Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 122,
29.06.2021.
OP numurs: 
2021/122.10
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
397
Pieņemts: 
22.06.2021.
Stājas spēkā: 
30.06.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 397
Rīgā 2021. gada 22. jūnijā (prot. Nr. 49 21. 
§)
Noteikumi par 
atkritumu apsaimniekošanas valsts un
reģionālajiem plāniem un 
atkritumu rašanās novēršanas valsts
programmu
Izdoti saskaņā ar 
Atkritumu apsaimniekošanas likuma
 
9. panta
 ceturto
un piekto daļu, 
11. panta
 otro un trešo daļu
un 
Attīstības plānošanas sistēmas likuma
 
11. panta
 piekto 
daļu
I. Vispārīgais 
jautājums
1. Noteikumi nosaka:
1.1. atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna un atkritumu 
apsaimniekošanas reģionālo plānu (turpmāk -
atkritumu 
apsaimniekošanas plāni) saturu;
1.2. atkritumu rašanās novēršanas valsts programmas 
saturu;
1.3. atkritumu apsaimniekošanas plānu un atkritumu rašanās 
novēršanas valsts programmas saskaņošanas,
sabiedriskās 
apspriešanas, ieviešanas, novērtēšanas un pārskatīšanas 
kārtību;
1.4. atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā ietveramos 
pasākumus atkritumu rašanās novēršanai un
pasākumus, kas veicina 
atkritumu apsaimniekošanas darbību piemērošanu prioritārā 
secībā;
1.5. atkritumu rašanās novēršanas kvalitatīvos un 
kvantitatīvos indikatorus;
1.6. pārtikas atkritumu rašanās novēršanas programmas saturu 
un kārtību, kādā īsteno atkritumu rašanās
novēršanas pasākumu 
monitoringu;
1.7. atkritumu apsaimniekošanas plānu darbības termiņu.
II. Atkritumu 
apsaimniekošanas plānu saturs
2. Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā iekļauj šādu 
informāciju:
2.1. atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna mērķi un pasākumi 
šo mērķu sasniegšanai, kā arī kvalitatīvie vai
kvantitatīvie 
rādītāji un mērķrādītāji (arī attiecībā uz radīto sadzīves 
atkritumu daudzumu, to reģenerāciju,
izmantošanu enerģijas 
reģenerācijai un apglabāto sadzīves atkritumu daudzuma 
samazināšanu);
2.2. atkritumu apsaimniekošanas raksturojums valstī:
2.2.1. atkritumu apsaimniekošanā iesaistīto institūciju un 
atkritumu apsaimniekotāju pienākumi;
2.2.2. atkritumu apsaimniekošanas analīze, kurā iekļauta 
informācija par radītajiem, savāktajiem, reģenerētajiem
un 
apglabātajiem atkritumiem, to daudzumu un avotiem (tai skaitā 
informāciju par radīto atkritumu daudzumu uz vienu
iedzīvotāju 
gadā) atbilstoši šādiem atkritumu veidiem:
1
/
8
2.2.2.1. sadzīves atkritumi, tai skaitā bioloģiski noārdāmie 
atkritumi;
2.2.2.2. ražošanas atkritumi;
2.2.2.3. bīstamie atkritumi;
2.2.2.4. naftas produktu atkritumi;
2.2.2.5. bateriju un akumulatoru atkritumi;
2.2.2.6. elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi;
2.2.2.7. nolietotie transportlīdzekļi;
2.2.2.8. ārstniecības iestāžu un veterinārmedicīnas 
atkritumi;
2.2.2.9. polihlorētos bifenilus un polihlorētos terfenilus 
saturoši atkritumi;
2.2.2.10. būvniecības un būvju nojaukšanas atkritumi, tai 
skaitā azbestu saturoši būvniecības un būvju
nojaukšanas 
atkritumi;
2.2.2.11. atkritumi, kas satur ievērojamu daudzumu kritiski 
svarīgo izejvielu;
2.2.3. pastāvošā atkritumu apsaimniekošanas sistēma:
2.2.3.1. izvērtējums par pastāvošajām atkritumu savākšanas 
sistēmām (arī par atkritumu dalītās savākšanas
sistēmām), par to 
ietvaros savāktajiem atkritumu veidiem un apjomiem, par atkritumu 
dalītās savākšanas sistēmu
teritoriālo izvietojumu un par 
normatīvajos aktos par atkritumu savākšanas un šķirošanas vietām 
noteiktajām atkāpēm
attiecībā uz prasībām dalīti savākt 
atkritumus;
2.2.3.2. pastāvošās atkritumu reģenerācijas vietas un iekārtas 
un atkritumu apglabāšanas vietas un iekārtas (it
īpaši attiecībā 
uz šo noteikumu 2.2.2.1., 2.2.2.3., 2.2.2.4., 2.2.2.5., 2.2.2.6., 
2.2.2.7., 2.2.2.9., 2.2.2.10. un 2.2.2.11.
apakšpunktā minētajiem 
atkritumiem);
2.3. prognoze par atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā 
ietverto atkritumu plūsmu attīstību plāna darbības
laikā;
2.4. pasākumi, kas jāveic, lai uzlabotu šo noteikumu 2.2.2. 
apakšpunktā minēto atkritumu sagatavošanu atkārtotai
izmantošanai, pārstrādi, reģenerāciju un apglabāšanu, neradot 
draudus videi;
2.5. izvērtējums par atkritumu apsaimniekošanas sistēmas 
attīstību, arī par papildus nepieciešamo infrastruktūru
dalītai 
atkritumu savākšanai un par pasākumiem tās darbības uzlabošanai, 
par papildus nepieciešamām jaunām
atkritumu dalītās savākšanas 
sistēmām, par papildus nepieciešamām jaunām atkritumu 
reģenerācijas vai
apglabāšanas vietām un iekārtām un par esošo 
atkritumu reģenerācijas vai apglabāšanas vietu un iekārtu 
slēgšanu;
2.6. šo noteikumu 2.5. apakšpunktā minēto vietu un iekārtu 
atrašanās vietas noteikšanas kritēriji un paredzamā
jauda;
2.7. plānotās atkritumu apsaimniekošanas tehnoloģijas un 
metodes;
2.8. informācija par pasākumiem šo noteikumu 2.1. apakšpunktā 
minēto mērķrādītāju sasniegšanai;
2.9. pasākumi visu veidu piegružošanas novēršanai un 
mazināšanai un visu veidu piegružojuma savākšanai;
2.10. institūcijas, kas atbildīgas par atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plāna izpildi;
2.11. sabiedrības informēšanas un izglītošanas pasākumi;
2.12. izvērtējums par atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā 
paredzēto pasākumu īstenošanai pieejamo un
papildus nepieciešamo 
finansējumu un tā avotiem (arī pašvaldību līmenī), tai skaitā 
izveidotās atkritumu
apsaimniekošanas infrastruktūras uzturēšanas 
izmaksas;
2.13. informācija par atkritumu pārrobežu pārvadājumiem:
2.13.1. atkritumu veidi un daudzums, kuru būtu iespējams 
eksportēt vai izvest pārstrādei citās valstīs;
2.13.2. atkritumu veidi un daudzums, kuru būtu iespējams 
importēt vai ievest no citas valsts reģenerācijai Latvijā;
2.14. izvērtējums par atkritumu apsaimniekošanas valsts plāna 
atbilstību normatīvajiem aktiem atkritumu
apsaimniekošanas jomā 
un to, kādā veidā plānā iekļautie pasākumi veicinās normatīvajos 
aktos noteikto mērķu
sasniegšanu.
2
/
8
3. Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānā iekļauj arī:
3.1. nodaļu par iepakojuma un izlietotā iepakojuma 
apsaimniekošanu atbilstoši normatīvajiem aktiem par
iepakojumu;
3.2. stratēģiju atkritumu poligonos apglabājamu bioloģiski 
noārdāmu atkritumu daudzuma samazināšanai un
pasākumus tās 
īstenošanai atbilstoši normatīvajiem aktiem par atkritumu 
poligonu ierīkošanu, atkritumu poligonu un
izgāztuvju 
apsaimniekošanu, slēgšanu un rekultivāciju;
3.3. atkritumu rašanās novēršanas valsts programmu;
3.4. pasākumus visu veidu piegružošanas novēršanai un 
mazināšanai un visu veidu piegružojuma savākšanai
atbilstoši 
normatīvajiem aktiem par jūras vides aizsardzību un pārvaldību un 
normatīvajiem aktiem par ūdens
apsaimniekošanu.
4. Atkritumu apsaimniekošanas reģionālajā plānā iekļauj šādu 
informāciju:
4.1. atkritumu apsaimniekošanas reģions, uz kuru attiecas 
atkritumu apsaimniekošanas reģionālais plāns;
4.2. atkritumu apsaimniekošanas reģionālā plāna mērķi un 
pasākumi šo mērķu sasniegšanai;
4.3. kvalitatīvie vai kvantitatīvie rādītāji un mērķrādītāji 
(arī attiecībā uz radīto sadzīves atkritumu daudzumu, to
reģenerāciju, izmantošanu enerģijas reģenerācijai un apglabāto 
sadzīves atkritumu daudzuma samazināšanu);
4.4. atkritumu apsaimniekošanas raksturojums atkritumu 
apsaimniekošanas reģionā:
4.4.1. atkritumu apsaimniekošanas analīze, iekļaujot 
informāciju par radītajiem, savāktajiem, reģenerētajiem un
apglabātajiem atkritumiem, to daudzumu un avotiem attiecīgajā 
atkritumu apsaimniekošanas reģionā atbilstoši šo
noteikumu 2.2.2. 
apakšpunktā minētajiem atkritumu veidiem (tai skaitā informāciju 
par radīto sadzīves atkritumu
(tostarp bioloģiski noārdāmo 
atkritumu) daudzumu uz vienu iedzīvotāju gadā);
4.4.2. izvērtējums par pastāvošajām atkritumu savākšanas 
sistēmām (arī par atkritumu dalītās savākšanas
sistēmām), par to 
ietvaros savāktajiem atkritumu veidiem un apjomiem, par atkritumu 
dalītās savākšanas sistēmu
teritoriālo izvietojumu un par 
normatīvajos aktos par atkritumu savākšanas un šķirošanas vietām 
noteiktajām atkāpēm
attiecībā uz prasībām dalīti savākt 
atkritumus;
4.4.3. pastāvošās atkritumu reģenerācijas vietas un iekārtas 
un atkritumu apglabāšanas vietas un iekārtas (it īpaši
attiecībā 
uz šo noteikumu 2.2.2.1., 2.2.2.3., 2.2.2.4., 2.2.2.5., 2.2.2.6., 
2.2.2.7., 2.2.2.9., 2.2.2.10. un 2.2.2.11.
apakšpunktā minētajiem 
atkritumiem);
4.5. prognoze par atkritumu apsaimniekošanas reģionālajā plānā 
ietverto atkritumu plūsmu attīstību plāna darbības
laikā;
4.6. pasākumi, kas jāveic, lai uzlabotu šo noteikumu 2.2.2. 
apakšpunktā minēto atkritumu sagatavošanu atkārtotai
izmantošanai, pārstrādi, reģenerāciju un apglabāšanu, neradot 
draudus videi;
4.7. izvērtējums par atkritumu apsaimniekošanas sistēmas 
attīstību, arī par papildus nepieciešamo infrastruktūru
dalītai 
atkritumu savākšanai un par pasākumiem tās darbības uzlabošanai, 
par papildus nepieciešamām jaunām
atkritumu dalītās savākšanas 
sistēmām, par papildus nepieciešamām jaunām atkritumu 
reģenerācijas vai
apglabāšanas vietām un iekārtām un par esošo 
atkritumu reģenerācijas vai apglabāšanas vietu un iekārtu 
slēgšanu;
4.8. šo noteikumu 4.7. apakšpunktā minēto vietu un iekārtu 
atrašanās vietas noteikšanas kritēriji un paredzamā
jauda;
4.9. institūcijas, kas atbildīgas par atkritumu 
apsaimniekošanas reģionālā plāna izpildi;
4.10. izvērtējums par atkritumu apsaimniekošanas reģionālajā 
plānā paredzēto pasākumu īstenošanai pieejamo un
papildus 
nepieciešamo finansējumu un tā avotiem (arī pašvaldību līmenī), 
tai skaitā izveidotās atkritumu
apsaimniekošanas infrastruktūras 
uzturēšanas izmaksas;
4.11. izvērtējums par atkritumu apsaimniekošanas reģionālā 
plāna atbilstību normatīvajiem aktiem atkritumu
apsaimniekošanas 
jomā un to, kādā veidā plānā iekļautie pasākumi veicinās 
normatīvajos aktos noteikto mērķu
sasniegšanu.
III. Atkritumu 
rašanās novēršanas valsts programmas saturs un atkritumu
rašanās 
novēršanas kvalitatīvie un kvantitatīvie indikatori
5. Atkritumu rašanās novēršanas valsts programmu atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plānā iekļauj kā atsevišķu
nodaļu.
3
/
8
6. Atkritumu rašanās novēršanas valsts programmā ietver:
6.1. atkritumu rašanās novēršanas valsts programmas 
mērķus;
6.2. informāciju par spēkā esošajiem atkritumu rašanās 
novēršanas pasākumiem un to ietekmi uz atkritumu
rašanās 
novēršanu;
6.3. atkritumu rašanās novēršanas pasākumus, kuru mērķis 
ir:
6.3.1. veicināt un atbalstīt ilgtspējīgus ražošanas un 
patēriņa modeļus;
6.3.2. rosināt izstrādāt, ražot un izmantot resursefektīvus, 
izturīgus (arī darbības laika ziņā un bez plānotas
nolietošanās), 
remontējamus, atkārtoti izmantojamus un atjaunināmus 
produktus;
6.3.3. novērst situāciju, ka par atkritumiem kļūst produkti, 
kas satur kritiski svarīgās izejvielas;
6.3.4. veicināt produktu atkārtotu izmantošanu un tādu sistēmu 
izveidi, kas veicinātu produktu remontu un
atkārtotu izmantošanu 
(it īpaši attiecībā uz elektriskām un elektroniskām iekārtām, 
tekstilmateriāliem un mēbelēm, kā
arī iepakojumu, būvmateriāliem 
un būvniecībā izmantojamiem produktiem);
6.3.5. veicināt rezerves daļu, rokasgrāmatu, tehniskās 
informācijas vai citu instrumentu, iekārtu vai
programmatūras 
pieejamību, kas dod iespēju produktus remontēt un atkārtoti 
izmantot, nekaitējot to kvalitātei un
drošībai;
6.3.6. samazināt un novērst atkritumu rašanos procesos, kas 
saistīti ar rūpniecisko ražošanu, produktu
izgatavošanu, derīgo 
izrakteņu ieguvi, būvniecību un būvju nojaukšanu, izmantojot 
labākos pieejamos tehniskos
paņēmienus;
6.3.7. samazināt pārtikas atkritumu rašanos primārajā 
ražošanā, pārstrādē un izgatavošanā, mazumtirdzniecībā
un cita 
veida izplatīšanā, restorānos un sabiedriskajā ēdināšanā, kā arī 
mājsaimniecībās;
6.3.8. veicināt pārtikas ziedošanu un cita veida izplatīšanu 
cilvēku patēriņam, priekšroku dodot pārtikas
izmantošanai cilvēku 
uzturā, nevis dzīvnieku barošanai un pārstrādāšanai nepārtikas 
produktos;
6.3.9. samazināt atkritumu rašanos (it īpaši tādu atkritumu 
rašanos, kas nav piemēroti sagatavošanai atkārtotai
izmantošanai 
vai pārstrādei);
6.3.10. veicināt bīstamo vielu satura samazināšanu materiālos 
un produktos;
6.3.11. noteikt produktus, kas ir galvenie piegružošanas avoti 
(it īpaši dabas un jūras vidē), un veikt attiecīgus
pasākumus, 
lai samazinātu šādu preču un produktu radīto piegružojumu;
6.3.12. samazināt un novērst jūras piegružojuma radīšanu;
6.3.13. izstrādāt un atbalstīt informācijas kampaņas izpratnes 
veicināšanai par atkritumu rašanās novēršanu un
piegružošanas 
mazināšanu;
6.4. aprakstu par šo noteikumu 1. pielikumā minēto pasākumu 
vai citu pasākumu lietderību atkritumu rašanās
novēršanas valsts 
programmā noteikto mērķu sasniegšanai;
6.5. informāciju par šo noteikumu 2. pielikumā minētajiem 
pasākumiem, kas veicina atkritumu apsaimniekošanas
darbību 
piemērošanu prioritārā secībā, kā arī izvērtējumu par šo 
noteikumu 2. pielikumā minēto pasākumu ieguldījumu
atkritumu 
rašanās novēršanā;
6.6. atkritumu rašanās novēršanas pasākumu kvalitatīvos un 
kvantitatīvos indikatorus, lai nodrošinātu atkritumu
rašanās 
novēršanas valsts programmas mērķu sasniegšanas pārraudzību un 
izvērtēšanu;
6.7. pārtikas atkritumu rašanās novēršanas programmu.
7. Pārtikas atkritumu rašanās novēršanas programmā 
iekļauj:
7.1. situācijas raksturojumu pārtikas atkritumu 
apsaimniekošanas jomā;
7.2. pārtikas atkritumu rašanās iemeslu raksturojumu un 
informāciju par iespējām tos novērst;
7.3. pārtikas atkritumu rašanās novēršanas priekšnosacījumus 
un pasākumu ieviešanas hierarhiju;
7.4. pasākumus un aktivitātes pārtikas atkritumu rašanās 
novēršanas programmas īstenošanai.
8. Atkritumu rašanās novēršanas valsts programmā minēto 
pasākumu efektivitāti izvērtē atbilstoši šādiem
kvalitatīvajiem 
indikatoriem:
4
/
8
8.1. atkritumu rašanās novēršanas pasākumu ietekme uz 
atkritumu radīšanu un atkritumu radītājiem (socioloģisks
novērtējums);
8.2. no dabas resursu nodokļa samaksas atbrīvoto personu 
skaits atbilstoši normatīvajiem aktiem par dabas
resursu 
nodokli.
9. Atkritumu rašanās novēršanas pasākumu efektivitāti izvērtē 
atbilstoši šādiem kvantitatīvajiem indikatoriem:
9.1. sadzīvē radītais atkritumu daudzums (kilogrami uz 
iedzīvotāju gadā);
9.2. kopējais radītais bīstamo atkritumu daudzums (tonnas 
gadā);
9.3. kopējais radītais sadzīves atkritumu daudzums (tonnas 
gadā);
9.4. kopējais pārstrādātais sadzīves atkritumu apjoms 
(procenti no gadā radītā apjoma);
9.5. kopējais pārstrādātais bīstamo atkritumu apjoms (procenti 
no gadā radītā apjoma);
9.6. kopējais pārstrādātais ražošanas atkritumu apjoms 
(procentos no attiecīgajā gadā radītā ražošanas atkritumu
apjoma);
9.7. kopējais apglabāto sadzīves atkritumu daudzums (tonnas 
gadā);
9.8. kopējais apglabāto ražošanas atkritumu apjoms (procenti 
no gadā radītā apjoma);
9.9. kopējais apglabāto bīstamo atkritumu apjoms (procenti no 
gadā radītā apjoma).
IV. Atkritumu 
apsaimniekošanas plānu saskaņošanas, sabiedriskās
apspriešanas, 
ieviešanas, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtība
10. Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu un atkritumu 
rašanās novēršanas valsts programmu saskaņo
atbilstoši Ministru 
kabineta darbību reglamentējošajos normatīvajos aktos noteiktajai 
kārtībai.
11. Izstrādājot atkritumu apsaimniekošanas plānu un atkritumu 
rašanās novēršanas valsts programmu,
izstrādātājs nodrošina 
sabiedrības, organizāciju un institūciju informēšanu un viedokļu 
uzklausīšanu atbilstoši
normatīvajiem aktiem par sabiedrības 
līdzdalības kārtību attīstības plānošanā un par stratēģisko 
ietekmes uz vidi
novērtējumu, nodrošinot iespēju vismaz 30 dienas 
iesniegt priekšlikumus par attiecīgo plāna (tai skaitā atkritumu
rašanās novēršanas valsts programmas) projektu. Sabiedrības 
viedokļus izvērtē pirms lēmuma pieņemšanas par
attiecīgā plāna 
(tai skaitā atkritumu rašanās novēršanas valsts programmas) 
apstiprināšanu.
12. Atkritumu apsaimniekošanas plānu (tai skaitā atkritumu 
rašanās novēršanas valsts programmu) ievieš,
īstenojot 
attiecīgajā plānā (tai skaitā atkritumu rašanās novēršanas valsts 
programmā) noteiktos pasākumus.
13. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija ne 
retāk kā reizi četros gados izvērtē atkritumu
apsaimniekošanas 
valsts plāna ieviešanu un veic atkritumu rašanās novēršanas 
valsts programmas pasākumu
ieviešanas monitoringu, kā arī par 
minētās izvērtēšanas un monitoringa rezultātiem sagatavo 
informatīvo ziņojumu un,
ja nepieciešams, grozījumus atkritumu 
apsaimniekošanas valsts plānā vai atkritumu rašanās novēršanas 
valsts
programmā.
14. Pašvaldības, kas apstiprinājušas atkritumu 
apsaimniekošanas reģionālo plānu, ne retāk kā reizi četros gados
izvērtē minētā plāna ieviešanu un, ja nepieciešams, veic 
grozījumus atkritumu apsaimniekošanas reģionālajā plānā.
15. Atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu izstrādā septiņus 
gadus ilgam laikposmam.
16. Atkritumu apsaimniekošanas reģionālos plānus izstrādā 
septiņus gadus ilgam laikposmam.
17. Izstrādājot atkritumu apsaimniekošanas plānus un atkritumu 
rašanās novēršanas valsts programmu, Vides
aizsardzības un 
reģionālās attīstības ministrija vai pašvaldības, ja 
nepieciešams, sadarbojas ar citām Eiropas
Savienības dalībvalstīm 
vai Eiropas Komisiju.
V. Noslēguma 
jautājumi
18. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2011. gada 
12. jūlija noteikumus Nr. 564 "Noteikumi par
atkritumu 
apsaimniekošanas valsts un reģionālajiem plāniem un atkritumu 
rašanās novēršanas valsts programmu"
(Latvijas Vēstnesis, 2011, 
114. nr.).
19. Šo noteikumu 15. punkts stājas spēkā 2023. gada 1. 
janvārī.
5
/
8
Informatīva 
atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
Noteikumos ir iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra 
Direktīvas 
2008/98/EK
 par atkritumiem un par dažu
direktīvu 
atcelšanu;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 3. maija 
Direktīvas 
2018/851/ES
, ar ko groza Direktīvu 
2008/98
par 
atkritumiem.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
1. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 22. jūnija
noteikumiem Nr. 397
Pasākumi, kuru 
mērķis ir saraut saikni starp ekonomisko izaugsmi un ar
atkritumu 
radīšanu saistīto ietekmi uz vidi
1. Plānošanas pasākumu vai citu ekonomisko instrumentu 
izmantošana, kas veicina resursu efektīvu
izmantošanu.
2. Pētniecības un attīstības veicināšana, lai izstrādātu 
tīrākus un mazāku atkritumu daudzumu radošus produktus
un 
tehnoloģijas, un šādu pētniecības un attīstības rezultātu 
izplatīšana un izmantošana.
3. Tādu efektīvu un nozīmīgu rādītāju izstrāde, kuri ļauj 
konstatēt ar atkritumu radīšanu saistītu ietekmi uz vidi un
ir 
vērsti uz atkritumu rašanās novēršanu visos mērogos (piemēram, 
Eiropas Savienības mērogā veikti preču
salīdzinājumi, valsts un 
pašvaldību iestāžu darbība, valsts mērogā veikti pasākumi).
4. Ekodizaina veicināšana (vides aspektu sistemātiska iestrāde 
produkta konstrukcijā, lai mazinātu tā ietekmi uz
vidi visā tā 
dzīves ciklā).
5. Informācijas sniegšana par atkritumu rašanās novēršanas 
metodēm, lai rūpniecībā ieviestu labākās pieejamās
tehnoloģijas.
6. Mācību organizēšana Valsts vides dienesta darbiniekiem 
saistībā ar atkritumu rašanās novēršanas prasību
ietveršanu 
atļaujās piesārņojošo darbību veikšanai un atkritumu 
apsaimniekošanas atļaujās saskaņā ar normatīvajiem
aktiem par 
piesārņojumu un par atkritumu apsaimniekošanu.
7. Atkritumu rašanās novēršanas pasākumu (ietverot atkritumu 
rašanās novēršanas izvērtējumus vai plānus)
ieviešana attiecībā 
uz iekārtām, uz kurām neattiecas normatīvie akti par 
piesārņojumu.
8. Informētības veicināšanas kampaņu izmantošana vai 
finansiāla, lēmumu pieņemšanas vai citāda atbalsta
sniegšana 
komersantiem (it īpaši maziem un vidējiem komersantiem) vai 
pielāgošana tiem.
9. Brīvprātīgu vienošanos, patērētāju un ražotāju diskusiju 
vai nozares apspriežu izmantošana, lai attiecīgie
komersanti vai 
rūpniecības nozares izstrādātu atkritumu rašanās novēršanas 
plānus vai mērķus vai uzlabotu produktu
vai iepakojumu, kas rada 
lielu daudzumu atkritumu.
10. Vides vadības un audita sistēmu izmantošanas veicināšana, 
lai novērtētu un uzlabotu publisko un privāto
tiesību subjektu 
(piemēram, iestāžu, komersantu, biedrību, saimniecisko darbību 
veicēju) veikumu atkritumu rašanās
novēršanas jomā.
11. Ekonomisko instrumentu izmantošana (piemēram, veicinot 
"videi draudzīgu iepirkšanos" vai ieviešot obligātu
maksājumu, 
kas pircējiem jāmaksā par konkrētu produktu vai iepakojuma 
elementu, ko citādi nodrošinātu bez
maksas).
12. Informētības veicināšanas kampaņu izmantošana un 
informācijas sniegšana, kas vērsta un sabiedrību
kopumā vai 
konkrētu patērētāju grupu.
13. Ekomarķējuma (ekoetiķetes) izmantošanas veicināšana.
6
/
8
14. Vienošanās noslēgšana starp Vides aizsardzības un 
reģionālās attīstības ministriju un biedrību vai
nodibinājumu, 
kas pārstāv rūpniecības vai tirdzniecības nozari, par preču 
ražošanu vai izmantošanu, piemērojot
integrēto produktu politiku, 
vai par atkritumu rašanās novēršanas informācijas un tādu preču 
pieejamību, kas rada
mazāku ietekmi uz vidi.
15. Vides un atkritumu rašanās novēršanas kritēriju ietveršana 
valsts un pašvaldību iestāžu un komersantu veikto
iepirkumu 
dokumentācijā saskaņā ar normatīvajiem aktiem zaļā publiskā 
iepirkuma jomā.
16. Atkritumos izmestu produktu vai to sastāvdaļu atkārtotas 
izmantošanas vai labošanas veicināšana, izmantojot
izglītošanas, 
loģistikas, ekonomiskus vai citus pasākumus (piemēram, izveidojot 
vai atbalstot akreditētus labošanas
un atkārtotas izmantošanas 
centrus un tīklus, it īpaši blīvi apdzīvotos reģionos).
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 22. jūnija
noteikumiem Nr. 397
Pasākumi, kas 
veicina atkritumu apsaimniekošanas darbību piemērošanu
prioritārā 
secībā
1. Maksas piemērošana par atkritumu apsaimniekošanu un 
ierobežojumi attiecībā uz atkritumu apglabāšanu
atkritumu 
poligonos un atkritumu sadedzināšanu, lai veicinātu atkritumu 
rašanās novēršanu un pārstrādi, vienlaikus
nodrošinot, ka 
atkritumu apglabāšana atkritumu poligonos ir vismazāk vēlamais 
atkritumu apsaimniekošanas veids.
2. Shēmu "maksā, kad izmet" ieviešana, saskaņā ar kurām 
atkritumu radītājam nosaka maksu par radīto
atkritumu 
apsaimniekošanu, pamatojoties uz faktiski radīto atkritumu 
daudzumu, un veicina pārstrādājamo atkritumu
atdalīšanu to 
rašanās vietā un jauktu atkritumu apjoma samazināšanu.
3. Nodokļu politikas stimulu izmantošana produktu (tai skaitā 
pārtikas) ziedošanai.
4. Ražotāja paplašinātas atbildības sistēmu piemērošana 
attiecībā uz dažādu veidu produktu atkritumiem un
pasākumi šo 
sistēmu efektivitātes, izmaksu efektivitātes un pārvaldības 
uzlabošanai.
5. Depozīta sistēmas un citu pasākumu īstenošana, lai 
veicinātu izmantoto produktu un materiālu efektīvu
savākšanu un 
sagatavošanu pārstrādei vai atkārtotai izmantošanai.
6. Atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā veiktu 
investīciju pārdomāta plānošana (tai skaitā izmantojot
Savienības 
fondus).
7. Zaļā publiskā iepirkuma īstenošana, lai veicinātu atkritumu 
labāku apsaimniekošanu un pārstrādātu produktu un
materiālu 
izmantošanu.
8. Pasākumu īstenošana tādu subsīdiju ierobežošanai, kuras 
neatbilst atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai.
9. Nodokļu politikas pasākumu vai citu līdzekļu izmantošana, 
lai veicinātu atkārtotai izmantošanai sagatavotu vai
pārstrādātu 
produktu un materiālu izmantošanu.
10. Atbalsta sniegšana pētniecībai un inovācijām modernajās 
atkritumu pārstrādes tehnoloģijās un produktu
izgatavošanā no 
lietotiem produktiem.
11. Labāko pieejamo tehnisko paņēmienu izmantošana atkritumu 
pārstrādē, reģenerācijā un apglabāšanā.
12. Ekonomisko iniciatīvu īstenošana pašvaldībās (reģionālā un 
pašvaldību līmenī), lai veicinātu atkritumu
rašanās novēršanu un 
intensīvāk izmantotu atkritumu dalītās savākšanas sistēmas, 
vienlaikus izvairoties no atbalsta
atkritumu apglabāšanai 
atkritumu poligonos un atkritumu sadedzināšanai.
13. Sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņu īstenošana, it 
īpaši attiecībā uz atkritumu dalīto savākšanu,
atkritumu rašanās 
novēršanu un piegružojuma mazināšanu, un šo jautājumu integrēšana 
izglītībā un apmācībā.
14. Koordinācijas sistēmu (tai skaitā ar digitāliem 
līdzekļiem) ieviešana starp visām kompetentajām valsts un
pašvaldību iestādēm, kuras iesaistītas atkritumu 
apsaimniekošanā.
15. Nepārtraukta dialoga un sadarbības veicināšana starp visām 
ieinteresētajām pusēm atkritumu
apsaimniekošanā un brīvprātīgu 
vienošanos veicināšana, kā arī komersantu ziņošanas veicināšana 
par atkritumiem.
7
/
8
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
A. T. Plešs
8
/
8