Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 251 (6337),
21.12.2018.
OP numurs: 
2018/251.10
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
810
Pieņemts: 
18.12.2018.
Stājas spēkā: 
01.01.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 810
Rīgā 2018. gada 18. decembrī (prot. Nr. 60 34. 
§)
Automātiskās identifikācijas 
sistēmas (AIS) un Tālās
darbības identifikācijas un sekošanas 
(LRIT) sistēmas
darbības nodrošināšanas, datu izmantošanas un 
aprites
kārtība
Izdoti saskaņā ar 
Jūrlietu pārvaldes un
jūras drošības likuma
 
41.
3
 panta
 trešo daļu
I. Vispārīgais jautājums
1. Noteikumi nosaka:
1.1. Automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) krasta sakaru 
tīkla darbības nodrošināšanas, kā arī šīs sistēmas
datu 
izmantošanas un aprites kārtību;
1.2. Tālās darbības identifikācijas un sekošanas (LRIT) 
sistēmas darbības nodrošināšanas kārtību, tai skaitā
sistēmā 
iesaistīto personu pienākumus.
II. AIS krasta sakaru tīkla 
darbības nodrošināšana, datu izmantošana un aprite
2. AIS krasta sakaru tīkla darbību nodrošina Nacionālo bruņoto 
spēku Jūras spēku Krasta apsardzes dienests
(turpmāk - Krasta 
apsardzes dienests). Krasta apsardzes dienests ir Latvijas AIS 
informācijas saņemšanas,
glabāšanas, apmaiņas un sadales 
centrs.
3. AIS datu izmantošanā Krasta apsardzes dienests ievēro 
prasības, kas noteiktas normatīvajos aktos jūras
transporta un 
jūras sakaru jomā, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 
(turpmāk - IMO) rezolūcijā A.851(20)
"Vispārējie principi 
attiecībā uz kuģu ziņošanas sistēmām un prasībām attiecībā uz 
ziņošanu, ieskaitot
pamatnostādnes ziņošanai par starpgadījumiem 
ar bīstamām kravām, kaitīgām vielām un/vai jūru piesārņojošām
vielām", rezolūcijā A.917(22) "Pamatnostādnes par automātisko 
identifikācijas sistēmu (AIS), kas atrodas uz kuģa,
ekspluatāciju" (ar labojumiem), rezolūcijā A.949(23) "Vadlīnijas 
par patvēruma vietām kuģiem, kam nepieciešama
palīdzība", 
rezolūcijā A.950(23) "Jūras palīdzības dienests (MAS)", kā arī 
Starptautiskās jūras navigācijas līdzekļu un
bāku administrāciju 
asociācijas ieteikumus un Starptautiskās Hidrogrāfijas 
organizācijas izdoto normatīvo aktu
prasības.
4. Krasta apsardzes dienests nodrošina datu apmaiņu ar citu 
valstu AIS atbilstoši normatīvajiem aktiem jūras
transporta un 
jūras sakaru jomā un ņemot vērā starptautiskās vienošanās.
5. AIS informācija sastāv no tiešsaistes datiem un statistikas 
datiem:
5.1. tiešsaistes dati - 1992. gada Baltijas jūras reģiona 
jūras vides aizsardzības konvencijā noteikto prasību
ieviešanai 
nodibinātās Helsinku komisijas (turpmāk - Helsinku komisija) AIS 
dati un Latvijas AIS dati saskaņā ar šo
noteikumu 3. punktā 
minētajiem normatīvajiem aktiem. Latvijas AIS dati ir dati, kas 
atspoguļo kuģu kustību Latvijas
AIS krasta tīkla uztveršanas 
zonā;
1
/
4
5.2. statistikas dati - kuģu kustības Baltijas jūrā uzskaite 
pēc kuģu tipiem saskaņā ar Helsinku komisijas
dalībvalstu līgumu 
"Par pieeju AIS informācijai".
6. Krasta apsardzes dienests atbilstoši kompetencei izmanto 
AIS tiešsaistes datus un nodrošina, lai tie būtu
pieejami šādām 
institūcijām:
6.1. Valsts vides dienestam;
6.2. valsts akciju sabiedrībai "Latvijas Jūras administrācija" 
(turpmāk - Latvijas Jūras administrācija);
6.3. ostas kapteiņa dienestam;
6.4. Valsts robežsardzei;
6.5. Valsts ieņēmumu dienesta muitas iestādēm;
6.6. Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienestam;
6.7. Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem;
6.8. starptautiskajām institūcijām (atbilstoši noslēgtajiem 
līgumiem);
6.9. Valsts drošības dienestam;
6.10. Transporta nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas 
birojam.
7. Šo noteikumu 6. punktā minētās institūcijas AIS tiešsaistes 
datus izmanto tikai atbilstoši kompetencei.
Aizliegts izplatīt 
minētos datus trešajām personām.
8. Šo noteikumu 6. punktā minētajām institūcijām ir atļauts 
sūtīt ziņojumus atsevišķam kuģim, kuģu grupai vai
kuģiem noteiktā 
ģeogrāfiskajā rajonā, izmantojot tiešo pieslēgumu AIS 
serverim.
9. Krasta apsardzes dienests nosaka ierobežotu pieeju AIS 
tiešsaistes datiem (datu filtrēšana) un atļauj lietot
šādus 
Helsinku komisijas AIS datus un Latvijas AIS datus šādiem 
lietotājiem:
9.1. ostas pārvaldei - par attiecīgajā ostā ienākošiem un no 
tās izejošiem kuģiem;
9.2. kuģu operatoram, kā arī jebkurai personai, kas pilnvarota 
sniegt informāciju kuģa operatora vārdā (turpmāk -
aģents), - par 
kuģiem Baltijas jūras reģionā, kurus apkalpo attiecīgais kuģu 
operators vai aģents;
9.3. kuģu īpašniekam - par īpašnieka kuģiem Helsinku komisijas 
dalībvalstu AIS krasta tīklu uztveršanas zonā.
10. Šo noteikumu 9. punktā minētajiem lietotājiem aizliegts 
sūtīt ziņojumus kuģiem, izmantojot AIS.
11. Datu apmaiņu ar Helsinku komisijas dalībvalstīm Krasta 
apsardzes dienests veic saskaņā ar Helsinku
komisijas dalībvalstu 
līgumu "Par pieeju AIS informācijai".
12. Aizsardzības ministrija, Satiksmes ministrija, Vides 
aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, Iekšlietu
ministrija, Finanšu ministrija un Ekonomikas ministrija, kā arī 
šo ministriju padotībā esošās institūcijas, piesakoties
par 
lietotājiem, var no Krasta apsardzes dienesta pieprasīt ikmēneša 
vai iknedēļas AIS statistikas informāciju.
III. LRIT sistēmas darbības 
nodrošināšana, tai skaitā sistēmā iesaistīto personu
pienākumi
13. Satiksmes ministrija nodrošina koordināciju starp LRIT 
sistēmas dalībniekiem.
14. Latvijas Jūras administrācija:
14.1. nodrošina LRIT datu sadales plānu ar nepieciešamo 
informāciju un, ja nepieciešams, veic tajā izmaiņas;
14.2. sadarbībā ar Valsts drošības dienestu veic pasākumus, 
kas saistīti ar Latvijas karoga kuģu LRIT sistēmas
informācijas 
izplatīšanas ierobežošanu citām valstīm;
14.3. nodrošina Eiropas Savienības LRIT datu centru ar 
informāciju par Latvijas karoga kuģiem;
14.4. sniedz Eiropas Savienības LRIT datu centram informāciju 
par kuģa karoga maiņu, kuģa ekspluatācijas
pārtraukšanu vai tā 
pilnīgu izņemšanu no ekspluatācijas;
14.5. sniedz kuģu īpašniekiem informāciju par Eiropas 
Savienības LRIT datu centru, LRIT sistēmas lietošanas
pakalpojumu 
sniedzēju un testēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas novērtē kuģa 
spēju strādāt ar LRIT sistēmu
2
/
4
(turpmāk - testēšanas pakalpojumu 
sniedzēji);
14.6. saņem LRIT sistēmas informāciju no Eiropas Savienības 
LRIT datu centra;
14.7. apstiprina testēšanas pakalpojumu sniedzējus saskaņā ar 
IMO rezolūciju MSC.263(84) "Kuģu Tālās darbības
identifikācijas 
un sekošanas sistēmas pārstrādātie darbības standarti un 
funkcionālās prasības" un IMO cirkulāru
MSC.1/Circ.1307 
"Vadlīnijas kuģu apskatēm un sertifikācijai, lai novērtētu kuģu 
atbilstību LRIT informācijas
nosūtīšanas prasībām" (ar 
jaunākajiem grozījumiem);
14.8. publicē savā tīmekļvietnē (www.lja.lv) IMO rezolūcijas 
MSC.263(84) "Kuģu Tālās darbības identifikācijas un
sekošanas 
sistēmas pārstrādātie darbības standarti un funkcionālās 
prasības" un IMO cirkulāra MSC.1/Circ.1307
"Vadlīnijas kuģu 
apskatēm un sertifikācijai, lai novērtētu kuģu atbilstību LRIT 
informācijas nosūtīšanas prasībām"
aktuālās versijas latviešu 
valodā.
15. Nacionālo bruņoto spēku Nodrošinājuma pavēlniecības 1. 
reģionālais nodrošinājuma centrs veic finanšu
norēķinus ar 
Eiropas Savienības LRIT datu centru, kā arī iesniedz ārpuskārtas 
informācijas pieprasītājiem apmaksai
rēķinus par LRIT sistēmas 
datu saņemšanu.
16. Krasta apsardzes dienests:
16.1. pilda nacionālā kontaktpunkta funkcijas LRIT sistēmas 
ietvaros;
16.2. izveido un uztur infrastruktūru LRIT sistēmas datu 
saņemšanai;
16.3. iesniedz Latvijas Jūras administrācijai nepieciešamo 
informāciju iekļaušanai LRIT datu sadales plānā;
16.4. ja nepieciešams, pieprasa Eiropas Savienības LRIT datu 
centram LRIT sistēmas informāciju, kura tiek
izmantota cilvēku 
meklēšanai un glābšanai jūrā (turpmāk - SAR informācija), norādot 
saņemšanas kritērijus -
ģeogrāfisko rajonu un saņemšanas 
biežumu;
16.5. saskaņojot ar Latvijas Jūras administrāciju, nosaka LRIT 
sistēmas informācijas lietotājus un to tiesības, kā arī
informācijas pieprasīšanas kārtību;
16.6. nodrošina Satiksmes ministrijai un Latvijas Jūras 
administrācijai pieeju LRIT sistēmas informācijai;
16.7. nodrošina pieprasītās LRIT sistēmas informācijas 
reģistrāciju, norādot pieprasītās informācijas veidu,
saņemšanas 
laiku un informācijas pieprasītāju;
16.8. uzglabā reģistrētos LRIT sistēmas informācijas 
pieprasījumus 18 mēnešus, kamēr tiek apstiprināts LRIT
sistēmas 
koordinatora audita ziņojums;
16.9. bez maksas saņem SAR informāciju.
17. Kuģa īpašnieks vai operators:
17.1. nodrošina kuģa aparatūras atbilstību LRIT sistēmas 
prasībām;
17.2. pamatojoties uz Latvijas Jūras administrācijas sniegto 
informāciju, noslēdz ar testēšanas pakalpojumu
sniedzēju līgumu 
par kuģa aparatūras atbilstības pārbaudi;
17.3. iesniedz Latvijas Jūras administrācijā testēšanas 
pakalpojumu sniedzēja izsniegtā aparatūras atbilstības
pārbaudes 
ziņojuma kopiju;
17.4. ja tiek mainīts kuģa karogs vai pārtraukta kuģa 
ekspluatācija, sniedz Latvijas Jūras administrācijai šādu
informāciju:
17.4.1. reģistrējot kuģi Latvijas kuģu reģistrā:
17.4.1.1. kuģa vārds;
17.4.1.2. IMO numurs;
17.4.1.3. izsaukuma signāls;
17.4.1.4. karoga maiņas datums un laiks (izmanto universālo 
koordinēto laiku (UTC));
17.4.1.5. iepriekšējais kuģa karogs;
17.4.2. izslēdzot kuģi no Latvijas kuģu reģistra:
17.4.2.1. kuģa vārds;
3
/
4
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
17.4.2.2. IMO numurs;
17.4.2.3. karoga maiņas datums un laiks (izmanto universālo 
koordinēto laiku (UTC));
17.4.2.4. jaunais kuģa karogs;
17.4.3. ja tiek pārtraukta kuģa ekspluatācija:
17.4.3.1. kuģa vārds;
17.4.3.2. IMO numurs;
17.4.3.3. ekspluatācijas pārtraukšanas datums un laiks 
(izmanto universālo koordinēto laiku (UTC));
17.5. ja tiek mainīts kuģa karogs, veic pasākumus (tai skaitā, 
ja nepieciešams, atbilstības pārbaudi) LRIT sistēmas
aparatūras 
darbības atsākšanai ar jauno karogu.
18. Kuģa kapteinis:
18.1. nodrošina LRIT sistēmas aparatūras nepārtrauktu 
darbību;
18.2. nekavējoties informē Krasta apsardzes dienestu, ja tiek 
izslēgta kuģa LRIT sistēmas aparatūra vai tiek
pārtraukta LRIT 
sistēmas informācijas pārraidīšana šādos gadījumos:
18.2.1. ja starptautiskās vienošanās nosaka navigācijas 
informācijas aizsardzību;
18.2.2. izņēmuma gadījumos, ja aparatūra tiek īslaicīgi 
izslēgta ar kuģa kapteiņa lēmumu, jo LRIT sistēmas
informācijas 
pārraidīšana varētu kaitēt kuģa drošībai;
18.2.3. kuģa remonta vai pārbūves laikā dokā vai ostā vai ja 
kuģis netiek ekspluatēts ilgāku laikposmu vai kuģa
ekspluatācija 
tiek izbeigta;
18.3. par LRIT sistēmas informācijas pārraides pārtraukšanu 
informē tās valsts institūcijas, kurā tiek veiktas šo
noteikumu 
18.2.3. apakšpunktā minētās darbības;
18.4. par šo noteikumu 18.2.1., 18.2.2. un 18.2.3. apakšpunktā 
minētajiem gadījumiem izdara ierakstus kuģa
žurnālā, norādot 
datumus un laiku, kad LRIT sistēmas informācijas pārraide tika 
pārtraukta un atjaunota.
19. LRIT sistēmā iesaistītie dalībnieki nodrošina saņemtās 
informācijas konfidencialitāti un, izmantojot autorizācijas
un 
autentifikācijas metodes, aizsargā to no nesankcionētas 
pieejas.
IV. Noslēguma jautājums
20. Noteikumi stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija 
Direktīvas 
2002/59/EK
, ar ko izveido Kopienas kuģu
satiksmes 
uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 
93/75/EEK
;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa 
Direktīvas 
2009/17/EK
, ar kuru groza Direktīvu
2002/59/EK
, ar ko 
izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas 
sistēmu;
3) Komisijas 2014. gada 28. oktobra Direktīvas 
2014/100/ES
, ar 
kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 
2002/59/EK
, ar 
ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas 
sistēmu.
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Satiksmes ministrs 
Uldis 
Augulis
4
/
4