītajiem norēķiniem;
3) palīdzētu apstrādāt informāciju par ieguldītāju īstenotajām tiesībām, kuras izriet no ieguldījuma fondā
Latvijā;
4) nodrošinātu ieguldītājiem pieeju šā likuma 
58.
 pantā minētajai informācijai un dokumentu kopijām;
5) sniegtu ieguldītājiem informāciju, tostarp izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, par pasākumiem, kurus
veic šā panta septītajā daļā minētās personas;
6) veiktu kontaktpunkta funkciju, norādot personu saziņai ar Komisiju un citām uzraudzības institūcijām.
53
/
78
(5) Lai veiktu šā panta ceturtajā daļā minētos pasākumus, pārvaldniekam nav pienākuma nodrošināt fizisku
klātbūtni Latvijā vai deleģēt pasākumu veikšanu trešai personai.
(6) Veicot šā panta ceturtajā daļā minētos pasākumus, saziņai tiek izmantota latviešu valoda un cita valoda, kuras
izmantošanai piekritusi Komisija.
(7) Šā panta ceturtajā daļā minētos pasākumus drīkst veikt:
1) pārvaldnieks;
2) finanšu un kapitāla tirgus dalībnieki, kuru uzraudzību veic Komisija vai citas dalībvalsts uzraudzības
institūcija, vai Eiropas Centrālās bankas uzraudzītie finanšu un kapitāla tirgus dalībnieki;
3) šīs daļas 
1. 
un 
2.
 punktā minētās personas kopīgi.
(8) Pārvaldnieks, slēdzot līgumu ar šā panta septītās daļas 2. punktā minētajām personām, līgumā iekļauj
noteikumus, kas precizē, kurus pasākumus veiks pats pārvaldnieks un kurus — minētās personas, kā arī
apliecinājumu tam, ka šā panta septītās daļas 2. punktā minētās personas visu tām nepieciešamo informāciju un
dokumentus saņems no pārvaldnieka.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.09.2021.
 un 
13.10.2022
. likumu, kas stājas spēkā 
03.11.2022.
 Grozījums par
vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
68.
1
 pants. Dalībvalstī licencēta pārvaldnieka tiesības pārtraukt dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas
izplatīšanu Latvijā
(1) Pārvaldnieks, kurš uzsācis izplatīt dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas Latvijā, ir tiesīgs pārtraukt fonda
ieguldījumu daļu, tostarp visu vai dažu ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecību, izplatīšanu Latvijā, ja Komisija ir
saņēmusi no pārvaldnieka izcelsmes valsts uzraudzības institūcijas pārsūtītu pārvaldnieka paziņojumu, kurā ir
norādīta informācija par fonda ieguldījumu daļu izplatīšanas pārtraukšanu un par visu šādu nosacījumu izpildi:
1) piedāvājums bez komisijas maksas piemērošanas atpakaļpirkt vai atpakaļpieņemt visas fondu (izņemot
slēgto fondu un Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu, kuru darbības noteikumus regulē Regula Nr.  
2015/760
)
ieguldījumu daļas, kuras ieguldītājs ieguvis Latvijā, ir:
a) izteikts,
b) bijis publiski pieejams vismaz 30 darbdienas,
c) tieši vai ar finanšu starpniekiem izteikts individuāli katram zināmajam fonda ieguldītājam Latvijā;
2) publiski, tostarp izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, ir izplatīts paziņojums par nodomu pārtraukt
ieguldījumu daļu izplatīšanu un izplatīšanas nodrošināšanai nepieciešamo pasākumu veikšanu;
3) noteiktā datumā, kurš uzskatāms par ieguldījumu daļu izplatīšanas pārtraukšanas dienu, tiek grozītas vai
izbeigtas jebkādas no līguma izrietošās saistības ar finanšu starpniekiem vai ārpakalpojuma sniedzējiem, lai
nepieļautu fonda ieguldījumu daļu tiešas vai netiešas izplatīšanas uzsākšanu vai turpināšanu pēc ieguldījumu
daļu izplatīšanas pārtraukšanas.
(2) Ar ieguldījumu daļu izplatīšanas pārtraukšanas dienu pārvaldniekam aizliegts tieši vai netieši izplatīt fonda
ieguldījumu daļas Latvijā.
(3) Ar ieguldījumu daļu izplatīšanas pārtraukšanas dienu pārvaldniekam aizliegts Latvijā 36 mēnešus veikt
attiecīgā ieguldījumu fonda ieguldījumu daļu pirmsizplatīšanu, tostarp sniegt informāciju vai paziņot par iespējamām
ieguldījumu stratēģijām vai ieguldījumu objektiem.
(4) Pārvaldniekam ir pienākums ieguldītājiem Latvijā, kuri pēc ieguldījumu daļu izplatīšanas pārtraukšanas saglabā
fonda ieguldījumu daļas, sniegt šā likuma 
58.
 pantā minēto informāciju. Pārvaldnieks, sniedzot informāciju, ir tiesīgs
izmantot jebkādus elektroniskos saziņas līdzekļus.
(5) No dienas, kad Komisija ir saņēmusi no pārvaldnieka izcelsmes valsts uzraudzības institūcijas pārsūtītu
54
/
78
pārvaldnieka paziņojumu, kas minēts šā panta pirmajā daļā, Komisija nav tiesīga pieprasīt pārvaldniekam pierādīt, ka
tā darbība atbilst šā likuma un Komisijas normatīvo noteikumu prasībām par fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu.
(
30.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) un vārdu "normatīvie noteikumi" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdu "noteikumi" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
69.pants. Citā dalībvalstī dibināta fonda pārvalde vai pakalpojumu sniegšana, ko veic Latvijā licencēts
pārvaldnieks
(1) Latvijā licencētam pārvaldniekam ir tiesības pārvaldīt citā dalībvalstī dibinātu fondu vai sniegt šā likuma 
5.
panta
 septītajā un astotajā daļā minētos pakalpojumus, ja Komisija pārvaldniekam ir atļāvusi īstenot šādu tā
izraudzīto fonda ieguldījumu stratēģiju vai izsniegusi atļauju sniegt šā likuma 
5. panta
 septītajā un astotajā daļā
minētos pakalpojumus.
(2) Pārvaldnieks, kurš vēlas pārvaldīt citā dalībvalstī dibinātu fondu vai sniegt šā likuma 
5.panta
 septītajā un
astotajā daļā minētos pakalpojumus, neatverot filiāli, iesniedz Komisijai iesniegumu, kā arī šādus dokumentus un
informāciju:
1) aprakstu, kas sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par pārvaldnieka plānoto darbību fondu pārvaldē un
pakalpojumu sniegšanā;
2) informāciju par dalībvalsti, kurā pārvaldnieks plāno veikt fonda pārvaldi vai pakalpojumu sniegšanu;
3) darbības programmu, kurā norādīti pakalpojumi, ko pārvaldnieks vēlas sniegt;
4) informāciju par fondu, ko pārvaldnieks vēlas pārvaldīt.
(3) Pārvaldnieks, kurš vēlas atvērt filiāli citā dalībvalstī, papildus šā panta otrajā daļā minētajai informācijai un
dokumentiem iesniedz:
1) filiāles organizatoriskās struktūras un darba organizācijas aprakstu;
2) informāciju par fonda dibināšanas vietas adresi, kurā pieejami dokumenti par fondu;
3) filiāles vadītāja vārdu, uzvārdu, dzimšanas gadu un datumu un personas kodu (ja tāds piešķirts);
4) filiāles adresi un kontaktinformāciju.
(4) Komisija izskata iesniegumu un dokumentus un par savu lēmumu rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūciju un attiecīgo pārvaldnieku 30 dienu laikā, ja iesniegums un dokumenti iesniegti šā panta otrajā
daļā minētajā gadījumā, vai 60 dienu laikā, ja iesniegums un dokumenti iesniegti šā panta trešajā daļā minētajā
gadījumā.
(5) Vienlaikus ar šā panta ceturtajā daļā minēto lēmumu Komisija nosūta attiecīgās uzņēmējas dalībvalsts
uzraudzības institūcijai šā panta otrajā un trešajā daļā minēto informāciju un dokumentus, kā arī apliecinājumu, ka
pārvaldnieks ir saņēmis licenci šajā likumā noteiktajā kārtībā.
(6) Komisija nekavējoties paziņo pārvaldniekam par attiecīgās uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūcijas
informēšanu. Pārvaldnieks drīkst sākt pārvaldīt citā dalībvalstī dibinātu fondu no minētā Komisijas paziņojuma
saņemšanas dienas.
(7) Pārvaldnieks rakstveidā informē Komisiju par grozījumu izdarīšanu šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktajā
informācijā, kā arī par nodomu izbeigt filiāles darbību ne vēlāk kā 30 dienas pirms grozījumu izdarīšanas vai plānotās
filiāles darbības izbeigšanas.
(8) Informāciju un dokumentus, kas sniegti saskaņā ar šā panta septīto daļu, Komisija izskata 15 darbdienu laikā.
Ja informācijas un dokumentu izskatīšanas gaitā tiek konstatēts, ka plānoto grozījumu dēļ pārvaldnieka veiktā fonda
pārvalde vai pats pārvaldnieks vairs neatbildīs šā likuma prasībām, Komisija par to paziņo pārvaldniekam.
(9) Ja neatkarīgi no šā panta astotajā daļā minētā Komisijas paziņojuma saņemšanas šā panta otrajā un trešajā
55
/
78
daļā minētajā informācijā un dokumentos grozījumi ir veikti un to dēļ pārvaldnieka veiktā fonda pārvalde vai pats
pārvaldnieks vairs neatbilst šā likuma prasībām, Komisija pārvaldniekam piemēro šā likuma 
81.
 panta septītajā daļā
minētos uzraudzības pasākumus un šajā likumā minētās sankcijas. Par pārvaldniekam piemērotajiem uzraudzības
pasākumiem un sankcijām Komisija nekavējoties informē pārvaldnieka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(10) Šā panta otrajā un trešajā daļā minētos dokumentus Komisijai iesniedz valodā, ko lieto starptautisko finanšu
jomā.
(11) Šā panta otrajā un trešajā daļā sniedzamās informācijas saturu nosaka tieši piemērojamie Eiropas Savienības
tiesību akti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
21.06.2018.
 un 
30.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas
spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
70.pants. Latvijā dibināta fonda pārvalde, ko veic dalībvalstī licencēts pārvaldnieks
(1) Dalībvalstī licencēts pārvaldnieks drīkst pārvaldīt Latvijā dibinātu fondu, atverot filiāli vai bez filiāles
atvēršanas, ja Komisija ir saņēmusi dalībvalstī licencēta pārvaldnieka uzraudzības institūcijas lēmumu atļaut
dalībvalstī licencētam pārvaldniekam uzsākt fonda pārvaldi Latvijā, atverot filiāli vai bez filiāles atvēršanas.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajam lēmumam pievieno šādus dokumentus:
1) šā likuma 
69.panta
 otrajā vai trešajā daļā minēto informāciju un dokumentus;
2) apliecinājumu, ka dalībvalsts pārvaldnieks ir licencēts dalībvalsts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(3) Dalībvalstī licencēts pārvaldnieks drīkst sākt Latvijā dibināta fonda pārvaldīšanu no dienas, kad attiecīgais
paziņojums saņemts Komisijā.
IX
1
 nodaļa.
Pirmsizplatīšana
(Nodaļa 
30.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
)
70.
1
 pants. Pirmsizplatīšana, kuru Latvijā licencēts pārvaldnieks veic Latvijā vai citās dalībvalstīs
(1) Latvijā licencēts pārvaldnieks ir tiesīgs veikt pirmsizplatīšanu Latvijā vai citās dalībvalstīs, izņemot gadījumus,
kad potenciāliem profesionālajiem ieguldītājiem sniedzamā informācija ir:
1) tāda, kuru ieguldītājs var izmantot, lai uzņemtos saistības iegādāties konkrēta fonda ieguldījumu daļas;
2) ieguldījumu apliecību pirkšanas pieteikuma veidlapas vai līdzīgi dokumenti, tostarp dokumentu projekti;
3) nenodibināta fonda dibināšanas dokumenti, prospekts vai piedāvājuma dokumenti.
(2) Prospekta projektā vai piedāvājumā, ar kuru tiek iepazīstināts potenciālais ieguldītājs, aizliegts ietvert
informāciju, kuru ieguldītājs var izmantot lēmumu pieņemšanai par ieguldījuma veikšanu. Prospekta projektā vai
piedāvājumā norāda, ka:
1) tas nav piedāvājums vai uzaicinājums parakstīties uz fonda ieguldījumu daļām;
2) nevar paļauties uz tajā sniegto informāciju, jo tā ir nepilnīga un var mainīties.
(3) Latvijā licencētam pārvaldniekam, pirms sākt pirmsizplatīšanu, nav pienākuma paziņot Komisijai par
pirmsizplatīšanas materiālu saturu vai to adresātiem vai izpildīt jebkādus citus nosacījumus, kas nav minēti šajā
nodaļā.
(
30.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu) 
56
/
78
70.
2
 pants. Pirmsizplatīšanas norise
(1) Latvijā licencēts pārvaldnieks nodrošina, ka ieguldītāji Latvijā vai citās dalībvalstīs neiegādājas fonda
ieguldījumu daļas pirmsizplatīšanā un ka ieguldītājiem, ar kuriem tiek veikta saziņa pirmsizplatīšanas laikā, ir
iespējams iegādāties attiecīgā fonda ieguldījumu daļas vienīgi tad, ja fondu ieguldījumu daļas tiek izplatītas šā likuma
66. 
un 
67.
 pantā noteiktajā kārtībā.
(2) Ja profesionālie ieguldītāji 18 mēnešu laikā pēc tam, kad Latvijā licencēts fonda pārvaldnieks ir sācis
pirmsizplatīšanu, parakstās uz fonda ieguldījumu daļām tādam fondam, kas norādīts informācijā, kura sniegta
pirmsizplatīšanas laikā, vai uz fonda ieguldījumu daļām tādam fondam, kurš izveidots pirmsizplatīšanas dēļ, to
uzskata par izplatīšanu, attiecībā uz kuru nepieciešams ievērot šā likuma 
66.
 panta trešās daļas un 
67.
 panta trešās
daļas prasības par paziņojuma iesniegšanu Komisijai.
(3) Piecpadsmit dienu laikā no dienas, kad Latvijā licencēts pārvaldnieks sācis pirmsizplatīšanu, tas papīra formā
vai elektroniski sniedz Komisijai informāciju par dalībvalstīm, kurās pirmsizplatīšana notiek vai ir notikusi (norādot
attiecīgos laikposmus), un īsu pirmsizplatīšanas aprakstu, tostarp informāciju par piedāvātajām ieguldījumu
stratēģijām, iekļaujot fonda un tā apakšfondu sarakstu, attiecībā uz kuriem tiek vai tika veikta pirmsizplatīšana.
Komisija nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju, kurā pārvaldnieks veic vai ir veicis
pirmsizplatīšanu.
(4) Ja dalībvalstī licencēts pārvaldnieks veic vai ir veicis dalībvalsts fonda ieguldījumu daļu pirmsizplatīšanu
Latvijā, Komisija var pieprasīt dalībvalstī licencētā pārvaldnieka uzraudzības institūcijai sniegt informāciju par
pirmsizplatīšanu, kas notiek vai ir notikusi Latvijā.
(
30.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
70.
3
 pants. Trešo personu veikta pirmsizplatīšana
Latvijā licencēta pārvaldnieka vārdā veikt pirmsizplatīšanu ir tiesīga tikai tāda trešā persona, kas ir dalībvalstī
licencēta ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde, ieguldījumu pārvaldes sabiedrība, fonda pārvaldnieks vai
piesaistītais aģents 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 izpratnē. Uz trešo personu, kas veic pirmsizplatīšanu, attiecas
šā likuma 
70.
1
 un 
70.
2
 pantā noteiktais.
(
30.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
)
70.
4
 pants. Pirmsizplatīšanas dokumentēšana
Latvijā licencēts pārvaldnieks nodrošina, ka pirmsizplatīšana tiek pienācīgi dokumentēta.
(
30.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
)
X nodaļa.
Ārvalsts fonda darbības nosacījumi
71.pants. Ārvalsts fonda pārvalde
(1) Latvijā licencēts pārvaldnieks drīkst pārvaldīt ārvalsts fondu, kura ieguldījumu daļas netiek izplatītas
dalībvalstīs, ievērojot šādus nosacījumus:
1) pārvaldnieks attiecībā uz ārvalsts fonda pārvaldi izpilda šā likuma prasības, izņemot
 VI nodaļas
 un 
56.panta
prasības;
2) starp Komisiju un fonda dibināšanas valsts uzraudzības institūciju ir noslēgts sadarbības līgums par
informācijas apmaiņu un uzraudzības funkciju īstenošanu.
(2) Šā panta pirmās daļas 2.punktā minētajā sadarbības līgumā ietveramo noteikumu saturu par informācijas
57
/
78
apmaiņu un uzraudzības funkciju īstenošanu nosaka tieši piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti.
72.pants. Latvijā licencēta pārvaldnieka tiesības izplatīt ārvalsts fonda ieguldījumu daļas dalībvalstīs
(1) Latvijā licencēts pārvaldnieks, ja tas atbilst visām šā likuma prasībām, izņemot pārvaldniekam
 IX nodaļā
noteiktās prasības, drīkst Latvijā un citās dalībvalstīs izplatīt tāda savā pārvaldē esoša ārvalsts fonda vai dalībvalsts
pakārtotā fonda ieguldījumu daļas, kura galvenais fonds nav dalībvalsts pārvaldnieka pārvaldē esošs dalībvalsts
fonds.
(2) Papildus šā panta pirmajā daļā minētajam uz ārvalsts fonda uzraudzības institūciju un fonda dibināšanas valsti
attiecina šādus nosacījumus:
1) Komisija un ārvalsts fonda uzraudzības institūcija ir noslēgušas sadarbības līgumu par informācijas apmaiņu
un uzraudzības funkciju īstenošanu atbilstoši tieši piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem;
2) fonda dibināšanas valsts nav iekļauta Finanšu darījumu darba grupas veidotajā sarakstā kā valsts un
teritorija, kas nesadarbojas;
3) fonda dibināšanas valsts ir noslēgusi līgumu, kura noteikumi ir līdzvērtīgi Ekonomiskās sadarbības un
attīstības organizācijas Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu standartiem, kā arī
daudzpusējos līgumus nodokļu jomā ar Latviju un citām dalībvalstīm, kurās plānots izplatīt ārvalsts fonda
ieguldījumu daļas.
(3) Ja Latvijā licencēts pārvaldnieks vēlas izplatīt šā panta pirmajā daļā minēto fondu ieguldījumu daļas Latvijā,
tas Komisijai iesniedz paziņojumu, kam pievieno šā likuma 
66.panta
 trešajā daļā minētos dokumentus.
(4) Komisija 20 darbdienu laikā pēc tam, kad saņēmusi visus dokumentus, kuri sagatavoti un iesniegti atbilstoši
normatīvo aktu prasībām, informē pārvaldnieku un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par atļauju Latvijā izplatīt
paziņojumā norādītā fonda ieguldījumu daļas.
(5) Ieguldījumu daļu izplatīšanu pārvaldnieks drīkst sākt no dienas, kad tas ir saņēmis Komisijas atļauju.
(6) Komisija pieņem lēmumu neatļaut Latvijā izplatīt paziņojumā norādītā fonda ieguldījumu daļas, ja pārvaldnieka
veiktā fonda pārvalde vai paša pārvaldnieka darbība neatbilst šā likuma prasībām.
(7) Ja Latvijā licencēts pārvaldnieks vēlas izplatīt šā panta pirmajā daļā minēto fondu ieguldījumu daļas citās
dalībvalstīs, izņemot Latviju, tas Komisijai iesniedz paziņojumu, kam pievieno informāciju par dalībvalstīm, kurās
plānota ieguldījumu daļu izplatīšana, kā arī šā likuma 
66.panta
 trešajā daļā minētos dokumentus, kas sagatavoti
valodā, ko lieto starptautisko finanšu jomā.
(8) Komisija 20 darbdienu laikā pēc tam, kad saņēmusi visus dokumentus, kuri sagatavoti atbilstoši normatīvo
aktu prasībām un iesniegti, izmantojot elektronisko datu nesējus, nosūta šos dokumentus tās dalībvalsts uzraudzības
institūcijai, kurā pārvaldnieks vēlas izplatīt ieguldījumu daļas. Komisija elektroniski pārsūta paziņojumu dalībvalsts
uzraudzības institūcijai, ja pārvaldnieka veiktā fonda pārvalde un pats pārvaldnieks atbilst šā likuma prasībām.
Paziņojumam Komisija pievieno apliecinājumu par to, ka pārvaldniekam ir atļauts pārvaldīt fondu atbilstoši tā darbības
aprakstā norādītajai ieguldījumu stratēģijai.
(9) Šā panta trešajā daļā minēto paziņojumu un astotajā daļā minēto apliecinājumu sagatavo valodā, ko lieto
starptautisko finanšu jomā.
(10) Komisija nekavējoties informē pārvaldnieku, kā arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par paziņojuma
nosūtīšanu dalībvalsts uzraudzības institūcijai.
(11) Pārvaldnieks drīkst sākt fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu uzņēmējā dalībvalstī no paziņojuma saņemšanas
dienas. Pārvaldnieks nodrošina ieguldījumu daļu izplatīšanu tikai profesionālajiem ieguldītājiem pārvaldnieka
uzņēmējas dalībvalsts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā, un šo ieguldījumu daļu izplatīšanu uzrauga uzņēmējas
dalībvalsts uzraudzības institūcija.
(12) Ja šā panta trešajā un septītajā daļā minētajā informācijā paredzami grozījumi, par tiem informē un tos
izskata saskaņā ar šā likuma 
66.panta
 septītajā, astotajā un devītajā daļā noteikto kārtību.
(13) Par visiem grozījumiem šā panta trešajā un septītajā daļā minētajā informācijā un dokumentos, kā arī par
58
/
78
grozījumiem, kuru stāšanās spēkā nav saskaņota ar Komisiju, bet kuri neietekmē pārvaldnieka fonda pārvaldes
darbību, Komisija informē pārvaldnieka uzņēmējas valsts uzraudzības institūciju.
73.pants. Dalībvalstī licencēta pārvaldnieka tiesības izplatīt ārvalsts fonda ieguldījumu daļas Latvijā
(1) Dalībvalstī licencēts pārvaldnieks drīkst izplatīt Latvijā ārvalsts fonda ieguldījumu daļas vai tāda savā pārvaldē
esoša ārvalsts fonda vai dalībvalsts pakārtotā fonda ieguldījumu daļas, kura galvenais fonds nav dalībvalsts
pārvaldnieka pārvaldē esošs dalībvalsts fonds, ja Komisija ir saņēmusi dalībvalstī licencēta pārvaldnieka uzraudzības
institūcijas paziņojumu, kam pievienoti šādi dokumenti:
1) šā likuma 
66.panta
 trešajā daļā minētie dokumenti;
2) šā likuma 
72.panta
 astotajā daļā minētais apliecinājums, kuru sagatavojusi dalībvalstī licencēta
pārvaldnieka uzraudzības institūcija.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto paziņojumu un apliecinājumu iesniedz valodā, ko lieto starptautisko finanšu jomā.
Šā panta pirmās daļas 1.punktā minētos dokumentus Komisijai iesniedz valsts valodā vai valodā, ko lieto
starptautisko finanšu jomā.
(3) Dalībvalstī licencēts pārvaldnieks drīkst sākt fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu Latvijā no dienas, kad
Komisijā saņemts attiecīgais paziņojums.
(4) Ja Komisija kā dalībvalstī licencēta pārvaldnieka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūcija uzskata, ka
starp attiecīgo pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūciju un ārvalsts fonda uzraudzības institūciju
nav noslēgts tāds sadarbības līgums par informācijas apmaiņu un uzraudzības funkciju īstenošanu, kāds noteikts šā
likuma 
72.panta
 otrās daļas 1.punktā, kā arī pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūcija nav ievērojusi
šā likuma 
72.panta
 otrās daļas 2.punkta nosacījumu, Komisija var vērsties Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē, lai
saņemtu tās atzinumu.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minētajā gadījumā Komisija atļauj pārvaldniekam sākt fonda ieguldījumu daļu
izplatīšanu Latvijā tikai pēc tam, kad saņemts Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes atzinums, ka starp attiecīgo
pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūciju un ārvalsts fonda uzraudzības institūciju ir noslēgts tāds
sadarbības līgums par informācijas apmaiņu un uzraudzības funkciju īstenošanu, kāds noteikts šā likuma 
72.panta
otrās daļas 1.punktā, un ka pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūcija ir ievērojusi šā likuma 
72.panta
otrās daļas 2.punkta nosacījumu.
XI nodaļa.
Licences piešķiršana ārvalsts pārvaldniekam
74.pants. Noteikumi par licences izsniegšanu ārvalsts pārvaldniekam
(1) Ja ārvalsts pārvaldnieks plāno pārvaldīt dalībvalsts fondu vai izplatīt šāda fonda ieguldījumu daļas dalībvalstīs
atbilstoši šā likuma 
78. 
un 
79.pantam
, tas saņem atsauces dalībvalsts uzraudzības institūcijas licenci alternatīvo
ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai šajā nodaļā noteiktajā kārtībā.
(2) Ārvalsts pārvaldnieks ir tiesīgs saņemt šā panta pirmajā daļā minēto licenci, ja tas izpilda visas šā likuma
prasības, izņemot 
17.panta
 piektās daļas 8.punkta un IX nodaļas prasības.
(3) Ārvalsts pārvaldnieks var neievērot atsevišķas uz to attiecināmas šā likuma prasības, ja tas Komisijai iesniedz
pamatojumu un apliecinājumu tam, ka:
1) šā likuma normu ievērošana nav savienojama ar to viņa dibināšanas valsts normatīvo aktu prasībām, ko
ārvalsts pārvaldnieks ievēro savā darbībā vai savā pārvaldē esoša ārvalsts fonda ieguldījumu daļu izplatīšanai
dalībvalstīs;
2) ārvalsts pārvaldnieka vai ārvalsts fonda darbībai piemērojamie normatīvie akti paredz līdzvērtīgu regulatīvo
mērķi un nodrošina dalībvalstu normatīvajiem aktiem līdzvērtīgu fonda ieguldītāju aizsardzību;
3) ārvalsts pārvaldnieks vai ārvalsts fonds savā darbībā ievēro šīs daļas 
2.punktā
 minētajiem dalībvalstu
59
/
78
normatīvajiem aktiem līdzvērtīgus normatīvos aktus.
(4) Ārvalsts pārvaldniekam, kas vēlas saņemt licenci alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai, ir
pilnvarotais pārstāvis, kura dibināšanas vieta ir atsauces dalībvalsts. Pilnvarotais pārstāvis nodrošina, ka tam ir
pietiekami resursi un pieredze, lai izpildītu šajā likumā pilnvarotajam pārstāvim noteiktās prasības.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minētais pilnvarotais pārstāvis ir ārvalsts pārvaldnieka kontaktpersona dalībvalstīs.
Šajā likumā noteiktā informācijas apmaiņa starp Komisiju, citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām un pārvaldnieku,
kā arī ārvalsts fonda dalībvalstu ieguldītājiem un pārvaldnieku notiek ar pilnvarotā pārstāvja starpniecību.
(6) Pilnvarotais pārstāvis un ārvalsts pārvaldnieks kopīgi atbild par šā likuma normu ievērošanu ārvalsts fonda
pārvaldē vai tā pārvaldē esoša ārvalsts fonda ieguldījumu daļu izplatīšanā.
(7) Komisija lēmumu par licences izsniegšanu pieņem, pamatojoties uz dokumentiem, kas iesniegti atbilstoši šā
likuma
 II nodaļas
 noteikumiem. Papildus ārvalsts pārvaldnieks kopā ar šā likuma 
10.pantā
 minētajiem dokumentiem
Komisijai iesniedz:
1) pamatojumu Latvijas izvēlei par atsauces dalībvalsti un fonda ieguldījumu daļu izplatīšanas stratēģiju;
2) to šā likuma normu sarakstu, kuru izpilde nav savienojama ar to ārvalsts normatīvo aktu prasībām, ko
ārvalsts pārvaldnieks ievēro savā darbībā vai savā pārvaldē esoša ārvalsts fonda ieguldījumu daļu izplatīšanā
dalībvalstīs, apliecinājumu, ka ārvalsts pārvaldniekam vai ārvalsts fondam piemērojamie normatīvie akti
paredz līdzvērtīgu regulatīvo mērķi un nodrošina dalībvalstu normatīvajiem aktiem līdzvērtīgu fonda ieguldītāju
aizsardzību. Minēto apliecinājumu pamato ar juridisku atzinumu par ārvalsts normatīvo aktu regulatīvā mērķa
atbilstību un fonda ieguldītāju dalībvalstu normatīvajiem aktiem līdzvērtīga aizsardzības regulējuma esību;
3) ārvalsts pārvaldnieka pilnvarotās juridiskās personas firmu un juridisko adresi vai pilnvarotās fiziskās
personas vārdu, uzvārdu un kontaktadresi.
(8) Atbilstoši šā likuma 
10.panta
 astotajai daļai sniedzamā informācija attiecas tikai uz dalībvalstī dibinātu fondu,
kuru ārvalsts pārvaldnieks vēlas pārvaldīt, un ārvalsts pārvaldnieka pārvaldē esošu fondu, kura ieguldījumu daļas
ārvalsts pārvaldnieks plāno izplatīt.
(9) Uz ārvalsts pārvaldnieka uzraudzības institūciju un tā dibināšanas valsti attiecina šā likuma 
72.panta
 otrajā
daļā minētos nosacījumus.
(10) Papildus šā likuma 
17.panta
 piektajā daļā minētajiem licences atteikšanas gadījumiem Komisija pieņem
lēmumu neizsniegt licenci ārvalsts pārvaldniekam, ja ārvalsts likumi un citi normatīvie akti, kā arī ārvalsts
uzraudzības institūcijas uzraudzības pilnvaras ierobežo Komisijas tiesības veikt šajā likumā noteiktās uzraudzības
funkcijas.
(11) Komisija nekavējoties informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par to, ka izskatījusi iesniegumu licences
saņemšanai, kā arī par izsniegtajām un anulētajām licencēm. Ja Komisija pieņēmusi lēmumu neizsniegt licenci
ārvalsts pārvaldniekam, tā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi informē par šo ārvalsts pārvaldnieku un atteikuma
iemesliem.
(12) Ja ārvalsts pārvaldnieks divu gadu laikā pēc licences saņemšanas neveic darbību atbilstoši Komisijā
iesniegtajai fonda ieguldījumu daļu izplatīšanas stratēģijai, ir sniedzis nepatiesas ziņas par izplatīšanas stratēģiju vai
maina izplatīšanas stratēģiju, likumā noteiktajā kārtībā neinformējot Komisiju par jaunas atsauces dalībvalsts
noteikšanu, Komisija pieprasa, lai ārvalsts pārvaldnieks nosaka citu atsauces dalībvalsti saskaņā ar šā likuma
77.panta
 prasībām.
(13) Ja divu gadu laikā pēc licences saņemšanas ārvalsts pārvaldnieks maina fonda ieguldījumu daļu izplatīšanas
stratēģiju un attiecīgi arī atsauces dalībvalsti, tas iesniedz Komisijai iesniegumu, kuru tā izskata šā likuma 
77.pantā
noteiktajā kārtībā.
(14) Ja ārvalsts pārvaldnieks neievēro šā panta divpadsmitās daļas prasības, Komisija anulē ārvalsts
pārvaldniekam izsniegto licenci.
(15) Komisijas un ārvalsts pārvaldnieka strīdus izskata atbilstoši Latvijas normatīvajiem aktiem. Ārvalsts
pārvaldnieka vai fonda un attiecīgā fonda dalībvalsts ieguldītāju strīdus izskata saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts
normatīvajiem aktiem.
60
/
78
75.pants. Atsauces dalībvalsts noteikšana
(1) Ja ārvalsts pārvaldnieks plāno pārvaldīt vienu vai vairākus dalībvalsts fondus, kuru dibināšanas vieta ir Latvija,
un neplāno to ieguldījumu daļas izplatīt dalībvalstīs atbilstoši šā likuma 
78. 
un 
79.pantam
, tad pārvaldnieka atsauces
dalībvalsts ir Latvija un Komisija ir atbildīga par licences izsniegšanu alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka
darbībai un tā uzraudzību.
(2) Ja ārvalsts pārvaldnieks plāno pārvaldīt vairākus dalībvalstu fondus, kuru dibināšanas vieta ir dažādās
dalībvalstīs, tai skaitā Latvijā, un neplāno šo fondu ieguldījumu daļas izplatīt dalībvalstīs atbilstoši šā likuma 
78. 
un
79.pantam
, tad par atsauces dalībvalsti uzskata vienu no šīm dalībvalstīm:
1) dalībvalsti, kurā dibināta lielākā daļa fondu;
2) dalībvalsti, kurā tiek pārvaldīts lielākais fondu aktīvu apmērs.
(3) Ja ārvalsts pārvaldnieks plāno izplatīt Latvijā dibināta fonda ieguldījumu daļas tikai vienā dalībvalstī, tad par
atsauces dalībvalsti uzskata Latviju vai dalībvalsti, kurā plānots izplatīt fonda ieguldījumu daļas.
(4) Ja ārvalsts pārvaldnieks plāno izplatīt tikai viena ārvalsts fonda ieguldījumu daļas Latvijā, tad par atsauces
dalībvalsti uzskata Latviju.
(5) Ja ārvalsts pārvaldnieks plāno izplatīt tikai viena Latvijā dibināta fonda ieguldījumu daļas vairākās dalībvalstīs,
tad par atsauces dalībvalsti uzskata Latviju vai dalībvalsti, kurā pārvaldnieks plāno izvērst aktīvu ieguldījumu daļu
izplatīšanu.
(6) Ja ārvalsts pārvaldnieks plāno izplatīt tikai viena ārvalsts fonda ieguldījumu daļas vairākās dalībvalstīs, tai
skaitā Latvijā, tad pēc pārvaldnieka izvēles par atsauces dalībvalsti uzskata vienu no šīm dalībvalstīm.
(7) Ja ārvalsts pārvaldnieks plāno izplatīt vairāku dalībvalstu fondu ieguldījumu daļas dalībvalstīs, tai skaitā
Latvijā, tad par atsauces dalībvalsti uzskata vienu no šīm dalībvalstīm:
1) Latviju, ja tā ir visu šo fondu dibināšanas dalībvalsts, vai dalībvalsti, kurā plānots izplatīt ieguldījumu daļas,
kas veido fondu vērtības lielāko daļu;
2) dalībvalsti, kurā plānots izplatīt ieguldījumu daļas, kas veido fondu vērtības lielāko daļu, ja visiem fondiem
Latvija nav vienīgā dibināšanas valsts.
(8) Šā panta otrajā, trešajā, piektajā un sestajā daļā un septītās daļas 1.punktā minētajā gadījumā ārvalsts
pārvaldnieks, kas plāno tikai pārvaldīt dalībvalstu fondus vai izplatīt tā pārvaldē esoša fonda ieguldījumu daļas
dalībvalstīs atbilstoši šā likuma 
78. 
un 
79.pantam
, iesniedz iesniegumu par atsauces dalībvalsts noteikšanu visām
tām uzraudzības institūcijām, kuru valstis pārvaldnieks uzskata par iespējamām atsauces dalībvalstīm, tai skaitā
Latviju. Iesniegumā ārvalsts pārvaldnieks sniedz informāciju par visām tām valstīm, kuras tas uzskata par
iespējamām atsauces dalībvalstīm, kā arī sniedz savas izvēles pamatojumu.
(9) Mēneša laikā pēc iesnieguma saņemšanas uzraudzības institūcijas pieņem lēmumu par atsauces dalībvalsts
noteikšanu un nekavējoties par to informē ārvalsts pārvaldnieku.
(10) Ja ārvalsts pārvaldnieks nav informēts par uzraudzības institūciju lēmumu septiņu dienu laikā pēc lēmuma
pieņemšanas vai ja lēmums nav pieņemts, ārvalsts pārvaldnieks izvēlas atsauces dalībvalsti, ņemot vērā šā panta
otrajā, trešajā, piektajā un sestajā daļā un septītās daļas 1.punktā minētos kritērijus.
(11) Ārvalsts pārvaldnieks pēc uzraudzības institūcijas pieprasījuma iesniedz fonda ieguldījumu daļu izplatīšanas
stratēģiju, kas pamato ārvalsts pārvaldnieka nodomu izvērst aktīvu ieguldījumu daļu izplatīšanu konkrētajā
dalībvalstī.
76.pants. Latvijas kā atsauces dalībvalsts noteikšana
(1) Ja ārvalsts pārvaldnieks, kas plāno tikai pārvaldīt dalībvalsts fondu vai arī izplatīt tā pārvaldē esošo fondu
ieguldījumu daļas dalībvalstīs atbilstoši šā likuma 
78. 
un 
79.pantam
, par atsauces dalībvalsti nosaka Latviju, tas
iesniedz Komisijai iesniegumu ar lūgumu izsniegt licenci alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai.
61
/
78
(2) Komisija pēc šā panta pirmajā daļā minētā iesnieguma saņemšanas izvērtē, vai ārvalsts pārvaldnieka atsauces
dalībvalsts ir noteikta atbilstoši šā likuma 
75.panta
 prasībām. Ja atsauces dalībvalsts nav noteikta atbilstoši šā
likuma 
75.panta
 prasībām, Komisija mēneša laikā pēc iesnieguma saņemšanas dienas pieņem lēmumu neizsniegt
licenci. Ja atsauces dalībvalsts ir noteikta atbilstoši šā likuma 
75.panta
 prasībām, Komisija paziņo Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādei par saņemto iesniegumu un lūdz vērtējumu par atbilstošas atsauces dalībvalsts
noteikšanu. Paziņojumā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei Komisija norāda ārvalsts pārvaldnieka sniegto atsauces
dalībvalsts izvēles pamatojumu un pievieno informāciju par ārvalsts pārvaldnieka fondu ieguldījumu daļu izplatīšanas
stratēģiju.
(3) Mēneša laikā pēc Komisijas paziņojuma saņemšanas Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde sniedz Komisijai
vērtējumu par atsauces dalībvalsts izvēles atbilstību šā likuma 
75.panta
 prasībām.
(4) Termiņš, līdz kuram pieņem šā likuma 
17.panta
 pirmajā daļā minēto lēmumu par licences izsniegšanu, tiek
apturēts uz laiku, kamēr Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde izskata Komisijas paziņojumu.
(5) Ja Komisija pieņem lēmumu par licences izsniegšanu ārvalsts pārvaldniekam pretēji Eiropas Vērtspapīru un
tirgu iestādes vērtējumam, tā informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par savu lēmumu, norādot tā pieņemšanas
pamatojumu. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde var publiskot Komisijas sniegto pamatojumu, iepriekš par to
informējot Komisiju.
(6) Ja Komisija pieņem lēmumu par licences izsniegšanu ārvalsts pārvaldniekam, kurš plāno izplatīt tā pārvaldē
esoša fonda ieguldījumu daļas citās dalībvalstīs, izņemot Latviju, pretēji Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes
vērtējumam, Komisija informē attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijas, kā arī fonda izcelsmes valsts
uzraudzības institūciju par savu lēmumu, norādot tā pieņemšanas pamatojumu. Ja kāda no uzraudzības institūcijām
nepiekrīt ārvalsts pārvaldnieka lēmumam par atsauces dalībvalsts noteikšanu, tā domstarpību izšķiršanai ir tiesīga
vērsties Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē.
(7) Atsauces dalībvalsts izvēles kārtību nosaka tieši piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti.
77.pants. Atsauces dalībvalsts maiņa
(1) Ja ārvalsts pārvaldnieks maina fondu ieguldījumu daļu izplatīšanas stratēģiju divu gadu laikā pēc pirmreizējās
atsauces dalībvalsts noteikšanas un šāda stratēģijas maiņa ietekmē pirmreizējās atsauces dalībvalsts izvēli, ārvalsts
pārvaldnieks pirms stratēģijas maiņas nekavējoties iesniedz Komisijai iesniegumu par atsauces dalībvalsts maiņu.
Iesniegumam pievieno fondu ieguldījumu daļu izplatīšanas jauno stratēģiju, informāciju par jauno atsauces dalībvalsti,
kā arī informāciju par ārvalsts pārvaldnieka pilnvaroto pārstāvi jaunajā atsauces dalībvalstī.
(2) Komisija pēc šā panta pirmajā daļā minētā iesnieguma saņemšanas izvērtē, vai ārvalsts pārvaldnieka atsauces
dalībvalsts ir noteikta atbilstoši šā likuma 
75.panta
 prasībām. Komisija paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei
par saņemto iesniegumu un lūdz vērtējumu par attiecīgās atsauces dalībvalsts noteikšanu. Paziņojumā Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādei Komisija norāda ārvalsts pārvaldnieka sniegto atsauces dalībvalsts izvēles pamatojumu
un pievieno informāciju par ārvalsts pārvaldnieka fondu ieguldījumu daļu izplatīšanas stratēģiju.
(3) Mēneša laikā pēc Komisijas paziņojuma saņemšanas Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde sniedz Komisijai
vērtējumu par atsauces dalībvalsts izvēles atbilstību šā likuma 
75.panta
 prasībām.
(4) Komisija pieņem lēmumu par atsauces dalībvalsts noteikšanu un nekavējoties par to informē ārvalsts
pārvaldnieku, tā pilnvaroto pārstāvi un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.
(5) Komisija nosūta jaunās atsauces dalībvalsts uzraudzības institūcijai lēmumu par atsauces dalībvalsts maiņu,
lēmumu par licences piešķiršanu, kā arī ārvalsts pārvaldnieka uzraudzības lietā esošo dokumentu kopijas.
(6) Ja Komisija pieņem šā panta ceturtajā daļā minēto lēmumu pretēji Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes
vērtējumam, turpmākā informācijas apmaiņa par pieņemto lēmumu notiek šā likuma 
76.panta
 piektajā un sestajā daļā
noteiktajā kārtībā.
78.pants. Latvijā licencēta ārvalsts pārvaldnieka tiesības izplatīt dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas
(1) Ja Latvijā licencēts ārvalsts pārvaldnieks vēlas izplatīt tā pārvaldē esoša dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas
Latvijā, tas iesniedz Komisijai paziņojumu, pievienojot šā likuma 
66.panta
 trešajā daļā minētos dokumentus.
Paziņojumu izskata šā likuma 
66.pantā
 noteiktajā kārtībā.
62
/
78
(2) Ja Latvijā licencēts ārvalsts pārvaldnieks vēlas izplatīt dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas citā dalībvalstī, tas
iesniedz Komisijai paziņojumu, pievienojot šā likuma 
67.panta
 trešajā daļā minētos dokumentus. Paziņojumu izskata
šā likuma 
67.pantā
 noteiktajā kārtībā.
79.pants. Latvijā licencēta ārvalsts pārvaldnieka tiesības izplatīt ārvalsts fonda ieguldījumu daļas
dalībvalstīs
(1) Latvijā licencēts ārvalsts pārvaldnieks nodrošina, lai tas atbilstu visām tām šā likuma prasībām, kas noteiktas
dalībvalsts pārvaldniekam, kā arī papildus uz Komisiju un ārvalsts fonda dibināšanas valsti ir attiecināmi šā likuma
72.panta
 otrajā daļā minētie nosacījumi.
(2) Ja Latvijā licencēts ārvalsts pārvaldnieks vēlas izplatīt tā pārvaldē esoša ārvalsts fonda ieguldījumu daļas
Latvijā, tas iesniedz Komisijai paziņojumu, pievienojot šā likuma 
66.panta
 trešajā daļā minētos dokumentus.
Paziņojumu izskata šā likuma 
66.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(3) Ja Latvijā licencēts ārvalsts pārvaldnieks vēlas izplatīt tā pārvaldē esoša ārvalsts fonda ieguldījumu daļas citā
dalībvalstī, tas iesniedz Komisijai paziņojumu, pievienojot šā likuma 
67.panta
 trešajā daļā minētos dokumentus, kas
sagatavoti valodā, ko lieto starptautisko finanšu jomā. Paziņojumu izskata šā likuma 
67.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(4) Dalībvalstī licencēts ārvalsts pārvaldnieks drīkst izplatīt ārvalsts fonda ieguldījumu daļas Latvijā atbilstoši šā
likuma 
68.pantā
 noteiktajam.
80.pants. Citā dalībvalstī dibināta fonda pārvalde, ko veic Latvijā licencēts ārvalsts pārvaldnieks
(1) Latvijā licencēts ārvalsts pārvaldnieks drīkst pārvaldīt citā dalībvalstī dibinātu fondu tieši vai ar filiāles
starpniecību, ja Komisija pārvaldniekam ir atļāvusi īstenot šādu tā izraudzīto fonda ieguldījumu stratēģiju.
(2) Ārvalsts pārvaldnieks iesniedz Komisijai iesniegumu un citus dokumentus atbilstoši šā likuma 
69.panta
prasībām, un Komisija tos izskata minētajā pantā noteiktajā kārtībā.
(3) Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par pieņemto lēmumu atļaut Latvijā licencētam ārvalsts
pārvaldniekam pārvaldīt citā dalībvalstī dibinātu fondu.
(4) Citā dalībvalstī licencēts ārvalsts pārvaldnieks drīkst pārvaldīt Latvijā dibinātu fondu tieši vai ar filiāles
starpniecību šā likuma 
70.pantā
 noteiktajā kārtībā.
XII nodaļa.
Uzraudzība un Komisijas tiesības un pienākumi
81.pants. Vispārīgie uzraudzības noteikumi
(1) Komisija ir atbildīga par tās licencēta pārvaldnieka uzraudzību, par tāda pārvaldnieka uzraudzību, kurš dibina
un pārvalda Eiropas riska kapitāla fondu saskaņā ar Regulu Nr.  
345/2013
 vai Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
fondu saskaņā ar Regulu Nr.  
346/2013
, un turētājbankas uzraudzību saskaņā ar šo likumu un tieši piemērojamiem
Eiropas Savienības tiesību aktiem. Komisija ir atbildīga arī par licencēta pārvaldnieka pārvaldē esoša dalībvalsts
fonda vai ārvalsts fonda ieguldījumu daļu izplatīšanas uzraudzību Latvijā.
(2) Uzraudzības mērķis ir nodrošināt pārvaldnieku dibināšanas un darbības atbilstību šim likumam un citiem
normatīvajiem aktiem, kas izdoti saskaņā ar šo likumu, ierobežot to personu tiesības, kas bez atbilstošas atļaujas
veic šajā likumā regulēto darbību, un nodrošināt normālu fondu tirgus funkcionēšanu, ja viena vai vairāku fondu
darbība viena finanšu instrumenta tirgū var apdraudēt šā tirgus normālu funkcionēšanu.
(3) Komisija, tās darbinieki un pilnvarnieki nav atbildīgi par zaudējumiem, kas radušies pārvaldniekam, fondam vai
trešajām personām, turklāt Komisiju, tās darbiniekus un pilnvarniekus nevar saukt pie atbildības par darbībām, kuras
tie tiesiski, precīzi, pamatoti un labticīgi veikuši, pienācīgi pildot uzraudzības funkcijas šajā likumā un citos
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(4) Komisijas administratīvo aktu, kas izdots saskaņā ar šo likumu, var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
63
/
78
Tiesa lietu izskata kā pirmās instances tiesa. Lieta tiek izskatīta triju tiesnešu sastāvā. Administratīvās apgabaltiesas
spriedumu var pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(5) Komisijas izdota administratīvā akta pārsūdzēšana tiesā neaptur tā darbību, ja Komisijas izdotais
administratīvais akts ir lēmums, kas paredz:
1) ierobežot pārvaldnieka vai turētājbankas darbību;
2) aizliegt pārvaldnieka amatpersonai veikt tās pienākumus;
3) aizliegt iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību pārvaldniekā;
4) aizliegt izmantot balsstiesības;
5) aizliegt deleģēt fonda pārvaldes pakalpojumus vai papildpakalpojumus;
6) aizliegt nodot fonda pārvaldes tiesības citam pārvaldniekam;
7) anulēt pārvaldniekam izsniegto licenci alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai;
8) anulēt pārvaldnieka reģistrāciju;
9) izslēgt pārvaldnieku, kas vēlas izmantot nosaukumu "Eiropas riska kapitāla fonds" saskaņā ar Regulu Nr.
345/2013
, no Eiropas riska kapitāla fondu reģistra;
10) izslēgt pārvaldnieku, kas vēlas izmantot nosaukumu "Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds" saskaņā ar
Regulu Nr. 
346/2013
, no Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu reģistra;
11) uzsākt fonda likvidāciju;
12) aizliegt ieguldījumu daļu izplatīšanu.
(6) Komisijai ir tiesības publicēt informāciju par veiktajiem pasākumiem un pieņemtajām sankcijām pret
pārvaldnieku, tā amatpersonām, akcionāriem (dalībniekiem) un turētājbanku par normatīvo aktu pārkāpšanu, izņemot
gadījumu, kad šādas informācijas atklāšana var radīt nopietnus traucējumus finanšu tirgū, kaitēt ieguldītāju interesēm
vai nodarīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām.
(7) Lai nodrošinātu pārvaldnieka darbības uzraudzību, Komisija ir tiesīga:
1) ierasties pie pārvaldnieka turētājbankas pārbaudes veikšanai (arī bez iepriekšēja brīdinājuma);
2) brīvi iepazīties ar visiem dokumentiem un informāciju, kas attiecas uz pārvaldnieka darbību un fonda
pārvaldi;
3) uz laiku izņemt dokumentus, par to sastādot aktu, ja pārbaudes laikā tiek konstatēti pārvaldnieka,
turētājbankas vai fonda darbības pārkāpumi;
4) izdarīt izrakstus no dokumentiem, pieprasīt uz pārvaldnieka rēķina sagatavotas dokumentu kopijas,
apliecinātas dokumentu kopijas vai norakstus;
5) pieprasīt no ikvienas personas informāciju par tās darbību finanšu un kapitāla tirgū, ja Komisijai ir pamats
uzskatīt, ka minētā persona ir saistīta ar finanšu un kapitāla tirgu regulējošo normatīvo aktu iespējamu
pārkāpumu vai tās rīcībā varētu būt pārkāpuma apstākļu noskaidrošanai nepieciešamā informācija;
6) rakstveidā pieprasīt un saņemt no pārvaldnieka, turētājbankas, Latvijas Bankas, komercreģistra iestādes,
pārvaldnieka vai fonda zvērināta revidenta, pārvaldnieka amatpersonām, bet pārvaldnieka likvidācijas vai
juridiskās personas maksātnespējas procesa ietvaros — arī no likvidatoriem vai administratoriem informāciju
par pārvaldnieka un fonda darbību;
7) rakstveidā pieprasīt, lai šā panta 6.punktā minētās personas uzrāda to rīcībā esošos dokumentus par
pārvaldnieku un fondu;
64
/
78
8) ja ir pamats uzskatīt, ka persona ir saistīta ar alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku darbību regulējošo
normatīvo aktu iespējamu pārkāpumu vai tās rīcībā varētu būt pārkāpuma apstākļu noskaidrošanai
nepieciešamā informācija, kas Komisijai vajadzīga šā likuma prasību izpildes pārraudzīšanai, pieprasīt, lai šī
persona:
a) sniedz tās rīcībā esošus dokumentus un informāciju, arī tādu, kas satur komercnoslēpumu,
b) ierodas Komisijā un sniedz tās rīcībā esošo informāciju klātienē;
9) noteikt saprātīgus termiņus, kuros šā panta 8.punktā minētā persona sniedz pieprasīto informāciju vai
ierodas Komisijā paskaidrojumu sniegšanai;
10) pieprasīt un saņemt no finanšu un kapitāla tirgus dalībniekiem telefonsarunu izdrukas un citu veidu datu
pārraides ierakstus;
11) pieprasīt, lai ikviena persona izbeidz jebkādu darbību, kas ir pretrunā ar šā likuma prasībām;
12) pieprasīt, lai tiek iesaldēti pārvaldnieka un fonda aktīvi, vai ierobežot tiesības rīkoties ar tiem;
13) ierobežot pārvaldnieka tiesības sniegt pārvaldes pakalpojumus;
14) ja tas nepieciešams ieguldītāju vai sabiedrības interešu aizsardzībai, pieprasīt ieguldījumu daļu emisijas,
pārdošanas, atpakaļpirkšanas un atpakaļpieņemšanas apturēšanu;
15) iesniegt tiesībaizsardzības iestādēm informāciju par darbībām finanšu un kapitāla tirgū, kuras ir pretrunā ar
šā likuma prasībām;
16) anulēt pārvaldniekam izsniegto licenci;
17) anulēt pārvaldnieka reģistrāciju;
18) pieņemt lēmumu par fonda likvidācijas uzsākšanu;
19) dot rīkojumu pārvaldniekam mainīt turētājbanku;
20) noteikt sviras finansējuma apmēra ierobežojumus;
21) aizliegt ieguldījumu daļu izplatīšanu;
22) aizliegt pārvaldniekam pārvaldīt fondu atbilstoši konkrētai fonda izraudzītajai ieguldījumu stratēģijai;
23) pieprasīt, lai pārvaldnieks sagatavo uzraudzības funkciju veikšanai nepieciešamos pārskatus, un noteikt šo
pārskatu sagatavošanas un iesniegšanas kārtību;
24) veikt nepieciešamos tiesiskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārvaldnieks un turētājbanka turpina pildīt šā
likuma, tieši piemērojamo Eiropas Savienības tiesību aktu un Komisijas normatīvo noteikumu prasības.
(7
1
) Komisija ir tiesīga atbilstoši Regulas Nr.  
1286/2014
 24. pantam par regulas pārkāpumiem piemērot šādus
uzraudzības pasākumus:
1) aizliegt fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu;
2) uzlikt par pienākumu apturēt fonda ieguldījumu daļu izplatīšanu;
3) aizliegt sniegt pamatinformācijas dokumentu, kas neatbilst Regulas Nr.  
1286/2014
 6., 7., 8. vai 10. pantā
noteiktajām prasībām, un ir tiesīga dot rīkojumu publicēt jaunu šai regulai atbilstošu pamatinformācijas
dokumentu;
4) uzlikt par pienākumu pārvaldniekam vai personai, kas izplata fonda ieguldījumu apliecības vai konsultē par
fonda ieguldījuma daļu iegādi, informēt ieguldītāju, kurš nav profesionāls ieguldītājs un kura tiesības un
intereses ir aizskartas, par pārvaldniekam vai personai, kas izplata fonda ieguldījumu apliecības vai konsultē 
65
/
78
par fonda ieguldījuma daļu iegādi, piemēroto sankciju vai uzraudzības pasākumu, par to, kur ieguldītājs var
iesniegt sūdzību vai vērsties, lai panāktu ārpustiesas strīdu izskatīšanu, kā arī par viņa tiesībām ar prasību
vērsties tiesā.
(8) Ņemot vērā pārvaldnieku pārrobežu darbības raksturu, lai nodrošinātu visās dalībvalstīs vienotu uzraudzības
prakses piemērošanu, Komisijai ir tiesības noteikt citas pārvaldnieka un fonda darbību regulējošas prasības jomās,
kas izriet no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes pieņemtajām pamatnostādnēm un ieteikumiem pārvaldnieku un
fondu darbības uzraudzībā.
(9) Komisija tāda reģistrēta pārvaldnieka uzraudzību, kurš nedibina un nepārvalda Eiropas riska kapitāla fondu
saskaņā ar Regulu Nr.  
345/2013
 vai Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu saskaņā ar Regulu Nr.  
346/2013
, veic
saistībā ar pārvaldnieka reģistrācijas un informācijas sniegšanas Komisijai pienākumu izpildi, 
kā arī Regulas Nr. 
1286/2014
 prasību izpildi
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
25.10.2018.
, 
20.06.2019.
, 
23.09.2021.
 un 
28.04.2022
. likumu, kas
stājas spēkā 
31.05.2022.
 Grozījums piektās daļas ievaddaļā par vārdu "pārsūdzēšana tiesā" aizstāšanu ar vārdiem
"apstrīdēšana un pārsūdzēšana", septītās daļas 6. punktā par vārdu "Latvijas Bankas" svītrošanu un septītās daļas
5., 10. un 15. punktā par vārdu "finanšu un kapitāla tirgus" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "finanšu tirgus"
(attiecīgā locījumā), 
grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka"
(attiecīgā locījumā) un 
grozījums vārdu "normatīvie noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdu "noteikumi"
(attiecīgā locījumā) 
 stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19.
punktu)
82.pants. Maksājumi Komisijas darbības finansēšanai
(1) Pārvaldnieks veic Komisijas darbības finansēšanai maksājumus šādā apmērā:
1) licencēts pārvaldnieks — 4000 
euro
 gadā un papildu 0,0025 līdz 0,0125 procentus no tā pārvaldē esošo
fondu vidējā aktīvu apmēra ceturksnī;
2) reģistrēts pārvaldnieks — 900 
euro
 gadā;
3) licencēts ārējais pārvaldnieks, kuram ir atļauts sniegt šā likuma 
5.panta
 septītajā un astotajā daļā minētos
ieguldījumu pakalpojumus, — līdz vienam procentam no pārvaldnieka sniegto ieguldījumu pakalpojumu bruto
ieņēmumiem ceturksnī, bet ne mazāk par 711 
euro
 gadā;
4) reģistrēts pārvaldnieks, kurš pārvalda Eiropas riska kapitāla fondu vai Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
fondu, papildus šā panta pirmās daļas 2. punktā minētajam maksājumam — 1900 
euro
 gadā.
(2) Papildus šā panta pirmajā daļā minētajiem maksājumiem licencēts pārvaldnieks Komisijai maksā:
1) par fonda reģistrācijai iesniegto dokumentu izskatīšanu — 1422 
euro
;
2) par reģistrācijai iesniegto fonda darbības noteikumu vai dibināšanas dokumenta grozījumu izskatīšanu —
426 
euro
.
(2
1
) Reģistrēts pārvaldnieks par pārvaldnieka reģistrācijai iesniegto dokumentu izskatīšanu Komisijai maksā 250
euro.
(3) Dalībvalstī licencēta pārvaldnieka filiāle, kas reģistrēta Latvijā, maksā Komisijai par filiāles darbības
uzraudzību šādā kārtībā:
1) līdz vienam procentam no filiāles Latvijā sniegto fondu pārvaldes pakalpojumu bruto ieņēmumiem ceturksnī,
bet ne mazāk par 2134 
euro
 gadā;
2) līdz vienam procentam no filiāles šā likuma 
5.panta
 septītajā un astotajā daļā minēto ieguldījumu
pakalpojumu bruto ieņēmumiem ceturksnī, bet ne mazāk par 711 
euro
 gadā.
(4) Dalībvalsts (izņemot Latviju) fonda pārvaldnieks par katra tā pārvaldē esoša dalībvalsts fonda vai ārvalsts
fonda ieguldījumu daļu izplatīšanas uzraudzību Latvijā Komisijai maksā vienreizēju maksu 1209 
euro
 apmērā.
(5) Komisija izdod normatīvos noteikumus par šā panta pirmajā, trešajā un ceturtajā daļā minēto maksājumu
66
/
78
aprēķināšanas un pārskatu iesniegšanas kārtību.
(6) Šā panta pirmajā, trešajā un ceturtajā daļā minētos maksājumus pārvaldnieks veic līdz ceturksnim sekojošā
mēneša trīsdesmitajam datumam.
(7) Šā panta otrajā daļā minētos maksājumus apliecinošus dokumentus licencēts pārvaldnieks iesniedz Komisijai
vienlaikus ar fonda reģistrācijai vai fonda darbības noteikumu vai dibināšanas dokumenta grozījumu reģistrācijai
iesniegtajiem dokumentiem. Reģistrēts pārvaldnieks šā panta 2.
1
 daļā minētos maksājumus apliecinošus dokumentus
iesniedz Komisijai vienlaikus ar pārvaldnieka reģistrācijai iesniegtajiem dokumentiem.
(8) Par šā panta pirmajā, trešajā un ceturtajā daļā minēto maksājumu nokavētu pārskaitījumu vai pārskaitījumu
nepilnā apmērā aprēķina nokavējuma naudu 0,05 procentu apmērā no nesamaksātās summas par katru nokavēto
dienu.
(9) Šajā pantā minētos maksājumus ieskaita Komisijas kontā Latvijas Bankā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.09.2013.
, 
08.10.2015.
, 
20.06.2019.
 un 
28.04.2022
. likumu, kas stājas spēkā
31.05.2022.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauta likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas
noteikumu 19. punktu)
83.pants. Ierobežojumi tiesībām rīkoties ar pārvaldnieka un fonda aktīviem
(1) Ja ir pārkāpti normatīvo aktu, fonda dibināšanas dokumenta, turētājbankas līguma vai fonda darbības
noteikumi, Komisijai ir tiesības iegūt no kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām informāciju par
pārvaldnieka vai fonda naudas plūsmu un kontu atlikumu un uz laiku ierobežot pārvaldnieka tiesības rīkoties ar
pārvaldnieka vai fonda aktīviem.
(2) Komisijas lēmums par šā panta pirmajā daļā minēto ierobežojumu noteikšanu izpildāms nekavējoties pēc tā
saņemšanas.
(3) Izmaksas no kontiem, uz kuriem attiecas Komisijas lēmums ierobežot pārvaldnieka tiesības rīkoties ar tiem,
lēmuma darbības laikā tiek veiktas tikai ar Komisijas atļauju.
84.pants. Komisijas tiesības pieprasīt pārvaldes institūciju sēdes sasaukšanu
(1) Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai tiek sasaukta fonda ieguldītāju (akcionāru vai dalībnieku) sapulce, valdes vai
padomes sēde, pārvaldnieka valdes vai padomes sēde vai akcionāru sapulce, un iepriekš norādīt tās darba kārtību.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajā fonda ieguldītāju (akcionāru vai dalībnieku) sapulcē, valdes vai padomes sēdē,
pārvaldnieka valdes vai padomes sēdē vai akcionāru sapulcē drīkst piedalīties Komisijas pārstāvis un viņam ir
tiesības izteikt savu viedokli un iesniegt priekšlikumus.
85. pants. Ierobežotas pieejamības informācija
(1) Informācija par pārvaldnieku, tā klientiem, fondiem un to ieguldītājiem, pārvaldnieka un fondu darbību un
pārvaldnieka klientu un fondu ieguldītāju darījumiem, kura iepriekš nav bijusi likumā noteiktajā kārtībā publicēta vai
kuras izpaušanu nenosaka citi likumi, vai par kuras izpaušanu lēmumu nav pieņēmusi Komisija, šajā pantā noteiktajā
kārtībā no dalībvalstu, ārvalstu kompetentajām institūcijām un personām, kā arī no dalībvalstu izveidotajām
institucionālajām vienībām saņemtā informācija un pārvaldnieka uzraudzības vajadzībām pārbaudēs iegūtā
informācija uzskatāma par ierobežotas pieejamības informāciju un ir izpaužama trešajām personām tikai pārskata vai
apkopojuma veidā tā, lai nebūtu iespējams identificēt kādu konkrētu pārvaldnieku vai tā klientu, fondu un tā
ieguldītāju. Šādai informācijai par pārvaldnieku, tā klientiem, fondiem un to ieguldītājiem, pārvaldnieka un fondu
darbību un pārvaldnieka klientu un fondu ieguldītāju darījumiem ir ierobežotas pieejamības informācijas statuss arī
tad, ja pārvaldniekam vai tā klientam vai fonda ieguldītājam ierosināts maksātnespējas process vai likvidācija vai
pārvaldnieks vai klients (juridiskā persona), vai fonda ieguldītājs (juridiskā persona) ir likvidēts.
(2) Aizliegums izpaust ierobežotas pieejamības informāciju neattiecas uz informāciju:
1) kas saistīta ar tiesvedību civillietā, ja ir pasludināts pārvaldnieka maksātnespējas process vai uzsākta
pārvaldnieka vai fonda likvidācija un šī informācija nav par trešajām personām, kuras iesaistītas darbībās
pārvaldnieka finansiālā stāvokļa uzlabošanai;
67
/
78
2) kuru Komisija sniegusi procesa virzītājam krimināllietā, pamatojoties uz attiecīgu pieprasījumu;
3) par Komisijas konstatētu iespējamu noziedzīgu nodarījumu pārvaldnieka darbībā, par kuru tā informē
tiesībaizsardzības iestādes;
4) par personām, kuras ir atbildīgas par normatīvo aktu pārkāpumu atklāšanu un izmeklēšanu komercdarbības
jomā, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
a) informācijas sniegšana nepieciešama komercdarbību regulējošu normatīvo aktu pārkāpumu atklāšanai un
izmeklēšanai,
b) ir sniegts apliecinājums, ka informācija būs pieejama tikai tām personām, kuras ir iesaistītas uzdevuma
izpildē, un ka tām ir saistošas informācijas aizsardzības prasības,
c) ja Komisija nepieciešamo informāciju ir ieguvusi no citas valsts finanšu tirgus dalībnieku uzraudzības
institūcijas, to izpauž vienīgi tad, ja ir saņemta informāciju sniegušās institūcijas piekrišana.
(3) Šā panta pirmās daļas noteikumi neaizliedz Komisijai apmainīties ar ierobežotas pieejamības informāciju ar
citas dalībvalsts finanšu tirgus dalībnieku uzraudzības institūcijām un Eiropas Centrālo banku, Eiropas Banku iestādi,
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi un Eiropas Sistēmisko risku
kolēģiju, saglabājot sniegtajai informācijai ierobežotas pieejamības informācijas statusu, kā arī izpaust atklātībā
(publicēt savā tīmekļvietnē) Komisijas veikto stresa testu rezultātus.
(4) Komisija saskaņā ar šā panta trešo, septīto, astoto un devīto daļu saņemto informāciju ir tiesīga izmantot
vienīgi tās funkciju veikšanai:
1) lai pārliecinātos par pārvaldnieka dibināšanu un pārvaldnieka un turētājbankas darbību reglamentējošu
normatīvo aktu ievērošanu;
2) lai piemērotu likumā noteiktos administratīvos pasākumus un sankcijas;
3) tiesvedībā, kurā tiek pārsūdzēti Komisijas izdotie administratīvie akti vai tās faktiskā rīcība.
(5) Komisija ir tiesīga pieprasīt no pārvaldnieka informāciju, pamatojoties uz citas dalībvalsts pārvaldnieku vai
fondu uzraudzības institūcijas pieprasījumu un tādas ārvalsts pārvaldnieku vai fondu uzraudzības institūcijas
pieprasījumu, ar kuru ir noslēgts informācijas apmaiņas līgums. Šo informāciju citas valsts pārvaldnieku vai fondu
uzraudzības institūcijas ir tiesīgas izpaust vienīgi ar Komisijas rakstveida piekrišanu, un šo informāciju drīkst
izmantot tikai mērķim, kādam tā pieprasīta.
(6) Komisija ir tiesīga slēgt informācijas apmaiņas līgumus ar ārvalsts pārvaldnieku vai fondu uzraudzības
institūcijām vai attiecīgās ārvalsts institūcijām, kuru funkcijas ir pielīdzināmas šā panta septītajā, astotajā un devītajā
daļā minēto institūciju funkcijām, ja attiecīgās ārvalsts normatīvie akti paredz šim pantam līdzvērtīgu ierobežotas
pieejamības informācijas aizsardzību un ir ievērotas Latvijā spēkā esošās prasības personas datu aizsardzības jomā.
Šāda informācija izmantojama vienīgi finanšu tirgus dalībnieku uzraudzībai vai attiecīgajām institūcijām likumā
noteikto funkciju veikšanai.
(7) Šā panta pirmās un ceturtās daļas noteikumi, saglabājot ierobežotas pieejamības informācijas statusu,
neaizliedz Komisijai apmainīties ar ierobežotas pieejamības informāciju ar:
1) citas dalībvalsts pārvaldnieku vai fondu uzraudzības institūcijām un šo valstu finanšu ministrijām;
2) institūcijām, kurām ir uzticēts pienākums uzraudzīt finanšu tirgu vai finanšu tirgus dalībniekus;
3) dalībvalstu institūcijām, tostarp dalībvalstu izveidotajām koleģiālajām institūcijām un institucionālajām
vienībām, kurām ir uzticēts pienākums uzturēt finanšu sistēmas stabilitāti dalībvalstīs un kuras nosaka un
īsteno makrouzraudzības politiku;
4) dalībvalstu institūcijām, kuras ir atbildīgas par finanšu tirgus dalībnieku reorganizāciju, tostarp dalībvalstu
izveidotajām koleģiālajām institūcijām un institucionālajām vienībām, kā arī ar valsts institūcijām, kuru mērķis
ir aizsargāt finanšu sistēmas stabilitāti;
5) kompetentajām institūcijām, kas iesaistītas pārvaldnieku, fondu vai pārvaldes pakalpojumu sniegšanā
68
/
78
iesaistīto personu maksātnespējas, likvidācijas un citās dalībvalstu tiesību aktos noteiktās līdzīgās
procedūrās;
6) personām, kas ir atbildīgas par pārvaldnieku vai fondu finanšu pārskatu obligātajām revīzijām;
7) dalībvalsts institūcijām, kas pārvalda ieguldījumu un noguldījumu kompensācijas shēmas, ja šāda
informācija nepieciešama to funkciju veikšanai;
8) institūcijām vai personām, kuras ir atbildīgas par normatīvo aktu pārkāpumu atklāšanu un izmeklēšanu
komercdarbības jomā;
9) institūcijām, kas ir atbildīgas par finanšu tirgus dalībnieku uzraudzību noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas
un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas jomā, un Finanšu izlūkošanas dienestam līdzīgām
institūcijām.
(8) Šā panta noteikumi neaizliedz Komisijai apmainīties ar ierobežotas pieejamības informāciju ar dalībvalstu
centrālajām bankām un citām dalībvalstu institūcijām, kas ir atbildīgas par maksājumu sistēmu pārraudzīšanu, ja
šādas informācijas sniegšana ir nepieciešama tām likumā noteikto funkciju veikšanai, kā arī ar Eiropas Sistēmisko
risku kolēģiju.
(9) Šā panta noteikumi neaizliedz Komisijai sniegt ierobežotas pieejamības informāciju regulētā tirgus
organizētājam, centrālajam vērtspapīru depozitārijam vai iestādēm, kuras dalībvalstī nodrošina tīrvērti un norēķinus
par darījumiem ar finanšu instrumentiem, ja šādas informācijas sniegšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu minēto
iestāžu attiecīgu rīcību, ja norēķinu vai tīrvērtes sistēmas dalībnieki nepilda savas saistības vai ir pamats uzskatīt,
ka tie nepildīs savas saistības.
(10) Informāciju, kuru Komisija saņēmusi saskaņā ar šā panta trešo un sesto daļu no dalībvalsts vai ārvalsts
pārvaldnieku vai fondu uzraudzības institūcijas uzraudzības funkciju veikšanai, drīkst izpaust trešajām personām,
kurām tā nepieciešama likumā noteikto funkciju veikšanai, tikai ar attiecīgās dalībvalsts vai ārvalsts uzraudzības
institūcijas iepriekšēju rakstveida piekrišanu un tikai tādiem mērķiem, kādiem attiecīgā uzraudzības institūcija
piekritusi izpaust šo informāciju. Informāciju, kuru dalībvalsts vai ārvalsts uzraudzības institūcijas saskaņā ar šā
panta trešo un sesto daļu saņēmušas no Komisijas uzraudzības funkciju veikšanai, drīkst izpaust trešajām
personām, kurām tā nepieciešama likumā noteikto funkciju veikšanai, tikai ar Komisijas iepriekšēju rakstveida
piekrišanu un tikai tādiem mērķiem, kādiem Komisija piekritusi izpaust šo informāciju.
(11) Ja rodas ārkārtas situācija, nelabvēlīgi notikumi vai stāvoklis, kad finanšu tirgos vērojama nelabvēlīga
attīstība, kas var būtiski apdraudēt finanšu tirgus pienācīgu darbību, likviditāti un integritāti un finanšu sistēmas vai
tās daļas stabilitāti Eiropas Savienībā vai kādā no dalībvalstīm, Komisija dalībvalstu centrālajām bankām un Eiropas
Sistēmisko risku kolēģijai pēc attiecīga pieprasījuma nekavējoties sniedz informāciju, ja tā nepieciešama šīm
institūcijām likumā noteikto funkciju veikšanai (tostarp monetārās politikas īstenošanai un ar to saistītai likviditātes
nodrošināšanai, maksājumu, tīrvērtes un norēķinu sistēmu pārraudzībai un finanšu sistēmas stabilitātes
nodrošināšanai).
(12) Šā panta noteikumi neaizliedz Komisijai sniegt ierobežotas pieejamības informāciju šā panta četrpadsmitajā
daļā noteiktajā kārtībā šādām starptautiskajām institūcijām:
1) Starptautiskajam Valūtas fondam un Pasaules Bankai — finanšu sektora novērtēšanas programmai
paredzēto izvērtējumu veikšanai;
2) Starptautisko norēķinu bankai — kvantitatīvās ietekmes pētījumu veikšanai;
3) Finanšu stabilitātes padomei — tās funkciju izpildei.
(13) Komisija šā panta divpadsmitajā daļā minētajām institūcijām ierobežotas pieejamības informāciju, ievērojot šā
panta četrpadsmitajā daļā noteikto, sniedz, ja ir saņemts motivēts pieprasījums un ir ievēroti šādi nosacījumi:
1) pieprasījums ir pienācīgi pamatots, ņemot vērā konkrētos uzdevumus, ko pieprasītāja institūcija veic
saskaņā ar tās darbību regulējošiem tiesību aktiem;
2) pieprasījums ir pietiekami precīzs attiecībā uz pieprasītās informācijas saturu un apjomu un tās izpaušanas
līdzekļiem;
3) ir sniegts apliecinājums, ka pieprasītā informācija ir nepieciešama konkrētu pieprasītājas institūcijas
69
/
78
uzdevumu izpildei un ka tā nepārsniedz šai institūcijai tās darbību regulējošos normatīvajos aktos noteikto
funkciju apjomu;
4) ir sniegts apliecinājums, ka informācija būs pieejama tikai tām personām, kuras ir iesaistītas attiecīgā
uzdevuma izpildē, un ka tām ir saistošas informācijas aizsardzības prasības.
(14) Šā panta divpadsmitajā daļā minētās institūcijas ar ierobežotas pieejamības informāciju var iepazīties tikai
klātienē Komisijas telpās.
(
23.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā)
aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
86.pants. Atbildība par pārvaldnieka uzraudzību
(1) Komisija ir atbildīga par Latvijā licencēta pārvaldnieka un Latvijā licencēta ārvalsts pārvaldnieka uzraudzību
neatkarīgi no tā, vai pārvaldnieks veic fondu pārvaldi vai izplata fonda ieguldījumu daļas Latvijā vai citā dalībvalstī.
Komisija ir atbildīga par tāda dalībvalstī licencēta pārvaldnieka uzraudzību šā likuma 
22.panta
 pirmās daļas un
23.panta
 prasību ievērošanā, kurš Latvijā sniedz fonda pārvaldes pakalpojumus ar filiāles starpniecību.
(2) Dalībvalsts uzraudzības institūcija ir tiesīga pēc savas iniciatīvas vai Komisijas lūguma veikt pārbaudi par šā
likuma 
22.panta
 pirmās daļas un 
23.panta
 prasību ievērošanu tāda Latvijā licencēta pārvaldnieka filiālē, kurš darbojas
attiecīgās dalībvalsts teritorijā.
(3) Komisija ir tiesīga pēc savas iniciatīvas vai attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas lūguma veikt
pārbaudi par šā likuma 
22.panta
 pirmās daļas un 
23.panta
 prasību ievērošanu tāda dalībvalstī licencēta pārvaldnieka
filiālē, kurš darbojas Latvijā.
(4) Komisija ir tiesīga pieprasīt no dalībvalstī licencēta pārvaldnieka, kurš Latvijā sniedz fonda pārvaldes
pakalpojumus ar filiāles starpniecību vai neatverot filiāli, visu informāciju par pārvaldnieka darbību, kas nepieciešama
Komisijai šā likuma 
22.panta
 pirmās daļas un 
23.panta
 prasību ievērošanas uzraudzības nodrošināšanai.
(5) Ja Komisija konstatē, ka dalībvalstī licencēts pārvaldnieks, kurš Latvijā sniedz fonda pārvaldes pakalpojumus
ar filiāles starpniecību vai neatverot filiāli, pārkāpj šā likuma 
22.panta
 pirmās daļas vai 
23.panta
 prasības vai kurš
izplata dalībvalsts fonda ieguldījumu daļas, pārkāpj šā likuma 
82.panta
 ceturtās un sestās daļas prasības, tā
pieprasa, lai attiecīgais pārvaldnieks novērš konstatētos pārkāpumus, un par tiem informē attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūciju.
(6) Ja šā panta ceturtajā un piektajā daļā minētajos gadījumos dalībvalstī licencēts pārvaldnieks nesniedz
informāciju vai nepilda Komisijas norādījumus, Komisija informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju par
konstatētajiem pārkāpumiem un lūdz veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārvaldnieks tos novērš vai
sniedz Komisijas pieprasīto informāciju. Dalībvalsts uzraudzības institūcija informē Komisiju par veiktajiem
pasākumiem, kā arī sniedz Komisijai tās pieprasīto no attiecīgās ārvalsts uzraudzības institūcijas saņemto
informāciju, kas nepieciešama pārvaldnieka uzraudzībai.
(7) Ja, neraugoties uz attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas un Komisijas veiktajiem pasākumiem,
dalībvalstī licencēts pārvaldnieks turpina pārkāpt šo likumu, Komisijas izdotos normatīvos noteikumus un tieši
piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktus, Komisija pēc dalībvalsts uzraudzības institūcijas informēšanas var
veikt šajā likumā paredzētos pasākumus uzraudzības nodrošināšanai, lai novērstu attiecīgā pārvaldnieka turpmākos
pārkāpumus, vai piemērot šajā likumā paredzētās sankcijas un ierobežojumus. Komisijai ir tiesības aizliegt
attiecīgajam pārvaldniekam turpmāk veikt Latvijā fonda pārvaldi.
(8) Ja Komisijas rīcībā ir informācija, ka pārvaldnieks pārkāpj to Eiropas Savienības tiesību aktu prasības
attiecībā uz fonda pārvaldes pakalpojumiem, kuru ievērošanas uzraudzība ir dalībvalsts uzraudzības institūcijas
kompetencē, Komisija par to informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(9) Ja Komisija saņem no citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas informāciju, ka Latvijā licencēts pārvaldnieks
pārkāpj to normatīvo aktu prasības attiecībā uz fonda pārvaldes pakalpojumiem, kuru ievērošanas uzraudzība ir
Komisijas kompetencē, Komisija atbilstoši savai kompetencei veic nepieciešamās darbības, lai novērstu konstatētos
pārkāpumus, un par šīm darbībām informē attiecīgo informāciju iesniegušo dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(10) Ja, neraugoties uz šā panta devītajā daļā noteiktajiem pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts uzraudzības
institūcijas veiktajiem pasākumiem, dalībvalstī licencēts pārvaldnieks turpina darboties, pārkāpjot Latvijas ieguldītāju
likumīgās intereses un apdraudot Latvijas finanšu tirgus stabilitāti un integritāti, Komisijai pēc pārvaldnieka izcelsmes
70
/
78
dalībvalsts uzraudzības institūcijas informēšanas ir tiesības veikt šajā likumā paredzētos pasākumus uzraudzības
nodrošināšanai, lai aizsargātu ieguldītāju likumīgās intereses un Latvijas finanšu tirgus stabilitāti un integritāti.
Komisijai ir tiesības aizliegt attiecīgajam pārvaldniekam turpmāk Latvijā izplatīt fonda ieguldījumu daļas.
(11) Šā panta devītajā un desmitajā daļā minētās uzraudzības darbības Komisija ir tiesīga piemērot arī tad, ja tā
nepiekrīt atsauces dalībvalsts lēmumam izsniegt ārvalsts pārvaldniekam licenci alternatīvā ieguldījumu fonda
pārvaldnieka darbībai.
(12) Ja Komisija, kas ir atsauces dalībvalsts uzraudzības institūcija Latvijā licencētam ārvalsts pārvaldniekam,
konstatē šāda ārvalsts pārvaldnieka darbībā normatīvo aktu pārkāpumus, tā ar motivētu paziņojumu par to informē
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.
(13) Ja Komisija nepiekrīt šajā pantā minētajiem dalībvalsts uzraudzības institūcijas pasākumiem un lēmumiem,
tai ir tiesības vērsties Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē.
(14) Ja pārvaldnieka veikto darbību dēļ var tikt apdraudēta Eiropas Savienības finanšu tirgus pienācīga darbība un
integritāte vai finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāte, kā arī ja Komisija jau ir veikusi visus nepieciešamos
pasākumus, lai novērstu ar pārvaldnieka darbību saistītos draudus, bet tie nav pienācīgi novērsti, Komisija,
pamatojoties uz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes lūgumu, pieņem vienu no šādiem lēmumiem:
1) aizliegt Latvijā licencētam ārvalsts pārvaldniekam dalībvalstīs izplatīt tā pārvaldē esoša fonda ieguldījumu
daļas, ja tas nav izpildījis šā likuma
 XI nodaļas
, tai skaitā 
78. 
un 
79.panta
, prasības, vai Latvijā licencētam
pārvaldniekam izplatīt tā pārvaldē esoša ārvalsts fonda ieguldījumu daļas, ja tas nav izpildījis šā likuma
72.panta
 prasības;
2) piemērot ārvalsts pārvaldniekam fonda pārvaldes ierobežojumus, ja noteiktā tirgus segmentā pārrobežu
līmenī ir konstatēta pārmērīga riska koncentrācija;
3) piemērot ārvalsts pārvaldniekam fonda pārvaldes ierobežojumus, ja tā veiktās darbības var radīt darījuma
partnera risku kredītiestādei vai citām sistēmiski saistītām finanšu iestādēm.
(15) Lēmumā par darbības ierobežojumu noteikšanu tiek norādīts ierobežojumu veids un darbības laiks, kas
nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde reizi trijos mēnešos izvērtē ārvalsts
pārvaldniekam noteikto fonda pārvaldes ierobežojumu ietekmi uz Eiropas Savienības finanšu tirgus darbību, integritāti
un stabilitāti, un Komisija pēc Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes lūguma lemj par nepieciešamību pagarināt fonda
pārvaldes ierobežojumu darbības laiku.
(16) Komisija ir tiesīga pieņemt lēmumu pagarināt pārvaldniekam fonda pārvaldes darbības ierobežojumu laiku, ja
joprojām nav novērsti draudi finanšu tirgus pienācīgai darbībai un integritātei vai finanšu sistēmas vai tās daļas
stabilitātei, pārvaldnieks turpina veikt fonda pārvaldi dalībvalstī ar labvēlīgāku tirgus uzraudzības regulējumu vai fonda
darbība turpina negatīvi ietekmēt finanšu tirgu efektivitāti, samazinot to likviditāti, vai rada finanšu tirgus dalībniekiem
būtiskas neskaidrības par tirgus situāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.11.2015.
)
86.
1
 pants. Ziņošana par iespējamiem un faktiskiem tiesību aktu pārkāpumiem
(1) Par iespējamiem un faktiskiem šā likuma, uz šā likuma pamata izdoto Komisijas normatīvo noteikumu un
Regulas Nr. 
1286/2014
 pārkāpumiem ikviena persona var ziņot Komisijai.
(2) Komisija izveido un uztur efektīvu un uzticamu ziņošanas sistēmu, kas ietver vismaz šādus elementus:
1) kārtību, kādā tiek saņemti ziņojumi par pārkāpumiem un veicama turpmākā rīcība;
2) saskaņā ar normatīvajiem aktiem par fizisko personu datu aizsardzību tādas personas datu aizsardzību,
kura ziņo par pārkāpumu, kā arī tādas fiziskās personas aizsardzību, par kuru ir aizdomas sakarā ar
pārkāpuma izdarīšanu;
3) noteikumus par tādas personas konfidencialitātes nodrošināšanu, kura ziņo par pārkāpumu, izņemot
gadījumu, kad šādu ziņu izpaušanu paredz tiesību akti.
(3) Kārtību
,
 kādā tiek ziņots par iespējamiem un faktiskiem šā likuma, uz šā likuma pamata izdoto Komisijas
normatīvo noteikumu un Regulas Nr. 
1286/2014
 pārkāpumiem un kādā Komisijā saņemtie ziņojumi tiek apstrādāti,
71
/
78
nosaka Komisijas normatīvie noteikumi.
(4) Ziņošana, ko saskaņā ar šā panta pirmo daļu veic persona par tās darbavietā izdarītiem šā likuma, uz šā
likuma pamata izdoto Komisijas normatīvo noteikumu un Regulas Nr. 
1286/2014
 pārkāpumiem, nav uzskatāma par
līgumā un jebkurā normatīvajā aktā noteiktā aizlieguma izpaust informāciju pārkāpumu, un persona nav atbildīga par
šādu ziņošanu. Pret personu, kura ziņo par tās darbavietā izdarītiem šā likuma, uz šā likuma pamata izdoto Komisijas
normatīvo noteikumu un Regulas Nr. 
1286/2014
 pārkāpumiem, nedrīkst vērst diskriminējošas vai citas netaisnīgas
darbības.
(5) Pārvaldnieks, kas pārvalda alternatīvo ieguldījumu fondu, kura ieguldījuma daļas drīkst izplatīt arī tādam
ieguldītājam, kas nav profesionāls ieguldītājs, izstrādā iekšējo procedūru, nosakot kārtību, kādā darbinieki tam ziņo
par Regulas Nr. 
1286/2014
 pārkāpumiem pārvaldniekā.
(
25.10.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.11.2018.
)
XIII nodaļa.
Informācijas apmaiņa
87.pants. Sadarbība informācijas apmaiņas jomā
(1) Komisija ir atbildīga par sadarbību ar dalībvalstu uzraudzības institūcijām, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi
un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, lai nodrošinātu tūlītēju apmaiņu ar informāciju par Latvijā licencēta pārvaldnieka
pārvaldes pakalpojumu sniegšanu un uzraudzību visu dalībvalstu teritorijā.
(2) Komisija, pamatojoties uz motivētu pieprasījumu, sniedz dalībvalstu uzraudzības institūcijām vai Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādei informāciju par Latvijā licencētu pārvaldnieku, kurš sniedz pārvaldes pakalpojumus
attiecīgajā dalībvalstī vai kuram ir ciešas attiecības ar kādu dalībvalstī licencētu vai licencējamu pārvaldnieku, tā
padomes vai valdes locekli vai īpašnieku (patieso labuma guvēju). Komisijai ir tiesības norādīt, ka minēto informāciju
drīkst izpaust trešajām personām, kurām tā nepieciešama likumā noteikto funkciju veikšanai, tikai ar Komisijas
rakstveida piekrišanu.
(3) Komisija nosūta attiecīgā pārvaldnieka uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūcijai kopiju no līguma, ko
Komisija, ārvalsts pārvaldnieks un fonda uzraudzības institūcija noslēguši par sadarbību informācijas apmaiņas un
uzraudzības funkciju īstenošanas jomā, kā arī nosūta informāciju par attiecīgo pārvaldnieku, kas saņemta no ārvalsts
pārvaldnieka uzraudzības institūcijas saskaņā ar minēto sadarbības līgumu. Komisijai ir tiesības arī sniegt informāciju
par ārvalstu pārvaldnieka darbību Latvijā, ievērojot šā likuma 
86.panta
 septītajā, astotajā un devītajā daļā minētos
noteikumus.
(4) Ja Komisija uzskata, ka no attiecīgā pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūcijas saņemtais šā
panta trešajā daļā minētais sadarbības līgums neatbilst Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes pieņemtajiem
tehniskajiem standartiem par uzraudzības institūciju sadarbības principiem, Komisijai ir tiesības vērsties Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādē ar lūgumu izvērtēt šo līgumu.
(5) Ja Komisijas rīcībā ir informācija, ka pārvaldnieks, kas nav pakļauts tās uzraudzībai, veic darbības, kuras ir
pretrunā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku darbības jomā, Komisija par
to informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts
uzraudzības institūcijas. Pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības institūcijas veic
visus nepieciešamos uzraudzības pasākumus un par rezultātiem informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un
Komisiju.
88.pants. Personas datu pārsūtīšana un glabāšana
(1) Komisija informāciju, kas satur fiziskās personas datus, citu dalībvalstu vai ārvalsts uzraudzības institūcijām
nosūta, ievērojot fizisko personu datu aizsardzības prasības.
(2) Komisija sniedz attiecīgo dalībvalstu uzraudzības institūcijām, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai un Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādei vajadzīgo šā panta pirmajā daļā minēto informāciju, ja tas nepieciešams viena vai
vairāku pārvaldnieku darbības ietekmes uzraudzībai, lai nodrošinātu sistēmiski saistītu finanšu iestāžu stabilitāti un to
tirgu funkcionēšanu, kuros minētais pārvaldnieks vai pārvaldnieki darbojas. Sniedzamās informācijas saturu nosaka
tieši piemērojamie Eiropas Savienības tiesību akti.
72
/
78
(3) Komisija šā panta pirmajā daļā minēto informāciju glabā vienu gadu.
(4) Komisija, izvērtējusi pieprasījumu, ko tai nosūtījusi ārvalsts uzraudzības institūcija, sniedz šai uzraudzības
institūcijai tās pieprasīto informāciju (personas datus vai datu analīzi), ja šādam pieprasījumam ir likumisks
pamatojums, ir ievērotas datu aizsardzības prasības attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu ārvalstu institūcijām, kā
arī informācija (personas dati vai datu analīze) tiek pieprasīta, lai novērstu ar pārvaldnieku darbību saistīto varbūtējo
risku negatīvo ietekmi uz finanšu sistēmu. Komisija atbildē norāda, ka ārvalsts uzraudzības institūcija minēto
informāciju drīkst izpaust citai uzraudzības institūcijai citā ārvalstī tai nepieciešamo attiecīgās ārvalsts likumā
noteikto funkciju veikšanai tikai ar Komisijas iepriekšēju rakstveida piekrišanu un tikai tādiem mērķiem, kas norādīti
Komisijas rakstveida piekrišanā.
(5) Komisija nosūta ārvalsts uzraudzības institūcijai no dalībvalsts uzraudzības institūcijas saņemto šā panta
pirmajā daļā minēto informāciju tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts uzraudzības institūcija ir rakstveidā piekritusi, ka
minēto informāciju drīkst izpaust ārvalstu uzraudzības institūcijām, kurām tā nepieciešama likumā noteikto funkciju
veikšanai, un tikai tādiem mērķiem, kas norādīti attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas rakstveida piekrišanā.
89.pants. Sadarbība uzraudzības veikšanā
(1) Komisijai ir tiesības pēc savas iniciatīvas vai pēc pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsts uzraudzības institūcijas
lūguma veikt pārbaudes citā dalībvalstī licencēta pārvaldnieka filiālē, kas darbojas Latvijā. Pārvaldnieka filiāles
izcelsmes valsts uzraudzības institūcijai ir tiesības pašai veikt pārvaldnieka pārbaudi Latvijā vai pilnvarot citu personu
veikt šo pārbaudi, iepriekš par to informējot Komisiju.
(2) Pirms pārbaudes veikšanas tāda Latvijā licencēta pārvaldnieka filiālē, kurš citas dalībvalsts teritorijā sniedz
fondu pārvaldes pakalpojumus, Komisija par to informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju.
(3) Ja Komisija veic pārbaudi citā dalībvalstī licencēta pārvaldnieka filiālē Latvijā pēc dalībvalsts uzraudzības
institūcijas pieprasījuma, minētajai dalībvalsts uzraudzības institūcijai ir tiesības piedalīties šajā pārbaudē, ievērojot
Komisijas norādījumus.
(4) Ja citā dalībvalstī licencēta pārvaldnieka filiālē Latvijā pārbaudi veic attiecīgās dalībvalsts uzraudzības
institūcija, Komisijai ir tiesības piedalīties šajā pārbaudē.
(5) Komisijai ir tiesības ar pamatotu lēmumu atteikt citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas lūgumu atļaut veikt
pārbaudi Latvijas teritorijā, kā arī atteikt lūgumu atļaut citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas pilnvarotiem
pārstāvjiem piedalīties pārbaudē, ja:
1) šāda pārbaude vai citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas pilnvarotu pārstāvju piedalīšanās tajā
nelabvēlīgi ietekmē Latvijas valsts suverenitāti, drošību vai politiku;
2) Latvijā par to pašu pārkāpumu un pret tām pašām personām jau ir uzsākts tiesvedības process;
3) par to pašu pārkāpumu un tām pašām personām jau ir stājies spēkā tiesas spriedums.
XIV nodaļa.
Sankcijas
90.pants. Atbildība
(1) Komisijai ir tiesības licencētam pārvaldniekam un turētājbankai piemērot sankciju — uzlikt soda naudu no
14 200 līdz 142 300 
euro
 par šādiem pārkāpumiem:
1) par šajā likumā un uz šā likuma pamata izdotajos Komisijas normatīvajos noteikumos un tieši piemērojamos
Eiropas Savienības tiesību aktos paredzēto dokumentu un ziņu neiesniegšanu, kā arī iesniegtajos dokumentos
un ziņās izdarīto grozījumu neiesniegšanu normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā un Komisijas noteiktajos
termiņos;
2) par nepatiesu ziņu sniegšanu Komisijai vai šādu ziņu publisku izplatīšanu;
73
/
78
3) par fonda mantas iegrāmatošanas un glabāšanas noteikumu pārkāpumiem;
4) par ieguldījumu daļu emisijas, atpakaļpirkšanas un atpakaļpieņemšanas noteikumu pārkāpumiem;
5) par pārvaldnieka vai fonda likvidācijas kārtības pārkāpumiem;
6) par to, ka nav nodrošināta šajā likumā noteiktā iespēja iepazīties ar fonda ieguldītājiem paredzēto
informāciju, izņemot informāciju, ko nodrošina saskaņā ar Regulu Nr.  
1286/2014
.
(1
1
) Komisijai ir tiesības reģistrētam pārvaldniekam piemērot sankciju — uzlikt soda naudu no 14 200 līdz
142 300 
euro
 par šādiem pārkāpumiem:
1) par šajā likumā un uz šā likuma pamata izdotajos Komisijas normatīvajos noteikumos un tieši piemērojamos
Eiropas Savienības tiesību aktos paredzētās informācijas neiesniegšanu;
2) par nepatiesas informācijas sniegšanu Komisijai vai šādas informācijas publisku izplatīšanu.
(2) Par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldi bez Komisijas licences saņemšanas vai pārvaldnieka reģistrācijas
Komisijai ir tiesības piemērot sankciju — uzlikt soda naudu no 14 200 līdz 142 300 
euro
.
(3) Par fondu ieguldījumu daļu izplatīšanu bez Komisijas atļaujas vai par ieguldījumu daļu izplatīšanas noteikumu
pārkāpumiem Komisijai ir tiesības piemērot sankciju — uzlikt soda naudu no 1400 līdz 14 200 
euro
.
(4) Par ieguldījumu daļu izplatīšanu personai, kura nav ieguldītājs šā likuma izpratnē, Komisijai ir tiesības
ieguldījumu daļu izplatītājam piemērot sankciju — uzlikt soda naudu no 1400 līdz 14 200 
euro
.
(5) Par normatīvo aktu pārkāpumiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas jomā Komisija piemēro Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas likumā noteiktās sankcijas.
(6) Komisijai ir tiesības personai piemērot sankciju — uzlikt soda naudu no 14 200 līdz 142 300 
euro
, ja persona
ieguvusi vai palielinājusi būtisku līdzdalību pārvaldniekā pirms šā likuma 
12.panta
 otrajā vai ceturtajā daļā minētā
paziņojuma iesniegšanas Komisijai vai tā izskatīšanas laikā.
(7) Ja persona nesniedz Komisijai informāciju vai neierodas Komisijā un nesniedz informāciju klātienē pēc šā
likuma 
81.panta
 septītās daļas 8.punktā minētā Komisijas pieprasījuma, Komisijai ir tiesības šai personai piemērot
sankcijas — izteikt brīdinājumu vai uzlikt soda naudu līdz 14 200 
euro
.
(8) Par Regulas Nr.  
345/2013
, Regulas Nr.  
346/2013
 un Regulas Nr.  
2017/1131
 pārkāpumiem Komisijai ir
tiesības piemērot sankcijas — izteikt brīdinājumu pārvaldniekam vai uzlikt soda naudu no 14 200 līdz 142 300 
euro
 —
un noteikt termiņu, kādā pārvaldnieks novērš konstatēto pārkāpumu.
(9) Par citu šā likuma prasību neievērošanu Komisijai ir tiesības personai, kas nav izpildījusi tai uzlikto
pienākumu, piemērot sankcijas — izteikt brīdinājumu vai uzlikt soda naudu līdz 14 200 
euro
.
(10) Komisija ir tiesīga atbilstoši Regulas Nr.  
1286/2014
 24. pantam par regulas pārkāpumiem piemērot šādas
sankcijas:
1) izteikt brīdinājumu, kurā norādīta par pārkāpumu atbildīgā persona un pārkāpuma būtība;
2) uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz pieciem miljoniem 
euro
 vai trim procentiem no juridiskās
personas kopējā gada apgrozījuma, pamatojoties uz pēdējo revidēto gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir
mātes sabiedrība vai mātes sabiedrības meitas sabiedrība, kas sagatavo konsolidēto gada pārskatu saskaņā
ar 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu
 vai konsolidēto gada pārskatu saskaņā ar izcelsmes
dalībvalsts attiecīgo normatīvo aktu prasībām, attiecīgais kopējais gada apgrozījums ir kopējais gada
apgrozījums vai atbilstīga veida ienākumi saskaņā ar attiecīgajiem izcelsmes dalībvalsts normatīvajiem aktiem
grāmatvedības jomā, pamatojoties uz pēdējo revidēto konsolidēto gada pārskatu;
3) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz 700 000 
euro
;
4) kā alternatīvu šīs daļas 
2. 
vai 
3.
 punktā noteiktajam uzlikt soda naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto
ienākumu vai novērsto iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram.
74
/
78
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.09.2013.
, 
30.03.2017.
, 
26.10.2017.
, 
25.10.2018.
, 
20.06.2019.
 un 
23.09.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem
"Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) un 
grozījums vārdu "normatīvie noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar
vārdu "noteikumi" (attiecīgā locījumā) 
stājas spēkā 01.01.2023. un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk.
pārejas noteikumu 19. punktu)
90.
1
 pants. Sankciju un uzraudzības pasākumu publiskošana
(1) Komisija informāciju par šā likuma 
90.
 panta desmitajā daļā minētajām sankcijām un šā likuma 
81.
 panta
7.
1
 daļā minētajiem uzraudzības pasākumiem, kas personām piemēroti par Regulas Nr.  
1286/2014
 pārkāpumiem,
ievieto savā mājaslapā internetā atbilstoši minētās regulas 29. pantam, norādot ziņas par personu un tās izdarīto
pārkāpumu, kā arī informāciju par Komisijas izdotā administratīvā akta apstrīdēšanu un pieņemto nolēmumu.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā Komisijas mājaslapā internetā ievietotā informācija ir pieejama piecus gadus no
tās ievietošanas dienas.
(3) Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par piemērotajām sankcijām un uzraudzības pasākumiem
saskaņā ar Regulas Nr.  
1286/2014
 29. pantu.
(
30.03.2017
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
Grozījums par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" (attiecīgā locījumā) stājas
spēkā 
01.01.2023.
 un iekļauts likuma redakcijā uz 
01.01.2023.
 Sk. pārejas noteikumu 19. punktu)
91.pants. Soda naudas iekasēšana
(1) Soda nauda, kas iekasēta par pārkāpumiem, par kuriem tā uzlikta saskaņā ar šā likuma 
90.panta
 noteikumiem,
tiek ieskaitīta valsts budžetā.
(2) Komisijas uzlikto soda naudu persona samaksā ne vēlāk kā mēneša laikā no dienas, kad stājies spēkā
Komisijas lēmums par soda naudas uzlikšanu.
(3) Labprātīgi neizpildīta Komisijas lēmuma piespiedu izpildi veic tiesu izpildītājs 
Civilprocesa likumā
 noteiktajā
kārtībā.
Pārejas noteikumi
1. Šā likuma 
16.panta
 pirmā daļa par sākotnējā kapitāla noteikšanu stājas spēkā 2014.gada 1.janvārī. Līdz
2013.gada 31.decembrim šajā likumā lietotais termins "sākotnējais kapitāls" ir kapitāls, kuru veido:
a) apmaksātais pamatkapitāls, kas samazināts par vērtību, kāda ir priekšrocību akcijām ar dividenžu
uzkrāšanu,
b) akciju vai daļu emisijas uzcenojums,
c) rezerves (izņemot pārvērtēšanas rezerves),
d) iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa vai zaudējumi,
e) kārtējā darbības gada peļņa, ja ir zvērināta revidenta ziņojums par peļņas esību un tā aprēķināta, ņemot
vērā visus nepieciešamos uzkrājumus aktīvu vērtības samazinājumam, paredzamajiem nodokļu
maksājumiem un dividendēm, un Komisija ir piekritusi kārtējā darbības gada peļņas iekļaušanai sākotnējā
kapitālā.
2. Šā likuma 
16.panta
 sestā daļa par pašu kapitāla un tā aprēķināšanas kārtības noteikšanu stājas spēkā
2014.gada 1.janvārī. Līdz 2013.gada 31.decembrim šajā likumā lietotais termins "pašu kapitāls" ir pārvaldnieka
revidētajos finanšu pārskatos atspoguļotie kapitāla, rezervju un saistību elementi, kas ir brīvi pieejami pārvaldniekam
ar darbības riskiem saistīto, bet vēl neidentificēto iespējamo zaudējumu segšanai, un tā aprēķināšanas kārtību
nosaka Komisija.
75
/
78
3. Komercsabiedrības, kas šā likuma spēkā stāšanās dienā veic šā likuma 
5.pantā
 noteikto darbību, gada laikā no
šā likuma spēkā stāšanās dienas izbeidz šo darbību, veic likvidāciju, reģistrējas Komisijā vai saņem licenci
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieka darbībai.
4. Šā likuma
 IX nodaļas
 prasības nepiemēro fonda ieguldījumu daļu izplatīšanai un fonda pārvaldei, ja fonda
ieguldījumu daļu publiskā piedāvājuma prospekts ir sagatavots saskaņā ar 
Finanšu instrumentu tirgus likumu
 un
reģistrēts līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai. Minētās prasības nepiemēro, kamēr prospekts ir spēkā.
5. Šā likuma 
72.
, 
73.panta
 un XI nodaļas spēkā stāšanās termiņu nosaka tieši piemērojamie Eiropas Savienības
tiesību akti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.11.2015.
)
6. Ieguldītājs, kurš neatbilst šā likuma 
9.panta
 pirmajā un otrajā daļā un 
41.panta
 septītajā, astotajā un devītajā
daļā norādītajām pazīmēm, bet līdz šā likuma spēkā stāšanās dienai ir veicis ieguldījumu slēgtajā fondā, kas dibināts
atbilstoši 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumam
, vai veicis ieguldījumu vai uzņēmies saistības veikt ieguldījumu
fondā, kas atzīstams par alternatīvo ieguldījumu fondu šā likuma izpratnē un nav dibināts atbilstoši 
Ieguldījumu
pārvaldes sabiedrību likumam
, var atsavināt vai, nepalielinot līdzdalības apmēru, saglabāt savu ieguldījumu daļu
attiecīgajā fondā līdz fonda dibināšanas dokumentā, prospektā vai fonda darbības noteikumos šā likuma spēkā
stāšanās dienā paredzētā fonda darbības termiņa beigām.
7. Komercsabiedrības, kuru pārvaldē šā likuma spēkā stāšanās dienā esošie slēgtie fondi ir dibināti atbilstoši
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumam
, gada laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas veic fondu likvidāciju vai
reģistrāciju atbilstoši šim likumam.
8. Komercsabiedrības, kuru pārvaldē esošie fondi, kas atzīstami par alternatīvo ieguldījumu fondiem šā likuma
izpratnē un kas nav dibināti atbilstoši 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumam
, gada laikā no šā likuma spēkā
stāšanās dienas iesniedz Komisijai fonda reģistrācijas pieteikumu.
9. Slēgtajiem ieguldījumu fondiem, kuri dibināti atbilstoši 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumam
 un kuriem šā
likuma spēkā stāšanās dienā grāmatvedība tiek kārtota un finanšu pārskati tiek sagatavoti atbilstoši 
Ieguldījumu
pārvaldes sabiedrību likumam
, 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā
 noteiktie grāmatvedības kārtošanas un
finanšu pārskatu sagatavošanas principi piemērojami līdz fonda darbības termiņa beigām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.11.2015.
)
10. Pēc šā likuma stāšanās spēkā šo pārejas noteikumu 7. un 8.punktā minētās komercsabiedrības izplata šajos
punktos minēto fondu ieguldījumu daļas tikai šā likuma 
41.panta
 septītajā, astotajā un devītajā daļā minētajiem
ieguldītājiem.
11. Šo pārejas noteikumu 7. un 8.punktā minētie pārvaldnieki veic maksājumus par šajos punktos minētā fonda
reģistrācijai iesniegto dokumentu izskatīšanu vai reģistrācijai iesniegto fonda darbības noteikumu vai dibināšanas
dokumenta grozījumu izskatīšanu, ja šie dokumenti Komisijai ir iesniegti nevis gada laikā no šā likuma spēkā
stāšanās dienas, bet vēlāk.
12. Komercsabiedrības, kuras pārvalda atbilstoši 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumam
 dibinātus slēgtos
fondus un pēc šā likuma spēkā stāšanās plāno izdarīt grozījumus minēto fondu pārvaldes nolikumos vai prospektos,
izstrādā un iesniedz Komisijai fonda pārvaldes dokumentus saskaņā ar šā likuma 
10.panta
 astotās daļas prasībām.
13. Līdz
 
Euro
 ieviešanas kārtības likuma
 
3.panta
 pirmajā daļā noteiktajai 
euro
 ieviešanas dienai šajā likumā
minētās naudas summas, kuras izteiktas 
euro
, uzskatāmas par ekvivalentām summām latos, kas pārrēķinātas
saskaņā ar Latvijas Bankas noteikto kursu.
14. Šā likuma 
36.
1
 pants
 stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.
(
25.10.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.11.2018.
)
76
/
78
15. Licencēts pārvaldnieks līdz 2019. gada 1. novembrim izstrādā un publisko iesaistīšanās politiku, ja šā likuma
60.
1
 panta spēkā stāšanās dienā licencēta pārvaldnieka pārvaldē esoša fonda ieguldījumu politika paredz ieguldīt
fonda līdzekļus tādas akciju sabiedrības akcijās, kuras juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuras akcijas iekļautas
dalībvalsts regulētajā tirgū.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
16. Licencēts pārvaldnieks šā likuma 
60.
1
 panta ceturtajā daļā minēto ziņojumu par iesaistīšanās politikas
īstenošanu un piektajā daļā minēto informāciju publisko, sākot ar 2020. gadu.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
17. Grozījumi šā likuma 
59.
 panta pirmajā daļā attiecībā uz daļas izteikšanu jaunā redakcijā stājas spēkā
2020. gada 1. janvārī.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
18. Reģistrēta pārvaldnieka fonds, kura darbības noteikumi paredz izmantot sviras finansējumu vai ieguldījumu
daļu atpakaļpirkšanu piecu gadu laikā no dienas, kad veikts pirmais ieguldījums fondā, kurš reģistrēts Komisijā līdz
dienai, kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 
7.
 panta pirmajā daļā attiecībā uz daļas izteikšanu jaunā redakcijā un
9.
 panta otrajā daļā, un kura ieguldījumu daļas ir izplatītas gada laikā pēc reģistrācijas Komisijā, turpina darboties līdz
fonda darbības termiņa beigām. Reģistrēts pārvaldnieks, kurš pārvalda šā punkta pirmajā teikumā minēto fondu,
turpina darboties kā reģistrēts pārvaldnieks.
(
20.06.2019
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
16.07.2019.
)
19. Šā likuma grozījumi par vārda "Komisija" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "Latvijas Banka" visā
likumā, izņemot nosaukumu "Eiropas Komisija" (attiecīgā locījumā) un pārejas noteikumus, vārdu "normatīvie
noteikumi" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu visā likumā ar vārdu "noteikumi" (attiecīgā locījumā), vārdu "finanšu un
kapitāla tirgus" (attiecīgā locījumā) aizstāšanu ar vārdiem "finanšu tirgus" (attiecīgā locījumā) 15. panta trešās daļas
3. punktā, 54. panta otrās daļas 4. punktā un 81. panta septītās daļas 5., 10. un 15. punktā, grozījums par 6. panta
otrās daļas izteikšanu jaunā redakcijā, grozījumi 81. panta piektajā daļā un septītās daļas 6. punktā, kā arī grozījums
par 82. panta izteikšanu jaunā redakcijā stājas spēkā vienlaikus ar Latvijas Bankas likumu.
(
23.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
 Minētie grozījumi iekļauti likuma redakcijā uz
01.01.2023.
)
20. Uz šā likuma pamata līdz Latvijas Bankas likuma spēkā stāšanās dienai izdotie Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas normatīvie noteikumi piemērojami līdz dienai, kad stājas spēkā attiecīgie Latvijas Bankas noteikumi, bet ne
ilgāk kā līdz 2024. gada 31. decembrim.
(
23.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
20.10.2021.
)
21. Uzņēmumu reģistrs par šā likuma 
57.
 panta sestajā daļā minētajiem dokumentiem, kas saņemti līdz dienai,
kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 
57.
 panta septītajā daļā, ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā publicē oficiālajā
izdevumā "Latvijas Vēstnesis" paziņojumu, ka attiecīgie gada pārskati vai konsolidētie gada pārskati, zvērināta
revidenta ziņojums un tam pievienoto dokumentu kopijas elektroniski ir pieejamas Uzņēmumu reģistrā.
(
30.09.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
)
22. Šā likuma 
5.
 panta vienpadsmitā daļa un grozījums par 
16.
 panta sestās daļas izteikšanu jaunā redakcijā
stājas spēkā vienlaikus ar grozījumiem 
Privāto pensiju fondu likumā
, kuri attiecas uz Pan-Eiropas privāto pensiju
produkta reģistrāciju un izplatīšanu Latvijas Republikā.
(
13.10.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.2022.
)
23. Grozījumi šā likuma 
8.
 panta sestajā daļā, 
9.
 panta piektajā daļā, 
22.
 panta otrās daļas 1. punktā, 
29.
 panta
pirmajā daļā, 
56.
 panta desmitajā daļā, 
57.
 panta astotajā daļā, 
60.
1
 panta septītās daļas jaunā redakcija un grozījumi
90.
1
 panta pirmajā un otrajā daļā stājas spēkā 2024. gada 1. janvārī.
(
13.10.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.2022.
 
Minētie grozījumi iekļauti likuma redakcijā uz
01.01.2024.
)
77
/
78
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 2013.gada 9.jūlijā.
Valsts prezidents A.Bērziņš
Rīgā 2013.gada 24.jūlijā
24. Grozījums par šā likuma 
82.
 panta pirmās daļas 1. punkta izteikšanu jaunā redakcijā stājas spēkā 2023. gada
1. janvārī.
(
13.10.2022
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
03.11.2022.
 Minētais grozījums iekļauts likuma redakcijā uz
01.01.2023.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.10.2015.
, 
20.06.2019.
 un 
30.09.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
02.11.2021.
)
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011.gada 8.jūnija direktīvas 
2011/61/ES
 par alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldniekiem un par grozījumiem direktīvā 
2003/41/EK
, direktīvā 
2009/65/EK
, regulā (EK) Nr. 
1060/2009
 un regulā
(ES) Nr. 
1095/2010
;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 21.maija direktīvas 
2013/14/ES
, ar ko groza direktīvu 
2003/41/EK
 par
papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību, direktīvu 
2009/65/EK
 par normatīvo un
administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) un
direktīvu 
2011/61/ES
 par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem attiecībā uz pārmērīgu paļaušanos uz
kredītreitingiem;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 15.maija direktīvas 
2014/65/EK
 par finanšu instrumentu tirgiem un ar
ko groza direktīvu 
2002/92/ES
 un direktīvu 
2011/61/ES
 (Dokuments attiecas uz EEZ);
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija direktīvas (ES) 
2017/828
, ar ko groza direktīvu 
2007/36/EK
attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija direktīvas (ES) 
2019/1160
, ar ko direktīvas 
2009/65/EK
 un
2011/61/ES
 groza attiecībā uz kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārrobežu izplatīšanu.
78
/
78