Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 72,
15.04.2021.
OP numurs: 
2021/72.4
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
222
Pieņemts: 
08.04.2021.
Stājas spēkā: 
16.04.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 222
Rīgā 2021. gada 8. aprīlī (prot. Nr. 32 27. 
§)
Ēku energoefektivitātes aprēķina 
metodes un ēku
energosertifikācijas noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Ēku energoefektivitātes 
likuma
6. panta
 piekto daļu, 
7. panta
 trešo daļu,
8. panta
 astoto daļu, 
9. panta
 trešo daļu
un 
11. panta
 trešo daļu
I. Vispārīgais jautājums
1. Noteikumi nosaka:
1.1. ēku energosertifikācijas kārtību;
1.2. ēku energoefektivitātes klasifikācijas sistēmu (tai 
skaitā energoefektivitātes un augstas efektivitātes sistēmu)
izmantošanas prasības;
1.3. prasības gandrīz nulles enerģijas ēkai;
1.4. ēku energoefektivitātes salīdzinošo vērtēšanas 
sistēmu;
1.5. ēkas energosertifikāta un ēkas pagaidu energosertifikāta 
paraugu un reģistrācijas kārtību;
1.6. apkures sistēmas un gaisa kondicionēšanas sistēmas 
pārbaudes kārtību un termiņus;
1.7. ēkas energoefektivitātes aprēķina metodi.
II. Ēku energosertifikācijas 
kārtība
2. Ēku energosertifikāciju piemēro:
2.1. projektējamām, pārbūvējamām un atjaunojamām ēkām;
2.2. ekspluatācijā esošām ēkām.
3. Lai veiktu projektējamas, pārbūvējamas vai atjaunojamas 
ēkas energosertifikāciju, neatkarīgs eksperts:
3.1. pārbauda aprēķiniem nepieciešamo projekta izejas datu 
kvalitāti un nosaka to piemērojamību;
3.2. aprēķina projektējamas, pārbūvējamas vai atjaunojamas 
ēkas energoefektivitātes rādītājus saskaņā ar šo
noteikumu VII 
nodaļu;
3.3. izstrādā ēkas pagaidu energosertifikātu, saskaņā ar šo 
noteikumu VIII nodaļu to reģistrē ēku energosertifikātu
reģistrā 
un pievieno būvniecības ieceres dokumentācijai.
4. Lai veiktu projektētas (jaunbūves), pārbūvētas vai 
atjaunotas ēkas energosertifikāciju, nododot ēku ekspluatācijā,
1
/
22
neatkarīgs eksperts:
4.1. pamatojoties uz aprēķiniem un uz faktisko būvniecības 
rezultātu, novērtē ēkas būvelementu un uzstādīto
inženiersistēmu 
energoefektivitātes faktiskos rādītājus un to atbilstību projekta 
dokumentācijai un sākotnēji
izvirzītajiem nosacījumiem 
energoefektivitātes jomā;
4.2. ņem vērā ēkas, tās ārējo norobežojošo konstrukciju un 
inženiersistēmu pārbaužu rezultātus (ja tādi ir);
4.3. precizē ēkas faktiskos energoefektivitātes rādītājus un 
ēkas pagaidu energosertifikātu (tai skaitā veic atzīmi
par to, 
vai ir veikta ēkas rādītāju pārbaude, pamatojoties uz faktisko 
būvniecības rezultātu) un pievieno pārbaudēs
veikto mērījumu un 
novērtējuma dokumentāciju ēku energosertifikātu reģistrā.
5. Lai veiktu ekspluatācijā esošas ēkas energosertifikāciju, 
neatkarīgs eksperts:
5.1. pārbauda ēkas konstrukciju un inženiersistēmu tehnisko 
stāvokli, kas ietekmē enerģijas patēriņu un ēkas
energoefektivitātes prasību izpildi;
5.2. nosaka energoresursu faktisko patēriņu, ja ēkā ir 
atbilstoša energoresursu uzskaite, vai veic mērījumus, ja
šādas 
uzskaites nav;
5.3. pamatojoties uz aprēķiniem un uz faktisko enerģijas 
patēriņu, aprēķina ēkas energoefektivitātes rādītājus
saskaņā ar 
šo noteikumu VII nodaļu un nosaka:
5.3.1. ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu, kas 
iegūts, pamatojoties uz izmērītajiem piegādātās un
eksportētās 
enerģijas daudzumiem;
5.3.2. ēkas aprēķinātās energoefektivitātes novērtējumu, kas 
iegūts, pamatojoties uz aprēķiniem par enerģijas
patēriņu ēkas 
apkures, dzesēšanas, ventilācijas, karstā ūdens sagatavošanas un 
apgaismojuma vajadzībām, un
validēts pret ēkas izmērītās 
energoefektivitātes novērtējumu. Ja ēkas izmērītās 
energoefektivitātes novērtējuma un
ēkas aprēķinātās 
energoefektivitātes novērtējuma salīdzinājums pie vienādiem 
iekštelpu temperatūras nosacījumiem ir
pieņemams (atšķiras par 
mazāk nekā 10 
% un ne vairāk kā par 10 kWh/m
2
 gadā), 
uzskata, ka ēkas
energoefektivitātes novērtējums ir ticams;
5.4. sagatavo pārskatu par ekonomiski pamatotiem ēkas 
norobežojošo konstrukciju un inženiersistēmu
energoefektivitāti 
uzlabojošiem pasākumiem, kuru īstenošanas izmaksas ir rentablas 
paredzamajā (plānotajā)
kalpošanas laikā, iekļaujot aprēķinus par 
ēkas energoefektivitāti uzlabojošu pasākumu atmaksāšanās 
termiņiem
saskaņā ar šo noteikumu 1. pielikumu;
5.5. saskaņā ar šo noteikumu VIII nodaļu reģistrē ēku 
energosertifikātu reģistrā un izsniedz ēkas 
energosertifikātu.
6. Ēkas energosertifikātu var izsniegt, arī pamatojoties uz 
ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu atbilstoši
šo 
noteikumu 2. pielikumam, tādām ekspluatācijā esošām ēkām, kurām 
ir individuāla enerģijas patēriņa uzskaite un ir
pieejami 
enerģijas patēriņa dati, kas pamatoti ar izmērītajiem piegādātās 
un eksportētās enerģijas daudzumiem, par
vismaz pēdējo triju gadu 
periodu, kura laikā ēka ir pastāvīgi ekspluatēta un ēkai nav 
veiktas pārbūves vai funkciju
maiņas, kas ietekmē ēkas enerģijas 
patēriņu apkurei un sasniedzamos primārās neatjaunojamās 
enerģijas
energoefektivitātes novērtējuma rādītājus.
7. Pārbūvējamām un atjaunojamām ēkām energosertifikāciju var 
neveikt, ja ēkai ir spēkā esošs ēkas
energosertifikāts un ēkai 
pārbūves un atjaunošanas laikā ir veikti tādi darbi, nomainītas 
inženiersistēmas vai veikta to
atjaunošana, kas ietekmē ēkas 
enerģijas patēriņu apkurei un sasniedzamos primārās 
neatjaunojamās enerģijas
energoefektivitātes novērtējuma 
rādītājus ne vairāk par 5 %.
III. Prasības gandrīz nulles 
enerģijas ēkai un augstas efektivitātes sistēmu
izmantošanai
8. Ēka klasificējama kā gandrīz nulles enerģijas ēka, ja tā 
atbilst visām šādām prasībām:
8.1. ēkas enerģijas patēriņš apkurei nepārsniedz šo noteikumu 
3. pielikumā norādīto līmeni A klases ēkai;
8.2. ēkas primārās neatjaunojamās enerģijas patēriņš apkurei, 
karstā ūdens apgādei, mehāniskajai ventilācijai,
dzesēšanai un 
apgaismojumam (piemēro nedzīvojamām ēkām) nepārsniedz šo 
noteikumu 3. pielikuma 2. un 3. tabulā
norādītās vērtības A 
klases ēkām;
8.3. ēkā ir uzstādīto inženiersistēmu enerģiju patērējošas 
iekārtas, kuras atbilst ekodizaina prasībām un kuru
energomarķējums - vismaz A klasei, ja atbilstošas energomarķējuma 
prasības ir noteiktas normatīvajos aktos;
8.4. ēkā ir nodrošināta atbilstība šo noteikumu 9., 10., 11., 
12., 13., 14., 15. un 16. punktā minētajām prasībām un
telpu 
mikroklimata atbilstība būvniecības normatīvajiem aktiem un 
prasībām higiēnas un darba aizsardzības jomā.
2
/
22
9. Gandrīz nulles enerģijas ēkas novērtējumā jāpieņem, ka 
iekštelpas temperatūras nosacījumi apkures periodā ir
vismaz II 
kategorijas līmenī un bezapkures periodā - vismaz III kategorijas 
līmenī saskaņā ar standarta LVS EN 16798-
1:2019 "Ēku 
energoefektivitāte. Ēku ventilācija. 1. daļa: Telpu mikroklimata 
ievades parametri ēku energoefektivitātes
projektēšanai un 
novērtēšanai, ņemot vērā telpu gaisa kvalitāti, temperatūras 
režīmu, apgaismojumu un akustiku. M1-6
modulis" B pielikuma 
prasībām.
10. Gandrīz nulles enerģijas ēkas novērtējumā jāpieņem, ka 
ventilācijas gaisa apmaiņa ir pietiekama, lai
nodrošinātu svaiga 
gaisa padevi vai tehnoloģiskos apstākļus apkalpojamā zonā 
atbilstoši būvniecības normatīvajos
aktos noteiktajām prasībām. 
Energoefektivitātes novērtējumā jāpieņem, ka gaisa apmaiņas 
nosacījumi telpās, kad
tajās uzturas cilvēki, nav mazāki par III 
kategorijas līmeni saskaņā ar standarta LVS EN 16798-1:2019 "Ēku
energoefektivitāte. Ēku ventilācija. 1. daļa: Telpu mikroklimata 
ievades parametri ēku energoefektivitātes projektēšanai
un 
novērtēšanai, ņemot vērā telpu gaisa kvalitāti, temperatūras 
režīmu, apgaismojumu un akustiku. M1-6 modulis"
prasībām.
11. Ja gandrīz nulles enerģijas ēkā netiek paredzēta 
dzesēšanas sistēma, kas iekštelpās, kurās ēkas
ekspluatācijas 
laikā uzturas cilvēki, nodrošina mikroklimata parametrus 
atbilstoši šo noteikumu 10. punktā minētajiem
nosacījumiem, tad 
gandrīz nulles enerģijas ēkai jābūt novērtētam pārkaršanas riska 
indikatoram saskaņā ar standarta
LVS EN ISO 52016-1:2017 "Ēku 
energoefektivitāte. Apkurei un dzesēšanai nepieciešamās 
enerģijas, iekšējās
temperatūras un sajūtamā un latentā siltuma 
slodzes. 1. daļa: Aprēķina procedūras (ISO 52016-1:2017)" 
prasībām.
Novērtējums veicams telpām, kurās pastāvīgi ēkas 
ekspluatācijas laikā uzturas cilvēki un kuras ir orientētas 
austrumu-
dienvidu-rietumu virzienā, un telpām ar virsgaismas 
risinājumiem.
12. Atjaunojamām vai pārbūvējamām ēkām telpu pārkaršanas 
prasības piemēro, ja ēkas īpatnējais siltumenerģijas
patēriņš 
apkurei atbilstoši šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulā 
norādītajiem nosacījumiem pēc atjaunošanas vai
pārbūves 
pabeigšanas būs atbilstošs vismaz B ēku energoefektivitātes 
klasei.
13. Ja šo noteikumu 11. un 12. punktā minētās prasības netiek 
izpildītas, tad ēkas energobilances dzesēšanas
sistēmai piemēro 
"pieņemtās sistēmas" prasības un biroja ēku kategorijas ēkām 
paredz dzesēšanas enerģijas
patēriņu 30 kWh/m
2
 gadā 
(ar nosacījumu, ka gaismu caurlaidīgo virsmu īpatsvars pārsniedz 
20 % no katra stāva
apkurināmās grīdas platības), bet pārējām ēku 
kategorijām - 20 kWh/m
2
 gadā (ar nosacījumu, ka gaismu 
caurlaidīgo
virsmu īpatsvars pārsniedz 15 % no katra stāva 
apkurināmās grīdas platības).
14. Šo noteikumu 13. punktā minētās dzesēšanas enerģijas 
patēriņa vērtības var nepiemērot, ja, izmantojot
stundas aprēķina 
metodi, ir noteikts, ka:
14.1. dažādu veidu vienģimenes mājām, daudzdzīvokļu ēkām un 
biroju ēkām telpu operatīvā temperatūra virs 27° C
nav ilgāk par 
150 kelvina stundām (K·h) laikposmā no 1. maija līdz 30. 
septembrim;
14.2. dažādu sociālo grupu kopdzīvojamās mājās un slimnīcās 
telpu operatīvā temperatūra virs 25 °C nav ilgāk par
100 kelvina 
stundām (K·h) laikposmā no 1. maija līdz 30. septembrim;
14.3. izglītības iestāžu ēkās telpu operatīvā temperatūra virs 
25 °C nav ilgāk par 150 kelvina stundām (K·h)
laikposmā no 1. 
maija līdz 15. jūnijam un no 15. augusta līdz 30. septembrim.
15. Ja, veicot energosertifikāciju būvprojekta stadijā vai 
ekspluatācijā esošai ēkai, nav zināmi sadzīves karstā
ūdens 
patēriņa dati, tos nosaka saskaņā ar standarta LVS EN 
12831-3:2020 "Ēku energoefektivitāte. Siltumslodzes
projektēšanas 
aprēķina metode. 3. daļa: Sadzīves karstā ūdens sistēmu 
siltumslodzes un prasību raksturošana. M8-2
un M8-3 moduļi" B.2 
pielikumu.
16. Ja, veicot energosertifikāciju būvprojekta stadijā vai 
ekspluatācijā esošai ēkai, nav zināmi apgaismojuma
parametri, tad 
apgaismojuma izmantošanas laiku un nepieciešamo apgaismojuma 
līmeni (lx) telpu grupās pieņem
saskaņā ar standarta LVS EN 
16798-1:2019 "Ēku energoefektivitāte. Ēku ventilācija. 1. daļa: 
Telpu mikroklimata
ievades parametri ēku energoefektivitātes 
projektēšanai un novērtēšanai, ņemot vērā telpu gaisa kvalitāti, 
temperatūras
režīmu, apgaismojumu un akustiku. M1-6 modulis" 
nosacījumiem.
IV. Ēku energoefektivitātes 
salīdzinošā vērtēšanas un klasificēšanas sistēma
17. Salīdzinošajā vērtēšanas un klasificēšanas sistēmā izmanto 
ēku energoefektivitātes klases, kas raksturo:
17.1. ēkas īpatnējo siltumenerģijas patēriņu apkurei 
atbilstoši šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulai;
17.2. ēkas īpatnējo primārās neatjaunojamās enerģijas 
novērtējumu atbilstoši šo noteikumu 3. pielikuma 2. un 3.
tabulai.
18. Ēkas energoefektivitātes vērtējuma veidus nosaka saskaņā 
ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020
"Ēku 
energoefektivitāte. Vispārējs ēku energoefektivitātes 
novērtējums. 1. daļa: Vispārīgas pamatnostādnes un
procedūras 
(ISO 52000-1:2017). Nacionālais pielikums" NA pielikuma NA.8. 
tabulu "Pielietojuma veidi".
3
/
22
19. Ēkas energoefektivitātes rādītāju aprēķinā iekļauj šādus 
pakalpojumu veidus:
19.1. dzīvojamām ēkām - apkure, sadzīves karstā ūdens 
sagatavošana, mehāniskā ventilācija un dzesēšana;
19.2. nedzīvojamām ēkām - apkure, sadzīves karstā ūdens 
sagatavošana, mehāniskā ventilācija, apgaismojums un
dzesēšana.
20. Ēkas energoefektivitātes novērtēšanai pasūtītājs nodrošina 
neatkarīgam ekspertam iekļūšanu ēkā vai tās telpās
un piekļuvi 
ēkas inženiersistēmām, kā arī pieeju šādiem dokumentiem un 
informācijai par ēku:
20.1. ēkas būvprojekts vai būves kadastrālās uzmērīšanas 
lieta;
20.2. ēkas inženiersistēmu projekti vai shēmas;
20.3. ēkas inženiersistēmu instrukcijas;
20.4. ēkas inženiertehnisko sistēmu ekspluatācijas un apkopes 
žurnāli vai pārskati;
20.5. faktiskais telpu izmantošanas mērķis un temperatūra 
telpās;
20.6. komunālo pakalpojumu sniedzēju pārskati vai rēķini par 
faktiski uzskaitītās patērētās enerģijas daudzumu
ēkā vai ēkas 
inženiersistēmās;
20.7. dati par ēkas nodošanu ekspluatācijā;
20.8. dati par ēkas inženiersistēmu uzstādīšanu vai nomaiņu 
ēkas ekspluatācijas laikā;
20.9. enerģijas aprēķini (ja tādi ir);
20.10. iepriekšējie pārbaudes atzinumi (ja tādi ir);
20.11. cita nepieciešamā informācija, kas saistīta ar ēkas 
energoefektivitātes novērtējuma, apkures sistēmas un
apkures 
katla vai gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes sekmīgu 
norisi.
21. Ēku kategorijām, kuras norādītas standarta LVS EN ISO 
52000-1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte.
Vispārējs ēku 
energoefektivitātes novērtējums. 1. daļa: Vispārīgas 
pamatnostādnes un procedūras (ISO 52000-1:2017).
Nacionālais 
pielikums" NA pielikuma NA.4. tabulā "Ēku kategorijas (veidi)" un 
kurām netiek noteiktas sasniedzamās
energoefektivitātes prasības 
saskaņā ar šo noteikumu 8.1. un 8.2. apakšpunktu, 
energoefektivitātes prasību izpilde
jānodrošina ēkas 
siltumtehniskajām, gaisa caurlaidības un inženiertehniskajām 
sistēmām atbilstoši būvniecības
normatīvajiem aktiem.
22. Ēka klasificējama kā A+ energoefektivitātes klases ēka, ja 
tā atbilst visām šādām prasībām:
22.1. ēkas enerģijas patēriņš apkurei nepārsniedz šo noteikumu 
3. pielikumā norādīto līmeni A+ klases ēkai;
22.2. ēkas primārās neatjaunojamās enerģijas patēriņš apkurei, 
karstā ūdens apgādei, mehāniskajai ventilācijai,
dzesēšanai un 
apgaismojumam (piemēro nedzīvojamām ēkām) nepārsniedz šo 
noteikumu 3. pielikuma 2. un 3. tabulā
norādītās vērtības A+ 
klases ēkām;
22.3. ēkā ir uzstādīto inženiersistēmu enerģiju patērējošas 
iekārtas, kurām ir noteiktas ekodizaina prasības un kuru
energomarķējums atbilst vismaz A klasei;
22.4. ēkā ir nodrošināta atbilstība šo noteikumu 9., 10., 11., 
12., 13., 14., 15. un 16. punktā minētajām prasībām
un telpu 
mikroklimata atbilstība būvniecības normatīvajiem aktiem un 
prasībām higiēnas un darba aizsardzības jomā.
V. Ēkas energosertifikāts un ēkas 
pagaidu energosertifikāts
23. Ēkas pagaidu energosertifikātu sagatavo ēkām un to daļām 
saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu, bet ēkas
energosertifikātu 
sagatavo ēkām un to daļām saskaņā ar šo noteikumu 5. 
pielikumu.
24. Ēkas energosertifikātam, kas izsniegts, pamatojoties uz 
aprēķinātās energoefektivitātes novērtējumu, pievieno:
24.1. pārskatu par ekonomiski pamatotiem ēkas norobežojošo 
konstrukciju un inženiersistēmu energoefektivitāti
uzlabojošiem 
pasākumiem, kuru īstenošanas izmaksas ir rentablas paredzamajā 
(plānotajā) kalpošanas laikā,
iekļaujot aprēķinus par ēkas 
energoefektivitāti uzlabojošu pasākumu atmaksāšanās termiņiem 
saskaņā ar šo
noteikumu 1. pielikumu;
24.2. apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu 
pārbaudes aktus (ja attiecināms);
24.3. pielikumu, kurā norāda aprēķinos izmantotās ievaddatu 
vērtības, norādot datu iegūšanas veidu un datu avotu:
4
/
22
24.3.1. telpu vai zonu nosaukumus, izmantošanas veidus, 
platības un temperatūras apkures un dzesēšanas
periodos, 
pieprasītās gaisa apmaiņas rādītāju, apgaismojuma rādītāju;
24.3.2. norobežojošo konstrukciju laukumus, siltuma zuduma un 
siltuma caurlaidības koeficientus;
24.3.3. lineāro termisko tiltu garumus, siltuma zuduma un 
siltuma caurlaidības koeficientus;
24.3.4. ēkā izmantoto inženiersistēmu novērtējumā izmantotās 
vērtības;
24.3.5. vērtības, kas pieņemtas, lai ievērotu ēkas 
energoefektivitāti ietekmējošus faktorus;
24.3.6. klimatisko apstākļu korekcijai un aprēķinu 
precizēšanai izmantotos koeficientus;
24.3.7. energoefektivitātes novērtējuma ticamības intervālu 
(ja tas ir noteikts);
24.3.8. citus dokumentus, kas sniedz papildu informāciju par 
ēkas energoefektivitātes novērtējumu, vērtēšanas
apstākļiem vai 
nosacījumiem.
25. Ēkas energosertifikātam, kas izsniegts, pamatojoties tikai 
uz ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu,
pievieno:
25.1. enerģijas patēriņa datus, kas pamatoti ar izmērītajiem 
piegādātās un eksportētās enerģijas daudzumiem;
25.2. pārskatu par ekonomiski pamatotiem ēkas norobežojošo 
konstrukciju un inženiersistēmu energoefektivitāti
uzlabojošiem 
pasākumiem, kuru īstenošanas izmaksas ir rentablas paredzamajā 
(plānotajā) kalpošanas laikā,
iekļaujot aprēķinus par ēkas 
energoefektivitāti uzlabojošu pasākumu atmaksāšanās termiņiem 
saskaņā ar šo
noteikumu 1. pielikumu (pēc pasūtītāja 
pieprasījuma);
25.3. apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu 
pārbaudes aktus (ja attiecināms);
25.4. pielikumu, kurā norāda aprēķinos izmantotās ievaddatu 
vērtības, norādot datu iegūšanas veidu un datu avotu
(ja 
attiecināms):
25.4.1. telpu vai zonu nosaukumus, izmantošanas veidus, 
platības un temperatūras apkures un dzesēšanas
periodos, 
pieprasītās gaisa apmaiņas rādītāju, apgaismojuma rādītāju;
25.4.2. ēkā izmantoto inženiersistēmu novērtējumā izmantotās 
vērtības;
25.4.3. vērtības, kas pieņemtas, lai ievērotu ēkas 
energoefektivitāti ietekmējošus faktorus;
25.4.4. klimatisko apstākļu korekcijai un aprēķinu 
precizēšanai izmantotos koeficientus;
25.4.5. energoefektivitātes novērtējuma ticamības intervālu 
(ja tas ir noteikts);
25.4.6. citus dokumentus, kas sniedz papildu informāciju par 
ēkas energoefektivitātes novērtējumu, vērtēšanas
apstākļiem vai 
nosacījumiem.
26. Ēkas pagaidu energosertifikātam pievieno pielikumu, kurā 
norāda šo noteikumu 25.4. apakšpunktā minētās
aprēķinos 
izmantotās ievaddatu vērtības.
27. Ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītāju 
aprēķināšanai piemēro primārās enerģijas faktoru, primārās
neatjaunojamās enerģijas faktoru un oglekļa dioksīda 
(CO
2
) emisijas faktoru vērtības saskaņā ar šo 
noteikumu 6.
pielikumu.
VI. Apkures sistēmu un gaisa 
kondicionēšanas sistēmu pārbaude
28. Apkures sistēmai un apkures sistēmai, kas apvienota ar 
ventilācijas sistēmu, ja kopējā lietderīgā nominālā
jauda ir 
lielāka par 70 kilovatiem, neatkarīgs eksperts pārbaudi veic, 
pārbaudot šo sistēmu pieejamās daļas (piemēram,
siltuma avota 
(apkures katla vai citas ierīces) vadības sistēmas un 
cirkulācijas sūkņus).
29. Šo noteikumu 28. punktā minētās prasības nav attiecināmas 
uz:
29.1. nedzīvojamām ēkām, kuru apkures sistēma vai apvienotas 
telpu apkures un ventilācijas sistēmas ir aprīkotas
ar ēku 
automatizācijas un vadības sistēmām, kuras spēj:
29.1.1. pastāvīgi uzraudzīt, reģistrēt, analizēt un dot 
iespēju koriģēt enerģijas izmantošanu;
29.1.2. salīdzinoši novērtēt ēkas energoefektivitāti, atklāt 
ēkas inženiertehnisko sistēmu efektivitātes zudumus un
informēt 
ēkas atbildīgo personu vai ēkas inženiertehnisko sistēmu 
apsaimniekotāju par energoefektivitātes
uzlabošanas iespējām;
5
/
22
29.1.3. nodrošināt komunikāciju ar pieslēgtajām ēkas 
inženiertehniskajām sistēmām un citām ierīcēm ēkas
iekšienē un 
būt sadarbspējīgas ar ēkas inženiertehniskajām sistēmām 
neatkarīgi no autortehnoloģiju, ierīču un
ražotāju dažādības;
29.2. dzīvojamām ēkām, kuras ir aprīkotas ar:
29.2.1. nepārtrauktas elektroniskas uzraudzības funkciju, kas 
mēra sistēmu efektivitāti un informē ēkas īpašniekus
vai 
apsaimniekotājus, ja tā ir ievērojami mazinājusies vai ir 
vajadzīga sistēmas apkope;
29.2.2. efektīvas vadības funkcijām, kas nodrošina enerģijas 
optimālu ražošanu, sadali, uzglabāšanu un
izmantošanu.
30. Pārbaudes gaitā novērtē siltuma avota efektivitāti un 
jaudu salīdzinājumā ar ēkas apkures vajadzībām un apsver
apkures 
sistēmas vai apvienotas telpu apkures un ventilācijas sistēmas 
optimizācijas iespējas atbilstoši ēkas
ekspluatācijas apstākļiem. 
Siltuma avots ir ar centralizētu siltumapgādes sistēmu savienots 
siltummainis. Siltuma
avots var būt arī siltumģenerators, kas 
pārvada vai ražo lietderīgu siltumu vienā vai vairākos šādos 
procesos:
30.1. kurināmā sadedzināšana (piemēram, apkures katlā);
30.2. Džoula efekts elektriskās pretestības apkures sistēmas 
sildelementos;
30.3. siltuma uztveršana no apkārtējā gaisa, ventilācijas 
izplūdes gaisa vai ūdens vai zemes siltuma avota,
izmantojot 
siltumsūkni.
31. Apkures sistēmu pārbauda:
31.1. veicot ēkas energosertifikāciju;
31.2. ja veikta ēkas atjaunošana vai pārbūve, kuras ietvaros 
nav veikta pilnīga apkures sistēmas un apkures avotu
pārbūve;
31.3. ja veikta apkures sistēmas pārbūve, - divu gadu laikā no 
pārbūves pabeigšanas brīža;
31.4. ja pagājuši pieci gadi kopš pēdējās pārbaudes.
32. Apkures sistēmu un apkures sistēmu, kas apvienota ar 
ventilācijas sistēmu, pārbauda saskaņā ar standartiem
LVS EN 
15378-1:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ēku apkures sistēmas un 
SKŪ. 1. daļa: Apkures katlu, sistēmu un
SKŪ inspicēšana, M3-11 un 
M8-11 moduļi" (turpmāk - standarts LVS EN 15378-1:2020) un LVS EN 
15378-
1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ēku apkures 
sistēmas un SKŪ. 1. daļa: Apkures katlu, sistēmu un SKŪ
inspicēšana, M3-11 un M8-11 moduļi. Nacionālais pielikums".
33. Par apkures sistēmas pārbaudi neatkarīgs eksperts sastāda 
attiecīgu aktu saskaņā ar standarta LVS EN
15378-1:2020 C 
pielikumu.
34. Gaisa kondicionēšanas sistēmai un gaisa kondicionēšanas 
sistēmai, kas apvienota ar ventilācijas sistēmu, ja
kopējā 
lietderīgā nominālā jauda ir lielāka par 70 kilovatiem, 
neatkarīgs eksperts pārbaudi veic, pārbaudot šo sistēmu
pieejamās 
daļas.
35. Šo noteikumu 34. punktā minētās prasības nav attiecināmas, 
ja ir piemērojamas šo noteikumu 29.1. vai 29.2.
apakšpunktā 
minētās prasības.
36. Gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbauda:
36.1. veicot ēkas energosertifikāciju;
36.2. ja veikta ēkas atjaunošana vai pārbūve, kuras ietvaros 
nav veikta pilnīga dzesēšanas sistēmas un
aukstumenerģijas avotu 
pārbūve;
36.3. ja veikta gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbūve, - divu 
gadu laikā no pārbūves pabeigšanas brīža;
36.4. ja pagājuši pieci gadi kopš pēdējās pārbaudes.
37. Gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbauda saskaņā ar 
standartiem LVS EN 16798-17:2020 "Ēku
energoefektivitāte. Ēku 
ventilācija. 17. daļa: Vadlīnijas ventilācijas un gaisa 
kondicionēšanas sistēmu inspicēšanai
(M4-11, M5-11, M6-11 un 
M7-11 moduļi)" (turpmāk - standarts LVS EN 16798-17:2020) un LVS 
EN 16798-
17:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ēku 
ventilācija. 17. daļa: Vadlīnijas ventilācijas un gaisa 
kondicionēšanas
sistēmu inspicēšanai (M4-11, M5-11, M6-11 un 
M7-11 moduļi). Nacionālais pielikums".
38. Par gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudi neatkarīgs 
eksperts sastāda attiecīgu aktu saskaņā ar standarta
LVS EN 
16798-17:2020 8. punkta 3. tabulu.
6
/
22
39. Ja apkures sistēmas vai gaisa kondicionēšanas sistēmas, 
vai šīs sistēmas apvienojumā ar ventilācijas sistēmu
kopējā 
lietderīgā nominālā jauda ir lielāka par 290 kilovatiem, tad 
apkures sistēmas vai gaisa kondicionēšanas
sistēmas pārbaude 
jāpapildina ar ēkas automatizācijas, kontroles un tehniskās 
vadības izvērtējumu saskaņā ar
standartu LVS EN 16946-1:2021 "Ēku 
energoefektivitāte. Automatizācijas, kontroles un ēkas tehniskās 
vadības
inspicēšana. 1. daļa. Modulis M10-11".
40. Apkures sistēmas vai gaisa kondicionēšanas sistēmas 
pārbaudes pasūtītājs neatkarīgu ekspertu nodrošina ar
pārbaudāmās 
sistēmas dokumentāciju (projektu vai apsekošanas shēmu), 
iepriekšējiem pārbaudes aktiem,
ekspluatācijas laikā veiktajiem 
pierakstiem vai pārskatiem, kā arī nodrošina piekļuvi 
pārbaudāmajai sistēmai un tās
sastāvdaļām un iespēju veikt 
uzmērījumus.
41. Apkures sistēmu pārbaudes aktus un gaisa kondicionēšanas 
sistēmu pārbaudes aktus neatkarīgs eksperts
saskaņā ar šo 
noteikumu VIII nodaļu reģistrē ēku energosertifikātu 
reģistrā.
VII. 
Ēkas energoefektivitātes 
aprēķina metode
42. Ēkas energosertifikāciju veic saskaņā ar šo noteikumu 7. 
pielikumā norādītajiem ēku energoefektivitātes
visaptverošajiem 
standartiem.
43. Ekonomikas ministrija sadarbībā ar standartizācijas 
tehnisko komiteju iesniedz nacionālajai standartizācijas
institūcijai publicēšanai tās tīmekļvietnē to piemērojamo 
standartu sarakstu, kurus var piemērot šo noteikumu prasību
izpildei.
VIII. Ēku energosertifikātu 
reģistrācijas kārtība
44. Ēkas energosertifikātu vai ēkas pagaidu energosertifikātu 
neatkarīgs eksperts reģistrē ēku energosertifikātu
reģistrā.
45. Ēku energosertifikātu reģistru uztur Būvniecības valsts 
kontroles birojs.
46. Ēku energosertifikātu reģistrā iekļauj datus, kas saskaņā 
ar šiem noteikumiem iekļauti ēkas energosertifikātā,
ēkas pagaidu 
energosertifikātā un šo dokumentu pielikumos, kā arī apkures 
sistēmu un gaisa kondicionēšanas
sistēmu pārbaudes aktos.
47. Katram ēku energosertifikātu reģistrā reģistrētajam 
dokumentam Būvniecības valsts kontroles birojs piešķir
reģistrācijas numuru.
IX. Noslēguma jautājumi
48. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2013. gada 
25. jūnija noteikumus Nr. 348 "
Ēkas
energoefektivitātes aprēķina 
metode
" (Latvijas Vēstnesis, 2013, 132. nr.; 2015, 140. nr.).
49. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2013. gada 
9. jūlija noteikumus Nr. 383 "
Noteikumi par ēku
energosertifikāciju
" (Latvijas Vēstnesis, 2013, 138. nr.; 2015, 
228. nr.; 2016, 246. nr.).
50. Lai nodrošinātu šo noteikumu 2., 4. un 5. pielikumā 
norādīto ēkas pagaidu energosertifikātu un ēkas
energosertifikātu 
izveidošanu un reģistrēšanu, kā arī ēkas pagaidu 
energosertifikātu precizēšanu Būvniecības
informācijas sistēmā, 
Būvniecības valsts kontroles birojs līdz 2021. gada 31. decembrim 
veic Būvniecības informācijas
sistēmas funkcionalitātes 
pielāgošanas darbus.
51. Līdz šo noteikumu 50. punktā minētajam termiņam šo 
noteikumu 2., 4. un 5. pielikumā norādītos ēkas pagaidu
energosertifikātus un ēkas energosertifikātus neatkarīgs eksperts 
pievieno un reģistrē Būvniecības informācijas
sistēmā datnes 
formātā.
52. Ēkas aprēķinātās energoefektivitātes novērtējums, kā arī 
ēkas pagaidu energosertifikāts būvprojektiem, kuri
noteiktā 
kārtībā ir izstrādāti un saskaņoti līdz šo noteikumu spēkā 
stāšanās dienai, nav jāpārstrādā atbilstoši šo
noteikumu 
prasībām.
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija 
Direktīvas 
2010/31/ES
 par ēku energoefektivitāti;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
Direktīvas (ES) 
2018/844
, ar ko groza Direktīvu 
7
/
22
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
Direktīvas (ES) 
2018/844
, ar ko groza Direktīvu
2010/31/ES
 par 
ēku energoefektivitāti un Direktīvu 
2012/27/ES
 par 
energoefektivitāti.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Ekonomikas ministrs 
J. 
Vitenbergs
 
1. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Pārskats par 
ekonomiski pamatotiem ēkas norobežojošo konstrukciju un 
inženiersistēmu
energoefektivitāti uzlabojošiem pasākumiem, kuru 
īstenošanas izmaksas ir rentablas paredzamajā
(plānotajā) 
kalpošanas laikā
Adrese
[1]
Kadastra apzīmējums
[2]
1. Priekšlikumi 
par pasākumiem ēkas energoefektivitātes uzlabošanai
Priekšlikumi aizpildāmi brīvā formā vai tabulā, ievērojot 
šādus nosacījumus:
1) iekļauj priekšlikumus par ēkas norobežojošo 
konstrukciju un inženiersistēmu energoefektivitāti 
uzlabojošiem
pasākumiem, kas ir tehniski iespējami 
konkrētajai ēkai;
2) norāda ieteikto pasākumu, tā aprakstu, sasniedzamo 
rādītāju un nepieciešamās mērvienības;
3) norāda ieteiktā pasākuma plānoto piegādātās enerģijas 
un primārās enerģijas ietaupījumu, primārās
neatjaunojamās 
enerģijas ietaupījumu un šo visu rādītāju īpatnējo 
enerģijas ietaupījumu uz ēkas aprēķina platību
(kWh/m
2
 gadā);
4) norāda priekšlikuma plānotās īstenošanas izmaksas 
(ieteicams norādīt arī pasākuma atmaksāšanās laiku);
5) ja ēkai īstenotais priekšlikums palielina vai 
samazina arī kādas citas energosistēmas patēriņu, atsevišķi 
norāda
attiecīgo patēriņu ar attiecīgi pozitīvu vai 
negatīvu zīmi;
6) priekšlikumus numurē. Ja tiek piedāvāti alternatīvu 
priekšlikumu varianti, tos attiecīgi apzīmē un, ja 
nepieciešams,
paskaidro, lai varētu identificēt, ar kuru 
vai kuriem citiem pasākumiem tie ir salīdzināmi un 
mijiedarbojas.
2. Ēkas energoefektivitātes rādītāji 
un ieteikumu salīdzinājums
Uzlabojumu 
varianti
1. variants
2. variants
Nr.
p. k.
Rādītāji
Mērvienība
Izmērītie
rādītāji bez
korekcijas
Aprēķinātie
rādītāji
Sasniedzamie 
rādītāji
(pēc priekšlikumu
īstenošanas)
2.1.
Ēkas norobežojošo konstrukciju
īpatnējais siltuma zudumu
koeficients 
H
T
/A
apr
W/(m
2
K)
 
 
 
 
2.2.
Ēkas ventilācijas siltuma zudumu
īpatnējais koeficients H
ve
/A
apr
 
 
 
 
2.3.
Gaisa apmaiņas rādītājs
n
-1
 
 
 
 
2.4.
Ventilācijas siltuma atgūšanas
rādītājs
%
 
 
 
 
2.5.
Nepieciešamās enerģijas
novērtējums:
kWh/m
2
 
gadā
 
 
 
 
2.5.1.
apkurei
 
 
 
 
2.5.1.1.
apkures izmērītais rādītājs,
normalizēts
 
 
 
 
2.5.2.
karstā ūdens sistēmā
 
 
 
 
2.5.3.
ventilācijai
 
 
 
 
2.5.4.
apgaismojumam
 
 
 
 
2.5.5.
dzesēšanai
 
 
 
 
2.5.6.
papildu
 
 
 
 
2.6.
Siltuma ieguvumi ēkā:
kWh/m
2
 
gadā
(apkures
periodam)
 
 
 
 
2.6.1.
iekšējie
 
 
 
 
2.6.2.
saules
 
 
 
 
8
/
22
2.6.3.
ieguvumu izmantošanas
koeficients
apkures
periodam
 
 
 
 
2.7.
No atjaunojamiem
energoresursiem 
ēkā saražotā
enerģija
kWh/m
2
 gadā
 
 
 
 
2.8.
Kopējās primārās enerģijas
novērtējums
kWh/m
2
 gadā
 
 
 
 
2.9.
Primārās neatjaunojamās
enerģijas novērtējums
kWh/m
2
 gadā
 
 
 
 
2.10.
Oglekļa dioksīda 
(CO
2
) emisijas
novērtējums
t CO
2
 gadā
 
 
 
 
kg 
CO
2
/m
2
gadā
 
 
 
 
Ēkas 
energosertifikāta
izdevējs
Eksperts 
[3]
Paraksts 
[4]
Eksperta sertifikāta numurs 
[5]
Datums 
[4], 
[6]
Piezīmes.
1
 Adrese saskaņā ar Valsts adrešu reģistru.
2
 Ēkas vai tās daļas (telpu grupas(-u)) kadastra 
apzīmējums(-i).
3
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
4
 Dokumenta rekvizītus "Datums" un "Paraksts" 
neaizpilda, ja dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem
aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
5
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu 
ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
6
 Dokumenta izsniegšanas datums.
Ekonomikas ministrs 
J. 
Vitenbergs
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēkas 
energosertifikāta (izsniegts, pamatojoties uz ēkas izmērītās 
energoefektivitātes novērtējumu)
veidlapas paraugs
ĒKAS
ENERGOSERTIFIKĀTS
(izsniegts, pamatojoties uz 
ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu)
REĢISTRĀCIJAS 
NUMURS
 _________ 
[1]
DERĪGS 
LĪDZ
 _________ 
[2]
[Vieta attēlam]
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA VEIDS
[3]
OBJEKTA 
VEIDS
[4]
ĒKAS 
VEIDS
[5]
ADRESE
[6]
ĒKAS 
DAĻA
[7]
KADASTRA 
APZĪMĒJUMS
[8]
ĒKAS 
RAKSTUROJUMS
Būves gads 
[9]
Pārbūves gads 
[10]
Stāvu skaits
___
 virszemes, 
___
 pazemes, [ ] 
mansards, [ ] jumta stāvs
9
/
22
Kopējā platība
_________
m
2
References platība 
[11]
_________
m
2
References tilpums 
[12]
_________
m
3
Vidējais iekštelpu augstums
_________
m
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA
PIELIETOJUMA VEIDS(-I)
[13]
ENERGOEFEKTIVITĀTES
NOVĒRTĒJUMA VEIDS
[14]
ĒKAS 
ENERGOSERTIFICĒŠANAS
NOLŪKS
[15]
ĒKAS 
ENERGOEFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS (
kWh/m
2
 
GADĀ) UN 
KLASE
 
[16]
 
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES
RĀDĪTĀJI
 
[17]
kWh/m
2
 
GADĀ
VĒRTĒJUMS PAR ĒKAS 
ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU
PRASĪBĀM
APKUREI
 
[18]
ĒKAS 
ATBILSTĪBA GANDRĪZ NULLES ENERĢIJAS ĒKAS
PRASĪBĀM
JĀ / 
NĒ
KARSTĀ ŪDENS
SAGATAVOŠANAI
 
 
PASKAIDROJUMI 
PAR ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU PRASĪBĀM
MEHĀNISKAJAI
VENTILĀCIJAI
 
 
APGAISMOJUMAM
 
[19]
 
 
DZESĒŠANAI
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, t 
CO
2
 gadā
 
KOPĀ
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, kg 
CO
2
/m
2
 gadā
 
ĒKAS
ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[20]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA 
NUMURS
 
[21]
DATUMS
 
[22]
2. LAPA
ĒKAS TEHNISKIE 
RĀDĪTĀJI
Iekštelpu temperatūra apkures periodā
_____ °C
Iekštelpu temperatūra dzesēšanas periodā
_____ °C
NOVĒRTĒJUMĀ 
IZMANTOTIE PRIMĀRĀS ENERĢIJAS FAKTORI UN
 
CO
2
 
KOEFICIENTI
Enerģijas patēriņa 
pakalpojums
 
[23]
Energonesējs un
efektivitātes
koeficients 
[24]
CO
2
 emisijas
faktors, kg
CO
2
/MWh
Primārās 
enerģijas faktors
neatjaunojamo
energoresursu
daļai
atjaunojamo
energoresursu
daļai
kopējais
Apkure
 
 
 
 
 
Karstā 
ūdens sagatavošana
 
 
 
 
 
10
/
22
Ventilācija
 
 
 
 
 
Apgaismojums 
[25]
 
 
 
 
 
Dzesēšana
 
 
 
 
 
ENERĢIJAS 
UZSKAITE UN SADALĪJUMS APKURES UN KARSTĀ ŪDENS 
SISTĒMĀS
Kalendāra gads
Energonesējs
Apkurei
Karstā ūdens
apgādei
nosaukums
uzskaitītais
daudzums
kWh
klimata korekcijas
koeficients
kWh/m
2
gadā
kWh
kWh/m
2
gadā
[26]
kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
PASKAIDROJUMI 
PAR ĒKĀ SARAŽOTO ENERĢIJU UN TĀS APJOMU
 
PIELIKUMI UN 
PIEVIENOTIE DOKUMENTI
 (dokumenta nosaukums, 
datums, numurs un lapu skaits): 
[27]
_____________
_____________
NEATKARĪGA 
EKSPERTA APLIECINĀJUMS
Apliecinu, ka ēkas 
energosertifikāts sastādīts, nepieļaujot rīcību, kas manis 
paša, pasūtītāja vai citas
personas interesēs varētu 
mazināt iegūto rezultātu pareizību, novērtējuma 
objektivitāti un ticamību.
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[28]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA
NUMURS
 
[29]
DATUMS
 
[30]
PIELIKUMS. 
PASKAIDROJUMI PAR ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTU
1
 Ēkas energosertifikāta reģistrācijas numurs 
Būvniecības informācijas sistēmā.
2
 Dokumenta derīguma termiņš (datums).
3
 Ēkas energosertifikāta veids saskaņā ar 
standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.2.
tabulu.
4
 Objekta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 
52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.3. tabulu.
5
 Ēkas veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 
52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.4. tabulu.
6
 Adrese saskaņā ar Valsts adrešu reģistru.
7
 Ja attiecināms, paskaidrot.
8
 Ēkas vai tās daļas (telpu grupas(-u)) kadastra 
apzīmējums(-i).
9
 Gads, kad ēka pirmoreiz pieņemta 
ekspluatācijā.
10
 Pēdējās pārbūves/atjaunošanas gads; jaunbūvēm 
nenorāda.
11
 References grīdas platība saskaņā ar standarta 
LVS EN ISO 52000-1:2020 9.4.3. punktu.
12
 Telpu tilpums references grīdas platības 
robežās.
13
 Ēkas energosertifikāta pielietojuma veids(-i) 
saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA
pielikuma NA.8. tabulu.
14
 Energoefektivitātes novērtējuma veids saskaņā 
ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma
NA.9. 
tabulu.
11
/
22
15
 Izīrēšana/iznomāšana, pārdošana, brīvprātīgi, 
valsts/pašvaldības publiska ēka, projekts (jaunbūvēm un
pārbūvējamām ēkām).
16
 Ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītāji 
ēkas apkurei un kopā (apkurei, karstā ūdens sagatavošanai,
mehāniskajai ventilācijai, apgaismojumam, dzesēšanai un 
papildu), ēkas neatjaunojamā daļa, kopējās primārās
enerģijas 
rādītāji, kas aprēķināti saskaņā ar standartu LVS EN ISO 
52000-1:2020, un energoefektivitātes klases
apkurei (X) un 
primārās enerģijas rādītājam (Y) saskaņā ar Ministru kabineta 
2021. gada 8. aprīļa noteikumu Nr. 222
"Ēku energoefektivitātes 
aprēķina metodes un ēku energosertifikācijas noteikumi" 1. 
pielikumu.
17
 Ēkas energoefektivitātes atsevišķos rādītājus 
norāda veselos skaitļos vai ar vienu decimālciparu. Atsevišķi
norāda patēriņa rādītājus enerģijas patēriņa pakalpojumiem, par 
kuriem ir pieejama informācija.
18
 Visiem ēkas energoefektivitātes novērtējuma 
rādītājiem norāda izmantoto novērtēšanas metodi: A - 
aprēķinātais
rādītājs, I
f
 - izmērītais rādītājs pēc 
faktiskā enerģijas patēriņa bez korekcijas, I
n
 - 
izmērītais rādītājs, kas koriģēts
normalizētam izmantojumam, N 
- noklusējuma standartvērtība.
19
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
20
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
21
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu 
ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
22
 Dokumenta izsniegšanas datums.
23
 Atsevišķi norāda patēriņa rādītājus enerģijas 
patēriņa pakalpojumiem, par kuriem ir pieejama informācija.
24
 Ja kādam no pakalpojumiem ir vairāki enerģijas 
avoti (piemēram, kombinētas energoapgādes apkurei) un
atšķirīgi 
faktori un koeficienti, attiecīgos rādītājus norāda katru 
atsevišķā rindā. Enerģijas avotiem norāda iekārtas
efektivitātes koeficientu.
25
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
26
 Faktiski uzskaitītais enerģijas daudzums 
uzskaitītajās mērvienībās bez korekcijas vai 
normalizācijas.
27
 Ēkas energosertifikātam pievienotie dokumenti 
(pēc nepieciešamības): ēkas energoaudita pārskats, aprēķinos
izmantotie ievaddati, aprēķinu datnes, apkures sistēmas 
pārbaudes akts, gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes
akts, 
priekšlikumi ēkas energoefektivitātes uzlabošanai, enerģijas 
patēriņa datu kopas, izmantotās normalizācijas
metodes un to 
apraksts, ekonomiskie aprēķini, fotodokumentācija, citi 
materiāli un dokumenti.
28
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
29
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu 
ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
30
 Dokumenta izsniegšanas datums.
Ekonomikas ministrs 
J. 
Vitenbergs
 
3. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēku energoefektivitātes enerģijas 
patēriņa līmeņi
1. tabula
Ēku energoefektivitātes 
minimālais pieļaujamais apkures patēriņa (kWh/m
2
) 
references līmenis (A klase)
projektējamām ēkām (jaunbūvēm)
* 
un apkures patēriņa (kWh/m
2
) references līmeņi 
(klases) ekspluatācijā
esošām ēkām
Dzīvojamās un
nedzīvojamās ēkas
Dzīvojamās ēkas
Nedzīvojamās 
ēkas
apkurināmā 
platība, 
12
/
22
Ēku
energoefektivitātes
klase
apkurināmā 
platība,
m
2
apkurināmā platība 
virs 250 m
2
no 50
līdz 120
no 120
līdz 250
viendzīvokļa, divdzīvokļu un
daudzdzīvokļu ēkas, dzīvojamās
ēkas publiskai lietošanai, 
dažādu
sociālo grupu kopdzīves mājas
biroju ēkas, izglītības
iestāžu ēkas, viesnīcas,
restorāni, sporta būves,
vairumtirdzniecības un
mazumtirdzniecības ēkas
slimnīcas
A+
≤ 35
≤ 35
≤ 30
≤ 35
≤ 40
A
≤ 60
≤ 50
≤ 40
≤ 45
≤ 50
B
≤ 75
≤ 65
≤ 60
≤ 65
≤ 70
C
≤ 95
≤ 90
≤ 80
≤ 90
≤ 100
D
≤ 150
≤ 130
≤ 100
≤ 110
≤ 120
E
≤ 180
≤ 150
≤ 125
≤ 150
≤ 160
F
virs 180
virs 150
virs 125
virs 150
virs 160
2. tabula
Dzīvojamo ēku 
energoefektivitātes minimālais pieļaujamais neatjaunojamās 
primārās enerģijas patēriņa
līmenis (A klase) projektējamām ēkām 
(jaunbūvēm) (kWh/m
2
)
* 
un neatjaunojamās 
primārās enerģijas
patēriņa references līmeņi (klases) 
ekspluatācijā esošām ēkām (kWh/m
2
)
Ēku
energoefektivitātes
klase
Dzīvojamās 
ēkas
Vienģimenes mājas, 
daudzdzīvokļu ēkas, dažādu
sociālo grupu kopdzīves mājas, 
dzīvojamās ēkas
publiskai lietošanai
apkurināmā 
platība, m
2
no 50 līdz 120
no 120 līdz 250
virs 250
A+
≤ 65
≤ 65
≤ 65
A
≤ 110
≤ 100
≤ 95
B
≤ 140
≤ 130
≤ 125
C
≤ 160
≤ 155
≤ 145
D
≤ 200
≤ 190
≤ 165
E
≤ 230
≤ 210
≤ 180
F
≤ 260
≤ 260
≤ 220
G
virs 260
virs 260
virs 220
3. tabula
Nedzīvojamo ēku 
energoefektivitātes minimālais pieļaujamais neatjaunojamās 
primārās enerģijas
patēriņa līmenis (A klase) projektējamām ēkām 
(jaunbūvēm) (kWh/m
2
)
* 
un neatjaunojamās 
primārās
enerģijas patēriņa references līmeņi (klases) 
ekspluatācijā esošām ēkām (kWh/m
2
)
Ēku
energoefektivitātes
klase
Biroji, 
izglītības iestādes, sporta
būves
Slimnīcas, 
viesnīcas,
restorāni
Vairumtirdzniecības un
mazumtirdzniecības ēkas
A+
≤ 90
≤ 130
≤ 120
A
≤ 110
≤ 170
≤ 150
B
≤ 160
≤ 240
≤ 190
C
≤ 210
≤ 280
≤ 215
D
≤ 250
≤ 320
≤ 230
E
≤ 300
≤ 380
≤ 300
F
≤ 400
≤ 450
≤ 400
G
virs 400
virs 450
virs 400
Piezīme. * Ēku energoefektivitātes minimālos pieļaujamos 
līmeņus (klases) projektējamām ēkām (jaunbūvēm)
nepiemēro, ja 
šo prasību piemērošana nav tehniski vai funkcionāli iespējama 
vai ja izmaksu un ieguvumu analīze par
attiecīgās ēkas 
kalpošanas laiku norāda uz zaudējumiem. Novērtējumu veic 
saskaņā ar standartu LVS EN 15459-
1:2020 "Ēku 
energoefektivitāte. Ēku energosistēmu ekonomiskā izvērtēšanas 
procedūra. 1. daļa: Aprēķinu procedūras,
M1-14 modulis" un 
standartu LVS EN 15459-1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. 
Ēku energosistēmu ekonomiskā
izvērtēšanas procedūra. 1. daļa: 
Aprēķinu procedūras, M1-14 modulis. Nacionālais pielikums".
13
/
22
Ekonomikas ministrs 
J. 
Vitenbergs
 
4. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēkas pagaidu 
energosertifikāta veidlapas paraugs
ĒKAS
PAGAIDU
ENERGOSERTIFIKĀTS
REĢISTRĀCIJAS 
NUMURS
 _________ 
[1]
DERĪGS
 _________ 
[2]
[Vieta attēlam]
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA VEIDS
[3]
OBJEKTA 
VEIDS
[4]
ĒKAS 
VEIDS
[5]
ADRESE
[6]
ĒKAS 
DAĻA
[7]
KADASTRA 
APZĪMĒJUMS
[8]
ĒKAS 
RAKSTUROJUMS
Būves gads 
[9]
Pārbūves gads 
[10]
Stāvu skaits
___ virszemes, ___ pazemes, [ ] mansards, [ ] 
jumta stāvs
Kopējā platība
_________ m
2
References platība 
[11]
_________ m
2
References tilpums 
[12]
_________ m
3
Vidējais iekštelpu augstums
_________ m
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA
PIELIETOJUMA VEIDS(-I)
[13]
ENERGOEFEKTIVITĀTES
NOVĒRTĒJUMA VEIDS
[14]
ĒKAS 
ENERGOSERTIFICĒŠANAS
NOLŪKS
[15]
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES 
NOVĒRTĒJUMS
 (kWh/m
2
 
GADĀ) UN KLASE
 
[16]
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES
RĀDĪTĀJI 
[17]
kWh/m
2
 
GADĀ
VĒRTĒJUMS PAR 
ĒKAS ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU PRASĪBĀM
APKUREI
 
[18]
ĒKAS 
ATBILSTĪBA GANDRĪZ NULLES ENERĢIJAS
ĒKAS PRASĪBĀM
JĀ / 
NĒ
KARSTĀ ŪDENS
SAGATAVOŠANAI
 
 
ĒKAS RĀDĪTĀJU PĀRBAUDE, 
PAMATOJOTIES UZ
JĀ / 
NĒ
MEHĀNISKAJAI
14
/
22
MEHĀNISKAJAI
VENTILĀCIJAI
 
 
FAKTISKO BŪVNIECĪBAS REZULTĀTU
 
[19]
 
JĀ / 
NĒ
APGAISMOJUMAM
 
[20]
 
 
DZESĒŠANAI
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, t CO
2
 
gadā
 
KOPĀ
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, kg 
CO
2
/m
2
gadā
 
ĒKAS
ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
NEATKARĪGAIS EKSPERTS
 
[21]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA 
NUMURS
 
[22]
DATUMS
 
[23]
2. LAPA
ĒKAS TEHNISKIE 
RĀDĪTĀJI
Ēkas ārējās virsmas laukums
m
2
Ēkas formas faktors - ārējās virsmas un references 
platības attiecība
 
Kompaktuma faktors - ārējās virsmas un tilpuma 
attiecība
 
Ārējo norobežojošo konstrukciju vidējais svērtais siltuma 
caurlaidības koeficients U
vid
_____ 
W/(m
2
K)
Ārējo norobežojošo konstrukciju vidējais svērtais 
normatīvais (maksimālais) siltuma caurlaidības
koeficients 
U
vid,max
_____ 
W/(m
2
K)
Ēkas norobežojošo konstrukciju īpatnējais siltuma zudumu 
koeficients H
T
/A
apr
[24]
 ____ 
W/(m
2
K)
Ēkas norobežojošo konstrukciju pieļaujamais īpatnējais 
siltuma zudumu koeficients
H
T,max
/A
apr
[25]
 ____ 
W/(m
2
K)
Aprēķina iekštelpu temperatūra apkures novērtējumam
_____ °C
Aprēķina iekštelpu temperatūra dzesēšanas 
novērtējumam
_____ °C
Pieprasītās gaisapmaiņas rādītājs
[26]
 ____ 
(n
-1
)
Ēkas ventilācijas īpatnējais siltuma zudumu koeficients 
H
Ve
/A
apr
[27]
 ____ 
W/(m
2
K)
Ventilācijas siltuma zudumu atgūšana apkures periodā
[28]
 _____ 
%
Ēkas gaisa caurlaidības rādītājs q
50
Ēkas sagatavošanas metode testa veikšanai
[29]
 _____ m
3
/(m
2
h)
________
NOVĒRTĒJUMĀ 
IZMANTOTIE PRIMĀRĀS ENERĢIJAS FAKTORI UN CO
2
 
KOEFICIENTI
Enerģijas patēriņa pakalpojums
Energonesējs un
efektivitātes
koeficients 
[30]
CO
2
 emisijas
faktors, kg
CO
2
/MWh
Primārās 
enerģijas faktors
neatjaunojamo
energoresursu
daļai
atjaunojamo
energoresursu
daļai
kopējais
Apkure
 
 
 
 
 
Karstā 
ūdens sagatavošana
 
 
 
 
 
Ventilācija
 
 
 
 
 
Apgaismojums 
[31]
 
 
 
 
 
Dzesēšana
 
 
 
 
 
PIELIKUMI UN 
PIEVIENOTIE DOKUMENTI
 (dokumenta nosaukums, 
datums, numurs un lapu skaits): 
[32]
_____________
_____________
NEATKARĪGA 
EKSPERTA APLIECINĀJUMS
Apliecinu, ka ēkas 
energosertifikāts sastādīts, nepieļaujot rīcību, kas manis 
paša, pasūtītāja vai citas
personas interesēs varētu 
mazināt iegūto rezultātu pareizību, novērtējuma 
objektivitāti un ticamību.
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[33]
PARAKSTS
EKSPERTA 
SERTIFIKĀTA NUMURS
 
[34]
DATUMS
 
[35]
PIELIKUMS. 
PASKAIDROJUMI PAR ĒKAS PAGAIDU ENERGOSERTIFIKĀTU
15
/
22
1
 Ēkas energosertifikāta reģistrācijas numurs 
Būvniecības informācijas sistēmā.
2
 Dokumenta derīguma termiņš (datums).
3
 Ēkas energosertifikāta veids saskaņā ar 
standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.2.
tabulu.
4
 Objekta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 
52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.3. tabulu.
5
 Ēkas veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 
52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.4. tabulu.
6
 Adrese saskaņā ar Valsts adrešu reģistru.
7
 Ja attiecināms, paskaidrot.
8
 Ēkas vai tās daļas (telpu grupas(-u)) kadastra 
apzīmējums(-i).
9
 Gads, kad ēka pirmoreiz pieņemta 
ekspluatācijā.
10
 Pēdējās pārbūves/atjaunošanas gads; jaunbūvēm 
nenorāda.
11
 References grīdas platība saskaņā ar standarta 
LVS EN ISO 52000-1:2020 9.4.3. punktu.
12
 Telpu tilpums references grīdas platības 
robežās.
13
 Ēkas energosertifikāta pielietojuma veids(-i) 
saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA
pielikuma NA.8. tabulu.
14
 Energoefektivitātes novērtējuma veids saskaņā 
ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma
NA.9. 
tabulu.
15
 Izīrēšana/iznomāšana, pārdošana, brīvprātīgi, 
valsts/pašvaldības publiska ēka, projekts (jaunbūvēm un
pārbūvējamām ēkām).
16
 Ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītāji 
ēkas apkurei un kopā (apkurei, karstā ūdens sagatavošanai,
mehāniskajai ventilācijai, apgaismojumam, dzesēšanai un 
papildu), ēkas neatjaunojamā daļa, kopējās primārās
enerģijas 
rādītāji, kas aprēķināti saskaņā ar standartu LVS EN ISO 
52000-1:2020, un energoefektivitātes klases
apkurei (X) un 
primārās enerģijas rādītājam (Y) saskaņā ar Ministru kabineta 
2021. gada 8. aprīļa noteikumu Nr. 222
"Ēku energoefektivitātes 
aprēķina metodes un ēku energosertifikācijas noteikumi" 1. 
pielikumu. Ēkas
energoefektivitātes novērtējuma salīdzinošos 
rādītājus norāda veselos skaitļos.
17
 Ēkas energoefektivitātes atsevišķos rādītājus 
norāda veselos skaitļos vai ar vienu decimālciparu.
18
 Visiem ēkas energoefektivitātes novērtējuma 
rādītājiem norāda izmantoto novērtēšanas metodi: A - 
aprēķinātais
rādītājs, I
f
 - izmērītais rādītājs pēc 
faktiskā enerģijas patēriņa bez korekcijas, I
n
 - 
izmērītais rādītājs, kas koriģēts
normalizētam izmantojumam, N 
- noklusējuma standartvērtība.
19
 Norāda, nododot ēku ekspluatācijā. Atzīmi veic 
neatkarīgais eksperts.
20
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
21
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
22
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu 
ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
23
 Dokumenta izsniegšanas datums.
24
 Faktiskais ēkas norobežojošo konstrukciju 
siltuma zudumu koeficients H
T
, kas aprēķināts 
saskaņā ar ēku
energoefektivitātes standartiem, pret ēkas 
aprēķina platību A
apr
.
25
 Normatīvais maksimālais ēkas norobežojošo 
konstrukciju siltuma zudumu koeficients H
TA
, kas 
aprēķināts
saskaņā ar normatīvajiem aktiem būvniecības jomā, 
pret ēkas aprēķina platību A
apr
.
16
/
22
26
 Gaisa apmaiņas vidējais rādītājs, ieskaitot 
infiltrāciju.
27
 Ēkas ventilācijas siltuma zudumu koeficients 
H
Ve
, kas aprēķināts saskaņā ar ēku 
energoefektivitātes
standartiem, pret ēkas aprēķina platību 
A
apr
.
28
 Vidējais ventilācijas siltuma zudumu atgūšanas 
rādītājs visā apkures periodā, ņemot vērā ventilācijas sistēmu
darbības laika daļu, siltuma zudumu atgūšanas efektivitāti, 
zonas bez siltuma atgūšanas un infiltrāciju.
29
 Gaisa caurlaidības rādītāju q
50
 
sākotnēji norāda sasniedzamajai vērtībai būvprojekta stadijā un 
precizē uz
mērījuma rezultātu, ja šāds tests veikts, nododot 
ēku ekspluatācijā, saskaņā ar standartu LVS EN ISO 9972:2016
"Ēku termiskā efektivitāte. Ēku gaisa caurlaidības noteikšana. 
Piespiedu ventilācijas metode (ISO 9972:2015)".
30
 Ja kādam no pakalpojumiem ir vairāki enerģijas 
avoti (piemēram, kombinētas energoapgādes apkurei) un
atšķirīgi 
faktori un koeficienti, attiecīgos rādītājus norāda katru 
atsevišķā rindā. Enerģijas avotiem norāda iekārtas
efektivitātes koeficientu.
31
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
32
 Ēkas pagaidu energosertifikātam pievienotie 
dokumenti (pēc nepieciešamības): aprēķinos izmantotie 
ievaddati,
aprēķinu datnes, apkures sistēmas pārbaudes akts, 
gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes akts, priekšlikumi
ēkas energoefektivitātes uzlabošanai, enerģijas patēriņa datu 
kopas, izmantotās normalizācijas metodes un to
apraksts, 
ekonomiskie aprēķini, fotodokumentācija, citi materiāli un 
dokumenti.
33
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
34
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu 
ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
35
 Dokumenta izsniegšanas datums.
Ekonomikas ministrs 
J. 
Vitenbergs
 
5. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēkas energosertifikāta veidlapas 
paraugs
ĒKAS
ENERGOSERTIFIKĀTS
REĢISTRĀCIJAS 
NUMURS
 _________ 
[1]
DERĪGS 
LĪDZ
 _________ 
[2]
[Vieta attēlam]
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA VEIDS
[3]
OBJEKTA 
VEIDS
[4]
ĒKAS 
VEIDS
[5]
ADRESE
[6]
ĒKAS 
DAĻA
[7]
KADASTRA 
APZĪMĒJUMS
[8]
ĒKAS 
RAKSTUROJUMS
Būves gads 
[9]
Pārbūves gads 
[10]
Stāvu skaits
___ virszemes, ___ pazemes, [ ] mansards, [ ] 
jumta stāvs
Kopējā platība
_________ m
2
References platība 
[11]
_________ m
2
References tilpums 
[12]
_________ m
3
Vidējais iekštelpu augstums
_________ m
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA PIELIETOJUMA
VEIDS(-I)
[13]
ENERGOEFEKTIVITĀTES 
NOVĒRTĒJUMA 
17
/
22
ENERGOEFEKTIVITĀTES 
NOVĒRTĒJUMA
VEIDS
[14]
ĒKAS 
ENERGOSERTIFICĒŠANAS NOLŪKS
[15]
Ē
KAS 
ENERGOEFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS (
kWh/m
2
 GADĀ) UN 
KLASE
 
[16]
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES
RĀDĪTĀJI
 
[17]
kWh/m
2
 
GADĀ
VĒRTĒJUMS PAR 
ĒKAS ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU
PRASĪBĀM
APKUREI
 
[18]
ĒKAS 
ATBILSTĪBA GANDRĪZ NULLES
ENERĢIJAS ĒKAS PRASĪBĀM
JĀ / 
NĒ
KARSTĀ ŪDENS
SAGATAVOŠANAI
 
 
PASKAIDROJUMI 
PAR ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU
PRASĪBĀM
MEHĀNISKAJAI 
VENTILĀCIJAI
 
 
APGAISMOJUMAM
 
[19]
 
 
DZESĒŠANAI
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, t CO
2
gadā
 
KOPĀ
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, kg
CO
2
/m
2
 gadā
 
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[20]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA
NUMURS
 
[21]
DATUMS
 
[22]
2. LAPA
ĒKAS TEHNISKIE 
RĀDĪTĀJI
Ēkas ārējās virsmas laukums
m
2
Ēkas formas faktors - ārējās virsmas un references 
platības attiecība
 
Kompaktuma faktors - ārējās virsmas un tilpuma 
attiecība
 
Ārējo norobežojošo konstrukciju vidējais svērtais siltuma 
caurlaidības koeficients U
vid
_____ 
W/(m
2
K)
Ārējo norobežojošo konstrukciju vidējais svērtais 
normatīvais (maksimālais) siltuma caurlaidības
koeficients 
U
vid,max
_____ 
W/(m
2
K)
Ēkas norobežojošo konstrukciju īpatnējais siltuma zudumu 
koeficients H
T
/A
apr
[23]
 ____ 
W/(m
2
K)
Ēkas norobežojošo konstrukciju pieļaujamais īpatnējais 
siltuma zudumu koeficients 
H
T,max
/A
apr
[24]
 ____ 
W/(m
2
K)
Aprēķina iekštelpu temperatūra apkures novērtējumam
_____ °C
Aprēķina iekštelpu temperatūra dzesēšanas 
novērtējumam
_____ °C
Pieprasītās gaisapmaiņas rādītājs
[25]
 ____ 
(n
-1
)
Ēkas ventilācijas īpatnējais siltuma zudumu koeficients 
H
Ve
/A
apr
[26]
 ____ 
W/(m
2
K)
Ventilācijas siltuma zudumu atgūšana apkures periodā
[27]
 _____ 
%
Ēkas gaisa caurlaidības testa rādītājs q
50
Ēkas sagatavošanas metode testa veikšanai
[28]
 ____m
3
/(m
2
h)
______
18
/
22
NOVĒRTĒJUMĀ 
IZMANTOTIE PRIMĀRĀS ENERĢIJAS FAKTORI UN CO
2
 
KOEFICIENTI
Enerģijas patēriņa pakalpojums
Energonesējs un
efektivitātes
koeficients
CO
2
 emisijas
faktors, kg
CO
2
/MWh
Primārās 
enerģijas faktors
neatjaunojamo
energoresursu
daļai
atjaunojamo
energoresursu
daļai
kopējais
Apkure
 
 
 
 
 
Karstā 
ūdens sagatavošana
 
 
 
 
 
Ventilācija
 
 
 
 
 
Apgaismojums 
[29]
 
 
 
 
 
Dzesēšana
 
 
 
 
 
ENERĢIJAS 
UZSKAITE UN SADALĪJUMS APKURES UN KARSTĀ ŪDENS 
SISTĒMĀS
Kalendāra gads
Energonesējs
Apkurei
Karstā ūdens
apgādei
nosaukums
uzskaitītais
daudzums
kWh
klimata korekcijas
koeficients
kWh/m
2
gadā
kWh
kWh/m
2
gadā
[30]
kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
PASKAIDROJUMI 
PAR ĒKĀ SARAŽOTO ENERĢIJU UN TĀS APJOMU
PIELIKUMI UN 
PIEVIENOTIE DOKUMENTI
 (dokumenta nosaukums, 
datums, numurs un lapu skaits): 
[31]
_____________
_____________
NEATKARĪGA 
EKSPERTA APLIECINĀJUMS
Apliecinu, ka ēkas 
energosertifikāts sastādīts, nepieļaujot rīcību, kas manis 
paša, pasūtītāja vai citas
personas interesēs varētu 
mazināt iegūto rezultātu pareizību, novērtējuma 
objektivitāti un ticamību.
ĒKAS 
ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[32]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA NUMURS
[33]
DATUMS
 
[34]
PIELIKUMS. 
PASKAIDROJUMI PAR ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTU
1
 Ēkas energosertifikāta reģistrācijas numurs 
Būvniecības informācijas sistēmā.
2
 Dokumenta derīguma termiņš (datums).
3
 Ēkas energosertifikāta veids saskaņā ar 
standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.2.
tabulu.
4
 Objekta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 
52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.3. tabulu.
5
 Ēkas veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 
52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.4. tabulu.
6
 Adrese saskaņā ar Valsts adrešu reģistru.
7
 Ja attiecināms, paskaidrot.
8
 Ēkas vai tās daļas (telpu grupas(-u)) kadastra 
apzīmējums(-i).
9
 Gads, kad ēka pirmoreiz pieņemta 
ekspluatācijā.
10
 Pēdējās pārbūves/atjaunošanas gads; jaunbūvēm 
nenorāda.
11
 References grīdas platība saskaņā ar standarta 
LVS EN ISO 52000-1:2020 9.4.3. punktu. 
19
/
22
 References grīdas platība saskaņā ar standarta 
LVS EN ISO 52000-1:2020 9.4.3. punktu.
12
 Telpu tilpums references grīdas platības 
robežās.
13
 Ēkas energosertifikāta pielietojuma veids(-i) 
saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA
pielikuma NA.8. tabulu.
14
 Energoefektivitātes novērtējuma veids saskaņā 
ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma
NA.9. 
tabulu.
15
 Izīrēšana/iznomāšana, pārdošana, brīvprātīgi, 
valsts/pašvaldības publiska ēka, projekts (jaunbūvēm un
pārbūvējamām ēkām).
16
 Ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītāji 
ēkas apkurei un kopā (apkurei, karstā ūdens sagatavošanai,
mehāniskajai ventilācijai, apgaismojumam, dzesēšanai un 
papildu), ēkas neatjaunojamā daļa, kopējās primārās
enerģijas 
rādītāji, kas aprēķināti saskaņā ar standartu LVS EN ISO 
52000-1:2020, un energoefektivitātes klases
apkurei (X) un 
primārās enerģijas rādītājam (Y) saskaņā ar Ministru kabineta 
2021. gada 8. aprīļa noteikumu Nr. 222
"Ēku energoefektivitātes 
aprēķina metodes un ēku energosertifikācijas noteikumi" 1. 
pielikumu. Ēkas
energoefektivitātes novērtējuma salīdzinošos 
rādītājus norāda veselos skaitļos.
17
 Ēkas energoefektivitātes atsevišķos rādītājus 
norāda veselos skaitļos vai ar vienu decimālciparu.
18
 Visiem ēkas energoefektivitātes novērtējuma 
rādītājiem norāda izmantoto novērtēšanas metodi: A - 
aprēķinātais
rādītājs, I
f
 - izmērītais rādītājs pēc 
faktiskā enerģijas patēriņa bez korekcijas, I
n
 - 
izmērītais rādītājs, kas koriģēts
normalizētam izmantojumam, N 
- noklusējuma standartvērtība.
19
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
20
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
21
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu 
ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
22
 Dokumenta izsniegšanas datums.
23
 Faktiskais ēkas norobežojošo konstrukciju 
siltuma zudumu koeficients H
T
, kas aprēķināts 
saskaņā ar ēku
energoefektivitātes standartiem, pret ēkas 
aprēķina platību A
apr
.
24
 Normatīvais maksimālais ēkas norobežojošo 
konstrukciju siltuma zudumu koeficients H
TA
, kas 
aprēķināts
saskaņā ar normatīvajiem aktiem būvniecības jomā, 
pret ēkas aprēķina platību A
apr
.
25
 Gaisa apmaiņas vidējais rādītājs, ieskaitot 
infiltrāciju.
26
 Ēkas ventilācijas siltuma zudumu koeficients 
H
Ve
, kas aprēķināts saskaņā ar ēku 
energoefektivitātes
standartiem, pret ēkas aprēķina platību 
A
apr
.
27
 Vidējais ventilācijas siltuma zudumu atgūšanas 
rādītājs visā apkures periodā, ņemot vērā ventilācijas sistēmu
darbības laika daļu, siltuma zudumu atgūšanas efektivitāti, 
zonas bez siltuma atgūšanas un infiltrāciju.
28
 Ēkas gaisa caurlaidības testa rādītāju 
q
50
 norāda, ja šāds tests ir veikts saskaņā ar 
standartu LVS EN ISO
9972:2016 "Ēku termiskā efektivitāte. Ēku 
gaisa caurlaidības noteikšana. Piespiedu ventilācijas metode 
(ISO
9972:2015)".
29
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
30
 Faktiski uzskaitītais enerģijas daudzums 
attiecīgajās mērvienībās bez korekcijas vai normalizācijas.
31
 Ēkas energosertifikātam pievienotie dokumenti 
(pēc nepieciešamības): ēkas energoaudita pārskats, aprēķinos
izmantotie ievaddati, aprēķinu datnes, apkures sistēmas 
pārbaudes akts, gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes
akts, 
priekšlikumi ēkas energoefektivitātes uzlabošanai, enerģijas 
patēriņa datu kopas, izmantotās normalizācijas
metodes un to 
apraksts, ekonomiskie aprēķini, fotodokumentācija, citi 
materiāli un dokumenti.
32
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
33
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu 
ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
20
/
22
34
 Dokumenta izsniegšanas datums.
Ekonomikas ministrs 
J. 
Vitenbergs
 
6. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Primārās enerģijas un oglekļa 
dioksīda (CO
2
) svēruma faktoru vērtības
Apzīmējumi:
f
Pnren
 
-
 primārās enerģijas faktors 
neatjaunojamo energoresursu daļai;
f
Pren
 
-
 primārās enerģijas faktors 
atjaunojamo energoresursu daļai;
f
Ptot
 
-
 kopējais primārās enerģijas 
faktors;
K
CO2e
 
-
 oglekļa dioksīda 
(CO
2
) emisijas faktors.
Nr.
p. k
Energonesējs
f
Pnren
f
Pren
f
Ptot
K
CO2e
(g/kWh)
I. 
Piegādāts no attāluma
1.
Fosilais 
kurināmais
akmeņogles (antracīts)
1,1
0
1,1
354
2.
brūnogles (lignīts)
1,1
0
1,1
364
3.
degvieleļļa (kurināmais 
mazuts)
1,1
0
1,1
279
4.
dabasgāze
1,1
0
1,1
202
5.
sašķidrinātā naftas gāze
1,1
0
1,1
227
6.
citi fosilie kurināmie
1,1
0
1,1
[1]
7.
Biokurināmais
cietais
0,2
1
1,2
40
8.
šķidrais
0,5
1
1,5
70
9.
gāzveida
0,4
1
1,4
100
10.
Elektroenerģija 
no tīkla
1,9
0,6
2,5
109
II. 
Piegādāts no tuvuma
11.
Siltumenerģija no 
centralizētās siltumapgādes sistēmas,
saražota no fosilajiem 
kurināmiem bez koģenerācijas 
[2]
1,3
0
1,3
264
12.
Siltumenerģija no 
centralizētās siltumapgādes sistēmas,
saražota no 
atjaunojamiem kurināmiem bez koģenerācijas
0,2
1,1
1,3
50
13.
Siltumenerģija no 
centralizētās siltumapgādes sistēmas,
saražota koģenerācijā 
no fosilajiem kurināmiem 
[3]
0,7
0
0,7
185
14.
Siltumenerģija no 
centralizētās siltumapgādes sistēmas,
saražota koģenerācijā 
no atjaunojamiem kurināmiem
0,1
0,6
0,7
25
15.
Siltumenerģija no 
centralizētās siltumapgādes sistēmas, no
konkrēta 
piegādātāja
[4]
[4]
[4]
[4]
16.
Centralizēta 
dzesēšana (aukstumenerģija no aukstumenerģijas
piegādātāja)
[4]
[4]
[4]
[4]
III. 
Saražots uz vietas
17.
Saules 
enerģija
fotoelementu (PV) ražota
elektroenerģija
0
1
1
0
18.
termālā enerģija
0
1
1
0
19.
Vēja 
enerģija
0
1
1
0
20.
Vides enerģija
aerotermālā, ģeotermālā, 
hidrotermālā
un jūras enerģija, hidroenerģija
0
1
1
0
IV. 
Eksportēts
21.
Elektroenerģija
uz tīklu
1,9
0,6
2,5
109
22.
ar ēku energoefektivitāti 
(ĒEE)
1,9
0,6
2,5
109
21
/
22
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
22.
nesaistītai lietošanai
Piezīmes.
1
 Saskaņā ar Komisijas 2018. gada 19. decembra 
Īstenošanas regulas (ES) 
2018/2066
 par siltumnīcefekta gāzu
emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direktīvu 
2003/87/EK
 un ar ko groza
Komisijas Regulu 
(ES) Nr. 
601/2012
, VI pielikuma 1. tabulu.
2
 Noklusējuma vērtība siltumenerģijas ražošanai 
no dabasgāzes.
3
 Noklusējuma vērtība siltumapgādes sistēmai ar 
70 % atdevi no koģenerācijas.
4
 Faktori, kas aprēķināti konkrētam 
siltumenerģijas komersantam vai aukstumenerģijas piegādātājam,
pamatojoties uz konkrētā komersanta vai piegādātāja enerģijas 
gada bilanci.
Ekonomikas ministrs 
J. 
Vitenbergs
 
7. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēku energoefektivitātes 
visaptverošie standarti
1. LVS EN ISO 52000-1:2017 "Ēku energoefektivitāte. Vispārējs 
ēku energoefektivitātes novērtējums. 1. daļa:
Vispārīgas 
pamatnostādnes un procedūras (ISO 52000-1:2017)" un nacionālais 
pielikums LVS EN ISO 52010-
1:2017/NA:2020 "Ēku 
energoefektivitāte. Ārējās vides apstākļi. 1. daļa: Klimatisko 
datu pārveidošana enerģijas
aprēķinos (ISO 52010-1:2017). 
Nacionālais pielikums".
2. LVS EN ISO 52003-1:2020 "Ēku energoefektivitāte. Rādītāji, 
prasības un sertifikācija. 1. daļa: Vispārīgie aspekti
un 
pielietošana kopējai energoefektivitātei" un nacionālais 
pielikums LVS EN ISO 52003-1:2017/NA:2020 "Ēku
energoefektivitāte. Rādītāji, prasības un sertifikācija. 1. daļa: 
Vispārīgie aspekti un pielietošana kopējai
energoefektivitātei 
(ISO 52003-1:2017). Nacionālais pielikums".
3. LVS EN ISO 52010-1:2021 "Ēku energoefektivitāte. Ārējās 
vides apstākļi. 1. daļa: Klimatisko datu pārveidošana
enerģijas 
aprēķinos (ISO 52010-1:2017)" un nacionālais pielikums LVS EN ISO 
52010-1:2017/NA:2020 "Ēku
energoefektivitāte. Ārējās vides 
apstākļi. 1. daļa: Klimatisko datu pārveidošana enerģijas 
aprēķinos (ISO 52010-
1:2017). Nacionālais pielikums".
4. LVS EN ISO 52016-1:2021 "Ēku energoefektivitāte. Apkurei un 
dzesēšanai nepieciešamās enerģijas, iekšējās
temperatūras un 
sajūtamā un latentā siltuma slodzes. 1. daļa: Aprēķina procedūras 
(ISO 52016-1:2017)" un
nacionālais pielikums LVS EN ISO 
52016-1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Apkurei un 
dzesēšanai
nepieciešamās enerģijas, iekšējās temperatūras un 
sajūtamā un latentā siltuma slodzes. 1. daļa: Aprēķina procedūras
(ISO 52016-1:2017). Nacionālais pielikums".
5. LVS EN ISO 52018-1:2020 "Ēku energoefektivitāte. Rādītāji 
daļai ēku energoefektivitātes (ĒEE) prasību, kas
saistītas ar 
siltumenerģijas bilanci un struktūras īpatnībām. 1. daļa: 
Pārskats par iespējām (ISO 52018-1:2017)" un
nacionālais 
pielikums LVS EN ISO 52018-1:2017/NA:2020 "Ēku 
energoefektivitāte. Rādītāji daļai ēku
energoefektivitātes (ĒEE) 
prasību, kas saistītas ar siltumenerģijas bilanci un struktūras 
īpatnībām. 1. daļa: Pārskats
par iespējām (ISO 52018-1:2017). 
Nacionālais pielikums".
Ekonomikas ministrs 
J. 
Vitenbergs
22
/
22