Ministru kabineta noteikumi Nr. 617  
Rīgā 2021. gada 7. septembrī (prot. Nr. 60 21. §)  
Tiesību akta projekta sākotnējās ietekmes izvērtēšanas kārtība  
Izdoti saskaņā ar Attīstības plānošanas sistēmas likuma  
11. panta sesto daļu  
un Ministru kabineta iekārtas likuma  
31. panta otro daļu  
 
I. Vispārīgie jautājumi  
 
1. Noteikumi nosaka:  
1.1. kārtību, kādā veic tiesību akta projekta ( turpmāk  – projekts) sākotnējās ietekmes izvērtēšanu ( ex-ante ); 
1.2. kārtību, kādā sagatavo sākotnējās ietekmes novērtējuma ziņojumu ( turpmāk  – anotācija);  
1.3. ietekmes izvērtējuma objektus (anotācijas sadaļas).  
 
2. Sākotnējās ietekmes izvērtēšanas mērķis ir apzināt ietekmi un sekas, ko var radīt projekts, un , pamatojoties 
uz iegūtajiem secinājum iem, izvēlēties piemērotāko regulējuma apjo mu, saturu un formu. Sākotnējās ietekmes 
izvērtēšanas rezultātus atspoguļo anotācijā.  
 
3. Anotācijas uzdevums ir informēt lēmuma pieņēmējus un ieinteresētās puses par projekta ietekmi un sekām, 
ko projekts  var radīt uz dažādām darbības jomām . 
 
4. Izvērtējo t sākotnējo ietekmi , ievēro šādus principus – savlaicīgums, sistēmiskums, vispusīgums, 
samērīgums, objektivitāte, uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšana, izmaksu un ieguvumu samērojamība, kā 
arī citus valsts pārvaldes un attīstības plānošanas principu s. 
 
5. Sākotnējās i etekmes izvērtēšanā pēc iespējas izmanto tādus informācijas avotus un analīzes metodes, kas 
nodrošina ar pierādījumiem pamatotu ietekmes izvērtējumu.  
 
II. Sākotnējā s ietekmes izvērtēšana  
 
6. Sākotnējās ietekmes izvērtēšanu uzsāk pirms pr ojekta izstrādes un turpina līdz tā pieņemšanai . 
 
LATVIJAS  REPUBLIKAS  OFICIĀLAIS  IZDEVUMS
www.vestnesis.lv2021. gada 8. septembris, Nr. 173A
OP 2021/173A.2
7. Sākotnējās ietekmes izvērtēšanas procesā ievēro normatīvos aktus par sabiedrības līdzdalību attīstības 
plānošanas procesā , nodrošin ot mērķtiecīgu sabiedrības līdzdalību  un, ja iespējams, izvērtēšanā iesa istot to 
sabiedrības grupu pārstāvjus, kuras ietekmēs projekts, vai šo sabiedrības grupu intereses pārstāvošās biedrības un 
nodibinājumus . 
 
8. Ja nepieciešams, sākotnējās ietekmes izvērtēšanai pasūta  pētījumus , ievērojot normatīvos aktus par 
publiskas pers onas pasūtītajiem pētījumiem.  
 
9. Izvērtējot sākotnējo ietekmi , vērtē projekta:  
9.1. izstrādes mērķi un nepieciešamību, tai skaitā vērtējot iespējamās alternatīvas, kas paredz zemāka līmeņa 
vai cita veida tiesiskā regulējuma izstrādi vai neparedz tiesiskā regulējuma izstrādi , kā arī vērtējot tiesiskā 
regulējuma vienkāršošanas iespējas ; 
9.2. efektivitāti mērķa sasniegšanā , tai skaitā vispusīgi vērtējot alternatīvo risinājumu ieviešanas trūkumus un 
priekšrocības ; 
9.3. prasību un izmaksu samērīgumu pret ieguvu miem, ko sniedz mērķa sasniegšana;  
9.4. izpildes nodrošināšanai nepieciešamo resursu pamatotību;  
9.5. ietekmi uz tautsaimniecību, tai skaitā uz makroekonomisko vidi, nozaru konkurētspēju, uzņēmējdarbības 
vidi, mazajiem un vidējiem uzņēmējiem , konkurenci  un nodarbinātību ; 
9.6. ietekmi uz administratīvajām procedūrām un to izmaksām fizisk ajām un juridisk ajām personām ; 
9.7. ietekmi uz atbilstības prasībām un ar tām saistītajām izmaksām  fizisk ajām un  juridisk ajām personām ; 
9.8. sociālo ietekmi , tai skaitā ietek mi uz sociālās atstumtības riskam pakļaut ajām sabiedrības  grupām ; 
9.9. ietekmi uz dzimumu līdztiesību;  
9.10. ietekmi uz veselību , tai skaitā uz cilvēku vienlīdzīgām tiesībām un iespējām  un uz jaunām tiesībām un 
pienākumiem veselības jomā ; 
9.11. ietekmi uz vidi, tai skaitā uz klimatneitralitāti;  
9.12. ietekmi uz diasporu;  
9.13. ietekmi uz profesij u reglamentāciju , vērtējot samērīgumu  saskaņā ar šo noteikumu  pielikum u; 
9.14. ietekmi  uz informācijas  sabiedrības  politikas  īstenošanu;  
9.15. ietekmi uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību, tai skaitā uz 
resursiem;  
9.16. ietekmi uz teritoriju attīstību;  
9.17. ietekmi uz publisk o pakalpojumu attīstību , tai skaitā vērtējot digitalizācijas iespējas ; 
9.18. ietekmi uz valsts budžetu u n pašvaldību budžetiem;  
9.19. ietekmi uz tiesību normu sistēmu un Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām;  
9.20. ietekmi uz cilvēktiesībām, demokrātisk ajām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību ; 
9.21. ietekmi uz personu ar invaliditāti vienl īdzīgām iespējām un tiesībām;  
9.22. ietekmi uz institūcijām, to funkcijām un cilvēkresursiem;  
9.23. ietekmi uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem ; 
9.24. ietekmi uz datu aizsardzību.  
 
www.vestnesis.lv2021. gada 8. septembris, Nr. 173A OP 2021/173A.2
2
III. Anotācijas sagatavošana un tās sadaļas  
 
10. Anotāciju aizpilda Vi enotajā tiesību aktu projektu izstrādes un saskaņošanas portālā ( turpmāk  – TAP  
portāls).  
 
11. Projektiem, kas satur valsts noslēpuma objektu vai kuriem ir noteikts lietojuma ierobežojums "informācija 
dienesta vajadzībām" , anotāciju aizpilda ārpus TAP  portā la saskaņā ar veidlapu, kas pieejama vadlīnijās sākotnējās 
ietekmes izvērtēšanai un anotācijas sagatavošanai TAP  portālā . 
 
12. Anotāciju aizpilda šādiem projektiem:  
12.1. starptautisks līgums vai tā projekts;  
12.2. likumprojekts;  
12.3. Saeimas lēmumprojekt s; 
12.4. Ministru kabineta noteikumu projekts;  
12.5. Ministru kabineta instrukcijas projekts;  
12.6. Ministru kabineta ieteikumu projekts ; 
12.7. Ministru kabineta rīkojuma projekts ; 
12.8. Ministru kabineta sēdes protokollēmuma projekts . 
 
13. Šo noteikumu 12 .7. un 12.8 . apakšpunktā minētajiem projektiem  anotācija nav jāaizpilda , ja tos pievieno 
informatīvajam ziņojumam vai attīstības plānošanas dokumentam.  
 
14. Anotācijai ir šādas sadaļas:  
14.1. projekta izstrādes nepieciešamība;  
14.2. sabiedrības grupas , kuras ietekmēs projekts,  ietekme  uz tām, ietekme  uz tautsaimniecības attīstību un 
administratīvo slogu, tai skaitā administratīvo izmaksu monetārs novērtējums un atbilstības izmaksu monetārs 
novērtējums;  
14.3. projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem;  
14.4. projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu;  
14.5. projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām ; 
14.6. projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalība s process ; 
14.7. projekta izpildes n odrošināšana un tās ietekme uz institūcijām;  
14.8. horizontālo ietekmju saraksts.  
 
15. Visiem projektiem aizpilda šo noteikumu 1 4.1., 1 4.2., 14.6. un 1 4.7. apakšpunktā minēto anotācijas sadaļu . 
Šo noteikumu 14.3., 14.4., 14.5. un 14.8. apakšpunktā minēto s adaļu aizpilda, ja attiecināms.  
 
www.vestnesis.lv2021. gada 8. septembris, Nr. 173A OP 2021/173A.2
3
16. Anotācijā norāda administratīvo izmaksu (izmaksas, kas rodas saistībā ar informācijas pieņemšanas, 
apstrādes vai uzglabāšanas pienākumiem) novērtējumu, ja sabiedrības grupai , kuru veido fiziskās personas , ko  
ietekmēs pr ojekts , administratīvās izmaksas gada laikā pārsniedz 200  euro , bet sabiedrības grupai , kuru veido 
juridiskās personas , ko ietekmēs projekts , – 2000  euro . Administratīvo izmaksu novērtējumu valsts un pašvaldību 
institūcijai aprēķina , sākot no 1 euro . 
 
17. Administratīv ās izmaks as aprēķina , izmantojot šādu formulu:  
C = (f × l) × (n × b), kur  
C – informācijas sniegšanas pienākuma radītās izmaksas jeb administratīvās izmaksas;  
f – finanšu līdzekļu apm ērs, kas nepieciešams, lai nodrošinātu projektā paredzētā in formācijas sniegšanas 
pienākuma izpildi (stundas samaksas likme, ieskaitot virsstundas vai stundas limitu ārējo pakalpojumu sniedzējiem, 
ja tādi ir);  
l – laika patēriņš, kas nepieciešams, lai sagatavotu saskaņā ar projektu sniedzamo informāciju;  
n – subjek tu skaits, uz kuriem attiecas projektā paredzētās informācijas sniegšanas prasības;  
b – reižu skaits  gada laikā , kad  paredz ēta informācijas sniegšana . 
 
18. Šo noteikumu 14.2. apakšpunktā minētās atbilstības izmaksas ir izmaksas, kas fizisk ajai personai,  
juridisk ajai personai , valsts vai pašvaldību institūcijai  rodas, lai nodrošinātu projektā ietverto atbilstības prasību 
izpildi. Atbilstības prasības ir prasības, kas ietvertas tiesiskajā regulējumā un kuru izpildes rezultātā fizisk ajām 
personām, juridisk ajām personām , valsts vai pašvaldību institūcijām  rodas izmaksas (atbilstības izmaksas neietver 
iemaksas valsts budžetā, nodokļus, nodevas vai maksas pakalpojumus). Atbilstības izmaksas aprēķina, reizinot to 
fizisko personu, juridisko  personu , valsts vai pašva ldību institūciju  skaitu (vai vienību skaitu, uz kurām attiecas 
izmaiņas), kurām šīs izmaksas rodas, ar izmaksām, kas rodas vienai personai  vai institūcijai  (vai vienai vienībai).  
 
19. Ja attiecināms, anotācijā norāda informāciju par pētījumiem, kuri pamat o projekta izstrādes 
nepieciešamību . 
 
20. Ja projektam paredzēta tiesību akta pēcpārbaudes ietekmes (ex-post ) izvērtēšana, šo informāciju iekļauj 
anotācijā, norādot pamatojumu, autoru, termiņu, kā arī projekta mērķa sasniegšanas rezultātus un to vērtēšanas  
rādītājus.  
 
21. Sniedzot atzinumu par projektu, izvērtē arī projektam pievienotās anotācijas sadaļās ietverto informāciju . 
Par anotācijā norādītās informācijas izvērtēšanu ir atbildīga : 
21.1. Valsts kanceleja – par visu anotāciju  kopumā, īpaši par ietekmi  uz valsts institūcijām, to funkcijām un 
cilvēkresursiem , par sabiedrības līdzdalības kārtības ievērošanu, par ietekmi uz administratīvajām procedūrām un to 
izmaksām, par ietekmi uz atbilstības prasībām un to izmaksām ; 
21.2. Ārlietu ministrija – par šo not eikumu 14.5. apakšpunktā minētajā sadaļā norādīto informāciju  un par 
ietekmi uz diasporu;  
21.3. Ekonomikas ministrija – par ietekmi uz tautsaimniecību ; 
21.4. Finanšu ministrija – par šo noteikumu 14.3. apakšpunktā minētajā sadaļā norādīto  informāciju ; 
www.vestnesis.lv2021. gada 8. septembris, Nr. 173A OP 2021/173A.2
4
21.5. Tieslietu ministrija – par šo noteikumu 14.1., 14.4., 14.5. un 14.7. apakšpunktā minētajā sadaļā norādīto  
informāciju ; 
21.6. cita ministrija vai Ministru prezidenta padotībā esoša valsts pārvaldes iestāde – atbilstoši kompetencei.  
 
22. Valsts kanceleja tiesību aktu izstrādes ceļvedī publisko  un aktualizē  vadlīnijas  sākotnējās ietekmes 
izvērtēšanai un anotācijas sagatavošanai  TAP  portālā.  
 
23. Ja projektam ir izvērtēts šo noteikumu 9.13. apakšpunktā minētais samērīgums attiecībā uz ietekmi uz 
profesiju re glamentāciju, Izglītības un zinātnes ministrija sadarbībā ar ministriju, kas izstrādājusi attiecīgo projektu, 
sešu mēnešu laikā pēc projekta  spēkā stāšanās  dienas  publicē to Eiropas Komisijas izveidotajā un uzturētajā publiski 
pieejamā reglamentēto profesi ju datubāzē . 
 
IV. No slēguma jautājumi  
 
24. Atzīt par spēku zaudējušu Ministru kabineta 2009.  gada 15.  decembra instrukciju Nr.  19 "Tiesību akta 
projekta sākotnējās ietekmes izvērtēšanas kārtība" (Latvijas Vēstnesis, 2009, 205.  nr.; 2010, 204.  nr.; 2013, 91 ., 
252.  nr.; 2017, 124.  nr.).  
 
25. Šajos noteikumos minētās prasības attiecībā uz sākotnējās ietekmes izvērtēšanu un anotācijas aizpildīšanu 
neattiecas uz projektiem, kas pieteikti izsludināšanai Valsts sekretāru sanāksmē vai nosūtīti saskaņošanai bez 
izsludināšanas Valsts sekretāru sanāksmē  līdz 2021.  gada 9. septembrim  un tiek iesniegti izskatīšanai Ministru 
kabinetā līdz 202 2. gada 9. martam . 
 
26. Šo noteikumu 25 . punktā minēto projektu sākotnējās ietekmes izvērtēšanai un anotācijas aizpildīšanai 
piemēro  Ministru kabineta 2009 . gada 15 . decembra instrukcijā Nr. 19 "Tiesību akta projekta sākotnējās ietekmes 
izvērtēšanas kārtība" minētās attiecīgās normas.  
 
27. Noteikumi stājas spēkā 2021.  gada 9. septembrī . 
 
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direkt īvu 
 
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.  gada 28.  jūnija 
Direktīvas (ES) 2018/958 par samērīguma novērtēšanu pirms jaunas profesiju reglamentācijas pieņemšanas . 
 
Ministru prezidents  A. K. Kariņš  
Finanšu  ministrs  J. Reirs  
 
www.vestnesis.lv2021. gada 8. septembris, Nr. 173A OP 2021/173A.2
5
 
 Pielikums  
Ministru kabineta  
2021. gada 7. septembra  
noteikumiem Nr. 617  
Profesionālās darbības reglamentētajā profesijā  
uzsākšanas vai veikšanas prasību samērīguma novērtējums  
 
1. Prasības profesijas reglamentācijai ir izvirzītas, 
lai no drošinātu šādu sabiedrības interešu 
aizsardzību  Atzīmēt atbilstošo:  
 sabiedriskā kārtība  
 valsts drošība  
 sabiedrības veselība  
 sociālā nodrošinājuma sistēmas finansiālais līdzsvars  
 patērētāju, pakalpojumu saņēmēju un darba ņēmēju 
aizsardzība  
 atbil stīga tiesvedība  
 tirgus darījumu taisnīgums  
 krāpšanas apkarošana, nodokļu nemaksāšanas un 
izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršana, fiskālās 
uzraudzības efektivitātes aizsargāšana  
 transporta drošība  
 dabas un pilsētvides aizsardzība  
 dzīvnieku veselība  
 intelektuālā īpašuma aizsardzība  
 kultūras mantojuma aizsardzība  
 sociālā drošība  
 kultūras politika  
2. Normatīvajā aktā ir noteikta jauna reglamentētā 
profesija, t. i., izvirzītas kvalifikācijas prasības 
profesionālās darbības veikšanai not eiktā 
profesijā   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
3. Normatīvajā aktā ir noteiktas reglamentētās 
profesionālās darbības un nosacījumi 
profesionālā nosaukuma izmantošanai   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtēj ums*  
4. Normatīvajā aktā ir noteikta prasība pastāvīgi 
pilnveidot profesionālo kompetenci   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
5. Normatīvajā aktā ir noteikti ierobežojumi 
attiecībā uz profesijas organizatorisko 
struktūru, profes ionālo ētiku un profesionālās 
darbības pārraudzību   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
6. Normatīvajā aktā ir noteikti ierobežojumi 
attiecībā uz obligātu prasību par dalību 
profesionālā organizācijā, reģistrēšanos vai 
atļauju saņ emšanu, īpaši gadījumā, ja šāda 
prasība ir saistīta ar noteiktas profesionālās 
kvalifikācijas ieguvi   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
www.vestnesis.lv2021. gada 8. septembris, Nr. 173A OP 2021/173A.2
6
 
 7. Normatīvajā aktā ir noteikti kvantitatīvi 
ierobežojumi attiecībā uz tādu personu ar 
notei ktu profesionālo kvalifikāciju skaitu, 
kurām ir atļauts strādāt attiecīgajā profesijā vai 
būt par darbinieku vai vadītāju, vai pārstāvi. 
Normatīvajā aktā ir noteikti atšķirīgi 
profesionālās darbības noteikumi dažādās 
Latvijas teritorijas daļās   Projekts š o jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
8. Normatīvajā aktā ir noteikti ierobežojumi 
attiecībā uz tiesībām īstenot profesionālo 
darbību kopīgi vai partnerībā, profesionālās 
darbības nesavietojamības noteikumi, 
ierobežojumi attiecībā uz reglament ētajā 
profesijā strādājošo juridisko statusu, 
uzņēmuma kapitāla daļu vai akciju turēšanu vai 
vadību   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
9. Normatīvajā aktā ir noteikti ierobežojumi 
attiecībā uz obligātu prasību apdrošināt 
profesi onālo darbību vai citiem individuālās vai 
kolektīvās atbildības aizsardzības līdzekļiem   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
10. Normatīvajā aktā ir noteikta prasība zināt vienu 
vai vairākas valodas, lai varētu veikt 
profesionālo darbību attiecīgajā reglamentētajā 
profesijā   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
11. Normatīvajā aktā ir noteikti ierobežojumi 
attiecībā uz tarifu minimālo un maksimālo 
vērtību vai vienu no tām   Projekts šo jomu neskar  
Prasīb as samērīguma novērtējums*  
12. Normatīvajā aktā ir noteiktas profesionālās 
darbības reklāmas prasības   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novērtējums*  
13. Normatīvajā aktā ir noteiktas prasības īslaicīgu 
pakalpojumu sniedzējam no ārvalstīm L atvijas 
Republikā reglamentētajās profesijās (veikt 
kvalifikācijas pārbaudi, reģistrēties 
profesionālajā organizācijā vai reģistrā, iesniegt 
deklarāciju, veikt samaksu par 
administratīvajām procedūrām)   Projekts šo jomu neskar  
Prasības samērīguma novēr tējums*  
Piezīme. * Samērīguma novērtējumam jābūt atbilstošam attiecīgā normatīvā akta būtībai, saturam un ietekmei pēc apjoma 
un detalizācijas pakāpes , kā arī jābūt pamatotam ar kvalitatīviem un, ja tas ir iespējams un būtiski, ar kvantitatīviem datiem . 
Samērīguma novērtējums iekļauj šādu aspektu izvērtējumu:  
1) prasības piemērotība ( Kādi riski pakalpojumu saņēmēju, tostarp patērētāju, profesionālās darbības veicēju vai personu 
sabiedrisko interešu aizsardzībai ir jāmazina vai jānovērš ar izvirzītajām prof esionālās darbības prasībām un kāda ir šo risku 
būtība? Kā ir veikts izvērtējums attiecībā uz profesionālās darbības prasību piemērotību attiecīgo sabiedrisko interešu 
konsekventai un sistemātiskai aizsardzībai un identificēto risku mazināšanai vai novērša nai? Vai ir ņemta vērā aktuālā situācija 
attiecībā uz zinātnes un tehnoloģiju attīstību un tās palielinošā vai mazinošā ietekme uz informācijas asimetriju starp 
reglamentētajā profesijā strādājošajiem un patērētājiem? Vai ir izvērtēta prasības ekonomiskā i etekme, tostarp ietekme uz personu 
brīvu pārvietošanos un pakalpojumu brīvu apriti Eiropas Savienībā, uz patērētāju izvēli un uz sniegto pakalpojumu kvalitāti?) ; 
2) prasības saistība ar reglamentētajām profesionālajām darbībām (Vai ir novērtēta saistība st arp attiecīgās reglamentētās 
profesijas ietvaros veicamajām profesionālajām darbībām un normatīvajos aktos izvirzītajām profesionālās darbības prasībām 
izglītībai un profesionālajai kvalifikācijai un kāds ir šā novērtējuma rezultāts? Vai ir novērtēta saist ība starp attiecīgās 
reglamentētās profesijas ietvaros veicamo uzdevumu sarežģītību un nepieciešamību to veikšanai iegūt noteiktu izglītību un 
profesionālo kvalifikāciju, tostarp apsverot nepieciešamās profesionālās kvalifikācijas un profesionālās pieredze s apjomu, 
saturisko būtību un ilgumu? Vai ir novērtēta reglamentētās profesijas autonomijas pakāpe, kāda ir tās organizācija un pārraud zība 
un kā tā ietekmē sabiedrisko interešu aizsardzību, jo īpaši gadījumā, ja profesionālās darbības veikšanu kontrolē un  par to atbildīgs 
www.vestnesis.lv2021. gada 8. septembris, Nr. 173A OP 2021/173A.2
7
 
 ir pats reglamentētajā profesijā strādājošais? Vai ir apzinātas un novērtētas iespējas attiecīgās profesijas reglamentētās 
profesionālās darbības veikt arī citu profesiju pārstāvjiem vai kopīgi, šādu iespēju pastāvēšana un pamatojums?);  
3) prasības nepieciešamība (Vai ir veikts tiesību normu izvērtējums, piemēram, attiecībā uz produktu nekaitīgumu vai 
patērētāju tiesību aizsardzību, vai tās ir pietiekamas, lai nodrošinātu identificēto risku mazināšanu vai novēršanu? Vai ir apsvērta 
mazāk i erobežojošu līdzekļu piemērošana attiecīgo sabiedrisko interešu aizsardzībai un identificēto risku mazināšanai vai 
novēršanai? Ja profesionālās darbības prasība ir noteikta patērētāju aizsardzībai un identificētie riski attiecas tikai uz 
reglamentētās prof esionālās darbības veicēja un patērētāja attiecībām un nerada negatīvu ietekmi trešajām personām, papildus 
novērtē, vai ir iespējams piemērot mazāk ierobežojošu profesionālās darbības prasību veidu nekā reglamentēto profesionālo 
darbību noteikšana. Ja prof esionālās darbības prasība attiecas uz kvalifikācijas ieguvi, – vai ir izvērtēti alternatīvi kvalifikācijas 
ieguves veidi?);  
4) profesionālās darbības prasību kopums (Vai ir veikts profesionālās darbības prasību kopuma pozitīvās un negatīvās 
ietekmes izvēr tējums (no jauna izvirzītās vai grozītās prasības apvienojumā ar pārējiem profesionālajai darbībai normatīvajos 
aktos noteiktajiem ierobežojumiem)? Vai noteiktā prasība apvienojumā ar pārējiem profesionālajai darbībai normatīvajos aktos 
noteiktajiem ierobe žojumiem ir nepieciešama attiecīgo sabiedrisko interešu aizsardzībai (paskaidrot)?).  
 
Finanšu ministrs J. Reirs  
www.vestnesis.lv2021. gada 8. septembris, Nr. 173A OP 2021/173A.2
8