Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 192,
04.10.2022.
OP numurs: 
2022/192.2
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
608
Pieņemts: 
27.09.2022.
Stājas spēkā: 
05.10.2022.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 608
Rīgā 2022. gada 27. septembrī (prot. Nr. 49 
14. §)
Grozījumi Ministru kabineta 2017. 
gada 30. maija noteikumos Nr. 295 "
Noteikumi
par 
transportlīdzekļu valsts tehnisko apskati un tehnisko kontroli uz 
ceļa
"
Izdoti saskaņā ar 
Ceļu satiksmes likuma
16. panta
 septīto daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2017. gada 30. maija noteikumos Nr. 
295 "
Noteikumi par transportlīdzekļu valsts tehnisko apskati un 
tehnisko kontroli uz ceļa
"
(Latvijas Vēstnesis, 2017, 147. nr.; 
2018, 140. nr.; 2019, 67., 216. nr.; 2021, 13., 189. nr.; 2022, 
69. nr.) šādus grozījumus:
1. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 6. apakšpunktu šādā redakcijā:
"6) Komisijas 2021. gada 29. jūnija Deleģētās direktīvas (ES) 
2021/1716
, ar ko attiecībā uz transportlīdzekļa kategorijas 
apzīmējumu izmaiņām, kas
izriet no tipa apstiprināšanas tiesību 
aktu grozījumiem, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2014/47/ES
;".
2. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 7. apakšpunktu šādā redakcijā:
"7) Komisijas 2021. gada 9. jūlija Deleģētās direktīvas (ES) 
2021/1717
, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2014/45/ES
."
3. Izteikt 1. pielikumu jaunā redakcijā (1. 
pielikums).
1
/
191
4. Izteikt 3. pielikumu jaunā redakcijā (2. 
pielikums).
5. Izteikt 4. pielikumu jaunā redakcijā (3. 
pielikums).
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Satiksmes ministrs 
T. Linkaits
 
1. pielikums
Ministru kabineta
2022. gada 27. septembra
noteikumiem Nr. 608
"1. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 30. maija
noteikumiem Nr. 295
Prasības transportlīdzekļu 
tehniskajam stāvoklim un aprīkojumam, prasību izpildes 
novērtēšana un
pārbaudes metodes
I. Vispārīgie 
nosacījumi
1. Transportlīdzekļa tehnisko apskati un tehnisko kontroli uz 
ceļa veic ar pieejamiem paņēmieniem un aprīkojumu, neizmantojot 
instrumentus kādas
transportlīdzekļa daļas demontāžai vai 
noņemšanai. Tas neattiecas uz palīgdarbībām, kas saistītas ar 
pārsegu vai vāku, vai citu sastāvdaļu atvēršanu vai
noņemšanu, 
lai pieslēgtos transportlīdzekļa pašdiagnostikas sistēmai 
(turpmāk - OBD), bremžu iekārtai vai citai transportlīdzekļa 
sistēmai.
2. Šajā pielikumā dotajām pārbaudes metodēm ir ieteikuma 
raksturs, kas neizslēdz citu pārbaudes metožu izmantošanu.
3. Šajā pielikumā noteiktie vērtēšanas kritēriji attiecināmi 
uz prasībām, kas bijušas spēkā konkrētā transportlīdzekļa tipa 
vai individuālās
apstiprināšanas laikā, pirmās reģistrācijas 
laikā, vai uz modernizēšanas prasībām.
4. Kad ir noteikta vizuāla pārbaudes metode, tas nozīmē, ka 
inspektoram attiecīgais elements ne tikai jāapskata, bet, ja 
iespējams un nepieciešams,
arī jāpārbauda, piemēram, ar rokām, 
jānovērtē skaņa vai jāizmanto citi vienkārši pārbaudes paņēmieni 
vai instrumenti.
5. Pārbaudes procesā konstatētos trūkumus un bojājumus novērtē 
saskaņā ar attiecīgās B daļas tabulā dotajiem kritērijiem, katru 
trūkumu un bojājumu
izskatot atsevišķi. Prasībām, kas noteiktas 
katras pārbaudāmo pozīciju grupas A daļā, atbilst prasību 
izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi, kas
2
/
191
attiecīgi 
noteikti katras pārbaudāmo pozīciju grupas B daļā.
6. Atļautu transportlīdzekļa pārbūvi, kas nav noformēta 
normatīvajos aktos par transportlīdzekļu pārbūvi noteiktā 
kārtībā, vai pārveidojumu, kas
neatbilst normatīvo aktu par 
transportlīdzekļu pārbūvi nosacījumiem, attiecīgajā kodā novērtē 
ar 2. vērtējumu. Aizliegtu transportlīdzekļa pārbūvi attiecīgajā
kodā novērtē ar 3. vērtējumu.
7. Transportlīdzekļa tehnisko prasību kopums noteikts 
transportlīdzekļa tipa apstiprinājumā vai citos normatīvajos 
aktos transportlīdzekļu, to piekabju
un sastāvdaļu atbilstības 
novērtēšanas jomā (turpmāk - Transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumi).
8. Ja obligāti uzstādāmais lukturis atrodas aiz 
transportlīdzekļa stiklojuma, šis stiklojums tiek uzskatīts par 
luktura gaismu izstarojošo virsmu.
9. Neatkarīgi no 0.2. kodā piešķirtā novērtējuma piemērojami 
šo noteikumu 23. punkta nosacījumi.
II. Specifiskie 
nosacījumi
0. GRUPA. TRANSPORTLĪDZEKĻA IDENTIFIKĀCIJA
0.1. Reģistrācijas numura zīmes
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tiesību aktos 
noteiktajām un ar to saistītajām valsts reģistrācijas numura 
zīmēm. Valsts reģistrācijas numura
zīmes tipam un novietojumam 
jāatbilst normatīvajos aktos par transportlīdzekļu reģistrāciju 
noteiktajām prasībām. Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt
pienācīgi nostiprinātai izgatavotāja paredzētajā vietā.
A2. Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt horizontāli 
orientētai, un tās saturam jābūt lasāmam no kreisās uz labo pusi. 
Valsts reģistrācijas numura
zīmes stiprinājuma elementi nedrīkst 
radīt vizuāli maldinošu iespaidu par tās saturu. Valsts 
reģistrācijas numura zīmi visā tās redzamības zonā nedrīkst
aizsegt nekādi transportlīdzekļa elementi (piemēram, 
aizsargrežģi, sakabes ierīce).
Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt redzamai visā telpā, 
kuru norobežo četras plaknes: divas vertikālas plaknes, kas 
pieskaras numura zīmes sānu
malām un ir vērstas 30° leņķī uz āru 
no transportlīdzekļa gareniskās vidus plaknes; plakne, kas 
pieskaras numura zīmes augšējai malai un ir vērsta 15°
leņķī uz 
augšu no horizontālās plaknes; horizontāla plakne, kas šķērso 
numura zīmes apakšējo malu (ja numura zīmes augšējā mala atrodas 
augstāk par
1,20 m no ceļa virsmas, šī plakne ir vērsta 15° leņķī 
uz leju no horizontālās plaknes).
Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt novietotai 
perpendikulāri transportlīdzekļa simetrijas plaknei. Numura zīmei 
jābūt novietotai vertikāli (pieļaujama
5° pielaide). Ja 
transportlīdzekļa konstrukcija to nepieļauj, reģistrācijas numura 
zīme var būt novirzīta no vertikāles ne vairāk par 30°, ja tās 
virsma vērsta
uz augšu un augšējā mala neatrodas augstāk par 1,2 
m no ceļa virsmas, un ne vairāk par 15°, ja tās virsma vērsta uz 
leju un augšējā mala atrodas
augstāk par 1,2 m no ceļa 
virsmas.
Ja aizmugurējo valsts reģistrācijas numura zīmi uzstāda vietā, 
kuru izgatavotājs nav paredzējis, vai ir veikta transportlīdzekļa 
pārbūve, numura zīmi
novieto atbilstoši šādām prasībām:
3
/
191
1) numura zīmes viduspunkts nedrīkst atrasties pa labi no 
transportlīdzekļa gareniskās simetrijas plaknes. Numura zīmes 
kreisā sānu mala nedrīkst
atrasties pa kreisi no vertikālās 
plaknes, kas ir paralēla gareniskās simetrijas plaknei un 
pieskaras vistālāk izvirzītajam transportlīdzekļa sānu gabarīta
punktam;
2) reģistrācijas numura zīmes apakšējā mala nedrīkst atrasties 
zemāk par 0,3 m no ceļa virsmas (motocikliem - 0,2 m vai zemāk 
par riteņa rādiusa
attālumu no zemes, ja tas ir mazāks par 0,20 
m), bet augšējā mala - augstāk par 1,2 m (motocikliem - 1,5 m) no 
ceļa virsmas. Ja pēdējais nosacījums
transportlīdzekļa 
konstrukcijas dēļ nav izpildāms, valsts reģistrācijas numura zīmi 
novieto iespējami tuvāk minētajam augstumam. Reģistrācijas numura
zīmes augstumu virs ceļa virsmas mēra nenoslogotam 
transportlīdzeklim.
A3. Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt tīrai, salasāmai, 
bez mehāniskiem vai citādiem bojājumiem, kas ietekmē tās 
salasāmību. Aizliegts krāsot
valsts reģistrācijas numura zīmes 
atstarojošo virsmu, lietot valsts reģistrācijas numura zīmi 
imitējošus izstrādājumus, tostarp salikumus no citu valsts
reģistrācijas numura zīmju fragmentiem, un jebkādus valsts 
reģistrācijas numura zīmes pārklājumus.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
0.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Ja nepieciešams, 
novietojumu
pārbauda ar mērinstrumentu
3) Šaubu gadījumā 
par atstarojošās
virsmas stāvokli transportlīdzekļa
valsts reģistrācijas numura zīmi
fotografē, izmantojot 
zibspuldzi
B1. Nav tiesību aktos noteiktās vai ar konkrēto 
transportlīdzekli saistītās valsts
reģistrācijas numura 
zīmes; tās tips vai novietojums neatbilst prasībām; tā nav 
pienācīgi
nostiprināta
2
B2. Valsts reģistrācijas 
numura zīmes novietojums vai tās orientācija telpā, vai 
redzamība,
vai lasāmība neatbilst prasībām; vizuāli 
maldinošs valsts reģistrācijas numura zīmes
stiprinājums
2
B3. Sīki, salasāmību 
neietekmējoši mehāniski, simbolu krāsojuma vai citādi 
valsts
reģistrācijas numura zīmes bojājumi
1
B3. Valsts reģistrācijas 
numura zīmes salasāmību ietekmējoši mehāniski vai citādi
bojājumi; pilnīgi vai daļēji krāsota atstarojošā virsma; 
izmainīts valsts reģistrācijas numura
zīmes saturs vai tā 
sastāv no vairākām daļām; netīra un tāpēc nesalasāma numura 
zīme;
valsts reģistrācijas numura zīmes jebkāds 
pārklājums
2
0.2. Transportlīdzekļa identifikācijas/šasijas/sērijas numurs
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim ir jābūt 
identifikācijas/šasijas/sērijas numuram. Tam jābūt pilnībā 
salasāmam, bez mehāniskiem bojājumiem, bez viltojuma
pazīmēm un 
jāatbilst izgatavotāja noteiktajām marķēšanas prasībām, kā arī 
transportlīdzekļa reģistrācijas dokumentam.
A2. Transportlīdzeklim ir jābūt obligātajai izgatavotāja 
plāksnītei. Tai jābūt rūpnieciski piestiprinātai, un tās 
ierakstiem jābūt pilnībā salasāmiem.
A3. Sākot ar 1998. gada 1. janvāri, Latvijā izgatavotam 
transportlīdzeklim un, sākot ar 2014. gada 20. februāri, Latvijā 
pašizgatavotai piekabei
(puspiekabei) jābūt marķētai atbilstoši 
normatīvajos aktos par atbilstības novērtēšanu mopēdiem, 
mehāniskajiem transportlīdzekļiem, to piekabēm un
4
/
191
sastāvdaļām 
noteiktajām prasībām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējums
0.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Izmantojot speciālu ierīci
B1. Identificētam transportlīdzeklim bojāts 
iekaltais transportlīdzekļa
identifikācijas/šasijas/sērijas 
numurs
1
B1. Identificētam transportlīdzeklim pilnībā 
bojāts un nesalasāms iekaltais transportlīdzekļa
identifikācijas/ šasijas/sērijas numurs, ja 
transportlīdzekļa identifikācijas/šasijas/sērijas
numura 
bojājums nav fiksēts transportlīdzekļa reģistrācijas 
dokumentā
2
B2. Nav obligātās izgatavotāja plāksnītes;
nav pilnībā salasāmi izgatavotāja plāksnītes 
ieraksti
1
B3. Transportlīdzeklis nav marķēts atbilstoši 
prasībām
1
1. GRUPA. BREMŽU IEKĀRTA
Veicot bremžu iekārtas tehnisko kontroli atkārtotajā pārbaudē, 
ja pamatpārbaudē ticis konstatēts trūkums vai bojājums, kura 
novēršanai bijusi
nepieciešama kādas sastāvdaļas labošana vai 
nomaiņa, jāpārbauda visas bremžu iekārtas darbība kopumā. Mācību 
braukšanai paredzētajiem
transportlīdzekļiem ar dublējošo vadības 
sistēmu jāveic arī dublējošās bremžu iekārtas darbības 
kontrole.
1.1. Mehāniskais stāvoklis un darbība
1.1.1. Darba bremzes pedāļa/sviras kustīgais savienojums
A. Prasības
A1. Darba bremzes pedālim/svirai kustīgajā savienojumā 
jādarbojas brīvi. Kustīgajā savienojumā nedrīkst būt pārmērīgs 
nodilums vai brīvkustība.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla, bremžu iekārtai darbojoties
2) Transportlīdzekli 
ar bremžu pastiprinātāju ieteicams
pārbaudīt ar izslēgtu 
motoru
B1. Kustīgais savienojums 
pārāk stingrs; pārmērīgs nodilums vai
brīvkustība kustīgajā 
savienojumā
2
1.1.2. Pedāļa/rokas sviras stāvoklis un bremzes darbināšanas 
ierīces gājiens
A. Prasības
A1. Pedālim/svirai jāpārvietojas netraucēti un pakāpeniski. 
Pirmo reizi pilnībā nospiežot bremžu pedāli/sviru, jāpaliek 
pietiekamai gājiena rezervei. Pēc
5
/
191
pedāļa/sviras atslogošanas 
tam/tai brīvi jāatgriežas izejas stāvoklī.
A2. Bremžu pedāļa kājas atbalsta virsmai jābūt pārklātai ar 
rievotu palielinātas berzes materiālu vai kā citādi nodrošinātai 
pret slīdēšanu. Pārklājumam
vai tā materiālam jābūt nebojātam un 
nostiprinātam uz pedāļa.
A3. Bremžu sviras dekoratīvajam apvalkam (ja tāds ir) jābūt 
nekustīgi nostiprinātam pie tās. Bremžu sviras galam jābūt 
sfēriskam vai cilindriskam, ar
noapaļojuma rādiusu, kas nav 
mazāks par 7 mm.
A4. Bremžu pedālim/svirai jābūt bez plaisām un bojājumiem. Nav 
pieļaujama bremžu pedāļa sānkustība un remontmetinājumi.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla, bremžu iekārtai darbojoties
2) Transportlīdzekli 
ar bremžu pastiprinātāju
ieteicams pārbaudīt ar izslēgtu 
motoru
B1. Nebūtiski traucēta pedāļa/sviras brīva atgriešanās 
izejas stāvoklī
1
B1. Nepietiekama pedāļa/sviras gājiena rezerve; 
pedāļa/sviras funkcionalitāti
traucējoša tā/tās atgriešanās 
izejas stāvoklī
2
B1. Tehniskajā kontrolē uz ceļa - pedāli/sviru nav 
iespējams nospiest vai tā/tās
darbība bloķēta
3
B2. Bremžu pedāļa kājas 
atbalsta virsma nav nodrošināta pret slīdēšanu; pedāļa
pretslīdēšanas pārklājums vaļīgs vai nodilis, vai 
bojāts
2
B3. Nenostiprināts bremžu 
sviras dekoratīvais apvalks; bremžu sviras gals
neatbilst 
prasībām
2
B4. Bremžu pedāļa/sviras 
plaisas, bojājumi, sānkustība vai remontmetinājumi
2
1.1.3. Vakuumsūknis vai kompresors
A. Prasības
A1. Kompresoram (vakuumsūknim) transportlīdzekļa izgatavotāja 
noteiktajā laikā jānodrošina tāds gaisa spiediens bremžu iekārtā, 
kāds pietiekams
bremžu darbināšanai vismaz četras reizes pēc 
pazemināta gaisa spiediena brīdinošās ierīces ieslēgšanās vai 
attiecīga manometra rādījuma.
A2. Daudzkontūru aizsargvārstam un pārplūdes vārstam 
jādarbojas.
A3. Kompresoram (vakuumsūknim) jānodrošina papildu (avārijas) 
bremžu darbības un efektivitātes rādītāju ievērošana.
A4. Nav pieļaujama eļļas noplūde no kompresora 
(vakuumsūkņa).
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.3.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
6
/
191
1) Vizuāla, ja ir normāls darba spiediens
2) Noteikt laiku, ja 
tas zināms, kas nepieciešams, lai kompresors
(vakuumsūknis) nodrošinātu tādu gaisa spiedienu bremžu 
iekārtā,
kāds pietiekams bremžu darbināšanai vismaz 
četras reizes pēc
pazemināta gaisa spiediena brīdinošās 
ierīces ie
slēgšanās vai
attiecīga manometra rādījuma
B1. Palielināts paredzētā 
gaisa spiediena sasniegšanai
nepieciešamais laiks; gaisa 
spiediens bremžu iekārtā
pietiekams bremžu darbināšanai 
mazāk nekā četras reizes
pēc pazemināta gaisa spiediena 
brīdinošās ierīces
ieslēgšanās vai attiecīga manometra 
rādījuma
2
B1. Gaisa spiediens bremžu 
iekārtā pietiekams bremžu
darbināšanai divas vai mazāk 
reizes pēc pazemināta gaisa
spiediena brīdinošās ierīces 
ieslēgšanās vai attiecīga
manometra rādījuma
3
B2. Nedarbojas daudzkontūru 
aizsargvārsts vai pārplūdes
vārsts
2
B3. Papildu (avārijas) 
bremžu darbības rādītāji neatbilst
prasībām
3
B4. Eļļas noplūde no 
kompresora (vakuumsūkņa)
2
1.1.4. Zema spiediena indikators vai manometrs
A. Prasības
A1. Zema spiediena indikatoram vai manometram pienācīgi 
jādarbojas un jāinformē par pazeminātu saspiestā gaisa spiedienu 
bremžu iekārtā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.4.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Zema spiediena 
indikatora vai manometra neliels bojājums
1
B1. Zema spiediena 
indikatora vai manometra nepareiza darbība vai tas 
nedarbojas; nav iespējams konstatēt
pazeminātu gaisa 
spiedienu bremžu iekārtā
2
1.1.5. Ar roku darbināms bremžu vadības vārsts
A. Prasības
A1. Ar roku darbināmajam bremžu vadības vārstam un tā vadības 
ierīcei jāveic paredzētās funkcijas. Visiem stiprinājumiem jābūt 
bez brīvkustībām.
Sistēmai un savienojumiem jābūt 
hermētiskiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
7
/
191
Vizuāla, bremžu
iekārtai 
darbojoties
B1. Ieplaisājusi, bojāta 
vai pārmērīgi nolietojusies vadības ierīce; vaļīgs vadības 
ierīces stiprinājums uz vārsta
vai nedrošs vārsta 
stiprinājums; vaļīgi savienojumi vai noplūde sistēmā; 
neapmierinoša darbība
2
1.1.6. Stāvbremzes vadības ierīce, vadības svira, stāvbremzes 
sprūdierīce, elektroniskā stāvbremze
A. Prasības
A1. Sprūdierīcei jāfiksē svira jebkurā stāvoklī.
A2. Sprūdierīce un stāvbremzes vadības ierīce (vadības svira) 
nedrīkst būt bojāta, remontēta metinot, ar palielinātu 
brīvkustību kustīga savienojuma
vietā.
A3. Stāvbremzes vadības ierīcei (vadības svirai) jābūt 
noregulētai tā, lai, novelkot to līdz galam, paliktu stāvbremzes 
konstrukcijā paredzētā gājiena
rezerve. Piekabes (puspiekabes) 
mehāniskās stāvbremzes troses spriegošanas spolei nobremzētā 
stāvoklī jānodrošina troses papildu uztīšanas iespēja.
A4. Jādarbojas elektroniskās stāvbremzes vadības ierīcei. 
Elektroniskās stāvbremzes brīdinājuma indikators nedrīkst uzrādīt 
nepareizu tās darbību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.6.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu
iekārtai
darbojoties
B1. Sprūdierīce nedarbojas 
vai nefiksē vadības ierīci (vadības sviru) jebkurā 
stāvoklī
2
B2. Neliels izdilums 
sprūdierīces mehānismā vai stāvbremzes vadības ierīces 
(vadības sviras) asī
1
B2. Sprūdierīces vai 
stāvbremzes vadības ierīces (vadības sviras) deformācija 
vai remontmetinājumi;
palielināta brīvkustība kustīga 
savienojuma vietā
2
B3. Neatbilstošs 
stāvbremzes vadības ierīces (vadības sviras) regulējums; 
nepietiekama stāvbremzes vadības
ierīces (vadības sviras) 
gājiena rezerve; spole nobremzētā stāvoklī nenodrošina 
troses papildu uztīšanas
iespēju
2
B4. Nedarbojas 
elektroniskās stāvbremzes vadības ierīce; elektroniskās 
stāvbremzes brīdinājuma indikators
uzrāda nepareizu tās 
darbību
2
1.1.7. Bremžu vārsti (ar kāju darbināmi vārsti, atslogošanas 
vārsti, regulatori)
A. Prasības
A1. Bremžu pārvada vārsti nedrīkst būt bojāti. Tiem jābūt 
atbilstoši nostiprinātiem un hermētiskiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
8
/
191
Vizuāla, bremžu 
iekārtai
darbojoties
B1. Bojāts vai 
nenostiprināts, vai neatbilstoši nostiprināts bremžu 
pārvada vārsts; gaisa vai
hidrauliskā šķidruma noplūde
2
B1. Gaisa vai hidrauliskā 
šķidruma noplūde, kas ietekmē bremžu vārstu 
funkcionalitāti
3
1.1.8. Piekabes (puspiekabes) bremžu iekārtas savienojums 
(elektriskais vai pneimatiskais)
A. Prasības
A1. Savienojuma krāniem un vārstiem jābūt bez bojājumiem, 
atbilstoši nostiprinātiem un aprīkotiem ar putekļusargiem.
A2. Savienojuma blīvējošajām virsmām jānodrošina pārvada 
hermētiskums, bet saslēdzošajām daļām - drošs savienojums. 
Savienojuma detaļām jābūt
bez bojājumiem un atbilstoši 
nostiprinātām. Savienojumam jānodrošina piekabes (puspiekabes) 
bremžu iekārtas elektriskās un pneimatiskās daļas pareiza
darbība.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Atvienojot un atkal savienojot
piekabes 
(puspiekabes) bremžu
iekārtas savienojumus
B1. Bojāts savienojuma krāns vai vārsts, bet 
nav ietekmēta savienojuma krāna vai
vārsta darbība; bojāts, 
vaļīgs vai neatbilstošs savienojuma krāna vai vārsta
stiprinājums, bet krāna vai vārsta darbība nav ietekmēta; 
nav savienojuma krāna vai
vārsta putekļusarga vai kāds no 
tiem ir bojāts
1
B1. Bojāts savienojuma krāns vai vārsts un 
ietekmēta savienojuma krāna vai vārsta
darbība; bojāts, 
vaļīgs vai neatbilstošs savienojuma krāna vai vārsta 
stiprinājums
un ietekmēta krāna vai vārsta darbība
2
B2. Dzirdama gaisa noplūde no savienojuma
2
B2. Dzirdama gaisa noplūde no savienojuma un 
ietekmēta piekabes vai
puspiekabes bremžu iekārtas 
pneimatiskā savienojuma funkcionalitāte; ietekmēta
piekabes 
vai puspiekabes bremžu iekārtas elektriskā savienojuma 
funkcionalitāte
3
1.1.9. Saspiestā gaisa balons
A. Prasības
A1. Saspiestā gaisa balonam jābūt bez mehāniskiem vai 
korozijas bojājumiem. Saspiestā gaisa balonam jābūt atbilstoši 
nostiprinātam. Gaisa noplūde
no saspiestā gaisa balona nav 
pieļaujama. Jādarbojas saspiestā gaisa balona drenāžas 
ierīcei.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.9.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
9
/
191
Vizuāla
B1. Virspusējs saspiestā gaisa balona bojājums 
vai virspusēja korozija; nebūtiski saspiestā gaisa
balona 
drenāžas ierīces bojājumi
1
B1. Saspiestā gaisa balona būtisks mehānisks 
bojājums vai būtiska korozija; gaisa noplūde no
saspiestā 
gaisa balona; neatbilstošs saspiestā gaisa balona 
stiprinājums; nedarbojas drenāžas ierīce
2
1.1.10. Bremzēšanas spēka pastiprinātājs, galvenais bremžu 
cilindrs (hidrauliskās sistēmas)
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzēto bremzēšanas spēka pastiprinātāju un bremžu galveno 
cilindru. Minētajiem
mezgliem jādarbojas un jābūt atbilstoši 
nostiprinātiem. Savienojumiem jābūt hermētiskiem.
A2. Galvenā bremžu cilindra bremžu šķidruma tvertnei jābūt 
hermētiski noslēgtai. Bremžu šķidruma līmenis tvertnē nedrīkst 
būt zemāks par minimālo.
Par to jābrīdina transportlīdzekļa 
izgatavotāja paredzētajai bremžu šķidruma avārijas līmeņa 
indikācijai (ja tāda ir).
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.10.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu 
iekārtai
darbojoties (ja iespējams)
B1. Bojāts bremzēšanas 
spēka pastiprinātājs vai neefektīva tā darbība; bojāts 
galvenais bremžu
cilindrs, bet bremzes darbojas; 
nenostiprināts galvenais bremžu cilindrs, bet bremzes 
darbojas
2
B1. Nav vai bojāts 
transportlīdzekļa konstrukcijā paredzētais bremzēšanas 
spēka pastiprinātājs vai
galvenais cilindrs un ir ietekmēta 
bremžu darbība; bremžu šķidruma noplūde no galvenā bremžu 
cilindra
3
B2. Bremžu šķidruma 
avārijas līmeņa indikācija nedarbojas, deg pastāvīgi vai 
darbojas nepareizi
1
B2. Nav bremžu šķidruma 
tvertnes vāciņa; nepietiekams bremžu šķidruma līmenis
2
B2. Bremžu šķidrums tvertnē 
nav redzams
3
1.1.11. Bremžu pārvada cauruļvadi
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama nehermētisku, deformētu, asā leņķī 
saliektu, korodējušu, lodētu vai citādi remontētu bremžu pārvada 
cauruļvadu izmantošana.
A2. Bremžu pārvada cauruļvadiem jābūt nostiprinātiem 
izgatavotāja paredzētajās vietās, tie nedrīkst berzties pret 
citām transportlīdzekļa daļām.
A3. Nav pieļaujama konkrētajai bremžu sistēmai neparedzēta 
cauruļvada izmantošana.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.11.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
10
/
191
Vizuāla, bremžu 
iekārtai
darbojoties (ja iespējams)
B1. Bremžu pārvada 
cauruļvada korozija sākuma stadijā
1
B1. Noplūde no bremžu 
pārvada cauruļvada savienojuma, bet nav ietekmēta bremžu 
iekārtas darbība;
bremžu pārvada cauruļvads deformēts, 
saliekts asā leņķī, stipri korodējis, lodēts vai citādi 
remontēts
2
B1. Noplūde no bremžu 
pārvada cauruļvada; noplūde no bremžu pārvada cauruļvada 
savienojuma un ir
ietekmēta bremžu iekārtas darbība; 
cauruļvada plīsuma risks
3
B2. Neatbilstošs 
stiprinājums, bet cauruļvads neberžas pret citām 
sastāvdaļām
1
B2. Izmainīts bremžu 
pārvada cauruļvada novietojums vai nav vairāku secīgu 
stiprinājuma elementu;
bremžu pārvada cauruļvads vaļīgs, 
izliecies, beržas pret nekustīgu transportlīdzekļa 
daļu
2
B2. Nenostiprināts bremžu 
pārvada cauruļvads, tas beržas pret kustīgām sastāvdaļām 
vai brauktuvi,
var aizķerties aiz ceļa nelīdzenumiem; 
bremžu pārvada cauruļvada pārrāvuma vai plīsuma risks
3
B3. Konkrētajai bremžu 
sistēmai neparedzēta cauruļvada izmantošana
3
1.1.12. Bremžu pārvada šļūtenes
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama tādas bremžu šļūtenes ekspluatācija, kas ir 
nehermētiska, jebkādā veidā mehāniski bojāta, ar bojātu vai 
mehāniska bojājuma
rezultātā redzamu kordu un kuras metāliskās 
daļas ir stipri korodējušas.
A2. Bremžu šļūtene nedrīkst būt savērpusies, saliekusies asā 
leņķī, pārklāta ar jebkādu vielu (krāsu, pretkorozijas pārklājumu 
u. tml.) vai materiālu. Tā
nedrīkst būt nostiepta pie jebkāda 
stūrējamo riteņu pagrieziena leņķa vai balstiekārtas noslogojuma 
un berzties pret citām transportlīdzekļa daļām. Bremžu
šļūtenēm 
jābūt atbilstoši nostiprinātām.
A3. Nav pieļaujama konkrētajai bremžu sistēmai neparedzētas 
šļūtenes izmantošana.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.12.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla,
bremžu 
iekārtai
darbojoties (ja
iespējams)
B1. Virspusējs bremžu 
pārvada šļūtenes bojājums vai noberzums
1
B1. Noplūde no bremžu 
pārvada šļūtenes vai tās savienojuma, bet nav ietekmēta 
bremžu iekārtas darbība;
bremžu pārvada šļūtenes bojājums 
vai berzes izraisīts nodilums; poraina bremžu pārvada 
šļūtene; bremžu
pārvada šļūtenes deformēšanās spiediena 
ietekmē; kordu atsedzošs jebkāds bremžu pārvada šļūtenes 
bojājums;
stipri korodējusi bremžu šļūtenes metāliskā 
daļa
2
B1. Noplūde no bremžu 
pārvada šļūtenes; noplūde no bremžu pārvada šļūtenes 
savienojuma un ir ietekmēta
bremžu iekārtas darbība; 
bīstams bremžu pārvada šļūtenes bojājums vai plīsuma 
risks
3
B2. Nedaudz savērpusies 
bremžu pārvada šļūtene
1
B2. Būtiski savērpusies vai 
asā leņķī saliekta bremžu šļūtene; bremžu šļūtenes 
pārklājums; neatbilstošs bremžu
2 
11
/
191
šļūtenes stiprinājums
2
B2. Nepietiekams bremžu 
šļūtenes garums
3
B3. Konkrētajai bremžu 
sistēmai neparedzētas šļūtenes izmantošana
3
1.1.13. Bremžu uzlikas un kluči
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzētiem bremžu lokiem, bremžu uzlikām vai bremžu klučiem. 
Bremžu uzlikas vai kluča
nodilums nedrīkst pārsniegt 
transportlīdzekļa izgatavotāja noteikto. Par to jābrīdina 
attiecīgajai indikācijas iekārtai, ja tāda ir.
A2. Bremžu uzlikas vai kluča darba virsmai jābūt bez 
piesārņojuma (eļļas, smērvielas u. tml.), kas var samazināt vai 
samazina bremzēšanas
efektivitāti. Bremžu lokam, uzlikai vai 
klucim jābūt atbilstoši uzstādītam.
A3. Aizliegts izmantot atjaunotu diska bremžu kluci. Atļauts 
izmantot atjaunotu trumuļa bremžu loka uzliku, ja šādu remontu 
paredz transportlīdzekļa
izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.13.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nedarbojas 
bremžu uzlikas vai kluča nodiluma indikācijas iekārta, ja 
tāda ir
1
B1. Bremžu 
uzliku vai kluču nodilums sasniedzis minimālā pieļaujamā 
biezuma atzīmi
2
B1. Nav 
transportlīdzekļa konstrukcijā paredzētā bremžu loka, 
uzlikas vai kluča vai pilnībā nodilis frikcijas 
materiāls
3
B2. Bremžu 
uzlikas vai kluča darba virsmas piesārņojums (eļļas, 
smērvielas u. tml.)
2
B2. Bremžu 
uzlikas vai kluča darba virsmas piesārņojuma (eļļas, 
smērvielas u. tml.) dēļ ietekmēta bremžu darbība;
neatbilstoša bremžu loka vai uzlikas, vai kluča 
uzstādīšana
3
B3. Neatļauts 
bremžu loku vai kluču remonts; atjaunota bremžu kluča 
izmantošana
3
1.1.14. Bremžu trumuļi, bremžu diski
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzētiem bremžu trumuļiem vai bremžu diskiem. Bremžu trumuļiem 
vai bremžu diskiem uz
transportlīdzekļa vienas ass pretējās pusēs 
jābūt vienāda izmēra un veida (piemēram, ventilējami vai 
neventilējami bremžu diski). Bremžu diskam vai
bremžu trumulim 
jābūt atbilstoši nostiprinātam. Aizliegts izmantot pašizgatavotus 
bremžu diskus vai bremžu trumuļus.
A2. Bremžu diska vai bremžu trumuļa darba virsmai jābūt ar 
vienmērīgu nodilumu. Nav pieļaujams bremžu diska vai bremžu 
trumuļa nodilums, kas
pārsniedz bremžu izgatavotāja norādīto 
minimālo pieļaujamo bremžu diska biezumu vai bremžu trumuļa 
maksimālo pieļaujamo diametru. Bremžu diska vai
12
/
191
bremžu trumuļa 
darba virsmas funkcionējošā daļa nedrīkst būt mazāka par divām 
trešdaļām no darba virsmas platuma.
A3. Bremžu trumulim vai bremžu diskam nedrīkst būt plaisas, 
izlūzumi vai būtiski korozijas bojājumi, kas ietekmē bremzēšanas 
īpašības.
A4. Bremžu trumulim vai bremžu diskam jābūt bez piesārņojuma 
(piemēram, eļļas, smērvielas), kas var ietekmēt vai ietekmē 
bremzēšanas efektivitāti.
A5. Bremžu trumulim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja paredzēto 
aizsargplāksni. Bremžu disks var būt aprīkots ar aizsargplāksni. 
Bremžu diska vai
bremžu trumuļa aizsargplāksnei jābūt atbilstoši 
nostiprinātai. Bremžu diska vai bremžu trumuļa aizsargplāksne 
nedrīkst būt deformēta un radīt citu
sastāvdaļu (piemēram, vadu, 
cauruļvadu, šļūtenes) bojājumu draudus.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.14.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Atšķirīgu 
izmēru vai veidu bremžu diski vai bremžu trumuļi uz 
transportlīdzekļa
vienas ass pretējās pusēs
2
B1. Nav 
transportlīdzekļa konstrukcijā paredzētā bremžu trumuļa vai 
bremžu diska;
pašizgatavots bremžu disks vai bremžu 
trumulis; neatbilstoši nostiprināts bremžu
trumulis vai 
bremžu disks
3
B2. Bremžu 
diska vai bremžu trumuļa darba virsmas nevienmērīgs 
nodilums, bet
bremžu efektivitāte vai vienmērīgums nav 
ietekmēts; sašaurināta bremžu diska vai
bremžu trumuļa 
darba virsmas funkcionējošā daļa, bet tās platums nav 
mazāks par
divām trešdaļām no darba virsmas platuma
1
B2. Bremžu 
trumuļa vai bremžu diska būtisks nodilums, kas pārsniedz 
bremžu
izgatavotāja norādīto minimālo pieļaujamo bremžu 
diska biezumu vai bremžu trumuļa
maksimālo pieļaujamo 
diametru; bremžu diska vai bremžu trumuļa darba virsmas
funkcionējošā daļa mazāka par divām trešdaļām no darba 
virsmas platuma
2
B2. Bremžu 
trumuļa vai bremžu diska pārmērīgs nodilums un ar to 
saistīts lūzuma
risks
3
B3. 
Mikroplaisas vai bremžu izgatavotāja pieļaujamas plaisas 
bremžu diskā;
bremzēšanas īpašības neietekmējoši bremžu 
trumuļa vai bremžu diska korozijas
bojājumi
1
B3. Plaisa 
bremžu diskā vai bremžu trumulī, kas garumā pārsniedz 
bremžu
izgatavotāja pieļauto, bet nav lūzuma riska; 
bremzēšanas īpašības ietekmējoši bremžu
diska vai bremžu 
trumuļa korozijas bojājumi
2
B3. Lūzums vai 
izlūzums bremžu trumulī vai bremžu diskā
3
B4. Bremžu 
trumuļa vai bremžu diska piesārņojums (eļļas, smērvielas u. 
tml.)
2
B4. Ietekmēta 
bremzēšanas efektivitāte bremžu trumuļa vai bremžu diska
piesārņojuma dēļ
3
13
/
191
B5. Nav bremžu 
izgatavotāja paredzētās bremžu trumuļa aizsargplāksnes; 
neatbilstoši
nostiprināta bremžu diska vai bremžu trumuļa 
aizsargplāksne; bremžu diska vai
bremžu trumuļa 
aizsargplāksne ir deformēta un rada citu sastāvdaļu 
bojājumu draudus
2
1.1.15. Bremžu iekārtas troses, stieņi, sviras un to 
savienojumi
A. Prasības
A1. Bremžu iekārtas stieņiem un svirām nedrīkst būt 
deformācijas, citi mehāniski vai būtiski korozijas bojājumi vai 
remontmetinājumi un nedrošs vai
neatbilstošs stiprinājums.
A2. Nav pieļaujama nolietojuma vai nepareizas regulēšanas 
radīta palielināta brīvkustība savienojumos un kustīgo detaļu 
brīvas kustības ierobežojumi.
A3. Bremžu iekārtas troses nedrīkst būt bojātas vai 
samezglojušās, tām brīvi jāpārvietojas nebojātās vadotnēs un 
jābūt nospriegotām. Nav pieļaujama
troses būtiska korozija vai 
nodilums.
A4. Savienojumu vietām jābūt aprīkotām ar drošības ierīcēm 
pret atvienošanos.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.15.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu 
iekārtai
darbojoties (ja
iespējams)
B1. Bremžu iekārtas stieņu 
vai sviru deformācijas vai citi mehāniski vai būtiski 
korozijas bojājumi, vai
remontmetinājumi; nedrošs vai 
neatbilstošs bremžu iekārtas troses, stieņu vai sviru 
savienojums vai
stiprinājums
2
B1. Bremžu iekārtas stieņa 
vai sviras bojājuma (tostarp būtiskas korozijas, nodiluma) 
dēļ ietekmēta
bremžu darbība
3
B2. Nolietojuma vai 
nepareizas regulēšanas radīta palielināta brīvkustība 
savienojumos; kustīgo detaļu
brīvas kustības 
ierobežojumi
2
B3. Nenospriegota vai 
bojāta, vai samezglojusies, vai būtiski korodējusi, vai 
nodilusi bremžu iekārtas
trose; bojāta troses vadotne
2
B3. Bremžu iekārtas troses 
bojājuma (tostarp būtiskas korozijas, nodiluma) vai 
samezglošanās dēļ
ietekmēta bremžu darbība
3
B4. Savienojumu vietas 
nenodrošinātas pret atvienošanos
2
1.1.16. Riteņu bremžu mehānismi, darba cilindri, pneimokameras 
(ieskaitot energoakumulatorus un hidrauliskos cilindrus)
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzētajiem riteņu bremžu mehānismiem, bremžu darba cilindriem, 
pneimokamerām vai
energoakumulatoriem. Riteņu bremžu mehānismiem, 
bremžu darba cilindriem vai pneimokamerām jābūt vienādām abās ass 
pusēs.
14
/
191
A2. Riteņu bremžu mehānismam, bremžu darba cilindram, 
pneimokamerai un energoakumulatoram jābūt nekustīgi nostiprinātam 
un hermētiskam, bez
korozijas un mehāniskiem bojājumiem - 
plaisām, izlūzumiem, lūzumiem, deformācijām u. tml.
A3. Darba virzuļa vai membrānas mehānisma gājienam jānodrošina 
pietiekama bremžu efektivitāte un jāsaglabā pietiekama gājiena 
rezerve. Riteņa
bremžu mehānismam jānodrošina kluču (loku) ātra 
atvirzīšana no darba virsmām. Energoakumulatora atsperes 
saspiedējskrūvei jānodrošina atsperes
saspiešana.
A4. Putekļusargam jābūt nostiprinātam un bez bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.16.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu
iekārtai darbojoties
(ja iespējams)
B1. Nav transportlīdzekļa 
konstrukcijā paredzētā riteņa bremžu mehānisma, bremžu 
darba cilindra vai
pneimokameras
3
B1. Atšķirīgi riteņu bremžu 
mehānismi, bremžu darba cilindri vai pneimokameras uz 
vienas ass
2
B2. Riteņa bremžu 
mehānisma, bremžu darba cilindra vai pneimokameras 
mehānisks bojājums vai būtiska
korozija; nehermētisks 
bremžu darba cilindrs vai pneimokamera; vaļīgs riteņa 
bremžu mehānisma, bremžu
darba cilindra vai pneimokameras 
stiprinājums vai nepareiza uzstādīšana
2
B2. Riteņa bremžu 
mehānisma, bremžu darba cilindra vai pneimokameras 
mehānisks bojājums vai būtiska
korozija vai nehermētiskums, 
vai vaļīgs stiprinājums, vai nepareiza uzstādīšana, kā 
rezultātā ietekmēta
bremžu darbība
3
B3. Nepietiekams vai 
pārmērīgs bremžu darba cilindra virzuļa vai membrānas 
mehānisma gājiens; riteņa
bremžu mehānisms nenodrošina 
kluču (loku) ātru atvirzīšanu no darba virsmām; 
energoakumulatora
saspiedējskrūve nenodrošina atsperes 
saspiešanu
2
B3. Bremžu darba cilindra 
vai pneimokameras nepietiekams vai pārmērīgs bremžu darba 
cilindra virzuļa vai
membrānas mehānisma gājiens, kā 
rezultātā ietekmēta bremžu darbība
3
B4. Sīks putekļusarga 
bojājums
1
B4. Nav vai būtiski bojāts 
putekļusargs
2
1.1.17. Bremzēšanas spēku regulators
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā oriģinālajā 
konstrukcijā paredzēto bremzēšanas spēku regulatoru.
A2. Bremzēšanas spēku regulatoram jādarbojas, jābūt pareizi 
nostiprinātam un iestatītam. Savienojumiem pie bremzēšanas spēku 
regulatora jābūt
nebojātiem, hermētiskiem. Tā darbība nedrīkst 
būt jebkādā veidā traucēta vai apgrūtināta.
15
/
191
A3. Transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētajā vietā jābūt 
piestiprinātai bremzēšanas spēku regulatora datu plāksnītei.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.17.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu
iekārtai darbojoties
(ja iespējams)
B1. Nav transportlīdzekļa 
oriģinālajā konstrukcijā paredzētā bremzēšanas spēku 
regulatora
2
B1. Nav transportlīdzekļa 
oriģinālajā konstrukcijā paredzētā bremzēšanas spēku 
regulatora un būtiski
samazināta bremzēšanas 
efektivitāte
3
B2. Nepareizs bremzēšanas 
spēku regulatora stiprinājums vai iestatījums; bojāti vai 
nehermētiski
savienojumi pie bremzēšanas spēku regulatora; 
bremzēšanas spēku regulatora darbība jebkādā veidā
traucēta 
vai apgrūtināta, vai tas nedarbojas, bet ABS funkcionē
2
B2. Bremzēšanas spēku 
regulators nedarbojas un būtiski samazināta bremzēšanas 
efektivitāte
3
B3. Nav bremzēšanas spēku 
regulatora datu plāksnītes vai dati nesalasāmi vai 
neatbilstoši
1
1.1.18. Bremžu regulēšanas mehānismi un indikatori
A. Prasības
A1. Bremžu regulēšanas mehānismiem vai indikatoriem jābūt bez 
mehāniskiem bojājumiem vai remontmetinājumiem. Bremžu regulēšanas
mehānismiem vai indikatoriem jābūt atbilstoši uzstādītiem un 
iestatītiem. Bremžu regulēšanas mehānisma vai indikatora vārpstas 
gultņojumā nedrīkst būt
palielināts nodilums, brīvkustība vai 
darba gājiens, to gultņojums nedrīkst ķīlēties.
A2. Bremžu regulēšanas mehānismus un indikatorus aizliegts 
aizstāt ar tādiem, kas neatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētajai konstrukcijai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.18.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Bremžu 
regulēšanas mehānisms vai indikators mehāniski bojāts; 
bremžu regulēšanas
mehānisma vai indikatora 
remontmetinājums; neatbilstoši uzstādīts vai iestatīts 
bremžu
regulēšanas mehānisms vai indikators; bremžu 
regulēšanas mehānisma vai indikatora
vārpstas gultņojums 
ķīlējas; palielināts nodilums, brīvkustība vai darba 
gājiens bremžu
regulēšanas mehānisma vai indikatora 
vārpstas gultņojumā
2
B2. Bremžu 
regulēšanas mehānisms vai indikators aizstāts ar tādu, kas 
neatbilst
transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētajai 
konstrukcijai
2
1.1.19. Lēninātāja sistēma (ja uzstādīta vai jābūt 
uzstādītai)
A. Prasības
16
/
191
A1. Mehāniskajam transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar 
lēninātāja sistēmu, ja to paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs.
A2. Lēninātāja sistēmai jābūt bez acīmredzamiem bojājumiem, 
tās sastāvdaļām jābūt pienācīgi nostiprinātām, un sistēmai 
netraucēti jādarbojas.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.19.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav lēninātāja 
sistēmas, ja tās uzstādīšanu paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs
2
B2. Vaļīgs lēninātāja 
sistēmas sastāvdaļas stiprinājums, bet efektivitāte nav 
ietekmēta
1
B2. Vaļīgs lēninātāja 
sistēmas sastāvdaļas stiprinājums; acīmredzami lēninātāja 
sistēmas bojājumi; traucēta
lēninātāja sistēmas 
darbība
2
1.1.20. Automātiska piekabes (puspiekabes) bremžu darbība
A. Prasības
A1. Piekabes (puspiekabes) bremzēm jāiedarbojas automātiski, 
atvienojot pneimatisko bremžu savienojumu starp velkošo 
transportlīdzekli un piekabi
(puspiekabi), ja to paredz piekabes 
(puspiekabes) izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.20.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Atvienojot savienojumu starp
velkošo 
transportlīdzekli un piekabi
B1. Piekabes (puspiekabes) bremzes neiedarbojas 
automātiski, atvienojot bremžu
savienojumu starp velkošo 
transportlīdzekli un piekabi (puspiekabi), ja to paredz
piekabes (puspiekabes) izgatavotājs
3
1.1.21. Bremžu iekārta kopumā
A. Prasības
A1. Visām bremžu iekārtas daļām vai detaļām jābūt atbilstoši 
un droši nostiprinātām, bez ārējiem vai citādiem bojājumiem vai 
korozijas, bez gaisa vai
bremžu iekārtas pretaizsalšanas šķidruma 
noplūdes vai bez pārveidojumiem, kas ietekmē bremžu iekārtas 
darbību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1.1.21.
Vizuāla
B1. Gaisa vai 
bremžu iekārtas pretaizsalšanas šķidruma neliela noplūde no 
bremžu iekārtas
1
B1. Bremžu 
iekārtas daļas vai detaļas ārējs vai citāds bojājums vai 
korozija, vai neatbilstošs vai nedrošs stiprinājums; 
17
/
191
B1. Bremžu 
iekārtas daļas vai detaļas ārējs vai citāds bojājums vai 
korozija, vai neatbilstošs vai nedrošs stiprinājums;
gaisa 
vai bremžu iekārtas pretaizsalšanas šķidruma noplūde, kas 
ietekmē bremžu iekārtas darbību; bremžu iekārtas
nedrošs 
pārveidojums
2
B1. Bremžu 
iekārtas daļas vai detaļas ārējs vai citāds bojājums vai 
korozija, vai pārveidojums, kas ietekmē bremžu
iekārtas 
darbību
3
1.1.22. Pārbaudes iekārtas pieslēgvietas (ja tādas ir vai tādām 
jābūt)
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar pneimatiskās bremžu 
iekārtas pārbaudes iekārtas pieslēgvietām, ja tādas paredzējis 
transportlīdzekļa
izgatavotājs.
A2. Pieslēgvietām jābūt darba kārtībā - izmantojamām pārbaudes 
iekārtas pieslēgšanai, bez bojājumiem. Nav pieļaujama gaisa 
noplūde no
pieslēgvietām
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.22.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav pārbaudes iekārtas 
pieslēgvietas, ja to paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs
2
B2. Pieslēgvietas bojātas, 
bet izmantojamas pārbaudes iekārtas pieslēgšanai
1
B2. Pieslēgvietas nav darba 
kārtībā; gaisa noplūde no pieslēgvietas
2
1.1.23. Inerces bremzes
A. Prasības
A1. Inerces bremzēm jānodrošina pietiekama efektivitāte un 
vienādi jāiedarbojas uz abu pušu riteņiem, kam jābremzējas 
vienādi.
A2. Inerces bremžu iekārtas mehānisma bīdāmajai daļai 
jāpārvietojas viegli un bez jūtamas brīvkustības vadvirsmās. 
Mehānismam jābūt aizsargātam
pret netīrumiem ar putekļusargu. 
Bremžu iedarbināšanas mehānismā jābūt tādai pārvietošanās 
rezervei, kas nodrošina brīvu riteņu rotāciju, kad velkošais
transportlīdzeklis nebremzē.
A3. Inerces bremžu iekārtās oriģinālajā konstrukcijā 
paredzētajam triecienu slāpētājam jābūt atbilstoši nostiprinātam 
un darba kārtībā. Nav pieļaujami
triecienu slāpētāja bojājumi, 
kas ietekmē tā darbību.
A4. Inerces bremzēm jāiedarbojas automātiski, piekabei 
atvienojoties no velkošā transportlīdzekļa.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.1.23.
Pārbaudes
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
18
/
191
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. 
Nevienmērīga inerces bremžu darbība
1
B1. 
Nepietiekama inerces bremžu efektivitāte; inerces bremzes 
nedarbojas vienā pusē
2
B1. Nedarbojas 
abās pusēs
3
B2. Caurs 
putekļusargs
1
B2. Traucēta 
inerces bremžu iekārtas mehānisma bīdāmās daļas kustība; 
izteikta brīvkustība vadvirsmās; nav
putekļusarga vai tas 
saplēsts, sadalījies; nepietiekama gājiena rezerve bremžu 
iedarbināšanas mehānismā
2
B3. Nav inerces 
bremžu iekārtās oriģinālajā konstrukcijā paredzētā 
triecienu slāpētāja vai tas nav atbilstoši nostiprināts,
vai triecienu slāpētājs nav darba kārtībā; inerces bremžu 
iekārtās triecienu slāpētāja bojājumi, kas ietekmē tā 
darbību
2
B4. Inerces 
bremzes neiedarbojas automātiski, piekabei atvienojoties no 
velkošā transportlīdzekļa
2
1.2. Darba bremžu darbība un efektivitāte
1.2.1. Darbība
A. Prasības
A1. Visiem transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar darba 
bremžu iekārtu, izņemot:
1) O1 kategorijas piekabes;
2) līdz 2000. gada 1. janvārim Latvijā pirmo reizi reģistrētas 
O2 kategorijas piekabes;
3) līdz 1980. gada 1. janvārim izgatavotās 
piekabes-cauruļvedējus, kam darba bremžu iekārtu nav paredzējis 
izgatavotājs;
4) piekabes, kuru maksimālais kustības ātrums nav lielāks par 
30 km/h (40 km/h - piekabes, kas paredzētas laivu 
pārvadāšanai).
A2. Transportlīdzekļa darba bremzēm jādarbojas uz visiem 
riteņiem, kas aprīkoti ar bremžu mehānismiem.
A3. Bremzēšanas spēkiem uz vienas ass riteņiem jāpieaug 
vienmērīgi, pakāpeniski, bez palielinātām svārstībām katram 
ritenim pilna apgrieziena laikā
un proporcionāli bremžu pedālim 
pieliktajam spēkam, ja bremžu pievads ir hidraulisks, vai bremžu 
pedāļa gājienam, ja bremžu pievads ir pneimatisks.
Bremzēšanas 
spēku atšķirība jeb nevienmērība to pakāpeniskā pieauguma 
diapazonā nedrīkst pārsniegt 30 % starp vienas ass abu pušu 
riteņiem. Veicot
bremžu iekārtas efektivitātes pārbaudi ceļa 
apstākļos, transportlīdzeklis nedrīkst ievērojami novirzīties no 
taisnvirziena kustības.
Bremžu darbības nevienmērību starp vienas ass abu pušu 
riteņiem aprēķina pēc formulas:
Δ =
F
max
 - 
F
min
× 100 %, kur
F
max
Δ - bremžu darbības 
nevienmērība starp vienas ass abu pušu riteņiem, %; 
19
/
191
Δ - bremžu darbības 
nevienmērība starp vienas ass abu pušu riteņiem, %;
F
max
 - bremzēšanas spēka lielākā vērtība, kN;
F
min
 - bremzēšanas spēka mazākā vērtība, kN.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.2.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Veicot pārbaudi 
bremžu
stendā vai ceļa apstākļos,
pakāpeniski palielināt
bremžu spēku līdz
maksimumam
B1. Nav darba bremžu iekārtas
3
B2. Nav bremzēšanas spēka uz vienu vai vairākiem 
riteņiem
3
B3. Nevienmērīgs vai nepakāpenisks, vai neproporcionāls 
bremzēšanas spēku pieaugums to
pakāpeniskā pieauguma 
diapazonā, bet nevienmērība nepārsniedz 30 %
1
B3. Bremzēšanas spēku nevienmērība to pakāpeniskā 
pieauguma diapazonā vai to maksimālās
vērtības pārsniedz 30 
% starp vienas ass riteņiem; palielinātas bremzēšanas spēku 
svārstības ritenim
pilna apgrieziena laikā; pārbaudot 
bremzes ceļa apstākļos, transportlīdzeklis ievērojami 
novirzās no
taisnvirziena kustības; bremzēšanas spēka 
darbības būtiska aizkavēšanās uz kāda no riteņiem
2
B3. Bremzēšanas spēku maksimālās vērtības starp 
mehāniskā transportlīdzekļa priekšējās
stūrējamās ass (vai 
asu) abu pušu riteņiem pārsniedz 50 %
3
1.2.2. Efektivitāte
A. Prasības
A1. Ja transportlīdzekļa pilna masa pārsniedz 3,5 t un 
pašmasas attiecība pret pilnu masu ir mazāka nekā 0,66, 
bremzēšanas efektivitāte tiek
kontrolēta, transportlīdzeklim esot 
slogotam ar kravu tā, ka faktiskās masas attiecība pret pilnu 
masu ir lielāka nekā 0,66.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar pneimatisko bremžu iekārtu, 
bremzēšanas efektivitāte var tikt kontrolēta, izmantojot 
spiedienu mērīšanu bremžu
iekārtas vadības maģistrālē un bremžu 
kontūros un iegūto rezultātu ekstrapolāciju.
Darba bremzēm jānodrošina pietiekama bremzēšanas efektivitāte 
(z). Darba bremžu bremzēšanas efektivitāti aprēķina pēc 
formulas:
z =
∑ F
× 100 %, kur
G
z - darba bremžu bremzēšanas efektivitāte, %;
ΣF - visu riteņu darba bremžu bremzēšanas spēku summa, kN;
G - ja transportlīdzekļa pilna masa nepārsniedz 3,5 t - 
pašsvars, kN (pašmasa [tonnas] x 9,8 [m/s
2
]), vai
20
/
191
ja transportlīdzekļa pilna masa pārsniedz 3,5 t un pašmasas 
attiecība pret pilnu masu ir lielāka nekā 0,66 - faktiskais 
svars, kN (faktiskā masa [tonnas]
x 9,8 [m/s
2
]), 
vai
ja transportlīdzekļa pilna masa pārsniedz 3,5 t un pašmasas 
attiecība pret pilnu masu ir mazāka nekā 0,66 - faktiskais svars, 
kN (pašmasa [tonnas] x
9,8 [m/s
2
]), ar nosacījumu, ka 
transportlīdzeklis ir slogots ar kravu tā, ka faktiskās masas 
attiecība pret pilnu masu ir lielāka nekā 0,66.
Veicot darba bremžu bremzēšanas efektivitātes pārbaudi, tās 
minimums ir:
1) tehniskajā apskatē:
Transportlīdzekļa kategorija
Transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti
sākot ar 
2012. gada 1. janvāri
pirms 2012. 
gada 1. janvāra
M1
58 %
50 %;
48 %, ja 
transportlīdzeklim nav ABS vai tipa apstiprinājums 
piešķirts
pirms 1991. gada 1. oktobra
M2, M3
50 %
N1
50 %
45 %
N2, N3
50 %
43 %;
45 %, ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 1989. 
gadu
O2, O3, O4 puspiekabes
45 %;
43 %, ja tipa 
apstiprinājums piešķirts pirms 2012.
gada 1. janvāra
40 %;
43 %, ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 1989. 
gadu
O2, O3, O4 
piekabes
50 %
L1e
42 % (abas 
bremzes kopā)
L2e, 
L6e
40 % (abas 
bremzes kopā)
L3e
50 % (abas 
bremzes kopā)
L4e
46 % (abas 
bremzes kopā)
L5e, 
L7e
44 % (abas 
bremzes kopā)
L 
kategorijas (aizmugurējās
bremzes)
25 %
2) tehniskajā kontrolē uz ceļa:
Transportlīdzekļa kategorija
Neatkarīgi no pirmās reģistrācijas 
datuma
M1, M2, M3
50 %;
48 %, ja 
transportlīdzeklim nav ABS vai tipa apstiprinājums 
piešķirts pirms 1991. gada 1. oktobra
N1
21
/
191
N1
45 %
N2, N3
43 %;
45 %, ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 1989. 
gadu
O2, O3, O4
40 %;
43 %, ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 1989. 
gadu
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.2.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Veicot pārbaudi bremžu stendā vai, ja tas nav 
iespējams tehnisku
iemeslu dēļ, pārbaudi ceļa apstākļos, 
izmantojot palēninājumu
reģistrējošu iekārtu, noteikt 
bremzēšanas efektivitāti, kas attiecināta
pret pilnu masu 
vai, ja ir puspiekabe - pret pieļaujamo ass slodžu
summu
2) Transportlīdzekļi vai piekabes (puspiekabes) ar 
pilnu masu, lielāku
par 3,5 tonnām un aprīkotām ar 
pneimatisko bremžu sistēmu,
jāpārbauda atbilstoši 
standartā LVS ISO 21069-1:2017 "Ceļu
transportlīdzekļi. 
Transport
līdzekļu ar maksimāli atļauto pilno masu,
lielāku par 3,5 t, bremzēšanas sistēmu testēšana ruļļu 
bremžu stendā.
1. daļa: Pneimatiskās bremžu sistēmas" 
noteiktajai metodei vai
ekvivalentai metodei
3) Pārbaude ceļa apstākļos
4) Tehniskajā pārbaudē, veicot pārbaudi bremžu stendā 
vai ar
palēninājumu reģistrējošu iekārtu, ņem vērā 
transportlīdzekļa faktisko
masu
B1. Nav sasniegts prasībās 
noteiktais bremzēšanas
efektivitātes minimums
2
B1. L kategorijas 
transportlīdzekļu bremzēšanas
efektivitāte tehniskajā 
apskatē nesasniedz 50 % no
prasībās noteiktā bremzēšanas 
efektivitātes minimuma;
M, N vai O kategorijas 
transportlīdzekļu bremzēšanas
efektivitāte tehniskajā 
kontrolē uz ceļa nesasniedz 50 %
no prasībās noteiktā 
bremzēšanas efektivitātes
minimuma
3
1.3. Papildu (avārijas) bremžu darbība un efektivitāte (ja tā ir 
atsevišķa sistēma)
1.3.1. Darbība
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētajai papildu 
(avārijas) bremžu iekārtai jādarbojas transportlīdzekļa 
izgatavotāja paredzētajā režīmā.
A2. Bremzēšanas spēkiem uz vienas ass riteņiem jāpieaug 
vienmērīgi, pakāpeniski un proporcionāli bremžu pedālim 
pieliktajam spēkam, ja bremžu
pievads ir hidraulisks, vai bremžu 
pedāļa gājienam, ja bremžu pievads ir pneimatisks. Bremzēšanas 
spēku atšķirība jeb nevienmērība to pakāpeniskā
pieauguma 
diapazonā nedrīkst pārsniegt 30 % starp vienas ass abu pušu 
riteņiem. Bremžu darbības nevienmērību starp vienas ass abu pušu 
riteņiem
aprēķina pēc formulas, kas dota 1.2.1. kodā. Veicot 
bremžu iekārtas efektivitātes pārbaudi ceļa apstākļos, 
transportlīdzeklis nedrīkst ievērojami novirzīties
no 
taisnvirziena kustības.
22
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.3.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Ja papildu 
(avārijas) bremžu iekārta ir
nošķirta no darba bremžu 
iekārtas,
lietot metodi, kas dota 1.2.1. kodā
B1. Nav transportlīdzekļa 
izgatavotāja paredzētās papildu (avārijas) bremžu 
iekārtas
3
B2. Nevienmērīgs, 
nepakāpenisks un neproporcionāls bremzēšanas spēka 
pieaugums, bet
nevienmērība nepārsniedz 30 %
1
B2. Bremzēšanas spēku 
nevienmērība to pakāpeniskā pieauguma diapazonā vai to
maksimālās vērtības pārsniedz 30 % starp vienas ass 
riteņiem; pārbaudot bremzes ceļa
apstākļos, 
transportlīdzeklis ievērojami novirzās no taisnvirziena 
kustības
2
B2. Nav bremzēšanas spēka 
uz vienu vai vairākiem riteņiem; bremzēšanas spēku
maksimālās vērtības starp stūrējamās ass abu pušu riteņiem 
pārsniedz 50 %
3
1.3.2. Efektivitāte
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa papildu (avārijas) bremžu iekārtai 
jānodrošina bremzēšanas efektivitāte, kā noteikts šā pielikuma 
1.2.2. kodā. Papildu (avārijas)
bremžu bremzēšanas efektivitāti 
aprēķina pēc formulas, kas dota šā pielikuma 1.2.2. kodā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.3.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas 
kritēriji
Novērtējums
Ja papildu 
(avārijas) bremžu iekārta ir nošķirta no darba
bremžu 
iekārtas, lietot metodi, kas dota šā pielikuma 1.2.2.
kodā
B1. Bremzēšanas 
efektivitāte nesasniedz 50 % no darba bremzēm šā
pielikuma 
1.2.2. kodā noteiktās bremzēšanas efektivitātes 
minimuma
2
B1. Bremzēšanas 
efektivitāte nesasniedz 25 % no darba bremzēm šā
pielikuma 
1.2.2. kodā noteiktās bremzēšanas efektivitātes 
minimuma.
3
1.4. Stāvbremzes darbība un efektivitāte
1.4.1. Darbība
A. Prasības
A1. Visiem M, N un O kategorijas transportlīdzekļiem, 
tricikliem un kvadricikliem, kas aprīkoti ar darba bremžu 
iekārtu, jābūt aprīkotiem ar stāvbremzi.
A2. Stāvbremzei jāiedarbojas uz ass abu pušu riteņiem. Veicot 
bremžu iekārtas efektivitātes pārbaudi ceļa apstākļos, 
transportlīdzeklis nedrīkst
ievērojami novirzīties no 
taisnvirziena kustības.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
23
/
191
1.4.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Veicot pārbaudi bremžu stendā vai ceļa
apstākļos, 
pakāpeniski palielināt bremžu
spēku
B1. Nav stāvbremzes (piemēram, demontēta 
stāvbremze)
3
B2. Stāvbremze nedarbojas; stāvbremze 
nedarbojas vienā pusē; pārbaudot
bremzes ceļa apstākļos, 
transportlīdzeklis ievērojami novirzās no
taisnvirziena 
kustības
2
1.4.2. Efektivitāte
A. Prasības
A1. Stāvbremzei jānodrošina bremzēšanas efektivitāte, veicot 
pārbaudi uz stenda, kas jebkuram atsevišķam transportlīdzeklim 
nedrīkst būt mazāka
par 16 % attiecībā pret pilno masu, bet 
mehāniskajam transportlīdzeklim savienojumā ar piekabi 
(puspiekabi) - mazāka par 12 % attiecībā pret
transportlīdzekļu 
sastāva pilno masu, vadoties pēc lielākās aprēķinātās vērtības. 
Stāvbremzes bremzēšanas efektivitāti aprēķina pēc formulas:
z =
∑ F
× 100 %, kur
G
z - stāvbremzes bremzēšanas efektivitāte, %;
ΣF - visu riteņu, uz kuriem iedarbojas stāvbremze, bremzēšanas 
spēku summa, kN;
G - transportlīdzekļa maksimālais svars, kN (pilna masa 
[tonnas] x 9,8 [m/s
2
]), vai transportlīdzekļu sastāva 
maksimālais svars, kN (sastāva pilna
masa [tonnas] x 9,8 
[m/s
2
]) (kas attiecināms).
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.4.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Pārbaude bremžu stendā
vai
2) pārbaude uz ceļa, izmantojot
palēninājumu uzrādošu 
vai ierakstošu
ierīci
vai
3) pārbaudot transportlīdzekli zināmā
ceļa slīpumā
B1. Nav sasniegta prasībās noteiktā stāvbremzes 
bremzēšanas efektivitātes
minimālā vērtība 
transportlīdzeklim ar pneimatisku bremžu sistēmu; 
stāvbremzes
bremzēšanas spēki transportlīdzeklim ar 
hidraulisku bremžu sistēmu nav pietiekami
prasībās 
noteiktās stāvbremzes bremzēšanas efektivitātes minimālās 
vērtības
sasniegšanai un riteņu nobloķēšanai bremžu 
stendā
2
B1. Stāvbremzes bremzēšanas efektivitāte 
transportlīdzeklim ar pneimatisku bremžu
sistēmu vai 
transportlīdzekļa sastāvam ar pneimatisku bremžu sistēmu 
nesasniedz
50 % no prasībās noteiktās minimālās vērtības 
attiecībā pret transportlīdzekļa masu
pārbaudes laikā
3
1.5. Papildbremžu darbības rādītāji
24
/
191
A. Prasības
A1. Papildbremzēm jādarbojas un to nodrošinātajam bremzēšanas 
spēkam jābūt pakāpeniski maināmam (nav attiecināms uz 
papildbremzēm, kas
iedarbojas uz izplūdes sistēmu).
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas 
kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Ja iespējams, pārliecināties par sistēmas
darbību
B1. Bremzēšanas spēks nav 
maināms pakāpeniski; papildbremžu sistēma
nedarbojas
2
1.6. Bremžu pretbloķēšanas sistēma (ABS)
A. Prasības
A1. Bremžu pretbloķēšanas sistēmas devējmehānismiem (riteņu 
rotācijas ātruma sensoriem) jābūt tīriem, bez mehāniskiem 
bojājumiem. Sistēmas
elektroinstalācijai jābūt bez bojājumiem. 
Sistēmai jābūt pilnībā nokomplektētai.
A2. Kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī 
jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas.
Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst norādīt uz kļūmi sistēmas
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai 
bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude vai
pārbaude, 
izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni
B1. Devējmehānismu (riteņu 
rotācijas ātruma sensoru) nav vai tie ir netīri vai 
mehāniski bojāti;
bojāta sistēmas elektroinstalācija; 
nepilnīgi nokomplektēta sistēma
2
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu bremžu 
pretbloķēšanas sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis 
pirmo
reizi reģistrēts līdz 2011. gada 31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu bremžu 
pretbloķēšanas sistēmas darbībā, vai OBD, kam pieslēdzas,
izmantojot transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda 
kļūmi vai bojājumu bremžu
pretbloķēšanas sistēmas darbībā 
(ja transportlīdzeklis reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. 
janvāri)
2
1.7. Elektroniskā bremžu sistēma (EBS)
A. Prasības
25
/
191
A1. Kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī 
jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas.
Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst norādīt uz kļūmi sistēmas
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai 
bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude vai
pārbaude, 
izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni
B1. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu 
elektroniskās bremžu sistēmas darbībā (ja 
transportlīdzeklis pirmo
reizi reģistrēts līdz 2011. gada 
31. decembrim)
1
B1. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu 
elektroniskās bremžu sistēmas darbībā, vai OBD, kam 
pieslēdzas,
izmantojot transportlīdzekļa elektronisko 
saskarni, uzrāda kļūmi vai bojājumu elektroniskajā
bremžu 
sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis reģistrēts, sākot 
ar 2012. gada 1. janvāri)
2
B1. Tehniskajā kontrolē uz 
ceļa - savienojums starp velkošo transportlīdzekli un 
piekabi
(puspiekabi) nesavietojams vai tā nav
3
1.8. Bremžu šķidrums
A. Prasības
A1. Bremžu šķidrums nedrīkst būt piesārņots vai ar nogulsnēm. 
Tas nedrīkst radīt draudus bremžu iekārtas darbībai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
1.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Bremžu šķidrums 
piesārņots vai ar nogulsnēm
2
B1. Bremžu šķidruma 
stāvoklis apdraud bremžu iekārtas darbību
3
2. GRUPA. STŪRES IEKĀRTA
2.1. Mehāniskais stāvoklis
2.1.1. Stūres mehānisma stāvoklis
A. Prasības
A1. Stūres mehānismam kopumā jādarbojas bez tā funkcionalitāti 
ietekmējošiem traucējumiem. Stūres ratam abos virzienos jāgriežas 
viegli,
vienmērīgi, bez ieķīlēšanās. Stūres pagrieziena leņķim no 
vidējā stāvokļa līdz atdurei jābūt vienādam abos virzienos.
26
/
191
A2. Pārbaudot transportlīdzekli kustībā, stūres ratam 
jāatgriežas stāvoklī, kas nodrošina transportlīdzekļa 
taisnvirziena kustību.
A3. Zobsektora vārpsta nedrīkst būt savērpusies, ar 
palielinātu brīvkustību buksēs. Rievsavienojumā nedrīkst būt 
palielināta brīvkustība.
A4. Nedrīkst būt smērvielas vai hidrauliskā šķidruma noplūdes 
no stūres iekārtas daļām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai pacēlāja 
un
riteņiem esot paceltiem vai atrodoties uz grozāmām
plāksnēm, griezt stūri no atdures līdz atdurei
2) Vizuāla stūres 
pārvada darbības pārbaude
3) Tehniskajā 
kontrolē uz ceļa - grozot stūres ratu
B1. Stūres rata pagrieziena 
leņķis no vidējā stāvokļa nav vienāds abos
virzienos
1
B1. Stūres rats negriežas 
viegli un vienmērīgi abos virzienos vai stūres
mehānisms 
ķīlējas
2
B1. Stūres mehānisma 
darbības traucējumi, kā rezultātā ietekmēta
stūres 
mehānisma funkcionalitāte
3
B2. Stūres rats neatgriežas 
stāvoklī, kas nodrošina transportlīdzekļa
taisnvirziena 
kustību
2
B3. Savērpusies zobsektora 
vārpsta; palielināta brīvkustība zobsektora
vārpstas 
buksēs; palielināta brīvkustība rievsavienojumā
2
B3. Savērpusies zobsektora 
vārpsta, vai palielināta brīvkustība
zobsektora vārpstas 
buksēs, vai palielināta brīvkustība rievsavienojumā
- kā 
rezultātā ietekmēta stūres mehānisma funkcionalitāte
3
B4. Smērvielas vai 
hidrauliskā šķidruma noplūde, bet piles neveidojas
1
B4. Smērvielas vai 
hidrauliskā šķidruma noplūde - veidojas piles
2
B4. Hidrauliskā šķidruma 
noplūde - šķidrums pil vai plūst
3
2.1.2. Stūres mehānisma korpusa stiprinājums
A. Prasības
A1. Stūres mehānismam jābūt atbilstoši nostiprinātam. 
Stiprinājuma elementiem jābūt attiecīgi nospriegotiem un 
nodrošinātiem pret atskrūvēšanos.
A2. Stūres mehānisma korpusam nedrīkst būt mehāniski bojājumi, 
kas var ietekmēt tā darbību (piemēram, plaisas, caurumi, 
izlūzumi, liekts korpuss).
Aizliegts izmantot metinātus stūres 
mehānisma korpusus, ja šādu remonta tehnoloģiju neparedz 
izgatavotājs.
A3. Transportlīdzekļa daļa, kur stiprinās stūres mehānisms, 
nedrīkst būt bojāta (piemēram, salauzta, saliekta, ieplaisājusi, 
ievērojami korodējusi vai
izdilusi stūres mehānisma stiprinājuma 
vietās).
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
27
/
191
2.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai pacēlāja,
grozīt stūres ratu vai stūri uz abām pusēm vai izmantot 
šim
nolūkam piemērotu ass spēles detektoru
2) Stiprinājuma 
vizuāla pārbaude
3) Tehniskajā 
kontrolē uz ceļa - grozot stūres ratu
B1. Stūres mehānisma 
korpuss neatbilstoši nostiprināts vai nav visu
stiprinājuma 
skrūvju; stiprinājuma elementi nav nospriegoti vai nav
nodrošināti pret atskrūvēšanos
2
B1. Bīstami vaļīgs vai 
vispār nenostiprināts stūres mehānisma
korpuss, vai tas ir 
kustīgs attiecībā pret transportlīdzekļa rāmi vai
virsbūvi
3
B2. Stūres mehānisma 
korpusa mehāniski bojājumi, kas var ietekmēt
tā darbību 
(piemēram, plaisas, caurumi, izlūzumi, liekts korpuss);
metināts stūres mehānisma korpuss
2
B2. Salūzis stūres 
mehānisma korpuss
3
B3. Bojāta 
transportlīdzekļa daļa, kur stiprinās stūres mehānisms
(piemēram, salauzta, saliekta, ieplaisājusi, ievērojami 
korodējusi vai
izdilusi stūres mehānisma stiprinājuma 
vietās)
2
2.1.3. Stūres pārvada stāvoklis
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama palielināta brīvkustība vai ķīlēšanās 
stūres pārvada savienojumos, savienojumu izjukšanas bīstamība un 
šarnīru
remontmetinājumi. Savienojumu stiprinājuma elementiem 
jābūt attiecīgi nospriegotiem un nodrošinātiem pret 
atskrūvēšanos. Putekļu aizsargiem jābūt bez
bojājumiem un 
atbilstoši nostiprinātiem.
A2. Neizjaucamiem stūres šarnīriem nav pieļaujami nekādu veidu 
remontdarbi. Nav atļauti stūres pārvada vai tā sastāvdaļu 
pārveidojumi. Aizliegts
uzstādīt stūres šarnīru, kas nav 
pasargāts no apkārtējās vides tiešas iedarbības, izņemot 
gadījumu, ja tādu paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs.
A3. Stūres stiepņiem un svirām nedrīkst būt plaisas, lūzumi, 
deformācijas vai brīvkustības regulēšanas mezglā, kur tāds ir. 
Stūres stiepņu un sviru
remontmetinājumi un lodējumi ir 
aizliegti, izņemot gadījumu, ja tos paredz transportlīdzekļa 
izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.1.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai
pacēlāja, 
grozīt stūres ratu vai stūri uz abām
pusēm vai izmantot 
šim nolūkam piemērotu ass
spēles detektoru
2) Stūres pārvada 
sastāvdaļu vizuāla pārbaude -
dilums, plaisas, lūzumi, 
savienojumu drošība
3) Tehniskajā 
kontrolē uz ceļa - grozot stūres ratu
B1. Neliela brīvkustība 
stūres pārvada savienojumā, bojāts putekļusargs
1
B1. Palielināta brīvkustība 
vai ķīlēšanās stūres pārvada savienojumā, stūres
pārvada 
šarnīru remontmetinājums; savienojuma stiprinājuma elementi
nenospriegoti vai nav nodrošināti pret atskrūvēšanos; nav 
putekļusarga vai tas
ir sadalījies
2
B1. Stūres pārvada jebkura 
savienojuma izjukšanas bīstamība; savienojuma
3 
28
/
191
3) Tehniskajā 
kontrolē uz ceļa - grozot stūres ratu
stāvoklis 
apdraud stūres pārvada funkcionalitāti
3
B2. Remontēts neizjaucamais 
savienojums; stūres pārvada vai tā sastāvdaļas
pārveidojums; uzstādīts stūres šarnīrs, kas nav pasargāts 
no apkārtējās vides
tiešas iedarbības
2
B2. Stūres pārvada vai tā 
sastāvdaļas pārveidojums, kas ietekmē pārvada vai
tā 
sastāvdaļas darbību
3
B3. Stūres pārvada stiepņa 
vai sviras plaisas, lūzumi, deformācijas vai
brīvkustības 
regulēšanas mezglā, neatļauts remontmetinājums vai 
lodējums
2
2.1.4. Stūres pārvada darbība
A. Prasības
A1. Stūres pārvada kustīgā daļa jebkādā stūres rata 
pagrieziena leņķī nedrīkst saskarties ar citu transportlīdzekļa 
daļu.
A2. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzēto stūrējamo riteņu pagrieziena ierobežotāju (vai 
ierobežotājiem). Tam jābūt atbilstoši
nostiprinātam. 
Ierobežotājam jābūt iestatītam tā, lai galējos stāvokļos ne 
ritenis, ne riepa nesaskartos ar citu transportlīdzekļa daļu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.1.4.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai pacēlāja, 
grozīt
stūres ratu vai stūri uz abām pusēm vai izmantot 
šim nolūkam
piemērotu ass spēles detektoru
2) Stūres iekārtas sastāvdaļu vizuāla pārbaude - 
dilums, plaisas,
lūzumi, savienojumu drošība
3) Tehniskajā kontrolē uz ceļa - grozot stūres ratu, 
motoram
darbojoties
B1. Stūres pārvada kustīga 
daļa saskaras ar citu
transportlīdzekļa daļu
2
B2. Nav transportlīdzekļa 
konstrukcijā paredzētā stūrējamo
riteņu pagrieziena 
ierobežotāja vai tas nav atbilstoši
nostiprināts vai nav 
atbilstoši iestatīts
2
2.1.5. Stūres pastiprinātājs
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar transportlīdzekļa 
izgatavotāja konstrukcijā paredzēto stūres pastiprinātāju. Stūres 
pastiprinātājam jādarbojas
bez traucējumiem un jānodrošina 
nepieciešamā efektivitāte. Nav atļauti stūres pastiprinātāja 
pārveidojumi vai aizstāšana, kas var ietekmēt stūres iekārtas
darbību.
A2. Visām stūres pastiprinātāja daļām jābūt bez bojājumiem un 
atbilstoši nostiprinātām. Stūres pastiprinātāja sastāvdaļām jābūt 
hermētiskām. Stūres
pastiprinātāja hidrauliskā šķidruma līmenis 
nedrīkst būt zemāks par minimālo. Stūres pastiprinātāja 
hidrauliskā šķidruma tvertnei jābūt ar pietiekamu
ietilpību.
29
/
191
A3. Stūres pastiprinātāja sistēmas cauruļvadi vai šļūtenes 
nedrīkst būt bojātas vai korodējušas. Stūres pastiprinātāja 
sistēmas cauruļvadiem un
šļūtenēm jābūt atbilstoši nostiprinātām. 
Stūres pastiprinātāja sistēmas cauruļvadi vai šļūtenes nedrīkst 
saskarties ar transportlīdzekļa kustīgajām daļām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Noplūdes un hidrauliskā šķidruma
līmeņa vizuāla 
pārbaude (ja redzams)
2) Stūres pastiprinātāja darbības
pārbaude, motoram 
darbojoties un
riteņiem balstoties uz zemes
B1. Nav transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētā stūres pastiprinātāja; stūres
pastiprinātājs 
nedarbojas vai nenodrošina nepieciešamo efektivitāti; 
traucēta
stūres pastiprinātāja darbība
2
B1. Stūres pastiprinātāja darbības traucējumi, 
kas bīstami ietekmē
transportlīdzekļa vadāmību; stūres 
pastiprinātāja pārveidojumi vai aizstāšana,
kas var 
ietekmēt stūres iekārtas darbību
3
B2. Hidrauliskā šķidruma noplūde no stūres 
pastiprinātāja, bet piles neveidojas
1
B2. Bojāts, neatbilstoši nostiprināts vai 
nenostiprināts stūres pastiprinātāja
korpuss; stūres 
pastiprinātāja hidrauliskā šķidruma līmenis zemāks par
minimālo; hidrauliskā šķidruma noplūde no stūres 
pastiprinātāja - veidojas piles
2
B2. Neatbilstošs stūres pastiprinātāja 
stiprinājums, stūres pastiprinātāja korpusa
bojājumi vai 
noplūdes no stūres pastiprinātāja, kas ietekmē 
transportlīdzekļa
vadāmību; nepietiekamas ietilpības stūres 
pastiprinātāja hidrauliskā šķidruma
tvertne
3
B3. Bojāts vai korodējis stūres pastiprinātāja 
cauruļvads vai šļūtene; neatbilstoši
nostiprināts stūres 
pastiprinātāja cauruļvads vai šļūtene; stūres 
pastiprinātāja
cauruļvads vai šļūtene saskaras ar 
transportlīdzekļa kustīgu daļu
2
2.2. Stūres rats, statnis un motocikla stūre
2.2.1. Stūres rats un motocikla stūre
A. Prasības
A1. Stūres rata vai stūres izmēram, konstrukcijai un 
stiprinājumam jāatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām. 
M1 un N1 kategorijas
transportlīdzekļiem atļauts uzstādīt mazāka 
izmēra rūpnieciski izgatavotu stūres ratu, ja tā stūres iekārta 
aprīkota ar pastiprinātāju. Aizliegts uzstādīt
pašizgatavotu 
stūres ratu vai stūri.
Stūres apvalks nedrīkst traucēt stūres rata satveramību. Tam 
jābūt nekustīgi nostiprinātam.
A2. Stūres rata materiāls nedrīkst būt saplaisājis vai 
atdalījies no stūres rata karkasa. Stūres ratam vai stūrei 
nedrīkst būt plaisas, lūzumi,
deformācijas, ievērojami korozijas 
bojājumi vai remontmetinājumi.
30
/
191
A3. Stūres ratam jābūt nekustīgi savienotam ar vārpstu. Stūrei 
jābūt nekustīgi nostiprinātai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.2.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja 
un tā masai
balstoties uz zemes, kustināt stūres
ratu vai 
stūri aksiāli un radiāli visos
virzienos
2) Brīvkustību, elastīgo savienojumu
un šarnīru 
vizuāla pārbaude
B1. Stūres rata vai stūres 
izmērs, konstrukcija vai stiprinājums neatbilst 
transportlīdzekļa
izgatavotāja prasībām; mazāka izmēra 
rūpnieciski izgatavots stūres rats M1 vai N1
kategorijas 
transportlīdzeklim bez stūres pastiprinātāja; uzstādīts 
pašizgatavots stūres rats
vai stūre; stūres rata apvalks 
traucē stūres rata satveramību vai nav nekustīgi 
nostiprināts
2
B2. Saplaisājis stūres rata 
materiāls
1
B2. Stūres rata materiāls 
izdrupis vai atdalījies no stūres rata karkasa; plaisas, 
lūzumi,
deformācijas, ievērojami korozijas bojājumi vai 
remontmetinājumi transportlīdzekļa stūres
ratā vai 
stūrē
2
B3. Brīvkustība stūres rata 
savienojumā ar vārpstu vai stūre nav nekustīgi 
nostiprināta
2
B3. Stūres rata un vārpstas 
savienojuma vai stūres stiprinājuma izjukšanas 
bīstamība
3
2.2.2. Stūres statnis un motocikla dakša, un stūres vibrācijas 
slāpētāji
A. Prasības
A1. Stūres statnim jābūt nekustīgi nostiprinātam. Stūres 
statnim un motocikla (tricikla) dakšai jābūt bez deformācijām, 
remontmetinājumiem,
ievērojamiem korozijas vai mehāniskiem 
bojājumiem. Nav pieļaujama stūres statņa (stūres rata centra) 
palielināta brīvkustība aksiālā vai radiālā virzienā.
Nav 
pieļaujama aksiāla vai radiāla brīvkustība vai ķīlēšanās 
motocikla (tricikla) dakšas savienojumos. Nav pieļaujami stūres 
statņa vai dakšas
pārveidojumi.
A2. Stūres statņa regulēšanas un fiksācijas ierīce nedrīkst 
būt bojāta.
A3. Triecienu slāpētājam jābūt atbilstoši nostiprinātam. Nav 
pieļaujami triecienu slāpētāja bojājumi, hidrauliskā šķidruma 
noplūdes.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja 
un tā masai
balstoties uz zemes, kustināt
stūres ratu vai 
stūri aksiāli un radiāli
visos virzienos
2) Brīvkustību, elastīgo
savienojumu un šarnīru 
vizuāla
pārbaude
B1. Nenostiprināts vai 
deformēts, vai ievērojami korodējis stūres statnis vai 
motocikla
(tricikla) dakša; stūres statņa (stūres rata 
centra) palielināta brīvkustība aksiālā vai radiālā
virzienā; palielināta aksiāla vai radiāla brīvkustība vai 
ķīlēšanās motocikla (tricikla) dakšas
savienojumos; stūres 
statņa vai motocikla (tricikla) dakšas pārveidojumi vai
remontmetinājumi; plaisa motocikla (tricikla) dakšā
2
B1. Stūres statņa vai 
motocikla (tricikla) dakšas bīstami vaļīgs stiprinājums vai 
pārveidojumi,
kas bīstami ietekmē transportlīdzekļa 
vadāmību; lūzums motocikla (tricikla) dakšā
3
31
/
191
pārbaude
B2. Bojāta stūres statņa 
vai motocikla (tricikla) dakšas regulēšanas vai fiksācijas 
ierīce
2
B3. Triecienu slāpētājs 
neatbilstoši nostiprināts vai bojāts; hidrauliskā šķidruma 
noplūde no
triecienu slāpētāja
2
2.3. Stūres rata brīvgājiens
A. Prasības
A1. Stūres rata brīvgājiens nedrīkst būt lielāks par 
izgatavotāja noteikto. Ja šādi dati nav pieejami, iedomāta punkta 
pārvietojums pa stūres rata aploci
starp galējiem brīvkustības 
stāvokļiem nedrīkst pārsniegt 1/5 (vienu piekto daļu) no stūres 
rata diametra, ja automobilim ir uzstādīts gliemežpārvada tipa
stūres mehānisms, un 1/30 (vienu trīsdesmito daļu) no stūres rata 
diametra, ja uzstādīts zobstieņa tipa stūres mehānisms.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai pacēlāja 
un tā
masai balstoties uz zemes, motoram darbojoties (ja
iespējams), transportlīdzeklim ar stūres pastiprinātāju,
riteņiem atrodoties atbilstīgi taisnvirziena kustībai, 
nedaudz
grozīt stūres ratu uz abām pusēm tā, lai 
stūrējamie riteņi
paliktu nekustīgi
2) Brīvkustības vizuāla pārbaude
B1. Stūres rata 
brīvgājiens pārsniedz pieļaujamo vērtību
2
B1. Stūres rata 
brīvgājiens apdraud transportlīdzekļa drošu
vadāmību
3
2.5. Piekabes stūrējamās ass stūres mehānisms
A. Prasības
A1. Izgatavotāja paredzētajam piekabes stūres mehānismam un tā 
daļām jābūt bez mehāniskiem bojājumiem, kas var ietekmēt piekabes 
taisnvirziena
kustību vai vadāmību. Nav pieļaujama palielināta 
brīvkustība mehānisma kustīgajos elementos. Stiprinājuma 
elementiem jābūt atbilstoši nospriegotiem un
bez bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla 
pārbaude vai pārbaude ar
speciāli šim nolūkam izmantojamu
ass spēles detektoru
B1. Mehāniski piekabes 
stūres mehānisma bojājumi; palielināta brīvkustība 
mehānisma
kustīgajos elementos; stiprinājuma elementi 
nenospriegoti vai bojāti
2
B1. Mehāniski piekabes 
stūres mehānisma bojājumi, kas var ietekmēt piekabes
taisnvirziena kustību vai vadāmību, vai stūres iekārtas 
izturību; stūres iekārtas daļu
stiprinājuma vai savienojuma 
izjukšanas bīstamība
3
32
/
191
2.6. Elektroniskais stūres pastiprinātājs
A. Prasības
A1. Elektroniskajam stūres pastiprinātājam (EPS) jādarbojas. 
Stūres pagrieziena leņķim jābūt proporcionālam stūrējamo riteņu 
pagrieziena leņķim.
A2. Ja paredzēti EPS sistēmas kļūmes vai bojājuma indikatori, 
tiem jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības
uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst uzrādīt kļūmi
sistēmas 
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
2.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Salīdzināt stūres rata un
stūrējamo riteņu 
pagrieziena
leņķa saistību, kad motors ir
ieslēgts un 
izslēgts
3) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude
vai 
pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni
B1. EPS nedarbojas; stūres 
pagrieziena leņķis nav proporcionāls stūrējamo riteņu 
pagrieziena
leņķim
2
B1. EPS darbības traucējumu 
dēļ transportlīdzeklis nav vadāms; stūres pagrieziena 
leņķis nav
proporcionāls stūrējamo riteņu pagrieziena 
leņķim un ietekmēta transportlīdzekļa vadāmība
3
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu elektroniskā 
stūres pastiprinātāja sistēmas darbībā (ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2011. gada 
31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu elektroniskā 
stūres pastiprinātāja sistēmas darbībā, vai OBD, kam
pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa elektronisko 
saskarni, uzrāda kļūmi vai bojājumu
elektroniskā stūres 
pastiprinātāja sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis 
reģistrēts, sākot ar 2012.
gada 1. janvāri)
2
3. GRUPA. REDZAMĪBA
3.1. Redzamības lauks
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa vadītāja redzamības laukā, kas ir 
stiklojums uz priekšu no vadītāja sēdekļa (vējstikla laukums, ko 
var notīrīt stikla tīrītāji) un
priekšējais sānu stiklojums - 
nedrīkst būt redzamības traucēkļu, izņemot netiešās redzamības 
sistēmas sastāvdaļas. Transportlīdzekļa vadītāja
redzamības laukā 
jābūt redzamiem atpakaļskata spoguļiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
3.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla 
pārbaude, atrodoties
Redzamības traucēkļi ārpus 
laukuma, ko var notīrīt stikla tīrītāji, vai priekšējā sānu 
stiklojumā
1
33
/
191
vadītāja sēdeklī
Redzamības traucēkļi 
vējstikla laukumā, ko var notīrīt stikla tīrītāji; 
transportlīdzekļa vadītāja
redzamības laukā nav redzami 
atpakaļskata spoguļi
2
3.2. Stiklojuma stāvoklis
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzētajiem stikliem. Tiem jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši transportlīdzekļu
sertifikācijas noteikumiem (3.2.1. 
att.). Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. 
gada 31. decembrim, stikli var būt sertificēti un marķēti
atbilstoši tehnisko normatīvu prasībām, kas piemēroti, veicot 
transportlīdzekļa izgatavošanu (sertificēšanu).
Aizliegts lietot transportlīdzekļu stiklus, kas izgatavoti no 
nepiemērotiem materiāliem.
Stiklu tipa apzīmējumi norādīti 3.2.1. tabulā.
3.2.1. tabula
Transportlīdzekļu stiklu 
tipu apzīmējumi
Nr. p. k.
Apzīmējums
Stiklu tips
1.
I
Pastiprinātais 
vējstikls
2.
I/P
Pastiprinātais vējstikls ar 
pārklājumu
3.
II
Parasts daudzslāņu 
bezšķembu vējstikls
4.
II/P
Parasts daudzslāņu 
bezšķembu vējstikls ar pārklājumu
5.
III
Apstrādāts daudzslāņu 
bezšķembu vējstikls
6.
IV
Stiklplastikāta 
vējstikls
7.
V
Stikli, izņemot vējstiklus, 
ar gaismas caurlaidību < 70 %
8.
VI
Dubultie stikli
34
/
191
9.
VII
Pastiprinātais vējstikls 
transportlīdzekļiem ar V < 30 km/h
10.
Bez 
simbola
Stikli, izņemot vējstiklus, 
ar gaismas caurlaidību > 70 %
11.
VII/A/L
Neelastīgais plastikāta 
stikls, kas nav vējstikls
12.
IX
Elastīgais plastikāta 
stikls, kas nav vējstikls
13.
X
Dubultais elastīgais 
plastikāta stikls
A2. Vējstiklu aizliegts pārklāt ar jebkāda veida pārklājumu, 
izņemot M3 kategorijas transportlīdzekļus, kuriem atļauts aplīmēt 
vējstikla apakšējo daļu ar
caurspīdīgu plēvi, ievērojot šādus 
nosacījumus:
1) transportlīdzeklis aprīkots ar VI klases spoguli;
2) gaismas caurlaidība aplīmētajā joslā nav mazāka par 70 
%;
3) plēves augšējās malas augstums no brauktuves nevienā vietā 
nav augstāks par transportlīdzekļa vadītāja darba zonā esošā 
instrumentu paneļa
augšējo horizontālo daļu un maksimāli 
pieļaujamais plēves augstums no brauktuves nepārsniedz 1800 
mm.
Transportlīdzekļa vadītāja redzamības laukā esošā stiklojuma 
gaismas caurlaidība nedrīkst būt mazāka par 70 %.
Vējstiklam vadītāja pusē nav pieļaujami bojājumi, kuru izmērs 
pārsniedz 5 mm laukumā, kuru var notīrīt vadītāja puses stikla 
tīrītājs un kuru ierobežo:
1) vējstikla vertikālā viduslīnija vai vējstikla sadalošā 
statne;
2) horizontāla līnija apakšējā daļā:
- 50 mm (100 mm N3 vai M3 kategorijas transportlīdzeklim) virs 
vadītāja puses stikla tīrītāja, kas atrodas izgatavotāja 
paredzētajā sākuma stāvoklī; vai
- 50 mm (100 mm N3 vai M3 kategorijas transportlīdzeklim) virs 
vējstikla apakšējās necaurspīdīgās daļas, ja vadītāja puses 
stikla tīrītājs izgatavotāja
paredzētajā sākuma stāvoklī atrodas 
zemāk par vējstikla apakšējo necaurspīdīgo daļu;
3) vējstiklam augšējā daļā maksimāli tuvu pievirzīta 
izgatavotāja paredzētā saulessarga apakšējā mala.
Vējstiklam pasažiera pusē pieļaujami nelieli bojājumi 
(piemēram, punkti, ieskrāpējumi, iesitumi, nesazarota plaisa, kas 
nesavieno vējstikla malas;
sazarota plaisa, kurai apvilktās riņķa 
līnijas diametrs nepārsniedz 100 mm), kas būtiski neietekmē 
redzamību vai stiklojuma izturību, laukumā, kuru var
notīrīt 
pasažiera puses stikla tīrītājs un kuru ierobežo:
1) vējstikla vertikālā viduslīnija vai statne, ja vējstikls ir 
dalīts;
2) horizontāla līnija apakšējā daļā:
- 50 mm (100 mm N3 vai M3 kategorijas transportlīdzeklim) virs 
pasažiera puses stikla tīrītāja, kas atrodas izgatavotāja 
paredzētajā sākuma stāvoklī;
vai
35
/
191
- 50 mm (100 mm N3 vai M3 kategorijas transportlīdzeklim) virs 
vējstikla apakšējās necaurspīdīgās daļas, ja pasažiera puses 
stikla tīrītājs izgatavotāja
paredzētajā sākuma stāvoklī atrodas 
zemāk par vējstikla apakšējo necaurspīdīgo daļu;
3) vējstiklam augšējā daļā maksimāli tuvu pievirzīta 
izgatavotāja paredzētā saulessarga apakšējā mala.
Pārējā stiklojumā nedrīkst būt stiklojuma izturību ietekmējoši 
bojājumi.
Automobiļa vējstikla augšmalu atļauts pārklāt ar caurspīdīgu 
plēvi, kas nepārprotami ļauj izšķirt luksofora gaismas signālus. 
Caurspīdīgās plēves joslas
apakšējā mala nedrīkst atrasties zemāk 
par augstāko vienu no divām turpmāk minētajām horizontālajām 
līnijām:
1) horizontāla līnija, ko veido maksimāli tuvu vējstiklam 
pievirzītu izgatavotāja uzstādīto salona saulessargu apakšējās 
malas perpendikulāra projekcija
pret vējstiklu;
2) horizontāla līnija, kas novilkta līdz ar vējstikla 
redzamības laukā esošo atpakaļskata spoguļu atstarojošo virsmu 
augstāko punktu vertikālajā plaknē.
M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem ārpus vadītāja 
redzamības lauka esošo vējstikla augšmalu, kur paredzēta vieta 
izgaismotai maršruta zīmei,
atļauts pārklāt ar necaurspīdīgu 
plēvi apkārt tai.
M3 kategorijas transportlīdzekļu (ieskaitot 
transportlīdzekļus, kas reģistrēti kā "autobuss, speciālais 
dzīvojamais") vadītāja redzamības laukā esošo
tonēto sānu stiklu 
(vadītāja durvju (nodalījuma) un vadītājam blakus sēdošo 
pasažieru durvju vai pasažieru iekāpšanas durvju stiklu, kā arī 
stiklojuma starp
vējstiklu un šīm durvīm) gaismas caurlaidība 
nedrīkst būt mazāka par 50 %, ja transportlīdzekļa konstrukcija 
nodrošina, ka vadītājs, sēžot pie stūres, var
redzēt atpakaļskata 
spoguļus caur vējstiklu. Ja vadītājs, sēžot pie stūres, var 
redzēt atpakaļskata spoguli (spoguļus) vienā vai abās pusēs caur 
dalīta
sānu stikla daļu, tās stikla daļas gaismas caurlaidība, 
caur kuru redzams atpakaļskata spogulis (spoguļi), nedrīkst būt 
mazāka par 70 %.
A3. Transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar izgatavotāja 
paredzētajiem saules sargiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
3.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Stiklojuma gaismas
caurlaidības mērījumu
veikšana, 
ja ir aizdomas par
neatbilstību
B1. Neatbilstoši sertificēts stikls 
transportlīdzeklim, kas pirmo reizi reģistrēts līdz 2000.
gada 31. decembrim
1
B1. Nav stikla, izņemot vējstiklu; 
nesertificēts vai neatbilstoši sertificēts stikls
transportlīdzeklim, kas pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri; neatbilstošs
stikla materiāls
2
B1. Nav vējstikla
3
B2. Redzamību vai izturību būtiski 
neietekmējoši stiklojuma bojājumi
1
B2. Neatļauts stiklojuma pārklājums; 
transportlīdzekļa vadītāja redzamības laukā esošā
stiklojuma gaismas caurlaidība mazāka par 70 %; vējstikla 
vadītāja puses noteiktajā
laukumā bojājums lielāks par 
prasībās noteikto; redzamību traucējoši vai ietekmējoši
36
/
191
bojājumi pasažiera puses noteiktajā laukumā; M3 kategorijas 
transportlīdzekļa vējstikla
pārklājums neatbilst prasībām; 
jebkāda stikla būtisks bojājums; automobiļa aptumšotās
vējstikla joslas platums pārsniedz pieļaujamo vai minētā 
josla ir necaurspīdīga; nav
iespējams pārliecināties par 
priekšējo durvju stiklu gaismas caurlaidību stiklu 
pacelšanas
un nolaišanas mehānisma nefunkcionēšanas 
dēļ
2
B2. Redzamība caur vējstiklu ievērojami 
apgrūtināta
3
B3. Nav transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētā saulessarga vadītāja pusē
2
3.3. Atpakaļskata spoguļi vai ierīces
A. Prasības
A1. Lai nodrošinātu transportlīdzekļa vadītājam pietiekamu 
redzamību virzienā uz aizmuguri (3.3.1., 3.3.2., 3.3.3., 3.3.4., 
3.3.5., 3.3.6. un 3.3.7. att.),
transportlīdzeklim jābūt 
aprīkotam ar atpakaļskata spoguļiem vai netiešās redzamības 
ierīcēm (piemēram, videokamera) (turpmāk - ierīce) atbilstoši 
3.3.2.
tabulā noteiktajām prasībām. Atpakaļskata spoguļu vai 
ierīču dalījums klasēs norādīts 3.3.1. tabulā.
L kategorijas transportlīdzeklim bez virsbūves spoguļus 
uzstāda tā, lai attālums no atstarojošo virsmu centriem 
horizontālā plaknē līdz vertikālajai
simetrijas garenplaknei 
nebūtu mazāks par 280 mm (3.3.8. att.).
Minimālais L klases spoguļa atstarojošās virsmas laukums ir 69 
cm
2
. Apaļa spoguļa atstarojošās virsmas diametrs 
nedrīkst būt mazāks par 94 mm un
lielāks par 150 mm. Ja spogulis 
nav apaļš, tā atstarojošajā virsmā var ievilkt aploci ar diametru 
78 mm, un spoguļa atstarojošā virsma iekļaujas 120 mm x
200 mm 
lielā taisnstūrī.
3.3.1. tabula
Atpakaļskata spoguļu un 
ierīču klases
Nr. p. k.
Klase
Spoguļa vai ierīces 
tips
1.
I
Salona 
(iekšējais) spogulis vai ierīce
2.
II
Galvenais 
(ārējais) spogulis (lielais) vai ierīce
3.
III
Galvenais 
(ārējais) spogulis (mazais) vai ierīce
4.
IV
Platleņķa 
spogulis (ārējais) vai ierīce
5.
V
Tuvās 
redzamības spogulis (ārējais) vai ierīce
6.
VI
Priekšējais 
spogulis (ārējais) vai ierīce
7.
VII
L 
kategorijas transportlīdzeklim ar virsbūvi galvenais 
(ārējais) spogulis vai ierīce
8.
L
Motocikla 
spogulis vai ierīce
37
/
191
38
/
191
39
/
191
40
/
191
3.3.2. tabula
Atpakaļskata spoguļu vai 
ierīču uzstādīšanas prasības
Transportlīdzekļa
kategorija un pirmās
reģistrācijas datums
Transportlīdzekļa 
pamata spoguļi vai ierīces
Mācību transportlīdzekļa papildu
spoguļi vai 
ierīces
I klase
II klase
III klase
IV klase
V klase
(uzstādīts ne
zemāk kā 2
m virs
brauktuves
1
)
VI klase
(uzstādīts ne
zemāk kā 2 m
virs
brauktuves
1
)
VII klase
L klase
ārējie
atpakaļskata
spoguļi vai ierīces
salona
atpakaļskata
spogulis vai
ierīce
M1, N1
līdz
31.12.2010.
O, ja PP
nav
uzstādīts
III klases
spogulis
A tikai kā
alternatīva
III klases
spogulim
O VP,
O PP, ja
nav
uzstādīts I
klases
spogulis,
O PP
2
A
A
A
N
N
O abās pusēs
rūpnieciski
izgatavots
automobilim
paredzēts
atpakaļskata
41
/
191
no
01.01.2011.
A
A tikai kā
alternatīva
III klases
spogulim
O abās
pusēs
A
A
A
N
N
spogulis vai III
klases spogulis
vai ierīce
A rūpnieciski
izgatavots
automobilim
paredzēts
atpakaļskata
spogulis vai 
I
klases
spogulis vai
ierīce
M2, M3
A
O abās
pusēs
N
A
A
A
N
N
O abās pusēs II
vai 
III klases
spogulis vai ierīce
N2, N3
līdz
31.12.1999.
A
O abās
pusēs
N
A
A
A
N
N
no
01.01.2000.
līdz
31.12.2007.
A
O abās
pusēs
N
O PP
3
O PP
3
A
N
N
N2 ≤ 7,5
t
no
01.01.2008.
A
O abās
pusēs
N
O abās
pusēs
3
O PP
4
A VP
O
N
N
N2 
>
 7,5
t
N3
no
01.01.2008.
A
O abās
pusēs
N
O abās
pusēs
O PP
4
A VP
O
N
N
A
O abās
pusēs
N
O abās
pusēs
O PP
4
A VP
O
N
N
L (ar virsbūvi)
O, ja PP
nav
uzstādīts
III vai VII
klases
spogulis
N
A tikai kā
alternatīva
VII klases
spogulim
N
N
N
O VP, O
PP, ja nav
uzstādīts I
klases
spogulis
N
O abās pusēs
rūpnieciski
izgatavots
automobilim
paredzēts
atpakaļskata
spogulis vai VII,
vai III klases
spogulis vai ierīce
42
/
191
L (bez virsbūves)
N
N
A tikai kā
alternatīva
L klases
spogulim
N
N
N
N
O
abās
pusēs
N
N
Apzīmējumi: A - atļauts; N - aizliegts; O - obligāts; VP 
- vadītāja pusē; PP - pasažiera pusē.
Piezīmes.
1
 Pilnīgi noslogotam transportlīdzeklim 
neviena spoguļa vai ierīces daļa nedrīkst atrasties zemāk 
par 1,90 m virs brauktuves.
2
 Ja aizmugurējie stikli ir pārklāti ar 
gaismas caurlaidību pazeminošu materiālu vai aizkariem 
(žalūzijām) vai M1 kategorijas
transportlīdzeklis 
pielāgots labās puses kustībai.
3
 Prasība attiecībā uz aprīkošanu ar IV un 
V klases spoguļiem neattiecas uz gadījumiem, ja V klases 
atpakaļskata spoguli nav
iespējams uzstādīt atbilstošā 
augstumā.
4
 Ja V klases spoguļa vai ierīces 
redzamības zona tiek nodrošināta, kombinējot IV klases un 
VI klases spoguļu vai ierīces
redzamības zonas, tad V 
klases spoguļa vai ierīces uzstādīšana nav obligāta.
A2. Atpakaļskata spoguļiem vai ierīcēm jābūt sertificētām un 
marķētām (3.3.9. att.) atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem, izņemot
rūpnieciski izgatavotus 
automobilim paredzētus ārējos un salona atpakaļskata spoguļus, 
kas papildus jāuzstāda mācību transportlīdzeklim atbilstoši 
3.3.2.
tabulā noteiktajām prasībām.
Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 
31. decembrim, atpakaļskata spoguļi var būt sertificēti un 
marķēti atbilstoši prasībām, kas
tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot) vai pārbūvējot transportlīdzekli.
A3. Atpakaļskata spogulim vai ierīcei nedrīkst būt redzamību 
pasliktinoši bojājumi vai pārklājums. Atpakaļskata spogulim vai 
ierīcei jābūt pienācīgi
nostiprinātai tā, lai kustības laikā 
patvaļīgi nemainītos tā vai tās stāvoklis. Atpakaļskata spogulim 
jābūt regulējamam.
A4. Lai tāda transportlīdzekļa vadītājam, kas pēc 
konstrukcijas ir paredzēts braukšanai pa ceļa kreiso pusi, 
nodrošinātu pietiekamu redzamību virzienā
43
/
191
uz priekšu, 
transportlīdzekļa kreisajā pusē papildus jāuzstāda netiešās 
redzamības sistēma. Minētā sistēma sastāv no spoguļu pāra, kas, 
savstarpēji
atspoguļojot attēlu pēc periskopa principa, nodrošina 
vadītājam brauktuves kreisās puses pārredzamību (turpmāk - 
spoguļu pāris), un attēla reģistrēšanas
ierīces (piemēram, 
videokameras) ar attēla atspoguļošanas ierīci (piemēram, ekrānu). 
Netiešās redzamības sistēmu sastāvdaļas un to stiprinājumi 
nedrīkst
traucēt vadības ierīču vai drošības sistēmu darbību vai 
būtiski aizsegt vadītāja redzamības lauku. Netiešās redzamības 
sistēmai jābūt novietotai
transportlīdzekļa salonā. Attēla 
reģistrēšanas ierīcei un attēla atspoguļošanas ierīcei jābūt 
savstarpēji savienotām ar vadu un pieslēgtām pie pastāvīga
elektrotīkla.
Spoguļu pārim jāizmanto I, II, III vai L klases spoguļi, kuri 
ir atbilstoši sertificēti un marķēti. Transportlīdzekļa spogulim, 
kas vērsts virzienā uz priekšu,
jābūt uzstādītam 
transportlīdzekļa kreisajā pusē pēc iespējas tuvāk statnei aiz 
vējstikla daļas, kuru notīra stiklu tīrītāju slotiņas. Spogulim 
nedrīkst būt
redzamību pasliktinoši bojājumi vai pārklājums, tam 
jābūt regulējamam un pienācīgi nostiprinātam tā, lai kustības 
laikā patvaļīgi nemainītos tā stāvoklis.
Attēla reģistrēšanas ierīcei jābūt identificējamai, ar redzamu 
marku un modeli, jāieslēdzas, iedarbinot transportlīdzekļa 
motoru, jānodrošina redzamība
diennakts gaišajā un tumšajā laikā, 
kā arī sliktas redzamības apstākļos, un tai jāatbilst šādiem 
tehniskajiem parametriem:
a) attēla frekvence ≥ 30 kadri sekundē;
b) izšķirtspēja ≥ 2 megapikseļi;
c) attēla sensora izmērs ≥ 1/3";
d) ierakstītā attēla leņķis < 100°;
e) minimālais uztvertais apgaismojums ≤ 0,05 lx;
f) diafragmas atvērums ≥ F/1,4;
g) maksimāli pieļaujamie gabarītizmēri, ieskaitot 
stiprinājumus (garums, platums, augstums): 150 x 100 x 100 
mm;
h) ekspluatācijas temperatūras diapazons no -20 °C līdz +45 
°C.
Attēla reģistrēšanas ierīcei jābūt novietotai 
transportlīdzekļa kreisajā pusē pēc iespējas tuvāk statnei aiz 
vējstikla daļas, kuru notīra stiklu tīrītāju
slotiņas. Tai jābūt 
regulējamai un pienācīgi nostiprinātai tā, lai kustības laikā 
nemainītos tās stāvoklis.
Attēla atspoguļošanas ierīcei jābūt identificējamai, ar 
redzamu marku un modeli, jāieslēdzas, iedarbinot 
transportlīdzekļa motoru, jānodrošina redzamība
diennakts gaišajā 
un tumšajā laikā, kā arī sliktas redzamības apstākļos, un tai 
jāatbilst šādiem tehniskajiem parametriem:
a) jānodrošina krāsains attēls;
b) atkarībā no apkārtējā apgaismojuma automātiski jāpielāgo 
ekrāna spilgtums un kontrasts;
c) attēla frekvence ≥ 30 kadri sekundē;
44
/
191
d) izšķirtspēja ≥ 1280 x 720 pikseļi;
e) spilgtums ≥ 400 cd/m
2
;
f) kontrasts ≥ 350:1;
g) ekrāna diagonāles izmērs no 17 līdz 30 cm;
h) ekspluatācijas temperatūras diapazons no -20 °C līdz +45 
°C.
Attēla atspoguļošanas ierīcei jābūt novietotai vadītāja 
redzamības zonā un iebūvētai vai nostiprinātai pie 
transportlīdzekļa paneļa.
Attēla reģistrēšanas ierīcei un attēla atspoguļošanas ierīcei 
jābūt savstarpēji savienotām ar vadu. Attēla atspoguļošanas 
ierīcei jāveic tikai viena
funkcija - jāattēlo videokameras 
fiksētais attēls tiešsaistē. Par attēla atspoguļošanas ierīci 
nedrīkst izmantot transportlīdzekļa izgatavotāja paredzēto
ekrānu.
Prasība attiecībā uz netiešās redzamības sistēmas uzstādīšanu 
neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas pēc konstrukcijas ir 
paredzēti braukšanai pa
ceļa kreiso pusi un noteikti 
Ceļu 
satiksmes likuma
 
10. panta
 astotās daļas 1. punkta "c", "d" un 
"e" apakšpunktā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
3.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Redzamības lauka
mērījumi, ja nepieciešams
B1. Nav obligātā atpakaļskata spoguļa vai 
ierīces; prasībām neatbilstošs spoguļu vai ierīču
skaits, 
tips, klase vai izvietojums; atpakaļskata spogulis vai 
ierīce nenodrošina pietiekamu
redzamību atpakaļskatā; 
mācību transportlīdzeklis aprīkots ar prasībām neatbilstošu 
papildu
atpakaļskata spoguli vai ierīci
2
B2. Nesertificēts, neatbilstoši sertificēts 
spogulis vai ierīce transportlīdzeklim, kas pirmo reizi
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim
1
B2. Nesertificēts, neatbilstoši sertificēts 
spogulis vai ierīce transportlīdzeklim, kas pirmo reizi
reģistrēts, sākot ar 2001. gada 1. janvāri
2
B3. Sīki spoguļa vai ierīces izturību 
neietekmējoši vai redzamības lauku par mazāk nekā 20 %
samazinoši bojājumi; spoguļa vai ierīces regulēšanas 
mehānisms darbojas neefektīvi; vieglajam
automobilim 
neobligāti uzstādāmais spogulis vai ierīce nav 
regulējama
1
B3. Jebkādi spoguļa vai ierīces izturību 
ietekmējoši vai redzamības lauku par vairāk nekā 20 %
samazinoši bojājumi; atpakaļskata spoguļa vai ierīces 
pārklājums vai attēlu kropļojoši bojājumi,
vai neatbilstošs 
stiprinājums; obligāti uzstādāmais atpakaļskata spogulis 
vai ierīce nav
regulējams
2
B4. Netiešās redzamības sistēmas ierīces 
bojājumi vai nedrošs tās stiprinājums, bet redzamība
netiek 
būtiski ietekmēta; spoguļi nav sertificēti vai atbilstoši 
marķēti vai nav regulējami;
netiešās redzamības sistēmu 
komponentes un to stiprinājumi traucē vadības ierīcēm vai 
aktīvo
2
45
/
191
drošības sistēmu darbībai vai būtiski aizsedz 
vadītāja tiešās redzamības zonu
B4. Transportlīdzeklis ar vadību labajā pusē 
nav aprīkots ar netiešās redzamības sistēmu;
netiešās 
redzamības sistēmas ierīce(-es) vai tās(-o) novietojums 
neatbilst prasībām; netiešās
redzamības sistēmas ierīces 
bojājumi vai nedrošs stiprinājums, kā rezultātā redzamība 
ir
traucēta vai netiek nodrošināta; netiešās redzamības 
ierīce nedarbojas
3
3.4. Vējstikla tīrītāji
A. Prasības
A1. Vējstikla tīrītājiem jābūt atbilstoši nostiprinātiem un 
jādarbojas visos paredzētajos režīmos. Izslēgtā stāvoklī 
vējstikla tīrītājiem jāatgriežas stāvoklī,
kas neietekmē 
redzamību. Vējstikla tīrītājam vai tīrītājiem jābūt novietotiem 
tā, lai vējstikls tiktu tīrīts simetriski vai lielākā vējstikla 
daļa tiktu notīrīta
vadītāja pusē.
A2. Vējstikla tīrītāju slotiņas (gumijas) nedrīkst būt 
bojātas, tām jānodrošina efektīva stikla tīrīšana. Vējstikla 
tīrītāju vadības ierīce nedrīkst būt bojāta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
3.4.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. Vējstikla 
tīrītāji nedarbojas pārtrauktā vai paātrinātā režīmā
1
B1. Nav 
vējstikla tīrītāju; neatbilstošs vējstikla tīrītāju 
novietojums vai stiprinājums; vējstikla tīrītāji nedarbojas 
normālā
režīmā vai neatgriežas stāvoklī, kas neietekmē 
redzamību
2
B2. Nedaudz 
bojāta vējstikla tīrītāja slotiņa (gumija)
1
B2. Vējstikla 
tīrītāja slotiņas (gumijas) bojājums, kas ietekmē 
redzamību, vai slotiņas (gumijas) nav; bojāta vējstikla
tīrītāju vadības ierīce
2
3.5. Vējstikla apskalotāji
A. Prasības
A1. Vējstikla apskalotājiem jādarbojas efektīvi. Vējstikla 
apskalotāju vadības ierīce nedrīkst būt bojāta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
3.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Vējstikla apskalotāja 
sūknis darbojas, bet vējstikls netiek apskalots; vējstikla 
apskalotāja strūkla nedaudz
novirzīta
1
B1. Vējstikla apskalotājs 
nedarbojas vai strūkla nav virzīta uz vējstiklu; bojāta 
vējstikla apskalotāja vadības
2
46
/
191
ierīce
2
4. GRUPA. LUKTURI, ATSTAROTĀJI UN ELEKTROIEKĀRTA
1. Šīs grupas prasības attiecībā uz transportlīdzekļa 
izgatavotāja uzstādīto gaismas ierīču sertificēšanu un marķējumu 
un signāllukturu krāsu
neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas 
Latvijā reģistrēti uz laiku un uz transportlīdzekļiem, kuriem 
piešķirti diplomātiskie valsts reģistrācijas numuri.
2. Ja vienā luktura korpusā ievietoti vienas funkcijas luktura 
vairāki (arī dažādi) gaismas avoti, kas ieslēdzami tikai 
vienlaikus, tas uzskatāms par vienu
attiecīgās funkcijas 
lukturi.
3. Transportlīdzekļos izmantojamo Eiropas tipa lukturu, 
atstarotāju un atstarojošo materiālu apzīmējumi doti 4.1. 
tabulā.
4.1. tabula
Transportlīdzekļos 
izmantojamo Eiropas tipa lukturu, atstarotāju un atstarojošo 
materiālu apzīmējumi
Nr. p. k.
Apzīmējums
Apzīmējuma (simbola) atšifrējums
1.
Galvenie lukturi
C
Tuvās gaismas lukturis
2.
R
Tālās gaismas lukturis
3.
CR
Tuvās - tālās gaismas lukturis
4.
C/R
Tuvās/tālās gaismas lukturis (/ - norāda, ka tuvā 
gaisma neieslēdzas vienlaikus ar tālo
gaismu)
5.
H
Lukturis ar halogēnu spuldzi
6.
PL
Lukturis ar plastikāta izkliedētāju
7.
S
Hermetizētais lukturis ("
sealed beam
" SB)
8.
HS
Hermetizētais lukturis ar halogēnu spuldzi (HSB)
9.
D
Gāzu lokizlādes lukturis
10.
RL
Dienas gaitas lukturis
11.
B; F3
Priekšējais miglas lukturis (attiecīgi B vai F3 
klases)
12.
F
Aizmugurējais miglas lukturis
13.
S1; S3
Bremžu lukturis ar pastāvīgu gaismas intensitāti
14.
S2; S4
Bremžu lukturis ar mainīgu gaismas intensitāti
15.
AR
Atpakaļgaitas lukturis
16.
L
Numura zīmes apgaismojuma lukturis
17.
1; 1a; 1b
Priekšējais virzienrādītāja lukturis ([→] bulta vērsta 
virzienā uz transportlīdzekļa ārmalu)
Priekšējais sānu virzienrādītāja lukturis ([→] bulta 
vērsta virzienā uz transportlīdzekļa 
47
/
191
18.
3; 4
Priekšējais sānu virzienrādītāja lukturis ([→] bulta 
vērsta virzienā uz transportlīdzekļa
priekšu)
19.
2a; 2b
Aizmugurējais 
virzienrādītāja lukturis
20.
5
Papildu sānu virzienrādītāja lukturis ([→] bulta vērsta 
virzienā uz transportlīdzekļa
priekšu)
21.
6
Papildu sānu virzienrādītāja lukturis ([→] bulta vērsta 
virzienā uz transportlīdzekļa
priekšu) (R - labās, L - 
kreisās puses)
22.
A
Priekšējais 
gabarītgaismas (stāvgaismas) vai kontūrgaismas 
lukturis
23.
AM
Priekšējais 
kontūrgaismas lukturis
24.
R
Aizmugurējais 
gabarītgaismas (stāvgaismas) vai kontūrgaismas 
lukturis
25.
R1
Aizmugurējais 
gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturis ar pastāvīgu 
gaismas intensitāti
26.
R2
Aizmugurējais 
gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturis ar mainīgu gaismas 
intensitāti
27.
RM1
Aizmugurējais 
kontūrgaismas lukturis ar pastāvīgu gaismas 
intensitāti
28.
RM2
Aizmugurējais kontūrgaismas lukturis ar mainīgu gaismas 
intensitāti
29.
SM1; SM2
Sānu gabarītgaismas 
lukturis
30.
D
Aiz luktura tipa apzīmējuma (piemēram, RD, S1D, 1aD) 
ierīcēm, kas var tikt izmantotas
gan kā atsevišķas gaismas, 
gan kā divu gaismu kombinācijas sastāvdaļa
31.
Y
Aiz luktura tipa apzīmējuma (piemēram, R1Y, S1Y) 
ierīcēm, kas darbojas kā savstarpēji
atkarīgu lukturu 
sistēmas daļa
32.
IA; IB
Priekšējie, sānu vai aizmugurējie atstarotāji
33.
IIIA; IIIB
Aizmugurējie trijstūra formas atstarotāji
34.
K
Pagriešanās gaismas lukturis
35.
Simetrisku 
gaismu izstarojoši L
kategorijas transportlīdzekļu galvenie
lukturi
MB
Motocikla lukturis
36.
C-AS; C-
BS;
WC-CS;
WC-DS;
WC-ES
Tuvās gaismas lukturis
37.
R-BS;
WR-CS;
WR-DS;
WR-ES
Tālās gaismas lukturis
CR-BS;
WCR-
CS;
48
/
191
38.
CS;
WCR-
DS;
WCR-ES
Tuvās-tālās gaismas lukturis
39.
11; 11a; 11b; 11c; 12
L kategorijas transportlīdzekļa virzienrādītāja 
lukturis
40.
Atstarojošie 
materiāli
C
Kontūru marķējuma atstarojošais materiāls
D
Atstarojošais materiāls nelieliem laukumiem
E
Atstarojošais materiāls lieliem laukumiem
D/E
Grafisku attēlu un marķējuma pamatnes atstarojošais 
materiāls
41.
50R
L kategorijas transportlīdzekļa priekšējais vai 
aizmugurējais gabarītlukturis, bremžu
lukturis, 
virzienrādītāja lukturis, numura zīmes apgaismojuma 
lukturis
4.1. Galvenie lukturi
4.1.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Galvenajam lukturim jādarbojas, jābūt droši un atbilstoši 
nostiprinātam un aprīkotam ar gaismas avotu. Ja gaismas avots ir 
vairākas vienlaicīgi
degošas gaismu izstarojošas diodes, jādeg ne 
mazāk kā divām trešdaļām diožu.
A2. Lukturim un tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt tīrai, 
bezkrāsainai, bez bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, 
šķidruma tajos u. tml.). Luktura
reflektoram jābūt bez bojājumiem 
(korozijas u. tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz galvenajiem lukturiem vai tajos. Papildu ārējo 
elementu uzstādīšana
atļauta, ja tie nekropļo luktura gaismas 
kūļa formu un nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu. Nav atļauta jebkāda izmaiņa luktura
oriģinālajā 
konstrukcijā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.1.1.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. Ja gaismas 
avots ir vairākas vienlaicīgi degošas gaismu izstarojošas 
diodes, nedeg līdz vienai trešdaļai diožu
1
B1. 
Neatbilstoši nostiprināts lukturis; lukturis nedeg vai nav 
gaismas avota; ja gaismas avots ir vairākas vienlaicīgi
degošas gaismu izstarojošas diodes, nedeg vairāk kā viena 
trešdaļa diožu
2
B2. Luktura 
hermētiskumu un reflektora funkcionalitāti neietekmējoši 
bojājumi; nebojāts lukturis viegli aizsvīdis
1
B2. Bojāta 
gaismu izstarojošā virsma vai reflektors (piem., plaisas, 
izlūzumi, korozija, šķidrums tajā u. tml.)
2
B3. Pārklājums 
vai gaismas krāsas filtra izmantošana uz galvenā luktura 
vai tajā; papildu ārējais elements, kas kropļo
49
/
191
luktura 
gaismas kūļa formu vai samazina luktura gaismu izstarojošās 
virsmas laukumu; izmaiņa luktura oriģinālajā
konstrukcijā
2
4.1.2. Iestatījums
A. Prasības
A1. Tuvās gaismas kūlis nedrīkst būt būtiski novirzīts uz 
sāniem, un tā noliekumam attiecībā pret horizontālu ceļa virsmu 
jāatbilst 4.1.2.1. tabulā
norādītajam intervālam.
4.1.2.1. tabula
Tuvās gaismas kūļa 
noliekums pret horizontālu ceļa virsmu atkarībā no lukturu gaismu 
izstarojošās virsmas zemākā punkta attāluma līdz
ceļa virsmai
Lukturu gaismu izstarojošās virsmas zemākā 
punkta attālums līdz ceļa virsmai h (m)
h < 0,8
0,8 ≤ h ≤ 1,0
1,0 < h ≤ 1,2
h > 1,2
Tuvās gaismas 
kūļa noliekuma pret
horizontālu ceļa virsmu pieļaujamais 
intervāls
(%)
-0,5 līdz -2,5
-0,5 līdz -3,0
-1,0 līdz -3,0
-1,5 līdz -3,5
Amerikas tipa tuvās gaismas lukturu regulējumu nosaka tālās 
gaismas lukturu regulējums.
Tālās gaismas kūlis nedrīkst būt būtiski novirzīts uz sāniem 
vai vērsts augstāk par noliekuma attiecībā pret horizontālu ceļa 
virsmu 0 % atzīmi.
Tuvās un tālās gaismas kūļa attēlam uz pārbaudes ekrāna vai 
regloskopā jābūt nepārprotami izšķiramam, tas nedrīkst būt 
izplūdis, bezveidīgs. Tuvās
un tālās gaismas kūļa shematisks 
attēls dots 4.1.2.1. attēlā.
Adaptīvo priekšējo gaismas ierīču sistēmas kļūmes vai bojājuma 
indikatoram mēraparātu panelī jādarbojas, jāizslēdzas pēc 
transportlīdzekļa motora
iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas. 
Ne kļūmes vai bojājuma indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, 
izmantojot transportlīdzekļa elektronisko saskarni,
nedrīkst 
uzrādīt kļūmi sistēmas darbībā.
50
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Noteikt tuvās un tālās
gaismas kūļa noliekumu
attiecībā pret horizontālu ceļa
virsmu ar regloskopu
2) Veicot lukturu regulējuma
pārbaudi 
transportlīdzeklim ar
vadītāju un bez kravas,
lukturu 
regulēšanas ierīcei
jāatrodas neitrālajā ("0")
stāvoklī
3) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude
vai 
pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni
B1. Tehniskajā apskatē - mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai
darbojas 
neatbilstoši, vai norāda uz kļūmi vai bojājumu adaptīvo 
priekšējo gaismas ierīču
sistēmas darbībā (ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2011. gada 
31. decembrim)
1
B1. Tuvās gaismas kūļa noliekums attiecībā pret 
horizontālu ceļa virsmu neiekļaujas
pieļaujamajā intervālā; 
tālās gaismas kūlis iestatīts par augstu; tuvās vai tālās 
gaismas kūlis
būtiski novirzīts uz sāniem; tuvās vai tālās 
gaismas kūļa attēls izplūdis, bezveidīgs; tehniskajā
apskatē - mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma indikators 
nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda uz kļūmi 
vai bojājumu adaptīvo priekšējo gaismas ierīču sistēmas
darbībā, vai OBD, kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda
kļūmi vai 
bojājumu adaptīvo priekšējo gaismas ierīču sistēmas darbībā 
(ja transportlīdzeklis
reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. 
janvāri)
2
4.1.3. Slēgums
A. Prasības
A1. Ieslēdzot tuvās gaismas lukturus vai tiem ieslēdzoties 
automātiski, iedarbinot transportlīdzekļa motoru, jādeg abiem 
tuvās gaismas lukturiem.
Tuvās gaismas lukturiem jādeg kopā ar 
gabarītlukturiem, aizmugurējās numura zīmes apgaismojumu un 
kontūrgaismas lukturiem (ja tādi uzstādīti).
Pārslēdzot galvenos lukturus no tālās gaismas uz tuvajām 
gaismām, jāizslēdzas visiem tālās gaismas lukturiem.
Tālās gaismas lukturi nedrīkst būt ieslēdzami atsevišķi un 
degt pastāvīgi, ja nav ieslēgti gabarītlukturi, valsts numura 
zīmes apgaismojums un
kontūrgaismas lukturi (ja tādi uzstādīti). 
Šis nosacījums neattiecas uz tālās gaismas izmantošanu par 
gaismas signalizāciju (ieslēgt-izslēgt) uzmanības
pievēršanai.
Tālās gaismas režīmā drīkst ieslēgties un degt vienlaikus ne 
vairāk kā divi tālās gaismas lukturu pāri.
A2. Tālās gaismas režīmā vienlaikus ieslēgto galveno lukturu 
kopējais gaismas stiprums nedrīkst pārsniegt 300000 kandelas vai 
lukturu marķējumā
norādīto gaismas stipruma kontrolskaitļu summa 
nedrīkst pārsniegt 100 vienības.
A3. Galveno lukturu vadības ierīce nedrīkst būt bojāta, un tās 
darbība nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
51
/
191
4.1.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedeg viens vai vairāki 
galvenie lukturi; prasībām neatbilstošs tuvās vai tālās 
gaismas lukturu slēgums;
2
B2. Tālās gaismas režīmā 
vienlaikus ieslēgto galveno lukturu kopējais gaismas 
stiprums pārsniedz
pieļaujamo
2
B3. Bojāta galveno lukturu 
vadības ierīce vai traucēta tās darbība
2
4.1.4. Atbilstība sertifikācijas prasībām
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļiem atļauti šādu veidu galvenie lukturi 
(lukturu pāra abiem lukturiem jābūt vienāda veida):
1) asimetrisku baltu gaismu izstarojoši Eiropas tipa labās 
puses kustībai paredzēti lukturi, ja tie sertificēti un marķēti 
atbilstoši transportlīdzekļu
sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, tā lukturi var būt sertificēti un marķēti atbilstoši
prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli, ar nosacījumu, ka marķējumā norādīts luktura 
tips atbilstoši 4.1. tabulā
norādītajiem apzīmējumiem;
2) asimetrisku baltu gaismu izstarojoši Eiropas tipa kreisās 
puses kustībai paredzēti lukturi, ja transportlīdzeklis paredzēts 
kreisās puses kustībai un
Latvijā reģistrēts uz laiku. Šajā 
gadījumā lukturus drīkst izmantot tikai kopā ar speciālu uzlīmi, 
kas paredzēta luktura izstarotā gaismas kūļa korekcijai;
3) simetrisku baltu gaismu izstarojoši Eiropas tipa lukturi, 
ja tie uzstādīti motociklam;
4) simetrisku vai asimetrisku baltu gaismu izstarojoši 
Amerikas tipa labās puses kustībai paredzēti lukturi, kas 
sertificēti un marķēti atbilstoši
izgatavotāja piemēroto 
standartu prasībām, ja:
a) transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 
31. decembrim un šādus lukturus sākotnēji uzstādījis 
transportlīdzekļa izgatavotājs;
b) transportlīdzeklim veikta atbilstības novērtēšana 
individuāli un tā lukturi atbilst prasībām, kādas tika 
piemērotas, veicot atbilstības novērtēšanu.
Automobilim, kas pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 2012. gada 
1. janvāri, atļauts galvenos lukturus aizstāt ar automobiļa 
markai un tā tipam paredzētajiem
galvenajiem lukturiem.
Tuvās gaismas lukturi
Automobiļiem jābūt aprīkotiem ar diviem tuvās gaismas 
lukturiem.
Motocikliem jābūt aprīkotiem ar vienu vai diviem tuvās gaismas 
lukturiem.
Lukturiem jābūt uzstādītiem priekšā simetriski attiecībā pret 
automobiļa vai motocikla vidējo garenplakni tā, lai to 
izstarotais gaismas kūlis
neapžilbinātu tā paša transportlīdzekļa 
vadītāju ne tieši, ne netieši, atstarojoties no atpakaļskata 
spoguļiem vai citām transportlīdzekļa gaismu
52
/
191
atstarojošām 
virsmām, un lai tie neierobežotu vadītāja redzamības zonu.
Lukturiem jābūt uzstādītiem, ievērojot 4.1.4.1. attēlā 
norādīto izvietojumu. N
3
G kategorijas (paaugstinātas 
pārgājības) transportlīdzekļiem luktura
gaismu izstarojošās 
virsmas augstākā punkta attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst būt 
lielāks par 1500 mm. Ja to paredz izgtavotājs, šo attālumu var
palielināt līdz 1700 mm.
Motocikla lukturi drīkst būt novietoti arī viens virs otra tā, 
lai to gaismu izstarojošo virsmu centri atrastos uz motocikla 
vidējās garenplaknes. Attālums
starp motocikla abu lukturu gaismu 
izstarojošo virsmu tuvākajiem punktiem jebkādā izvietojumā 
nedrīkst pārsniegt 200 mm. Luktura gaismu izstarojošās
virsmas 
zemākā punkta attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst būt mazāks par 
500 mm, augstākā punkta attālums - lielāks par 1200 mm.
Lukturos atļauts uzstādīt tikai izgatavotāja paredzētos 
vienāda tipa un jaudas gaismas avotus. Tiem jābūt sertificētiem 
un marķētiem atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, gaismas avoti var būt sertificēti un
marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot) transportlīdzekli. Aizliegts lietot lukturos tādus 
gaismas avotus, kādus tiem nav
paredzējis izgatavotājs.
Tālās gaismas lukturi
Automobiļiem jābūt aprīkotiem ar diviem vai četriem tālās 
gaismas lukturiem.
53
/
191
Motocikliem jābūt aprīkotiem ar vienu vai diviem tālās gaismas 
lukturiem.
Automobiļiem drīkst uzstādīt vienu papildu tālās gaismas 
lukturu pāri. Tālās gaismas lukturis ar gaismu izstarojošu virsmu 
vismaz 800 mm garas
joslas veidā, kas novietots simetriski 
attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni un atrodas ne 
tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa ārmalas abās
pusēs, 
uzskatāms par lukturu pāri.
Lukturiem jābūt uzstādītiem priekšā simetriski attiecībā pret 
automobiļa vai motocikla vidējo garenplakni tā, lai to 
izstarotais gaismas kūlis
neapžilbinātu tā paša transportlīdzekļa 
vadītāju ne tieši, ne netieši, atstarojoties no atpakaļskata 
spoguļiem vai citām transportlīdzekļa gaismu
atstarojošām 
virsmām, un lai tie neierobežotu vadītāja redzamības zonu.
Motocikla lukturi drīkst būt novietoti arī viens virs otra tā, 
lai to gaismu izstarojošo virsmu centri atrastos uz motocikla 
vidējās garenplaknes. Attālums
starp jebkuru motocikla galveno 
lukturu gaismu izstarojošo virsmu tuvākajiem punktiem nedrīkst 
pārsniegt 200 mm. Tālās gaismas luktura gaismu
izstarojošās 
virsmas zemākā punkta attālums līdz brauktuves virsmai nedrīkst 
būt mazāks par 500 mm.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.1.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Neatbilstošs vai nesertificēts, vai 
neatbilstoši sertificēts lukturis; divlukturu sistēmas
gadījumā - asimetrisku baltu gaismu izstarojošs Eiropas 
tipa kreisās puses kustībai paredzēts
lukturis bez 
atbilstošas uzlīmes uz izkliedētāja; neatbilstošs galvenā 
luktura tips vai lukturu
skaits, vai novietojums; prasībām 
neatbilstošs gaismas avots; neatbilstoša luktura izstarotās
gaismas krāsa; galvenais lukturis neatbilst 
transportlīdzekļa markai vai tā tipam (ja
transportlīdzeklis reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. 
janvāri)
2
4.1.5. Gaismas kūļa noliekuma regulēšanas ierīces
A. Prasības
A1. Ja automobilis, kas pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 2012. 
gada 1. janvāri, aprīkots ar galveno lukturu gaismas kūļa 
noliekuma manuālās korekcijas
ierīci, tai jādarbojas un jābūt 
darbināmai, vadītājam atrodoties vadītāja sēdeklī.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar lokizlādes vai gaismu 
izstarojošu diožu lukturiem, jādarbojas galveno lukturu gaismas 
kūļa noliekuma automātiskās
korekcijas ierīcei, ja šādu ierīci 
paredzējis izgatavotājs.
Transportlīdzeklim, kuram atbilstības novērtēšana veikta 
individuāli, galveno lukturu gaismas kūļa noliekuma korekcijas 
ierīcei jāatbilst prasībām,
kādas tika piemērotas, veicot 
atbilstības novērtēšanu.
Gaismas kūļa noliekuma automātiskās korekcijas ierīces kļūmes 
vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī jāizslēdzas pēc 
transportlīdzekļa motora
iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas. 
Kļūmi sistēmas darbībā nedrīkst uzrādīt kļūmes vai bojājuma 
indikators vai OBD, kam pieslēdzas, izmantojot
transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni.
54
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
3) Kļūmes vai bojājuma indikatora
vizuāla pārbaude vai 
pārbaude,
izmantojot transportlīdzekļa
elektronisko 
saskarni
B1. Nedarbojas luktura gaismas kūļa noliekuma 
manuālās korekcijas ierīce vai tā nav
darbināma, vadītājam 
atrodoties vadītāja sēdeklī (ja transportlīdzeklis pirmo 
reizi
reģistrēts līdz 2011. gada 31. decembrim)
1
B1. Nedarbojas luktura gaismas kūļa noliekuma 
manuālās korekcijas ierīce vai tā nav
darbināma, vadītājam 
atrodoties vadītāja sēdeklī (ja transportlīdzeklis 
reģistrēts, sākot
ar 2012. gada 1. janvāri); nedarbojas 
luktura gaismas kūļa noliekuma automātiskās
korekcijas 
ierīce, ja galvenajam lukturim ir lokizlādes vai gaismu 
izstarojošu diožu
gaismas avots un automātiskās korekcijas 
ierīci paredzējis izgatavotājs; tehniskajā
apskatē 
mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas 
vai darbojas
neatbilstoši; kļūmes vai bojājuma indikators 
uzrāda kļūmi vai bojājumu gaismas kūļa
noliekuma 
automātiskās korekcijas sistēmas darbībā; OBD (ja tiek 
lietota šajā nolūkā),
kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda kļūmi vai
bojājumu gaismas kūļa noliekuma automātiskās korekcijas 
sistēmas darbībā
2
4.1.6. Galveno lukturu tīrīšanas ierīce (ja obligāta)
A. Prasības
A1. Ja automobilis, kas pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 2012. 
gada 1. janvāri, aprīkots ar lokizlādes lukturiem, automobilim 
jābūt galvenā luktura
tīrīšanas ierīcei, ja tās uzstādīšanu 
paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs. Galvenā luktura 
tīrīšanas ierīcei jādarbojas. Transportlīdzeklim, kuram
atbilstības novērtēšana veikta individuāli, lokizlādes vai gaismu 
izstarojošu diožu lukturu tīrīšanas ierīcei jāatbilst prasībām, 
kādas tika piemērotas, veicot
atbilstības novērtēšanu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedarbojas galvenā luktura tīrīšanas 
ierīce, ja tam ir lokizlādes vai gaismu izstarojošu diožu
gaismas avots (ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts 
līdz 2011. gada 31. decembrim)
1
B1. Nav galvenā luktura tīrīšanas ierīces vai 
tā nedarbojas, ja galvenajam lukturim ir lokizlādes vai
gaismu izstarojošu diožu gaismas avots (ja 
transportlīdzeklis reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1.
janvāri) un tās uzstādīšanu paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs
2
4.2. Gabarītlukturi, kontūrgaismas lukturi un dienas gaitas 
lukturi
4.2.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
55
/
191
A1. Gabarītlukturiem vai kontūrgaismas lukturiem jādarbojas un 
jābūt aprīkotiem ar gaismas avotu. Dienas gaitas lukturiem 
jādarbojas, ja tie ir
ieslēdzami. Gabarītlukturos, kontūrgaismas 
lukturos vai dienas gaitas lukturos jādeg ne mazāk kā divām 
trešdaļām kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura
gaismu izstaro 
vairākas vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas 
diodes. Gabarītlukturiem, kontūrgaismas lukturiem vai dienas 
gaitas
lukturiem jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos u. 
tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana 
atļauta, ja tie
nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.2.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedroši 
nostiprināts lukturis; nedeg līdz vienai trešdaļai 
kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura
gaismu izstaro vairākas 
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas 
diodes
1
B1. 
Neatbilstoši nostiprināts lukturis; nedeg gabarītlukturis 
vai kontūrgaismas lukturis;
nedeg viens no diviem dienas 
gaitas lukturiem, ja dienas gaitas lukturi ir ieslēdzami; 
nedeg
vairāk kā viena trešdaļa kvēlspuldžu vai diožu, ja 
luktura gaismu izstaro vairākas vienlaikus
degošas 
kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas diodes
2
B2. Nelieli 
luktura bojājumi (piemēram, daļēji aizsvīdis lukturis)
1
B2. Bojāts 
lukturis vai luktura gaismu izstarojošā virsma (piemēram, 
plaisas, izlūzumi,
korozija, šķidrums lukturī)
2
B3. Pārklājums 
vai gaismas krāsas filtra izmantošana uz luktura vai 
lukturī; papildu
elements, kas samazina luktura gaismu 
izstarojošās virsmas laukumu
2
4.2.2. Slēgums
A. Prasības
A1. Ieslēdzot gabarītlukturus, jāieslēdzas visiem 
gabarītlukturiem, kontūrgaismas lukturiem un aizmugurējās numura 
zīmes apgaismojumam.
Pieļaujams, ka priekšējie gabarītlukturi 
izslēdzas, ja ieslēdz tuvās vai tālās gaismas vai priekšējos 
miglas lukturus. Tādā gadījumā tiem automātiski
jāieslēdzas, 
līdzko pārstāj funkcionēt tuvās vai tālās gaismas vai priekšējie 
miglas lukturi.
Automobiļu dienas gaitas lukturi drīkst degt vieni paši. 
Motociklu, triciklu un kvadriciklu dienas gaitas lukturiem 
jāieslēdzas un jādeg kopā ar
aizmugurējiem gabarītlukturiem. 
Dienas gaitas lukturiem jāizslēdzas, ieslēdzot galvenos lukturus, 
izņemot gadījumu, ja galvenie lukturi tiek izmantoti kā
gaismas 
signalizācija (ieslēgt - izslēgt), lai pievērstu citu ceļu 
satiksmes dalībnieku uzmanību.
Ieslēdzot stāvgaismas, ja šādu režīmu nodrošina 
transportlīdzekļa elektroiekārta, tām jādeg vienā pusē neatkarīgi 
no citām gaismām.
56
/
191
A2. Vadības ierīce nedrīkst būt bojāta, un tās darbība 
nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Prasībām neatbilstošs 
gabarītlukturu, kontūrgaismas lukturu vai dienas gaitas 
lukturu slēgums
2
B2. Bojāta vadības ierīce 
vai traucēta tās darbība
2
4.2.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
A. Prasības
A1. Gabarītlukturiem, kontūrgaismas lukturiem un dienas gaitas 
lukturiem jābūt sertificētiem un marķētiem atbilstoši 
transportlīdzekļu sertifikācijas
noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, gabarītlukturi, kontūrgaismas lukturi un dienas gaitas 
lukturi var
būt sertificēti un marķēti atbilstoši prasībām, kuras 
tika piemērotas, izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli.
Aizmugurējos gabarītlukturos, kontūrgaismas lukturos un dienas 
gaitas lukturos atļauts uzstādīt tikai izgatavotāja paredzētos 
vienāda tipa un jaudas
gaismas avotus. Tiem jābūt sertificētiem 
un marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts
līdz 
2000. gada 31. decembrim, gaismas avoti var būt sertificēti un 
marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot)
transportlīdzekli. Aizliegts aizmugurējos 
gabarītlukturos, kontūrgaismas lukturos un dienas gaitas lukturos 
lietot tādus gaismas avotus, kādus tiem nav
paredzējis luktura 
izgatavotājs.
Aizmugurējā gabarītluktura gaismas spilgtums nedrīkst būt 
vienāds ar bremžu signāllukturu gaismas spilgtumu vai lielāks par 
to.
Skaits un krāsa - gabarītlukturi un kontūrgaismas lukturi
Automobiļiem un to piekabēm (puspiekabēm), kuru platums ir 
lielāks par 1600 mm un kuras izgatavotas, sākot ar 1995. gada 1. 
janvāri, jābūt diviem
baltu gaismu izstarojošiem priekšējiem 
gabarītlukturiem [A]. Dzeltenu gaismu izstarojoši priekšējie 
gabarītlukturi pieļaujami automobiļiem vai piekabēm
(puspiekabēm), kas izgatavotas ASV/Kanādas tirgum un kam šādu 
lukturu uzstādīšanu paredz izgatavotājs, ja ir ievēroti šādi 
nosacījumi:
a) transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 1979. gada 
31. decembrim (antīkie transportlīdzekļi);
b) transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts laikā no 1980. 
gada 1. janvāra līdz 2001. gada 1. janvārim un Latvijā reģistrēts 
līdz 2004. gada 1. jūlijam.
Motocikliem (tricikliem, kvadricikliem) jābūt vienam vai 
diviem baltu gaismu izstarojošiem vai diviem dzeltenu gaismu 
izstarojošiem priekšējiem
gabarītlukturiem [A].
Automobiļiem un to piekabēm (puspiekabēm) jābūt diviem 
(motocikliem - vienam vai diviem) sarkanu gaismu izstarojošiem 
aizmugurējiem
gabarītlukturiem [R]. M3, N2, N3, O3 un O4 
kategoriju transportlīdzekļiem drīkst būt uzstādīti divi vai 
četri attiecīga tipa papildu aizmugurējie gabarītlukturi.
Visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m 
(piekabēm (puspiekabēm) šis garums tiek noteikts kopā ar sakabes 
ierīci) un kas pirmo reizi
57
/
191
reģistrēti, sākot ar 1995. gada 1. 
janvāri (izņemot kravu pārvadāšanai neaprīkotus kravas 
automobiļus-šasijas), no abām pusēm jābūt aprīkotiem ar
dzeltenu 
gaismu izstarojošiem sānu gabarītlukturiem (aizmugurējais sānu 
gabarītlukturis drīkst izstarot sarkanu gaismu, ja tas ir 
kombinēts, sagrupēts vai
savietots ar aizmugurējo gabarītlukturi, 
aizmugurējo kontūrgaismu, bremžu signāllukturi, aizmugurējo 
miglas lukturi vai ja tas ir sagrupēts un tam ir kopēja
gaismu 
izstarojoša virsma ar aizmugurējo atstarotāju) [SM1], [SM2] (vai 
[R]).
Transportlīdzekļiem, kas ir platāki par 2,10 m un pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 1995. gada 1. janvāri, jābūt 
uzstādītiem:
a) diviem uz priekšu baltu gaismu izstarojošiem kontūrgaismas 
[A] lukturiem. Uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem tiem 
jāatrodas ne zemāk par
vējstikla augšējo malu, uz piekabēm 
(puspiekabēm) - maksimāli augstu. N kategorijas 
transportlīdzekļiem atļauts uzstādīt divus papildu kontūrgaismas
lukturus uz kabīnes, ja tie jau atrodas uz kravas tilpnes, un uz 
kravas tilpnes, ja tie jau atrodas uz kabīnes;
b) diviem uz aizmuguri sarkanu gaismu izstarojošiem 
kontūrgaismas [R] lukturiem. Par tādiem uzskatāmi arī kravas 
automobiļu un to piekabju
(puspiekabju) aizmugurējie 
gabarītlukturi, ja transportlīdzeklis nav aprīkots ar furgona 
veida kravas tilpni (piemēram, kravas šasijas, seglu vilcēji,
konteinervedēji, kokvedēji);
c) neatkarīgi no transportlīdzekļa izgatavošanas laika - ja 
papildus izgatavotāja kravas tilpnei uzstādīta speciālas kravas 
stiprināšanai paredzēta
konstrukcija, kuras platums pārsniedz 
izgatavotāja kravas tilpnes platumu, jābūt uzstādītiem diviem 
baltu gaismu uz priekšu izstarojošiem kontūrgaismas
[A] lukturiem 
konstrukcijas priekšā, platākajā vietā un diviem sarkanu gaismu 
uz aizmuguri izstarojošiem kontūrgaismas [R] lukturiem 
konstrukcijas
aizmugurē, platākajā vietā.
N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem aizmugurē 
atļauts uzstādīt divus sarkanu gaismu uz aizmuguri izstarojošus 
papildu kontūrgaismas
lukturus. Tie drīkst izstarot baltu gaismu 
uz priekšu.
Automobiļiem, kuru garums nepārsniedz 6 m un platums - 2 m, 
drīkst uzstādīt divus baltu gaismu uz priekšu izstarojošus 
stāvgaismas lukturus
automobiļa priekšpusē un divus sarkanu 
gaismu uz aizmuguri izstarojošus stāvgaismas lukturus aizmugurē 
vai pa vienam dzeltenu gaismu izstarojošam
lukturim katrā 
automobiļa pusē, ja šāds lukturis savietots ar sānu 
virzienrādītāju vai sānu gabarītlukturi.
Skaits un krāsa - dienas gaitas lukturi
Automobiļiem atļauts uzstādīt divus dienas gaitas [RL] 
lukturus, bet motocikliem, tricikliem vai kvadricikliem - vienu 
vai divus dienas gaitas lukturus.
Novietojums - gabarītlukturi un kontūrgaismas lukturi
Transportlīdzekļu priekšējiem un aizmugurējiem 
gabarītlukturiem, kā arī automobiļu stāvgaismas lukturiem jābūt 
uzstādītiem simetriski attiecībā pret
transportlīdzekļa vidējo 
garenplakni, ievērojot attiecīgi 4.2.3.1. un 4.2.3.2. attēlā 
norādīto izvietojumu. Aizmugurējiem gabarītlukturiem jābūt 
uzstādītiem tā,
lai attālums līdz transportlīdzekļa aizmugurējai 
šķērsplaknei nebūtu lielāks par 700 mm.
58
/
191
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ maksimāli 
pieļaujamo priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu, kā arī 
automobiļu stāvgaismas lukturu
uzstādīšanas augstumu drīkst 
palielināt līdz 2100 mm.
Ja motociklam ir viens priekšējais un aizmugurējais 
gabarītlukturis, tā gaismu izstarojošās virsmas centram jāsakrīt 
ar vidējo garenplakni. Attālums no
motocikla priekšējā 
gabarītluktura gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta līdz 
ceļa virsmai nedrīkst būt mazāks par 350 mm un no augstākā punkta 
-
lielāks par 1200 mm. Attālums no aizmugurējā gabarītluktura 
gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta līdz ceļa virsmai 
nedrīkst būt mazāks par 250
mm un no augstākā punkta - lielāks 
par 1500 mm.
Speciālajiem kravas automobiļiem aizmugurējos gabarītlukturus 
atļauts izvietot, neievērojot iepriekš minētos nosacījumus 
attiecībā uz uzstādīšanas
augstumu, ja to paredzējis izgatavotājs 
un ja tas saistīts ar speciālo funkciju veikšanu.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar papildu aizmugurējiem 
gabarītlukturiem, drīkst neievērot papildu aizmugurējo 
gabarītlukturu uzstādīšanas nosacījumus
attiecībā uz uzstādīšanas 
augstumu un attālumu līdz tuvākajam sānu gabarītu punktam.
Ja izgatavotājs nav paredzējis stāvgaismas lukturu 
uzstādīšanu, to funkcijas izpilda gabarītgaismas lukturi, ja tos 
var ieslēgt katrā automobiļa pusē
atsevišķi.
Sānu gabarītlukturiem [SM1], [SM2] (vai [R]) jābūt 
uzstādītiem, ievērojot 4.2.3.3. attēlā norādīto izvietojumu. Ja 
transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību
dēļ tas nav iespējams, 
maksimāli pieļaujamo uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt līdz 
2100 mm.
59
/
191
Vienam no sānu gabarītlukturiem jābūt 
izvietotam transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, turklāt pirmajam 
sānu gabarītlukturim (skaitot no transportlīdzekļa
priekšas) 
jābūt izvietotam ne tālāk par 3 m no transportlīdzekļa priekšējo 
gabarītu tālākā punkta (piekabēm (puspiekabēm) šeit jāņem vērā 
sakabes
iekārtas garums). Attālums starp diviem sānu 
gabarītlukturiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Ja transportlīdzekļa 
konstrukcijas īpatnību dēļ tas nav iespējams,
šo attālumu var 
palielināt līdz 4 m.
Kontūrgaismas lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski attiecībā 
pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni, ievērojot 4.2.3.4. 
attēlā norādīto izvietojumu,
pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa 
sānu gabarītu tālākajam punktam (šis nosacījums tiek uzskatīts 
par izpildītu, ja attālums nav lielāks par 400 mm) un
pēc 
iespējas augstāk no ceļa virsmas.
60
/
191
Aizmugurējo papildu kontūrgaismas lukturu (4.2.3.5. att.) 
gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta attālums līdz ceļa 
virsmai nedrīkst būt mazāks
par 350 mm, un tie ar speciāliem, 
elastīgiem stiprinājumiem drīkst būt izvirzīti ārpus 
transportlīdzekļa gabarītiem ne vairāk kā 150 mm.
N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem uz kabīnes jumta 
uzstādītie papildu kontūrgaismas lukturi jānovieto pēc iespējas 
tuvāk transportlīdzekļa
kabīnes sānu gabarītu tālākajam punktam 
(šis nosacījums tiek uzskatīts par izpildītu, ja attiecīgais 
attālums nav lielāks par 400 mm).
Novietojums - dienas gaitas lukturi
Dienas gaitas lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski pret 
automobiļa vidējo garenplakni, ievērojot 4.2.3.6. attēlā norādīto 
izvietojumu.
61
/
191
Motocikliem, tricikliem un kvadricikliem, kam ir viens dienas 
gaitas lukturis, ja tas novietots virs vai zem galvenajiem 
lukturiem, tā gaismu izstarojošās
virsmas centram jāsakrīt ar 
transportlīdzekļa vidējo garenplakni, ja tas novietots blakus 
galvenajiem lukturiem vai apvienots ar tiem, attālumam no
transportlīdzekļa vidējās garenplaknes līdz luktura gaismu 
izstarojošās virsmas tuvākajam punktam jābūt ne lielākam par 250 
mm.
Motocikliem, tricikliem un kvadricikliem, kam ir divi dienas 
gaitas lukturi, tiem jābūt uzstādītiem simetriski 
transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un
attālumam starp lukturu 
gaismu izstarojošās virsmas tuvākajiem punktiem jābūt ne lielākam 
par 240 mm.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.2.3.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. Vājāka 
aizmugurējā vai sānu gabarītluktura izstarotās gaismas 
krāsas intensitāte luktura vai gaismas avota
nolietojuma 
dēļ
1
B1. 
Neatbilstošs vai nesertificēts, vai neatbilstoši 
sertificēts lukturis; neatbilstošs luktura tips vai lukturu 
skaits, vai
novietojums; prasībām neatbilstošs gaismas 
avots; neatbilstoša luktura krāsa vai spilgtums; izstaro 
sarkanu gaismu uz
priekšu vai baltu gaismu uz 
aizmuguri
2
4.3. Bremžu lukturi
4.3.1. Stāvoklis un darbība
62
/
191
A. Prasības
A1. Bremžu lukturiem jādarbojas, jābūt droši un atbilstoši 
nostiprinātiem un aprīkotiem ar gaismas avotu. Bremžu lukturos 
jādeg ne mazāk kā divām
trešdaļām kvēlspuldžu vai diožu, ja 
luktura gaismu izstaro vairākas vienlaikus degošas kvēlspuldzes 
vai gaismu izstarojošas diodes.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos u. 
tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana 
atļauta, ja tie
nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
A4. Aizliegts uzstādīt bremžu lukturus, kas darbojas 
pārtrauktā (mirgojošā) režīmā, atskaitot ārkārtas bremzēšanas 
režīmu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.3.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts lukturis; nedeg līdz 
vienai trešdaļai kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura
gaismu 
izstaro vairākas vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu 
izstarojošas diodes;
transportlīdzeklim nedeg papildu 
bremžu lukturis
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts lukturis; nedeg 
viens obligāti uzstādāms bremžu lukturis; obligāti
uzstādāmajam bremžu lukturim nedeg vairāk kā viena trešdaļa 
kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura
gaismu izstaro vairākas 
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas 
diodes
2
B1. Nedeg neviens bremžu lukturis
3
B2. Nelieli luktura bojājumi (piemēram, daļēji 
aizsvīdis lukturis)
1
B2. Bojāts lukturis (piemēram, plaisas, 
izlūzumi, korozija, šķidrums lukturī)
2
B3. Pārklājuma vai gaismas krāsas filtra 
izmantošana uz luktura vai lukturī; papildu elements,
kas 
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas laukumu
2
B4. Lukturis darbojas pārtrauktā (mirgojošā) 
režīmā, kas nav ārkārtas bremzēšanas režīms
2
4.3.2. Slēgums
A. Prasības
A1. Nospiežot bremžu pedāli vai jebkuru darba bremžu sviru, 
tai vienlaikus jāaktivizē visi obligāti uzstādāmie un papildus 
uzstādītie bremžu lukturi.
A2. Vadības ierīce nedrīkst būt bojāta, un tās darbība 
nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.3.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
63
/
191
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
3) Kļūmes vai bojājuma indikatora
vizuāla pārbaude vai 
pārbaude,
izmantojot transportlīdzekļa
elektronisko 
saskarni
B1. Prasībām neatbilstošs bremžu lukturu 
slēgums; novēlota bremžu lukturu
ieslēgšanās; OBD (ja tiek 
lietota šajā nolūkā), kam pieslēdzas, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda kļūmi 
bremžu lukturu elektriskajā ķēdē;
tehniskajā apskatē - 
bremžu lukturis nedarbojas vai nepareizi darbojas ārkārtas
bremzēšanas režīmā
2
B2. Bojāta vadības ierīce vai traucēta tās 
darbība
2
4.3.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
A. Prasības
A1. Bremžu lukturiem jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts
līdz 2000. gada 31. 
decembrim, lukturi var būt sertificēti un marķēti atbilstoši 
prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli, ar
nosacījumu, ka lukturu marķējumā norādīts 
luktura tips.
Bremžu lukturos atļauts uzstādīt tikai izgatavotāja paredzētos 
vienāda tipa un jaudas gaismas avotus. Tiem jābūt sertificētiem 
un marķētiem atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, gaismas avoti var būt sertificēti un
marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot) transportlīdzekli. Aizliegts lietot lukturos tādus 
gaismas avotus, kādus tiem nav
paredzējis luktura 
izgatavotājs.
Skaits un krāsa
Automobiļiem un to piekabēm (puspiekabēm) jābūt diviem 
(motocikliem - vienam vai diviem) sarkanu krāsu izstarojošiem 
bremžu lukturiem [S1] vai
[S2].
Ja automobilis vai piekabe (puspiekabe) izgatavota pirms 1971. 
gada 1. janvāra, pieļaujams viens bremžu lukturis [S1] vai [S2]. 
Ja M1 kategorijas
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, 
sākot ar 2001. gada 1. janvāri, tam jābūt aprīkotam arī ar [S3] 
sarkanu gaismu izstarojošu bremžu lukturi.
M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti 
līdz 2000. gada 31. decembrim, M2, M3, N un O kategorijas 
transportlīdzekļiem papildus
drīkst uzstādīt vienu [S3] bremžu 
lukturi vai vienu pāri [S1] vai [S2] bremžu lukturu. Divi papildu 
pāri [S1] vai [S2] bremžu lukturu pieļaujami tikai M2, M3,
N2, 
N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem.
Novietojums
Automobiļu un to piekabju (puspiekabju) bremžu lukturiem jābūt 
uzstādītiem simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo 
garenplakni, ievērojot
4.3.3.1. attēlā norādīto izvietojumu.
64
/
191
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ bremžu lukturu 
maksimāli pieļaujamo uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt līdz 
2100 mm.
Speciālajiem kravas automobiļiem atļauts bremžu lukturus 
izvietot, neievērojot šī koda nosacījumus attiecībā uz 
uzstādīšanas augstumu, ja to
paredzējis izgatavotājs un ja tas 
saistīts ar speciālo funkciju veikšanu.
Motocikla bremžu lukturiem jābūt izvietotiem simetriski 
attiecībā pret tā vidējo garenplakni (viena luktura gadījumā 
luktura gaismu izstarojošās virsmas
centram jāsakrīt ar garenass 
plakni). Lukturu gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta 
attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst būt mazāks par 250 mm un
augstākā punkta - lielāks par 1500 mm.
[S3] tipa bremžu lukturim jābūt uzstādītam (skat. 4.3.3.1. 
att.) uz transportlīdzekļa vidējās garenplaknes augstāk par 
galvenajiem bremžu lukturiem, bet
ne zemāk kā 850 mm attālumā no 
ceļa virsmas. Ja konstrukcijas īpatnību dēļ [S3] tipa bremžu 
lukturi nav iespējams novietot simetriski, atļauts uzstādīt
vienu 
šādu lukturi ne tālāk kā 150 mm uz vienu vai uz otru pusi no 
automobiļa vidējās garenplaknes vai divus šādus lukturus - pēc 
iespējas tuvu
transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un 
simetriski attiecībā pret to. [S1] vai [S2] tipa papildu bremžu 
lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski pret automobiļa
vidējo 
garenplakni, augstāk par galvenajiem bremžu lukturiem.
M2, M3, N2, N3, O3 un O4 kategoriju transportlīdzekļiem [S1] 
vai [S2] tipa papildu bremžu lukturiem jābūt uzstādītiem 
simetriski pret automobiļa vidējo
garenplakni, ne zemāk par 
galvenajiem bremžu lukturiem. 
65
/
191
garenplakni, ne zemāk par 
galvenajiem bremžu lukturiem.
Bremzēšanas signāllukturu gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks 
par aizmugurējo gabarītlukturu gaismas stiprumu vai vienāds ar 
to.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.3.3.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. Vājāka 
bremžu luktura izstarotās gaismas krāsas intensitāte 
luktura vai gaismas avota nolietojuma dēļ
1
B1. 
Neatbilstošs vai nesertificēts, vai neatbilstoši 
sertificēts lukturis; neatbilstošs luktura tips vai lukturu 
skaits, vai
novietojums; prasībām neatbilstošs gaismas 
avots; neatbilstoša luktura krāsa vai spilgtums
2
4.4. Virzienrādītāju lukturi, avārijas brīdinājuma gaismas 
signāls un pagriešanās gaismas
4.4.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Virzienrādītāju lukturiem vai pagriešanās gaismas 
lukturiem jādarbojas un jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem 
un aprīkotiem ar gaismas avotu.
Virzienrādītāju lukturos vai 
pagriešanās gaismas lukturos jādeg ne mazāk kā divām trešdaļām 
kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura gaismu izstaro vairākas
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas 
diodes.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos u. tml.). 
Tonējums nedrīkst būt
izbalējis.
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana 
atļauta, ja tie
nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.4.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts lukturis; nedeg līdz 
vienai trešdaļai kvēlspuldžu vai diožu, ja
luktura gaismu 
izstaro vairākas vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu
izstarojošas diodes
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts lukturis; 
lukturis nedeg vai nav gaismas avota; nedeg
vairāk kā viena 
trešdaļa kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura gaismu izstaro 
vairākas
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu 
izstarojošas diodes
2
B2. Nelieli luktura bojājumi (piemēram, daļēji 
aizsvīdis lukturis)
1
B2. Bojāts lukturis (piemēram, plaisas, 
izlūzumi, korozija, šķidrums lukturī)
2
66
/
191
B3. Pārklājums vai gaismas krāsas filtra 
izmantošana uz luktura vai lukturī; papildu
elements, kas 
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas laukumu
2
4.4.2. Slēgums
A. Prasības
A1. Ieslēdzot labās vai kreisās puses virzienrādītāju 
lukturus, vienlaikus sinhroni jāieslēdzas un jāmirgo visiem labās 
vai kreisās puses virzienrādītāju
lukturiem. Ieslēdzot avārijas 
brīdinājuma gaismas signālu, vienlaikus sinhroni jāmirgo visiem 
virzienrādītāju lukturiem. Automobiļiem, kas pirmo reizi
reģistrēti, sākot ar 1986. gada 1. aprīli, jābūt aprīkotiem ar 
gaismas avārijas signalizāciju.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar četriem vai sešiem 
aizmugurējiem virzienrādītājiem, tad, ieslēdzot virzienrādītājus, 
vienas puses aizmugurējie
virzienrādītāji drīkst ieslēgties un 
izslēgties pārmaiņus.
Virzienrādītāju lukturiem jāsāk darboties tikai tad, ja tos 
ieslēdz ar virzienrādītāja vai avārijas brīdinājuma gaismas 
signāla vadības ierīci.
Pagriešanās gaismu lukturi drīkst ieslēgties tad, ja ir 
ieslēgti tuvās vai tālās gaismas lukturi un virzienrādītājs vai 
stūre pagriezta uz attiecīgo pusi.
A2. Virzienrādītāju lukturu vadības ierīce nedrīkst būt 
bojāta, un tās darbība nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.4.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedeg dublējošais virzienrādītāja lukturis 
vai lukturi
1
B1. Prasībām neatbilstošs virzienrādītāju 
lukturu vai pagriešanās gaismu lukturu slēgums;
nav gaismas 
avārijas signalizācijas vai tā nedarbojas
2
B2. Bojāta vadības ierīce vai traucēta vadības 
ierīces darbība; vadības ierīce nedarbojas
2
4.4.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
A. Prasības
A1. Virzienrādītāju lukturiem un pagriešanās gaismu lukturiem 
jābūt sertificētiem un marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem.
Ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim, lukturi var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika 
piemērotas,
izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli, ar 
nosacījumu, ka lukturu marķējumā norādīts luktura tips.
Virzienrādītāju lukturos un pagriešanās gaismu lukturos 
atļauts uzstādīt tikai izgatavotāja paredzētos vienāda tipa un 
jaudas gaismas avotus. Tiem
jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31.
decembrim, gaismas avoti var būt sertificēti un marķēti 
atbilstoši prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot) transportlīdzekli. Aizliegts lietot
lukturos tādus 
gaismas avotus, kādus tiem nav paredzējis luktura 
izgatavotājs.
67
/
191
Skaits un krāsa
Automobiļiem jābūt diviem priekšējiem virzienrādītāju 
lukturiem [1], [1a] vai [1b] un diviem aizmugurējiem 
virzienrādītāju lukturiem [2a] vai [2b].
Automobiļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri un Latvijā pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 2007. gada 1. janvāri, katrā 
automobiļa pusē
jāuzstāda viens vai divi sānu virzienrādītāju 
lukturi [3], [4], [5] vai [6]. Pārējiem automobiļiem sānu 
virzienrādītāju lukturu uzstādīšana nav obligāta.
Piekabēm (puspiekabēm) jābūt diviem aizmugurējiem 
virzienrādītāju lukturiem [2a] vai [2b]. M1, M2 un N1 kategorijas 
transportlīdzekļiem drīkst
uzstādīt divus attiecīga tipa papildu 
aizmugurējos virzienrādītāju lukturus.
M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem drīkst 
uzstādīt divus vai četrus attiecīga tipa papildu aizmugurējos 
virzienrādītāju lukturus.
Motocikliem, kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar 1983. gada 
1. janvāri, jābūt diviem priekšējiem virzienrādītāju lukturiem un 
diviem aizmugurējiem
virzienrādītāju lukturiem.
Visiem virzienrādītāju lukturiem jāizstaro dzeltena 
gaisma.
Baltu gaismu izstarojoši priekšējie virzienrādītāju lukturi un 
sarkanu gaismu izstarojoši aizmugurējie virzienrādītāju lukturi 
pieļaujami tikai tad, ja
transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 1979. gada 31. decembrim un šādu lukturu 
uzstādīšanu paredzējis izgatavotājs.
Sarkanu gaismu izstarojoši aizmugurējie virzienrādītāju 
lukturi pieļaujami arī transportlīdzeklim, kas izgatavots 
ASV/Kanādas tirgum un kam šādu
lukturu uzstādīšanu paredz 
izgatavotājs, turklāt tikai tad, ja transportlīdzeklis pirmo 
reizi reģistrēts laikā no 1980. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 
1.
janvārim un Latvijā reģistrēts līdz 2004. gada 1. jūlijam.
Automobiļi priekšā drīkst būt aprīkoti ar diviem baltu gaismu 
izstarojošiem pagriešanās gaismu lukturiem.
Novietojums
Automobiļiem un to piekabēm (puspiekabēm) virzienrādītāju 
lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski attiecībā pret 
transportlīdzekļa vidējo garenplakni,
ievērojot 4.4.3.1. attēlā 
norādīto izvietojumu.
68
/
191
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ priekšējo un 
aizmugurējo virzienrādītāju lukturu [1], [1a], [1b], [2a] un [2b] 
maksimāli pieļaujamo
uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt līdz 
2100 mm.
Speciālajiem kravas automobiļiem atļauts aizmugurējos 
virzienrādītāju lukturus izvietot, neievērojot šī koda 
nosacījumus attiecībā uz uzstādīšanas
augstumu, ja to paredzējis 
izgatavotājs un ja tas saistīts ar speciālo funkciju 
veikšanu.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar papildu aizmugurējiem 
virzienrādītāju lukturiem, tad drīkst neievērot uzstādīšanas 
nosacījumus attiecībā uz papildu
aizmugurējo virzienrādītāju 
lukturu uzstādīšanas augstumu un attālumu līdz tuvākajam sānu 
gabarītu punktam.
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ sānu 
virzienrādītāju lukturu [3], [4], [5] un [6] maksimāli pieļaujamo 
uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt
līdz 2300 mm. Sānu 
virzienrādītāju lukturu gaismu izstarojošās virsmas attālums no 
automobiļa priekšgala nedrīkst pārsniegt 1800 mm. 
Transportlīdzekļa
konstrukcijas īpatnību dēļ šo attālumu drīkst 
palielināt līdz 2500 mm.
Motociklu priekšējiem virzienrādītāju lukturiem jābūt vismaz 
240 mm attālumā vienam no otra, turklāt tie nedrīkst atrasties 
tieši zem vai tieši virs
galvenajiem lukturiem.
Motociklu aizmugurējiem virzienrādītāju lukturiem jābūt vismaz 
180 mm attālumā vienam no otra un ne tālāk kā 300 mm no tālākā 
aizmugurējā gabarīta
69
/
191
punkta.
Virzienrādītāja luktura gaismu izstarojošās virsmas zemākā 
punkta attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst būt mazāks par 350 mm 
un augstākā punkta
lielāks par 1200 mm.
Pagriešanās gaismas lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski 
attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni.
Virzienrādītāju lukturu gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks 
par aizmugurējo gabarītlukturu gaismas stiprumu vai vienāds ar 
to.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.4.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Luktura vai gaismas avota nolietojums 
nebūtiski ietekmē luktura izstarotās gaismas krāsu
1
B1. Neatbilstošs lukturis; nesertificēts vai 
neatbilstoši sertificēts lukturis; neatbilstošs luktura 
tips,
skaits vai novietojums; prasībām neatbilstošs gaismas 
avots; neatbilstoša luktura krāsa vai
spilgtums
2
4.4.4. Mirgošanas frekvence
A. Prasības
A1. Virzienrādītāja lukturu mirgošanas frekvencei jābūt 60-120 
gaismas impulsi minūtē (1-2 Hz).
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.4.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Mirgošanas frekvence 
neatbilst prasībām - atšķiras par vairāk nekā 25 %
2
4.5. Priekšējie un aizmugurējie miglas lukturi
4.5.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Aizmugurējiem miglas lukturiem jādarbojas un jābūt 
aprīkotiem ar gaismas avotu. Priekšējiem miglas lukturiem 
jādarbojas, ja tie ir ieslēdzami.
Priekšējos un aizmugurējos 
miglas lukturos jādeg ne mazāk kā divām trešdaļām kvēlspuldžu vai 
diožu, ja gaismu izstaro vairākas vienlaikus degošas
kvēlspuldzes 
vai gaismu izstarojošas diodes. Priekšējiem un aizmugurējiem 
miglas lukturiem jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos u. tml.). 
Aizmugurējo miglas lukturu
tonējums nedrīkst būt izbalējis. 
70
/
191
tonējums nedrīkst būt izbalējis.
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana 
atļauta, ja tie
nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.5.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedroši 
nostiprināts lukturis; nedeg līdz vienai trešdaļai 
kvēlspuldžu vai diožu, ja
luktura gaismu izstaro vairākas 
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas
diodes; ja aizmugurē uzstādīti divi miglas lukturi, nedeg 
lukturis labajā pusē
1
B1. 
Neatbilstoši nostiprināts lukturis; ja aizmugurē uzstādīti 
divi miglas lukturi, nedeg
lukturis kreisajā pusē; nedeg 
neviens aizmugurējais miglas lukturis; nedeg viens no
diviem priekšējiem miglas lukturiem, ja priekšējie miglas 
lukturi ir ieslēdzami; nedeg
vairāk kā viena trešdaļa 
kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura gaismu izstaro vairākas
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas 
diodes
2
B2. Nelieli 
luktura bojājumi (piemēram, daļēji aizsvīdis lukturis)
1
B2. Bojāts 
lukturis (piemēram, plaisas, izlūzumi, korozija, šķidrums 
lukturī)
2
B3. Pārklājums 
vai gaismas krāsas filtra izmantošana uz luktura vai 
lukturī; papildu
elements, kas samazina luktura gaismu 
izstarojošās virsmas laukumu
2
4.5.2. Priekšējo miglas lukturu iestatījums
A. Prasības
A1. Priekšējā miglas luktura gaismas kūlis nedrīkst būt vērsts 
augstāk par noliekuma attiecībā pret horizontālu ceļa virsmu 0 % 
atzīmi. Priekšējā
miglas luktura gaismas kūļa attēlam uz 
pārbaudes ekrāna vai regloskopā jābūt nepārprotami izšķiramam, 
tas nedrīkst būt izplūdis, bezveidīgs. Priekšējais
miglas 
lukturis shematiski attēlots dots 4.5.2.1. attēlā.
71
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.5.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Noteikt priekšējā miglas
luktura gaismas kūļa
noliekumu attiecībā pret
horizontālu ceļa virsmu ar
regloskopu
B1. Priekšējā miglas luktura gaismas kūlis 
iestatīts par augstu; priekšējā miglas luktura
gaismas kūļa 
attēls izplūdis, bezveidīgs
2
4.5.3. Slēgums
A. Prasības
A1. Ieslēdzot priekšējos miglas lukturus, jādeg visiem 
uzstādītajiem priekšējiem miglas lukturiem. Priekšējiem miglas 
lukturiem jābūt ieslēdzamiem
vienīgi tad, kad jau ieslēgti 
gabarītlukturi un aizmugurējās numura zīmes apgaismojums.
Aizmugurējam miglas lukturim jābūt ieslēdzamam tad, kad 
ieslēgti galvenie lukturi vai priekšējie miglas lukturi. 
Aizmugurējam miglas lukturim jābūt
izslēdzamam neatkarīgi no 
citiem lukturiem. Aizmugurējais miglas lukturis drīkst palikt 
ieslēgts, ja izslēdz galvenos lukturus un gabarītlukturi paliek
ieslēgti. Ja izslēdz gabarītlukturus un atkal tos ieslēdz, 
aizmugurējam miglas lukturim jāpaliek izslēgtam.
A2. Priekšējo un aizmugurējo miglas lukturu vadības ierīce 
nedrīkst būt bojāta, un tās darbība nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.5.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Prasībām neatbilstošs 
priekšējo vai aizmugurējo miglas lukturu slēgums
2
B2. Bojāta vadības ierīce 
vai traucēta tās darbība
1
B2. Vadības ierīce 
nedarbojas
2
4.5.4. Atbilstība sertifikācijas prasībām
A. Prasības
A1. Priekšējiem un aizmugurējiem miglas lukturiem jābūt 
sertificētiem un marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem. Ja
transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim, lukturi var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika 
piemērotas,
izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli, ar 
nosacījumu, ka lukturu marķējumā norādīts luktura tips.
Priekšējos un aizmugurējos miglas lukturos atļauts uzstādīt 
tikai izgatavotāja paredzētos vienāda tipa un jaudas gaismas 
avotus. Tiem jābūt
sertificētiem un marķētiem atbilstoši 
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim,
gaismas avoti var būt sertificēti un marķēti 
atbilstoši prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot) transportlīdzekli. B klases priekšējos miglas
72
/
191
lukturos atļauts uzstādīt tikai kvēlspuldzes, F3 klases 
priekšējos miglas lukturos - kvēlspuldzes, lokizlādes gaismas 
avotus, gaismas diožu moduļus vai
gaismas ģeneratorus. Aizliegts 
lietot lukturos tādus gaismas avotus, kādus tiem nav paredzējis 
luktura izgatavotājs.
Skaits un krāsa - priekšējie miglas lukturi
Automobiļiem drīkst būt uzstādīti divi priekšējie miglas 
lukturi, bet motocikliem - viens vai divi priekšējie miglas 
lukturi. Uzstādītajiem priekšējiem
miglas lukturiem jāizstaro 
vienādas krāsas gaisma - abiem balta vai abiem dzeltena.
Skaits un krāsa - aizmugurējie miglas lukturi
Līdz 2001. gada 1. janvārim pirmo reizi reģistrētiem 
transportlīdzekļiem drīkst būt uzstādīti un transportlīdzekļiem, 
kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar
2001. gada 1. janvāri, 
jāuzstāda viens vai divi sarkanu gaismu izstarojoši aizmugurējie 
miglas lukturi [F].
Novietojums - priekšējie miglas lukturi
Priekšējos miglas lukturus uzstāda priekšā simetriski pret 
transportlīdzekļa vidējo garenplakni tā, lai to gaismas kūlis 
neapžilbinātu tā paša
transportlīdzekļa vadītāju ne tieši, ne 
netieši, atstarojoties no atpakaļskata spoguļiem vai citām 
transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām, un lai tie
neierobežotu vadītāja redzamības zonu.
Priekšējos miglas lukturus uzstāda, ievērojot 4.5.4.1. attēlā 
norādīto izvietojumu un ņemot vērā, ka gaismu izstarojošās 
virsmas augstākā punkta
attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst 
atrasties augstāk par tuvās gaismas luktura gaismu izstarojošās 
virsmas augstāko punktu.
73
/
191
Motocikliem - viena priekšējā miglas luktura gadījumā - tā 
gaismu izstarojošās virsmas centram jāsakrīt ar vidējo 
garenplakni vai arī attālumam no tās
līdz luktura gaismu 
izstarojošās virsmas tuvākajam punktam jābūt ne lielākam par 250 
mm.
Novietojums - aizmugurējie miglas lukturi
Aizmugurējos miglas lukturus uzstāda, ievērojot 4.5.4.2. 
attēlā norādīto izvietojumu. N3G kategorijas (paaugstinātas 
pārgājības) transportlīdzekļiem
aizmugurējā miglas luktura gaismu 
izstarojošās virsmas zemākā punkta attālums līdz ceļam nedrīkst 
būt lielāks par 1200 mm, motocikliem - par 900 mm.
L kategorijas transportlīdzekļiem aizmugurējo miglas lukturu 
uzstādīšana nav obligāta.
Ja automobilim uzstādīts viens aizmugurējais miglas lukturis, 
tam jāatrodas kreisajā pusē vai vidū, ja divi - tiem jābūt 
izvietotiem simetriski pret vidējo
garenplakni.
Aizmugurējam miglas lukturim jāatrodas vismaz 100 mm attālumā 
no bremžu luktura.
Aizmugurējā miglas luktura gaismas spilgtumam jābūt vienādam 
ar bremžu lukturu gaismas spilgtumu.
74
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.5.4.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. 
Neatbilstošs vai nesertificēts, vai neatbilstoši 
sertificēts lukturis; neatbilstošs luktura veids vai 
lukturu skaits, vai
novietojums; prasībām neatbilstošs 
gaismas avots; neatbilstoša luktura krāsa vai 
spilgtums
2
4.6. Atpakaļgaitas lukturi
4.6.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Atpakaļgaitas lukturiem jādarbojas, jābūt droši un 
atbilstoši nostiprinātiem un aprīkotiem ar gaismas avotu. 
Atpakaļgaitas lukturos jādeg ne mazāk
kā divām trešdaļām 
kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura gaismu izstaro vairākas 
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas 
diodes.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos u. 
tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana 
atļauta, ja tie
nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.6.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts lukturis; nedeg līdz 
vienai trešdaļai kvēlspuldžu vai diožu, ja
luktura gaismu 
izstaro vairākas vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu 
izstarojošas
diodes; nedeg viens no vairākiem atpakaļgaitas 
lukturiem
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts lukturis; nedeg 
neviens atpakaļgaitas lukturis; nedeg vairāk
kā viena 
trešdaļa kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura gaismu izstaro 
vairākas vienlaikus
degošas kvēlspuldzes vai gaismu 
izstarojošas diodes
2
B2. Nelieli luktura bojājumi (piemēram, daļēji 
aizsvīdis lukturis)
1
B2. Bojāts lukturis (piemēram, plaisas, 
izlūzumi, korozija, šķidrums lukturī)
2
B3. Pārklājums vai gaismas krāsas filtra 
izmantošana uz luktura vai lukturī; papildu
elements, kas 
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas laukumu
2
4.6.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
75
/
191
A. Prasības
Atpakaļgaitas lukturos atļauts uzstādīt tikai izgatavotāja 
paredzētos vienāda tipa un jaudas gaismas avotus. Tiem jābūt 
sertificētiem un marķētiem
atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim, gaismas avoti var būt
sertificēti un marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika 
piemērotas, izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli. 
Aizliegts lietot lukturos tādus gaismas avotus,
kādus tiem nav 
paredzējis luktura izgatavotājs.
Skaits un krāsa
Automobiļiem, kas pirmo reiz reģistrēti, sākot ar 1982. gada 
1. janvāri, un O3, O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar
2001. gada 1. janvāri, jābūt 
aprīkotiem ar vienu vai diviem atpakaļgaitas lukturiem [AR]. 
Atpakaļgaitas lukturiem jāizstaro balta gaisma.
N2, N3, M2, M3, O2, O3, un O4 kategorijas transportlīdzekļiem 
atļauts uzstādīt papildu atpakaļgaitas lukturus, tai skaitā vienu 
vai divus priekšējos
baltu gaismu izstarojošus miglas lukturus, 
kas veic atpakaļgaitas lukturu funkcijas un ir sertificēti un 
marķēti atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas
noteikumiem. 
Kopējais atpakaļgaitas lukturu skaits nedrīkst būt lielāks par 
četriem.
Novietojums
Ja transportlīdzeklim ir divi atpakaļgaitas lukturi [AR], tiem 
jābūt uzstādītiem transportlīdzekļa aizmugurē simetriski 
attiecībā pret tā garenplakni. Sānos
uzstādītajiem papildu 
atpakaļgaitas lukturiem [AR] jābūt novietotiem transportlīdzekļa 
aizmugurējā daļā. Atpakaļgaitas lukturu [AR] uzstādīšanas 
augstums
norādīts 4.6.2.1. attēlā. Ja transportlīdzeklim ir viens 
atpakaļgaitas lukturis [AR], tam jābūt uzstādītam 
transportlīdzekļa aizmugurē, ievērojot uzstādīšanas
augstumu.
76
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.6.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Neatbilstošs, nesertificēts vai 
neatbilstoši sertificēts lukturis; neatbilstošs luktura 
tips,
lukturu skaits vai luktura novietojums; prasībām 
neatbilstošs gaismas avots; neatbilstoša
luktura krāsa
2
4.6.3. Slēgums
A. Prasības
A1. Visiem atpakaļgaitas lukturiem jāieslēdzas līdz ar 
atpakaļgaitas pārnesuma ieslēgšanu, turklāt ierīcei, kas 
nodrošina motora darbību vai izslēdz to,
atrodoties tādā 
stāvoklī, kurā iespējama motora darbība. Lukturi nedrīkst 
ieslēgties vai arī tiem ir jāizslēdzas, ja netiek izpildīts kaut 
viens no iepriekš
minētajiem nosacījumiem lukturu ieslēgšanai. 
Šie nosacījumi attiecas arī uz gadījumu, kad transportlīdzekļa 
aizmugurē uzstādīti atpakaļgaitas lukturu
funkcijas pildoši 
priekšējie miglas lukturi, ko paredzēts ieslēgt un izslēgt ar 
atsevišķa slēdža palīdzību.
77
/
191
Ja atpakaļgaitas lukturu uzstādīšanu nav paredzējis 
transportlīdzekļa izgatavotājs un nav iespējams izpildīt to 
slēgumam noteiktās prasības,
ieslēdzoties atpakaļgaitas 
lukturiem, automobiļa salonā jāieslēdzas gaismas vai skaņas 
brīdinājuma signālam, kas viegli ievērojams vadītājam.
Sānos uzstādītie papildu atpakaļgaitas lukturi [AR] drīkst 
ieslēgties kopā ar pamata atpakaļgaitas lukturiem [AR] vai var 
būt ieslēdzami un izslēdzami
ar atsevišķu slēdzi. Sānos 
uzstādītie papildu atpakaļgaitas lukturi, kas ir ieslēdzami un 
izslēdzami ar atsevišķu slēdzi, drīkst turpināt degt arī pēc
atpakaļgaitas pārnesuma izslēgšanas, un tiem jāizslēdzas 
automātiski, pēc tam, kad transportlīdzeklis, braucot uz priekšu, 
sasniedz ātrumu 10 km/h.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.6.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Prasībām 
neatbilstošs atpakaļgaitas lukturu slēgums
2
4.7. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma 
lukturi
4.7.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma 
lukturiem jādarbojas, jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem un 
aprīkotiem ar gaismas
avotu. Aizmugurējās reģistrācijas numura 
zīmes apgaismojuma lukturos jādeg ne mazāk kā divām trešdaļām 
kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura gaismu
izstaro vairākas 
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas 
diodes.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos u. 
tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana 
atļauta, ja tie
nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
A4. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma 
lukturiem jābūt novietotiem tā, lai tie efektīvi apgaismotu 
transportlīdzekļa aizmugurējo
numura zīmi un tieši neizstarotu 
baltu gaismu uz aizmuguri. Ja transportlīdzeklis aprīkots tikai 
ar vienu numura zīmes apgaismojuma lukturi, tam jābūt
novietotam 
uz numura zīmes vertikālās simetrijas ass, izņemot gadījumus, ja 
transportlīdzekļa izgatavotājs paredzējis citādi.
A5. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojumam 
jāieslēdzas un jādeg vienlaikus ar visiem gabarītlukturiem un 
kontūrgaismām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.7.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts lukturis; nedeg viens 
no vairākiem aizmugurējās reģistrācijas numura
zīmes 
apgaismojuma lukturiem; nedeg līdz vienai trešdaļai 
kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura gaismu
izstaro vairākas 
vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai gaismu izstarojošas 
diodes
1
78
/
191
B1. Neatbilstoši nostiprināts lukturis; nedeg 
aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes
apgaismojums; nedeg 
vairāk kā viena trešdaļa kvēlspuldžu vai diožu, ja luktura 
gaismu izstaro
vairākas vienlaikus degošas kvēlspuldzes vai 
gaismu izstarojošas diodes
2
B2. Nelieli luktura bojājumi (piemēram, daļēji 
aizsvīdis lukturis)
1
B2. Bojāts lukturis (piemēram, plaisas, 
izlūzumi, korozija, šķidrums lukturī)
2
B3. Pārklājums vai gaismas krāsas filtra 
izmantošana uz luktura vai lukturī; papildu elements, kas
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas laukumu
2
B4. Prasībām neatbilstošs aizmugurējās 
reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturu
novietojums; lukturis neefektīvi apgaismo valsts 
reģistrācijas numura zīmi; lukturis tieši izstaro
baltu 
gaismu uz aizmuguri
2
B5. Prasībām neatbilstošs aizmugurējās 
reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturu
slēgums
2
4.7.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
A. Prasības
A1. Numura zīmes apgaismojuma lukturiem jābūt sertificētiem un 
marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumiem. Ja transportlīdzeklis
pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, lukturi var būt sertificēti un marķēti 
atbilstoši prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot)
transportlīdzekli.
Visiem transportlīdzekļiem jābūt vienam vai vairākiem baltu 
gaismu izstarojošiem aizmugurējās numura zīmes apgaismojuma 
lukturiem [L].
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.7.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Neatbilstošs vai 
nesertificēts, vai neatbilstoši sertificēts lukturis; 
neatbilstošs luktura tips vai lukturu
skaits, vai 
krāsa
2
4.8. Atstarotāji, atstarojošās pamanāmības zīmes, aizmugurējās 
pazīšanas zīmes
4.8.1. Stāvoklis
A. Prasības
A1. Mācību braukšanai paredzētajiem transportlīdzekļiem ar 
dublējošo vadības sistēmu jābūt apzīmētiem ar pazīšanas zīmi 
atbilstoši Ceļu satiksmes
noteikumu (turpmāk - CSN) prasībām.
79
/
191
N3 kategorijas transportlīdzekļiem, izņemot kravas automobiļus 
seglu vilcējus, un posmainajiem II un III klases autobusiem 
aizmugurē jāpiestiprina
pazīšanas zīmes atbilstoši CSN 
prasībām.
Visiem O kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums kopā ar 
sakabes ierīci pārsniedz 8 m, kā arī tiem, kuru pilna masa 
pārsniedz 10 t, aizmugurē
jāpiestiprina pazīšanas zīmes 
atbilstoši CSN prasībām.
Uz transportlīdzekļiem citiem satiksmes dalībniekiem redzamā 
vietā drīkst atrasties tikai CSN norādītās transportlīdzekļu 
pazīšanas zīmes. Jebkāda
cita veida zīmes vai informācija, kurās 
izmantotas CSN noteiktās ceļa zīmju formu vai krāsu kombinācijas, 
kas var maldināt citus ceļu satiksmes
dalībniekus, ir 
aizliegtas.
Valsts pazīšanas zīmi drīkst uzstādīt kopā ar tās pašas valsts 
reģistrācijas numura zīmi(-ēm), izņemot gadījumus, ja 
transportlīdzeklis Latvijā ir
reģistrēts uz laiku.
Atstarotājiem, atstarojošajām pamanāmības zīmēm un pazīšanas 
zīmēm jābūt atbilstoši nostiprinātām. Tām jābūt bez pārklājumiem, 
plaisām,
izlūzumiem un tamlīdzīgiem bojājumiem, kas pasliktina 
atstarošanas īpašības. Tonējums nedrīkst būt izbalējis. Papildu 
elementu uzstādīšana atļauta, ja
tie nesamazina atstarotāja, 
atstarojošās pamanāmības zīmes vai pazīšanas zīmes atstarojošās 
virsmas laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.8.1.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Citas 
valsts pazīšanas zīme; nedroši nostiprināts atstarotājs, 
atstarojošā pamanāmības zīme vai pazīšanas zīme;
izbalējis 
tonējums
1
B1. Nav 
obligāti lietojamā pazīšanas zīme; neatbilstošs tās izmērs 
un novietojums; pazīšanas zīme mācību braukšanai
neatbilst 
CSN prasībām; neatļauta cita veida pazīšanas zīme ar 
maldinošu informāciju; neatbilstoši nostiprināts
atstarotājs, atstarojošā pamanāmības zīme vai pazīšanas 
zīme; atstarotāja, atstarojošās pamanāmības zīmes vai
pazīšanas zīmes bojājums (piem., plaisa, izlūzums, u. 
tml.), kas pasliktina atstarošanas īpašības; pārklājums vai
gaismas krāsas filtra izmantošana uz atstarotāja, 
atstarojošās pamanāmības zīmes vai pazīšanas zīmes; papildu
elements, kas samazina atstarojošās virsmas laukumu
2
4.8.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
A. Prasības
A1. Atstarotājiem, atstarojošajām pamanāmības zīmēm un 
aizmugurējām pazīšanas zīmēm jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, atstarotāji var būt sertificēti un
marķēti atbilstoši 
prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli, ar nosacījumu, ka tā marķējumā norādīts 
atstarotāja tips.
Atstarojošajiem materiāliem, ieskaitot reklāmas nolūkā 
izmantojamos, jābūt sertificētiem un marķētiem atbilstoši 
transportlīdzekļu sertifikācijas
noteikumiem. D klases 
atstarojošā materiāla kopējais laukums uz transportlīdzekļa 
nedrīkst pārsniegt 2 m
2
. Reklāmas nolūkos aizliegts 
izmantot C klases
80
/
191
atstarojošos materiālus.
Atstarojošais materiāls neaizstāj atstarotājus.
Skaits un krāsa - atstarotāji
Mehāniskajiem transportlīdzekļiem jābūt diviem (motocikliem - 
vienam vai diviem) aizmugurējiem atstarotājiem sarkanā krāsā 
[IA]. Tie nedrīkst būt
trīsstūra formas. Pieļaujams uzstādīt 
papildu atbilstoša tipa aizmugurējos atstarotājus, ja tie 
nesamazina obligāti uzstādāmo atstarotāju efektivitāti.
Mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kam izslēgtā stāvoklī 
galvenie lukturi ir pilnībā nosegti jābūt aprīkotiem ar diviem 
priekšējiem atstarotājiem [IA]
baltā krāsā. Pārējiem 
mehāniskajiem transportlīdzekļiem to uzstādīšana ir 
ieteicama.
Piekabēm (puspiekabēm) jābūt diviem aizmugurējiem trīsstūra 
formas atstarotājiem sarkanā krāsā [IIIA] un diviem priekšējiem 
citas formas
atstarotājiem [IA] baltā krāsā.
Pieļaujams uzstādīt papildu priekšējos vai aizmugurējos 
atstarotājus, ja tie nesamazina obligāti uzstādāmo atstarotāju 
efektivitāti.
Ja aizmugurējie atstarotāji ir apvienoti ar citām aizmugurējām 
gaismas ierīcēm, papildu aizmugurējiem atstarotājiem var nebūt 
trīsstūra forma.
Transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m un kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 1995. gada 1. janvāri, un visām 
piekabēm (puspiekabēm), kas
izgatavotas, sākot ar 2001. gada 1. 
janvāri, jābūt pietiekamam skaitam sānu atstarotāju [IA], [SM1] 
vai [SM2] dzeltenā krāsā. Pārējiem transportlīdzekļiem
to 
uzstādīšana ir ieteicama. Aizmugurējais sānu atstarotājs drīkst 
būt sarkanā krāsā, ja tas ir savietots ar aizmugurējo 
gabarītlukturi, aizmugurējo
kontūrgaismu, bremžu lukturi, 
aizmugurējo miglas lukturi vai sānu aizmugurējo gabarītlukturi, 
vai tiem ir kopēja gaismu izstarojoša virsma.
Skaits (daudzums), izmēri un krāsa - atstarojošās pamanāmības 
zīmes
C klases atstarojošā materiāla pamanāmības zīmes, kas norāda 
uz transportlīdzekļa horizontālajiem un vertikālajiem izmēriem 
(garumu, platumu un
augstumu) uzstāda, sākot ar 2012. gada 10. 
jūliju, pirmo reizi reģistrētiem N2 kategorijas 
transportlīdzekļiem ar pilno masu lielāku par 7,5 t un N3, O3 un
O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, 
nepabeigtus transportlīdzekļus un seglu vilcējus), ievērojot 
šādus nosacījumus:
a) ja transportlīdzekļi ir platāki par 2,10 m, aizmugurē jābūt 
pamanāmības zīmei (visu gabarītu pamanāmības zīme) - sarkanas vai 
dzeltenas krāsas
nepārtrauktām līnijām, kas norāda uz 
transportlīdzekļa apveidu;
b) ja transportlīdzekļi ir garāki par 6 m (ar piekabi 
(puspiekabi), ieskaitot jūgstieņa garumu), sānos jābūt 
pamanāmības zīmēm (daļēja gabarītu
pamanāmības zīme) - dzeltenas 
vai baltas krāsas horizontālām nepārtrauktām līnijām, kas norāda 
transportlīdzekļa horizontālo izmēru (garumu), un
iezīmētiem 
augšējiem stūriem, kas norāda vertikālo izmēru (augstumu);
Visu gabarītu pamanāmības zīmes un daļēju gabarītu pamanāmības 
zīmes drīkst uzstādīt visiem transportlīdzekļiem, izņemot M1, O1 
un L kategorijas
transportlīdzekļus, ievērojot prasības attiecībā 
uz atstarojošā materiāla klasi, pamanāmības zīmju izmēriem, krāsu 
un uzstādīšanas nosacījumiem.
O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļa priekšā drīkst 
uzstādīt baltas krāsas pamanāmības zīmi (horizontālo gabarītu 
pamanāmības zīme), kas ar
nepārtrauktu līniju norāda uz 
transportlīdzekļa platumu.
81
/
191
Pamanāmības zīme atbilst šādiem nosacījumiem:
a) tās minimālais līnijas elementa garums ir tāds, lai uz tā 
būtu redzams atstarojošā materiāla tipa apstiprinājuma 
marķējums;
b) tās platums ir intervālā no 50 līdz 60 mm;
c) tās līniju uzskata par nepārtrauktu, ja attālums starp 
līnijas elementiem nepārsniedz pusi no īsākā blakus esošā 
elementa. Ja tas nav konstruktīvi
iespējams, attālums starp 
elementiem drīkst būt lielāks, bet nedrīkst pārsniegt 1000 
mm;
d) tās augšējo stūru elementu veido divas vismaz 250 mm garas 
līnijas, kuras viena pret otru novietotas 90° leņķī. Ja tas nav 
konstruktīvi iespējams,
tām pēc iespējas vairāk jāatbilst 
transportlīdzekļa kontūrām.
Novietojums - atstarotāji
Automobiļu un to piekabju (puspiekabju) priekšējiem un 
aizmugurējiem atstarotājiem jābūt uzstādītiem simetriski 
attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo
garenplakni, ievērojot 
4.8.2.1. attēlā norādīto izvietojumu.
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ maksimāli 
pieļaujamo priekšējo un aizmugurējo atstarotāju uzstādīšanas 
augstumu drīkst palielināt līdz
1500 mm.
Priekšējo atstarotāju atstarojošai virsmai drīkst būt kopējas 
daļas ar jebkuru citas priekšējās gaismas ierīces redzamo 
virsmu.
82
/
191
Aizmugurējo atstarotāju atstarojošai virsmai drīkst būt 
kopējas daļas ar jebkuras citas aizmugurējās gaismas ierīces 
redzamo virsmu. Aizmugurējiem
trijstūra formas atstarotājiem 
jābūt novietotiem ar virsotni uz augšu.
Motociklu aizmugurējiem atstarotājiem jābūt uzstādītiem 
simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni. 
Attālums no ceļa virsmas līdz
atstarotāja atstarojošās virsmas 
zemākajam punktam nedrīkst būt mazāks par 250 mm un līdz 
augstākajam - lielāks par 900 mm.
Sānu atstarotājiem abās transportlīdzekļa pusēs jābūt 
uzstādītiem, ievērojot 4.8.2.2. attēlā norādīto izvietojumu. 
Transportlīdzekļa konstrukcijas
īpatnību dēļ maksimāli pieļaujamo 
uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt līdz 1500 mm.
Vienam no sānu atstarotājiem jāatrodas transportlīdzekļa 
vidējā trešdaļā. Turklāt pirmajam sānu atstarotājam (skaitot no 
transportlīdzekļa priekšas)
jāatrodas ne tālāk par 3 m no 
transportlīdzekļa priekšējo gabarītu tālākā punkta (piekabēm 
(puspiekabēm) jāņem vērā sakabes ierīces garums). Attālums
starp 
diviem sānu atstarotājiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Ja 
transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ tas nav iespējams, 
tad attālumu var palielināt līdz 4
m. Transportlīdzekļiem, kuru 
garums nepārsniedz 6 m, atļauts uzstādīt vienu sānu atstarotāju, 
kas atrodas transportlīdzekļa pēdējā trešdaļā.
Sānu atstarotāju atstarojošai virsmai drīkst būt kopējas daļas 
ar jebkuru citu sānos izvietotu gaismas ierīci.
Novietojums - atstarojošās pamanāmības zīmes
Atstarojošo pamanāmības zīmju novietojumam noteiktas šādas 
prasības:
a) tām jāatrodas iespējami tuvu transportlīdzekļa ārējām 
kontūrām, pēc iespējas ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, 
konstrukciju un
ekspluatācijas īpatnības;
b) attālums no ceļa virsmas līdz horizontālo gabarītu 
pamanāmības zīmei vai gabarītu pamanāmības zīmju apakšējiem 
elementiem nedrīkst būt
mazāks par 250 mm un lielāks par 1500 mm, 
konstrukcijas īpatnību dēļ šo attālumu drīkst palielināt līdz 
2500 mm;
83
/
191
c) attālums no to augšējiem elementiem līdz transportlīdzekļa 
augšējām kontūrām nedrīkst būt lielāks par 400 mm;
d) garumā tām jāatrodas pēc iespējas tuvu transportlīdzekļa 
priekšgalam vai aizmugurei, bet ne tālāk par 600 mm (piekabes 
(puspiekabes) gadījumā,
neskaitot jūgstieņa garumu);
e) aizmugurē uzstādītajām pamanāmības zīmēm jāatrodas vismaz 
200 mm attālumā no obligātajiem bremžu signāllukturiem;
f) ja transportlīdzekļa aizmugurē ir uzstādītas atstarojošās 
pazīšanas zīmes, tās drīkst uzskatīt par aizmugurējo pamanāmības 
zīmju daļu;
g) tās drīkst uzstādīt uz transportlīdzekļa sastāvdaļām, uz 
kurām iespējams izvietot vismaz 60 mm platu pamanāmības zīmi;
h) ja transportlīdzekļa forma, uzbūve, konstrukcija vai 
ekspluatācijas īpatnības neļauj uzstādīt obligātās gabarītu 
pamanāmības zīmes, to vietā drīkst
uzstādīt horizontālo gabarītu 
pamanāmības zīmes.
Pamanāmības zīmes, kuru uzstādīšana nav paredzēta šajos 
noteikumos, ir aizliegts uzstādīt. Atstarotāji, atstarojošās 
pamanāmības zīmes un
pazīšanas zīmes nedrīkst atstarot sarkanu 
gaismu uz priekšu un baltu gaismu - uz aizmuguri.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.8.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. 
Nesertificēts vai neatbilstoši sertificēts atstarotājs, 
atstarojošā pamanāmības zīme
vai pazīšanas zīme; 
neatbilstoša atstarojošā materiāla klase; neatbilstoša 
atstarotāja,
atstarojošās pamanāmības zīmes vai pazīšanas 
zīmes krāsa, novietojums vai izmēri;
atstarojošā 
pamanāmības zīme vai pazīšanas zīme uzstādīta 
transportlīdzeklim, kam tas
nav atļauts; nav uzstādīts 
obligātais atstarotājs, atstarojošā pamanāmības zīme vai
pazīšanas zīme; neatļauts atstarojošais materiāls
2
B1. Tehniskajā 
kontrolē uz ceļa - nav uzstādīts neviens obligātais 
atstarotājs, atstarojošā
pamanāmības zīme vai pazīšanas 
zīme; atstarotājs, atstarojošā pamanāmības zīme vai
pazīšanas zīme atstaro sarkanu gaismu uz priekšu vai baltu 
- uz aizmuguri
3
4.9. Apgaismes iekārtu obligātie indikatori
4.9.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Mēraparātu panelī izvietotajām apgaismes un gaismas 
indikācijas iekārtu darbības indikācijas ierīcēm jāveic tām 
paredzētās funkcijas.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
84
/
191
4.9.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
Nedarbojas kāda no 
mēraparātu panelī izvietotajām apgaismes iekārtu darbības 
indikācijas ierīcēm
1
Nedarbojas tālās gaismas, 
virzienrādītāju vai aizmugurējo miglas lukturu ieslēgtā 
stāvokļa indikācija
2
4.9.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
A. Prasības
A1. Apgaismes iekārtu obligāto indikatoru apzīmējumiem 
jāatbilst apzīmējamajai funkcijai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.9.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Apgaismes iekārtas 
obligātā indikatora apzīmējums neatbilst apzīmējamajai 
funkcijai
1
4.10. Elektriskie savienojumi starp velkošo transportlīdzekli un 
piekabi vai puspiekabi
A. Prasības
A1. Elektriskajiem savienojumiem starp velkošo 
transportlīdzekli un piekabi vai puspiekabi, kas paredzēti 
piekabes vai puspiekabes gaismas ierīču un
citu iekārtu 
darbināšanai, jābūt nodrošinātiem pret atvienošanos, bez 
bojājumiem, kas varētu radīt īssavienojumu. Fiksētajām elektrisko 
savienojumu
daļām jābūt droši un atbilstoši nostiprinātām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.10.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Ja iespējams,
pārbaudīt elektrisko
savienojumu
B1. Nedroši nostiprinātas 
fiksētās elektrisko savienojumu daļas; bojāta vai nodilusi 
izolācija, bet
īssavienojuma draudu nav
1
B1. Neatbilstoši 
nostiprinātas fiksētās elektrisko savienojumu daļas; vaļīgs 
elektriskais savienojums;
īssavienojuma draudi elektriskajā 
savienojumā; elektriskais savienojums nenodrošina piekabes 
vai
puspiekabes gaismas ierīču un citu iekārtu pareizu 
darbību
2
B1. Nedeg neviens piekabes 
vai puspiekabes bremžu lukturis
3
4.11. Elektroinstalācija
A. Prasības
A1. Visiem vadiem jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem. 
Vadiem, izņemot "Masas" vadu, jābūt izolētiem. Vadu izolācija 
nedrīkst būt bojāta, ciktāl par
85
/
191
to iespējams pārliecināties. 
Luktura savienojumam ar elektroiekārtu jānodrošina tā atbilstoša 
darbība. Vadi nedrīkst saskarties ar transportlīdzekļa daļu
šķautnēm, karstām vai rotējošām transportlīdzekļa daļām vai ar 
ceļa virsmu.
A2. Salonā esošā papildaprīkojuma vadi nedrīkst apgrūtināt 
transportlīdzekļa vadības ierīču darbināšanu. Nedrīkst būt 
noņemti vadus nosedzošie
iekšējās apdares elementi.
A3. M un N kategorijas transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2012. gadu, jābūt izgatavotāja paredzētajai 
un darba kārtībā esošai OBD,
kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, pieslēgvietai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.11.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres 
vai pacēlāja, ieskaitot
motora nodalījumu (ja
attiecināms)
B1. Nedrošs vai neatbilstošs vadu stiprinājums 
vai nodilusi vadu izolācija, bet
īssavienojuma draudu 
nav
1
B1. Neatbilstošs vadu stiprinājums; nav vada 
izolācijas, (izņemot "Masas" vadu); vadi
saskaras ar 
transportlīdzekļa daļu šķautnēm; luktura savienojums ar 
elektroiekārtu
nenodrošina atbilstošu luktura darbību 
(piemēram, ietekmēta luktura darbība bojāta
"Masas" vada 
savienojuma dēļ)
2
B2. Vadi var saskarties ar karstām vai 
rotējošām transportlīdzekļa daļām vai ar ceļa
virsmu
3
B2. Nav vadus nosedzoša iekšējās apdares 
elementa
1
B2. Salonā esošā papildaprīkojuma vadi 
apgrūtina transportlīdzekļa vadības ierīču
darbināšanu
2
B3. Nav izgatavotāja paredzētās OBD vai tā 
nedarbojas (transportlīdzekļiem, kam
pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni) pieslēgvieta (ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 2012. 
gada 1. janvāri)
2
4.12. Neobligātie lukturi (papildu gaismas ierīces)
A. Prasības
A1. M, N, O kategorijas transportlīdzekļiem atļauts uzstādīt 
darba lukturus, kas izmantojami darba procesa nodrošināšanai 
diennakts tumšajā laikā vai
nepietiekamas redzamības apstākļos. 
Konkrētajām papildu gaismas ierīcēm jābūt ieslēdzamām un 
izslēdzamām ar atsevišķu slēdzi.
N2 un N3 kategoriju kravas automobiļiem simetriski garenasij 
uz kabīnes jumta drīkst uzstādīt trīs blakus novietotus dzeltenus 
vai oranžus, no
iekšpuses izgaismotus signāllukturus, attālums 
starp kuriem ir 150 līdz 300 mm, vai no iekšpuses izgaismotu 
dzeltenu vienādmalu trijstūri ar malas
garumu 250 mm.
Autobusus, kas veic pasažieru komercpārvadājumus, drīkst 
aprīkot ar izgaismotām maršruta zīmēm (zīmju vietām). Konkrētajām 
papildu gaismas
86
/
191
ierīcēm jābūt ieslēdzamām ar atsevišķu slēdzi 
vienīgi tad, kad ieslēgti gabarītlukturi un numura zīmes 
apgaismojums.
Autobusi var būt aprīkoti ar baltu gaismu izstarojošu papildu 
lukturi, kas apgaismo pasažieru durvis un iekāpšanas zonu. Tam 
jābūt ieslēdzamam un
izslēdzamam ar atsevišķu slēdzi vai arī tam 
jāizslēdzas automātiski, ja transportlīdzekļa kustības ātrums 
pārsniedz 5 km/h. Lietotajiem autobusiem no
Skandināvijas 
(Norvēģijas, Zviedrijas, Dānijas) ir pieļaujams arī tāds luktura 
slēgums, kurā tas ieslēdzas/izslēdzas kopā ar atpakaļgaitas 
lukturiem.
Transportlīdzekli aizliegts aprīkot ar lukturiem, 
signāllukturiem un citām gaismas ierīcēm (piemēram, zem 
transportlīdzekļa vai apkārt valsts
reģistrācijas numura zīmei, 
salona vai kabīnes iekšpusē, ja gaismas ierīces tieši izstaro 
gaismu caur stikliem uz priekšu, aizmuguri vai sāniem un tādējādi
varētu maldināt citus ceļu satiksmes dalībniekus u. tml.), kuru 
uzstādīšana nav paredzēta šajos noteikumos.
Mirgojošu oranžu (dzeltenu) bākuguni atļauts uzstādīt 
transportlīdzeklim, kuram to izmantošanu pieļauj CSN.
Neobligātajiem lukturiem jābūt atbilstoši nostiprinātiem. 
Lukturu optiskajam elementam jābūt tīram, sausam, bezkrāsainam; 
izkliedētājam jābūt bez
plaisām, izlūzumiem un citiem bojājumiem. 
Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu
elementu uzstādīšana 
atļauta, ja tie nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
Neobligātajos lukturos atļauts uzstādīt tikai vienāda tipa un 
tikai izgatavotāja paredzētā tipa un jaudas gaismas avotus. Tiem 
jābūt sertificētiem un
marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim, gaismas avoti
var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika 
piemērotas, izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli.
Neviens no neobligātajiem lukturiem (papildu gaismas ierīcēm) 
transportlīdzekļa kustības laikā nedrīkst izstarot sarkanu gaismu 
uz priekšu un baltu
gaismu - uz aizmuguri.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.12.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. Nedrošs 
neobligātā luktura stiprinājums;
1
B1. Neobligātā 
luktura (papildu gaismas ierīces) neatļauta uzstādīšana vai 
slēgums; neatbilstošs veids vai skaits;
neatbilstošs un 
bīstams stiprinājums; neatbilstoši gaismas avoti; bojāts un 
bīstams neobligātais lukturis (papildu
gaismas ierīce); 
pārklājums vai gaismas krāsas filtra izmantošana uz luktura 
vai tajā; papildu elements, kas samazina
luktura gaismu 
izstarojošās virsmas laukumu; kustības laikā izstaro 
sarkanu gaismu uz priekšu vai baltu - uz aizmuguri
2
4.13. Akumulators
A. Prasības
Akumulatoram jābūt atbilstoši nostiprinātam tam paredzētajā 
vietā. Akumulatora spailes nedrīkst būt bojātas, to savienojumam 
ar jaudas vadiem jābūt
nekustīgam, bez starpelementiem. 
Akumulatora novietojums, stiprinājums un tam pievienotie vadi 
nedrīkst radīt īssavienojuma draudus.
Autobusa akumulatora nodalījumam jābūt nošķirtam no pasažieru 
salona vai vadītāja nodalījuma, un tā ventilācijai jābūt 
savienotai ar atmosfēru.
87
/
191
Nav pieļaujama akumulatora satura noplūde.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
4.13.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nedrošs 
akumulatora stiprinājums, bet īssavienojuma draudu nav
1
B1. 
Nenostiprināts akumulators; neatbilstošs akumulatora 
novietojums; bojāta akumulatora spaile vai neatbilstošs
savienojums ar spaili; nav vai neatbilstoša akumulatora 
nodalījuma ventilācija; akumulatora satura noplūde
2
5. GRUPA. ASIS, RITEŅI, RIEPAS UN BALSTIEKĀRTA
5.1. Asis
5.1.1. Tilta sija
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa tilta sijai jābūt bez plaisām, lūzumiem, 
deformācijām, būtiskiem korozijas bojājumiem, kā arī bojājumiem, 
kas ietekmē
funkcionalitāti, stiprību vai riteņu ģeometriju.
A2. Nav pieļaujama brīvkustība tilta sijas stiprinājumā. 
Gājiena elastīgajiem ierobežotājiem jābūt bez bojājumiem un 
nostiprinātiem atbilstošā vietā.
A3. Aizliegts remontēt, pārveidot un atjaunot tilta siju 
metinot, lodējot, kniedējot, presējot, deformējot vai kā citādi, 
izņemot gadījumus, ja tādu remonta
tehnoloģiju paredzējis 
izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
5.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties
uz 
bedres vai pacēlāja
2) Ieteicams 
izmantot ass spēles detektoru
B1. Būtiski tilta sijas 
korozijas bojājumi vai stiprību, funkcionalitāti vai riteņu
ģeometriju ietekmējoši bojājumi;
2
B1. Plaisas vai lūzumi, vai 
deformācijas tilta sijā
3
B2. Gājiena elastīgā 
ierobežotāja nav vai tas bojāts, vai neatbilstošs tā
novietojums
1
B2. Vaļīgs tilta sijas 
stiprinājums
2
B2. Tilta sijas 
stiprinājuma izjukšanas bīstamība
3
B3. Tilta sijas neatļauts 
remonts
2
B3. Izmainīta tilta sijas 
konstrukcija
3
88
/
191
5.1.2. Grozāmā ass
A. Prasības
A1. Grozāmās ass korpusā nav pieļaujamas plaisas, lūzumi un 
remontmetinājumi. Nav pieļaujama palielināta brīvkustība grozāmās 
ass savienojumā ar
tilta siju (pulka).
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
5.1.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja
2) Ieteicams 
izmantot ass spēles detektoru
3) Kustināt katru 
riteni vertikāli vai horizontāli un
novērtēt brīvkustību 
tilta sijas un grozāmās ass
savienojumā
B1. Palielināta brīvkustība 
grozāmās ass savienojumā ar tilta siju (pulku);
grozāmās 
ass korpusa remontmetinājums
2
B1. Plaisa vai lūzums 
grozāmās ass korpusā; bīstama brīvkustība
grozāmās ass 
savienojumā ar tilta siju (pulkas asi), kas ietekmē
vadāmību
3
5.1.3. Riteņu gultņi
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama palielināta brīvkustība un ķīlēšanās riteņu 
gultņos.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
5.1.3.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim
atrodoties uz 
bedres vai pacēlāja
2) Ieteicams izmantot ass spēles detektoru
3) Kustināt katru riteni un novērtēt brīvkustību
vertikālā plaknē riteņa un grozāmās ass
savienojumā
B1. Palielināta brīvkustība 
vai ķīlēšanās riteņa gultnī
2
B1. Bīstama brīvkustība 
gultnī, kas ietekmē transportlīdzekļa vadāmību; bīstami
liela ķīlēšanās gultnī, kas var radīt tā pārkaršanu; riteņa 
gultņa izjukšanas
bīstamība
3
5.2. Riteņi un riepas
5.2.1. Riteņa rumba
A. Prasības
A1. Visiem riteņa stiprināšanas uzgriežņiem un skrūvēm jābūt 
atbilstošas konstrukcijas un nospriegotām.
89
/
191
A2. Aizliegts aprīkot transportlīdzekli ar nesaderīgiem 
riteņiem (diskiem), kam stiprinājuma elementu izmērs vai 
izvietojums atšķiras no
transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētā.
A3. Riteņa rumbā nav pieļaujamas plaisas, lūzumi, deformācijas 
un remontmetinājumi.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
5.2.1.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Trūkst 
riteņa stiprināšanas skrūves vai uzgriežņa; neatbilstoša 
vai nenospriegota skrūve vai uzgrieznis
2
B1. Trūkst 
vairāk nekā vienas riteņa stiprināšanas skrūves vai 
uzgriežņa; ritenis nenostiprināts, kustas attiecībā pret
rumbas atloku
3
B2. Ar 
transportlīdzekli nesaderīgs ritenis (disks), kam 
stiprinājuma elementu izmērs vai izvietojums atšķiras no
transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētā
2
B3. Plaisas vai 
lūzumi, vai deformācijas, vai remontmetinājumi riteņa 
rumbā
3
5.2.2. Riteņi
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar visiem tā 
konstrukcijā paredzētajiem riteņiem (atskaitot rezerves riteni). 
Riteņu diskiem jābūt vienāda izmēra,
izņemot gadījumus, ja 
izgatavotājs ir noteicis citādi. Riteņu riepu un disku 
kombinācijai jāatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja 
prasībām.
A2. Ritenis nedrīkst būt izvirzīts ārpus transportlīdzekļa 
kontūrām, ja to neparedz transportlīdzekļa izgatavotājs. Riteņi 
pie jebkādas transportlīdzekļa
noslodzes un to pagrieziena leņķa 
nedrīkst saskarties ar virsbūves daļām. Aizliegts uzstādīt riteņu 
diskus, kas nav rūpnieciski ražoti vai kuru konstrukcija
ir 
izmainīta. Motociklam (triciklam, kvadriciklam) aizliegts 
uzstādīt automobiļa riteņus, ja to nav paredzējis izgatavotājs. 
Riepas bortgredzenam, ja tāds
paredzēts riteņa konstrukcijā, 
jābūt pareizi uzstādītam.
A3. Transportlīdzekļa riteņu diskiem nedrīkst būt plaisas, 
izlūzumi, deformācijas, remontmetinājumi un bojājumi, kas var 
izraisīt riepas pārsprāgšanu.
Riteņa diskam jābūt visiem 
spieķiem, ja tādi paredzēti, un tiem jābūt nospriegotiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
5.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Katra riteņa vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim 
atrodoties uz
bedres vai pacēlēja
B1. Atšķirīgu izmēru riteņu diski; 
transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām neatbilstoša
riteņa 
diska un riepas kombinācija; dubultritenim nav 
transportlīdzekļa konstrukcijā
paredzētā viena riteņa
2
B1. Uz kādas no transportlīdzekļa asīm vienā 
pusē nav neviena transportlīdzekļa
konstrukcijā paredzētā 
riteņa (atskaitot rezerves riteni)
3
90
/
191
B2. Ritenis izvirzīts ārpus transportlīdzekļa 
kontūrām; ritenis saskaras ar virsbūves
daļu
2
B2. Uzstādīts pašizgatavots riteņa disks; 
izmainīta riteņa diska konstrukcija;
motociklam uzstādīts 
automobiļa ritenis; nepareizi uzstādīts riteņa diska
bortgredzens
3
B3. Motocikla riteņa diskam nav viena spieķa 
vai tas nav nospriegots
1
B3. Deformācija, plaisa vai remontmetinājums 
riteņa diskā, kas nerada riepas
pārsprāgšanas draudus; 
motocikla riteņa diskam nav vairāku spieķu vai tie nav
nospriegoti
2
B3. Plaisa, izlūzums vai jebkāds cits bojājums 
riteņa diskā, kas var izraisīt riepas
pārsprāgšanu
3
5.2.3. Riepas
A. Prasības
A1. Riepām jābūt sertificētām un marķētām atbilstoši 
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem (5.2.3.1. att.). Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi
reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, riepas var būt sertificētas un marķētas atbilstoši 
tehnisko normatīvu prasībām, kas piemēroti, veicot
transportlīdzekļa izgatavošanu (sertificēšanu), ar nosacījumu, ka 
riepas marķējumā, izmantojot 5.2.3.1., 5.2.3.2. un 5.2.3.3. 
tabulā norādītos apzīmējumus,
ietverta šāda informācija: riepas 
platums, riepas augstuma un platuma attiecība, riepas 
konstrukcijas veids, riepas nominālais loka diametrs, riepas
slodzes indekss, riepas ātruma kategorija un ziemas riepām - 
attiecīgā lietojuma apzīmējums (M+S, M&S, M.S., 
).
Riepu marķējuma piemēri doti 5.2.3.1. attēlā. Riepu marķējumā 
lietotie apzīmējumi norādīti 5.2.3.1., 5.2.3.2. un 5.2.3.3. 
tabulā.
5.2.3.1. tabula
Riepu marķējumos lietotie 
apzīmējumi automobiļiem un to piekabēm (puspiekabēm) ar pilnu 
masu, ne lielāku par 3,5 t
91
/
191
Nr. p. k.
Apzīmējums
Apzīmējuma atšifrējums
1.
185
Riepas platums
2.
70
Augstuma un platuma 
attiecība
3.
D
Diagonālkorda riepa 
(apzīmējums var arī nebūt)
B vai BIAS 
BELTED
Diagonāli apjozta riepa
R vai 
RADIAL
Radiālkorda riepa
F
Nulles spiediena riepa 
(
run - flat)
4.
14
Nominālais loka 
diametrs
5.
89
Slodzes indekss
6.
T
Ātruma kategorija
7.
TUBELESS
Bezkameras riepa
8.
REINFORCED
Pastiprināta riepa
EXTRA 
LOAD
9.
M+S, M.S., 
M&S
Ziemas riepa
10.
Ziemas riepa - īpaši 
konstruēta izmantošanai sniega vai ledus apstākļos
11.
253 vai 2503
Izgatavota 1993. gada 25. 
nedēļā vai 2003. gada 25. nedēļā
5.2.3.2. tabula
Riepu marķējumos lietotie 
apzīmējumi automobiļiem un to piekabēm (puspiekabēm) ar pilnu 
masu, lielāku par 3,5 t
Nr. p. k.
Apzīmējums
Apzīmējuma atšifrējums
1.
250
Riepas 
platums
2.
70
Augstuma un 
platuma attiecība
3.
(-)
Diagonālkorda 
riepa (apzīmējuma var arī nebūt)
R
Radiālkorda 
riepa
4.
20
Nominālais loka 
diametrs
5.
149/145
Slodzes indekss 
atsevišķam ritenim/dubultritenim
6.
J
Ātruma 
kategorija
7.
146L/143
Ātruma 
kategorija L pie slodzes indeksa 146 atsevišķam ritenim 
/143 dubultritenim
8.
TUBELESS
Bezkameras 
riepa
92
/
191
9.
 vai 
 
REGROOVABLE
Padziļinot protektoru atjaunojama 
riepa
10.
253 vai 2503
Izgatavota 
1993. gada 25. nedēļā vai 2003. gada 25. nedēļā
11.
90 PSI
Spiediens, pie 
kura jāveic slodzes/ātruma pārbaudes
12.
C-(pēc riepas izmēra)
Kravas 
automobiļu (
commercial vehicle
) riepas 
apzīmējums
13.
ML, MPT
ET
Speciālas lietošanas (ceļa 
un apvidus) riepas
14.
AML, MPT2
Atjaunotas speciālas 
lietošanas (ceļa un apvidus) riepas
15.
FRT
Brīvi rotējoša 
riepa, paredzēta uzstādīšanai uz piekabju (puspiekabju) 
riteņiem un mehānisko
transportlīdzekļu riteņiem, kas nav 
stūrējamie vai dzenošie
16.
RETREAD
Atjaunota 
riepa
5.2.3.3. tabula
Riepu marķējumos lietotie 
apzīmējumi L kategorijas transportlīdzekļiem
Nr. p. k.
Apzīmējums
Apzīmējuma atšifrējums
1.
100
Riepas platums
2.
80
Augstuma un platuma attiecība
3.
D
Diagonālkorda riepa (apzīmējuma var arī nebūt)
B vai BIAS 
BELTED
Diagonāli apjozta riepa
R vai 
RADIAL
Radiālkorda riepa
4.
18
Nominālais loka diametrs
5.
53
Slodzes indekss
6.
S
Ātruma kategorija
7.
TUBELESS
Bezkameras riepa
8.
REINFORCED
Pastiprināta 
riepa
REINF
9.
M+S, M.S., 
M&S; 
Ziemas riepa
10.
MST
Universālā riepa
11.
253 vai 
2503
Izgatavota 1993. gada 25. nedēļā vai 2003. gada 25. 
nedēļā
93
/
191
Riepas izmēram, konstrukcijai un spiedienam riepā jāatbilst 
transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām. Riepa nedrīkst būt 
izvirzīta ārpus transportlīdzekļa
gabarītiem, ja to neparedz 
transportlīdzekļa izgatavotājs. Riepa nedrīkst berzties pret 
citām transportlīdzekļa daļām. Riepas ātruma kategorija un 
slodzes
indekss nedrīkst būt nepietiekams transportlīdzekļa 
tehniskajiem parametriem.
Radžoto riepu tehniskajiem parametriem jāatbilst 5.2.3.4. 
tabulā norādītajiem, bet radžu daudzums riepā drīkst pārsniegt 
5.2.3.4. tabulā norādīto, ja to
apliecina riepas tipa 
apstiprinājuma dokumentācija. Atļauts lietot tikai rūpnieciski 
izgatavotas un speciāli transportlīdzekļu riepām paredzētas 
radzes ar
vienu galviņu, kura nedrīkst būt cauruļtipa. Atļauts 
radžot tikai ziemas apstākļiem piemērotas riepas. Radžotām riepām 
un radzēm noteiktās prasības
neattiecas uz transportlīdzekļu 
riepām, kas aprīkotas ar plastmasas radzēm.
5.2.3.4. tabula
Radžu skaits un tehniskie 
parametri
Transportlīdzekļi 
(kategorijas)
pilna masa ≤ 3,5 t
pilna masa > 3,5 t
M
1
, O
1
, 
L
3
, L
4
, L
5
N
1
, M
2
, 
O
2
M
2
, M
3
, 
N
2
, N
3
, O
3
, 
O
4
Radzes maksimālais 
izvirzījums no riepas virsmas (vidēji)
≤ 2,0 mm
≤ 2,0 mm
≤ 2,5 mm
Maksimālais radžu skaits vienai riepai
90 - ja diska 
 ≤ 13"
110 - ja diska 
 = 14" vai 15"
110 - ja diska 
 ≤ 15"
150 - ja diska 
 ≥ 16"
130 - ja 
 
≥ 16"
150 - ja 
 
≥ 16"
Aizliegts:
a) transportlīdzekli aprīkot ar riepām, kas nav paredzētas 
izmantošanai ceļu satiksmē (piemēram, sacensībām vai tikai 
īpašiem nolūkiem paredzētas
riepas);
b) transportlīdzekli aprīkot ar radžotām riepām, kuru radžu 
skaits atšķiras par vairāk nekā 20 %, salīdzinot riepu ar 
vislielāko radžu skaitu un riepu ar
vismazāko radžu skaitu. 
Turklāt radžojums nedrīkst būt fragmentārs, tas ir, riepas 
aploces posms bez radzēm nedrīkst būt garāks nekā riepas un
brauktuves kontaktlaukuma garums;
c) uzstādīt riepas pretēji paredzētajam un norādītajam 
rotācijas virzienam vai pretēji paredzētajai orientācijai 
attiecībā pret transportlīdzekli ("
inside
" -
riepas 
mala, kas vērsta uz transportlīdzekļa iekšpusi; 
"
outside
" - riepas mala, kas vērsta uz transportlīdzekļa 
ārpusi);
d) transportlīdzekli aprīkot vienlaikus ar diagonālkorda un 
radiālkorda riepām vai ar radžotām riepām un riepām bez radzēm, 
tas ir, riepām, kurās nav
nevienas radzes;
e) transportlīdzekļa vienas ass riteņus aprīkot ar riepām, 
kurām atšķiras izmēri (platums vai platuma/augstuma attiecība) 
vai lietojums (riepas, kas
paredzētas izmantošanai ziemas 
apstākļos, un riepas, kas tam nav paredzētas);
94
/
191
f) automobili, kuru pilna masa nepārsniedz 3,5 t, vienas ass 
riteņus un automobiļa, kuru pilna masa pārsniedz 3,5 t, 
priekšējās stūrējamās ass (asu)
riteņus aprīkot vienlaikus ar 
riepām, kurām atšķiras izgatavotājs vai preču zīme (nosaukums) 
vai protektora zīmējums, izņemot dubultriteņu riepas;
g) autobusam un kravas automobilim, kura pilna masa pārsniedz 
3,5 t, aprīkot priekšējās ass riteņus ar atjaunotām riepām;
h) aprīkot mehānisko transportlīdzekļu stūrējamās vai dzenošās 
ass riteņus ar riepām, kas marķētas ar apzīmējumu "FRT";
i) transportlīdzeklim uzstādīt riepas pretēji paredzētajam un 
norādītajam rotācijas virzienam vai pretēji paredzētajai 
orientācijai attiecībā pret
transportlīdzekli ("
inside
" 
- riepas mala, kas vērsta uz transportlīdzekļa iekšpusi; 
"
outside
" - riepas mala, kas vērsta uz transportlīdzekļa 
ārpusi)
Laikposmā no l. decembra līdz l. martam automobiļu, kuru pilna 
masa nepārsniedz 3,5 t, riteņiem jābūt aprīkotiem ar ziemas 
riepām. Laikposmā no l.
maija līdz l. oktobrim automobiļu un to 
piekabju (puspiekabju) riteņus aizliegts aprīkot ar radžotām 
riepām.
A2. Minimālais pieļaujamais riepas protektora dziļums 
mērīšanas zonā (skat. 5.2.3.2. att.) laikposmā, kad CSN neparedz 
obligātu ziemas riepu
lietošanu, ir:
a) vieglajiem automobiļiem, kravas automobiļiem ar pilnu masu 
ne lielāku par 3,5 t un to piekabēm (puspiekabēm) (Ml, Nl, O1, O2 
kategoriju
transportlīdzekļiem) - 1,6 mm;
b) autobusiem (M2, M3 kategoriju transportlīdzekļiem) - 2,0 
mm;
c) kravas automobiļiem ar pilnu masu, lielāku par 3,5 t, un to 
piekabēm (puspiekabēm) (N2, N3, O3, O4 kategoriju 
transportlīdzekļiem) - 1,6 mm,
d) motocikliem - 0,8 mm.
Minimālais pieļaujamais riepas protektora dziļums mērīšanas 
zonā (5.6. att.) laikposmā, kad CSN paredz obligātu ziemas riepu 
lietošanu, ir:
95
/
191
a) ziemas riepām, kas uzstādītas automobiļiem ar pilnu masu ne 
lielāku par 3,5 t, - 4 mm;
b) jebkurām riepām, kas uzstādītas autobusiem ar pilnu masu 
lielāku par 3,5 t, - 3,0 mm;
c) jebkurām riepām, kas uzstādītas automobiļiem ar pilnu masu 
lielāku par 3,5 t, - 2,0 mm;
A3. Riepai nedrīkst būt kordu atsedzošs bojājums (iegriezums, 
plīsums u. tml.), atdalījies protektora slānis, vecuma dēļ 
radušās plaisas, atdalījies
protektors vai sānu aizsargslānis, 
korda plīsuma izraisīta riepas deformācija. Aizliegts lietot 
riepu ar mehāniski palielinātu protektora dziļumu (padziļinot
rievas starp protektora izciļņiem vai tml.), izņemot gadījumus, 
ja riepas marķējumā ir apzīmējums "Ω" vai "
Regroovable
". 
Aizliegts mehāniski vai kā citādi
izmainīt riepas protektora 
zīmējumu (piemēram, izgriezt protektora blokus).
M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2018. gada 1. janvāri, jādarbojas riepu 
spiediena kontroles sistēmai, ja tādu
paredzējis izgatavotājs. 
Mēraparātu panelī jādarbojas kļūmes vai bojājuma indikatoram, tam 
jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora iedarbināšanas vai
kustības uzsākšanas. Kļūmi sistēmas darbībā nedrīkst uzrādīt 
kļūmes vai bojājuma indikators vai OBD, kam pieslēdzas, 
izmantojot transportlīdzekļa
elektronisko saskarni. 
Transportlīdzeklim, kuram atbilstības novērtēšana veikta 
individuāli, riepu spiediena kontroles sistēmai jāatbilst 
prasībām, kādas
tika piemērotas, veicot atbilstības 
novērtēšanu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un 
novērtējumi
5.2.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Riepas pilnīga vizuāla pārbaude, griežot
riteni (ja 
iespējams)
2) Riepas protektora dziļumu pārbauda ar
mērinstrumentu, ja nepieciešams
3) Riepu spiediena kontroles sistēmas
kļūmes vai 
bojājuma indikatora vizuāla
pārbaude vai pārbaude, 
izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko saskarni
B1. Riepa 
saskaras ar pretšļakatu ierīci
1
B1. 
Nesertificēta vai neatbilstoši sertificēta riepa; riepas 
ātruma kategorija
vai slodzes indekss nav pietiekams 
transportlīdzekļa tehniskajiem
parametriem; acīmredzami 
nepietiekams spiediens riepā; neatļauts radzes
veids, 
skaits vai izvietojums; radzes riepā, kas nav paredzēta 
radžošanai;
neatbilstoši uzstādītas riepas; riepa saskaras 
ar nekustīgu transportlīdzekļa
daļu; radžota riepa 
laikposmā, kad tās uzstādīšana nav atļauta
2
B1. Obligātam 
ziemas riepu lietošanas laikposmam neatbilstoša riepa vai
riepas
3
B2. Nepietiekams riepas protektora dziļums laikposmā, kad 
ziemas riepu
lietošana nav obligāta; obligātas ziemas 
riepu lietošanas laikposmā riepas
protektora dziļums ir 
šādā intervālā:
- 3,0-4,0 mm (neieskaitot) automobilim ar pilnu masu, 
ne lielāku par 3,5 t;
- 1,6-2,0 mm (neieskaitot) automobilim ar pilnu masu, 
lielāku par 3,5 t;
- 2,0-3,0 mm (neieskaitot) autobusam ar pilnu masu, 
lielāku par 3,5 t
2
B2. Obligātas ziemas riepu lietošanas laikposmā riepas 
protektora dziļums
mazāks par:
- 3,0 mm automobilim ar pilnu masu, ne lielāku par 3,5 
t;
- 1,6 mm automobilim ar pilnu masu, lielāku par 3,5 t, 
vai piekabei
3
96
/
191
(puspiekabei);
- 0,8 mm motociklam;
- 2,0 mm autobusam ar pilnu masu, lielāku par 3,5 
t
B3. Nelieli 
vietēji vai virspusēji riepas bojājumi
1
B3. Kordu atsedzošs bojājums (piemēram, iegriezums, 
plīsums); atdalījies
protektora slānis vai protektora 
gabals; atdalījies sānu aizsargslānis vai
sānu 
aizsargslāņa gabals; korda plīsuma izraisīta riepas 
deformācija;
plaisas, kas radušās vecuma dēļ; mehāniski 
palielināts protektora dziļums
riepai, kas tam nav 
paredzēta; izmainīts protektora zīmējums;
M1 kategorijas transportlīdzeklim, kas pirmo reizi 
reģistrēts, sākot ar 2018.
gada 1. janvāri:
- nedarbojas riepu spiediena kontroles sistēma 
(piemēram, nav riepas
spiediena devēju vai tie ir 
atvienoti);
- mēraparātu panelī riepu spiediena kontroles sistēmas 
kļūmes vai bojājuma
indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši;
- kļūmes vai bojājuma indikators uzrāda kļūmi vai 
bojājumu sistēmas
darbībā;
- OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni,
uzrāda kļūmi vai bojājumu sistēmas 
darbībā
2
B3. Riepas 
nodiluma vai vecuma izraisīts korda atsegums; riepas
pārsprāgšanas risks jebkāda bojājuma dēļ
3
5.3. Balstiekārta
5.3.1. Mehāniskais atsperojums un stabilizators
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama transportlīdzekļa aprīkošana ar atsperojumu 
vai stabilizatoru, kas nav paredzēts konkrētajam 
transportlīdzeklim un kura
uzstādīšanai mainītas tā stiprinājuma 
vietas vai balstiekārtas konstrukcija. Transportlīdzeklim jābūt 
aprīkotam ar konstrukcijā paredzēto stabilizatoru. Uz
transportlīdzekļa vienas ass pretējās pusēs nav pieļaujams 
uzstādīt atšķirīgas konstrukcijas vai izmēra atsperojumu. Lokšņu 
atsperojumā lokšņu skaitam
abās ass pusēs jābūt vienādam. Lokšņu 
atsperu skavām jābūt nostiprinātām nekustīgi. Loksnes nedrīkst 
pārvietoties viena attiecībā pret otru. Starp
atsperes vijumiem 
aizliegts uzstādīt gājienu ierobežojošus elementus.
A2. Transportlīdzekļa atsperojumam vai stabilizatoram jābūt 
bez plaisām, lūzumiem, ievērojamiem korozijas bojājumiem vai 
remontmetinājumiem.
Atsperojums vai stabilizators nedrīkst būt 
ievērojami zaudējis funkcionālās īpašības nolietojuma dēļ.
A3. Atsperojuma vai stabilizatora stiprinājumos pie rāmja, 
tilta sijas vai virsbūves nav pieļaujamas palielinātas 
brīvkustības vai stiprinājumus
ietekmējoši bojājumi. 
Stabilizatora savienojumā ar balstiekārtas detaļu nav pieļaujamas 
palielinātas brīvkustības vai stiprinājumus ietekmējoši 
bojājumi.
97
/
191
A4. Aizliegts remontēt atsperojumu vai stabilizatoru, kādu no 
tiem metinot, lodējot, kniedējot, presējot, deformējot vai kā 
citādi ietekmējot šo detaļu
stiprību, izņemot gadījumus, ja šādu 
remonta tehnoloģiju paredz izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
5.3.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja
2) Ieteicams izmantot ass
spēles detektoru
B1. Nenozīmīga atsperu lokšņu savstarpēja 
nobīde
1
B1. Atsperojums vai stabilizators nav paredzēts 
konkrētajam transportlīdzeklim; nav
konstrukcijā paredzētā 
stabilizatora vai tā daļas; atšķirīgas konstrukcijas vai 
izmēra
atsperojums uz vienas transportlīdzekļa ass; 
izmainītas atsperojuma stiprinājuma vietas;
atšķirīgs 
lokšņu skaits uz transportlīdzekļa vienas ass pretējās 
pusēs; nenostiprinātas
lokšņu atsperojuma skavas; lokšņu 
atsperu savstarpēja pārvietošanās; starp atsperes
vijumiem 
uzstādīts gājienu ierobežojošs elements
2
B1. Nav transportlīdzekļa konstrukcijā 
paredzētā atsperojuma
3
B2. Plaisas, lūzumi vai ievērojama korozija 
atsperojumā vai stabilizatorā; ievērojami
zaudētas 
atsperojuma funkcionālās īpašības nolietojuma dēļ
2
B2. Lokšņu atsperojuma pamatloksnes lūzums
3
B3. Neliela brīvkustība vai bojājumi 
atsperojuma vai stabilizatora stiprinājumā pie rāmja,
tilta 
sijas vai virsbūves; neliela brīvkustība vai bojājumi 
balstiekārtas detaļu savstarpējos
savienojumos
1
B3. Palielināta brīvkustība atsperojuma vai 
stabilizatora stiprinājumā pie rāmja, tilta sijas
vai 
virsbūves; palielināta brīvkustība balstiekārtas detaļu 
savstarpējos savienojumos;
atsperojuma vai stabilizatora 
stiprinājumu ietekmējoši bojājumi
2
B3. Tilta sijas pārvietošanās attiecībā pret 
lokšņu atsperu bloku; atsperojuma stiprinājuma
izjukšanas 
bīstamība
3
B4. Neatļauts atsperojuma vai stabilizatora 
remonts
2
5.3.2. Amortizatori
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama transportlīdzekļa aprīkošana ar 
amortizatoru, kas nav paredzēts konkrētajam transportlīdzeklim un 
kura uzstādīšanai mainīta
stiprinājuma vieta vai balstiekārtas 
konstrukcija. Uz transportlīdzekļa vienas ass pretējās pusēs nav 
pieļaujams uzstādīt atšķirīgas konstrukcijas un izmēru
amortizatorus.
A2. Amortizatoram jābūt hermētiskam, darba kārtībā un bez 
bojājumiem. Amortizatoram jābūt aprīkotam ar paredzēto 
aizsargapvalku.
A3. Amortizatora stiprinājumos pie rāmja, tilta sijas vai 
virsbūves nav pieļaujamas palielinātas brīvkustības vai 
stiprinājumus ietekmējoši bojājumi. Ja
98
/
191
amortizators nav 
piestiprināts visās tā stiprinājuma vietās, uzskata, ka 
amortizatora nav.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un 
novērtējumi
5.3.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres 
vai pacēlēja vai izmantojot
speciālu aprīkojumu
B1. 
Amortizators nav paredzēts konkrētajam transportlīdzeklim; 
izmainīta
amortizatora stiprinājuma vieta; amortizatora 
uzstādīšanas nolūkā izmainīta
balstiekārtas konstrukcija; 
atšķirīgas konstrukcijas vai izmēra amortizatori uz
transportlīdzekļa vienas ass pretējās pusēs
2
B2. Mitrs 
amortizatora korpuss, saglabājoties amortizatora 
funkcionalitātei; nav
amortizatora aizsargapvalka vai tas 
ir bojāts
1
B2. Acīmredzama 
šķidruma noplūde no amortizatora; deformēts amortizatora
korpuss vai kāts; bojāts amortizators; neefektīva 
amortizatora darbība
2
B2. Lauzts 
amortizatora kāts vai amortizators nedarbojas
3
B3. Palielināta 
brīvkustība amortizatora stiprinājumā pie rāmja, tilta 
sijas vai
virsbūves; amortizatora stiprinājumu ietekmējošs 
bojājums
2
B3. Nav 
konstrukcijā paredzētā amortizatora
3
5.3.3. Torsioni, balstiekārtas sviras, balstrāmis
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama transportlīdzekļa aprīkošana ar torsioniem, 
balstiekārtas svirām vai balstrāmi, kas nav paredzēts konkrētajam 
transportlīdzeklim un
kuru uzstādīšanai mainītas stiprinājuma 
vietas vai balstiekārtas konstrukcija. Nav pieļaujama motocikla 
aprīkošana ar vienpleca svārstsviru, kas nav
paredzēta 
konkrētajam motociklam vai kuras uzstādīšanai mainītas 
stiprinājuma vietas vai balstiekārtas konstrukcija.
A2. Torsioniem, motocikla vienpleca svārstsvirai, 
balstiekārtas svirām vai balstrāmim jābūt bez plaisām, lūzumiem, 
deformācijām, ievērojamiem
korozijas bojājumiem vai bojājumiem, 
kas ietekmē detaļas funkcionalitāti, stiprību vai riteņu 
ģeometriju.
A3. Torsionu, motocikla vienpleca svārstsviras vai 
balstiekārtas sviru stiprinājumos pie rāmja, balstrāmja vai 
virsbūves nav pieļaujamas palielinātas
brīvkustības vai 
stiprinājumus ietekmējoši bojājumi. Torsionu, motocikla vienpleca 
svārstsviras vai balstiekārtas sviru savienojumā ar balstiekārtas 
detaļu
nav pieļaujamas palielinātas brīvkustības vai 
stiprinājumus ietekmējoši bojājumi. Sailentblokos, gultņojumā vai 
buksēs nav pieļaujami bojājumi vai
palielinātas brīvkustības. Nav 
atļauts aizstāt izgatavotāja paredzētus elastīgos stiprinājumus 
ar neelastīgiem.
A4. Aizliegts remontēt (atjaunot) torsionus, motocikla 
vienpleca svārstsviru, balstiekārtas sviras vai balstrāmi, kādu 
no tiem metinot, lodējot, kniedējot,
presējot, deformējot vai kā 
citādi ietekmējot šo detaļu stiprību, izņemot gadījumus, ja tādu 
remonta tehnoloģiju paredz izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
99
/
191
5.3.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja
2) Ieteicams izmantot ass
spēles detektoru
B1. Torsions, 
motocikla vienpleca svārstsvira vai balstiekārtas svira nav 
paredzēta
konkrētajam transportlīdzeklim; izmainīta 
torsiona, motocikla vienpleca svārstsviras vai
balstiekārtas sviras stiprinājuma vieta
2
B2. 
Funkcionalitāti neietekmējošas torsiona, motocikla 
vienpleca svārstsviras, balstiekārtas
sviru vai balstrāmja 
deformācijas vai virspusēja korozija
1
B2. Plaisa, 
lūzums vai ievērojama korozija torsionā, motocikla 
vienpleca svārstsvirā,
balstiekārtas svirā vai balstrāmī; 
torsiona, motocikla vienpleca svārstsviras, balstiekārtas
sviras vai balstrāmja bojājums, kas ietekmē 
funkcionalitāti, stiprību vai riteņu ģeometriju;
torsiona, 
motocikla vienpleca svārstsviras, balstiekārtas sviras vai 
balstrāmja stiprinājumu
ietekmējoši bojājumi
2
B2. Drošību 
apdraudoši lūzumi, plaisas vai deformācijas torsionā, 
motocikla vienpleca
svārstsvirā, balstiekārtas svirā vai 
balstrāmī; savienojuma izjukšanas bīstamība
3
B3. Neliela 
brīvkustība vai sīki bojājumi sailentblokos vai buksēs
1
B3. Torsiona, 
motocikla vienpleca svārstsviras, balstiekārtas sviras vai 
balstrāmja
stiprinājumu ietekmējoši bojājumi vai 
palielināta brīvkustība; atdalījušās sailentbloka metāla
un 
gumijas daļas; saplēsta, funkcionalitāti zaudējusi 
sailentbloka vai bukses gumijas daļa;
palielināta 
brīvkustība buksē, sailentblokā vai gultņojumā; saskaras 
savienotās daļas
sailentbloka vai bukses aksiālas vai 
radiālas brīvkustības dēļ ("metāls pret metālu"); vaļīgs
skrūvjsavienojums; izgatavotāja paredzēts elastīgais 
stiprinājums aizstāts ar neelastīgo
2
B3. 
Balstiekārtas detaļu savstarpējā savienojuma izjukšanas 
bīstamība
3
B4. Neatļauts 
torsiona, motocikla vienpleca svārstsviras, balstiekārtas 
sviras vai balstrāmja
remonts
2
5.3.4. Balstiekārtas šarnīri
A. Prasības
A1. Balstiekārtas šarnīriem jābūt bez plaisām, lūzumiem, 
deformācijām vai ievērojamiem korozijas bojājumiem, kā arī 
bojājumiem, kas ietekmē to
funkcionalitāti, stiprību vai riteņu 
ģeometriju. Balstiekārtas šarnīros nav pieļaujama palielināta 
radiālā brīvkustība. Balstiekārtas šarnīros aksiālā brīvkustība
pieļaujama, ja tādu paredzējis izgatavotājs. Balstiekārtas 
šarnīram jābūt atbilstoši nostiprinātam un stiprinājumam jābūt 
nodrošinātam pret atskrūvēšanos.
Putekļusargiem jābūt bez 
bojājumiem un atbilstoši nostiprinātiem.
A2. Balstiekārtas detaļu savstarpējos savienojumos nav 
pieļaujams izmantot šarnīrus, kas nav pasargāti no apkārtējās 
vides tiešas iedarbības,
izņemot gadījumus, ja tādus paredzējis 
izgatavotājs.
A3. Uz transportlīdzekļa vienas ass pretējās pusēs jābūt 
uzstādītiem vienādas konstrukcijas izgatavotāja paredzētiem 
balstiekārtas šarnīriem.
A4. Aizliegts remontēt (atjaunot) balstiekārtas šarnīrus, tos 
metinot, lodējot, kniedējot, presējot, deformējot vai kā citādi 
ietekmējot šo detaļu stiprību,
100
/
191
izņemot gadījumus, ja tādu remonta 
tehnoloģiju paredz izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
5.3.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja
2) Ieteicams izmantot ass
spēles detektoru
B1. Bojāts 
putekļusargs
1
B1. Bojāts 
balstiekārtas šarnīrs; palielināta radiālā vai aksiālā 
brīvkustība balstiekārtas
šarnīrā; šarnīrs nav atbilstoši 
nostiprināts vai šarnīra savienojums ar citu 
transportlīdzekļa
daļu nav nodrošināts pret atskrūvēšanos; 
nav putekļusarga; putekļusargs saplēsts,
saplaisājis vai 
nenostiprināts
2
B1. Šarnīra 
izjukšanas bīstamība; šarnīra bojājums ietekmē 
transportlīdzekļa kustības
virziena stabilitāti
3
B2. 
Balstiekārtas detaļu savstarpējā savienojumā uzstādīts 
šarnīrs, kas nav pasargāts no
apkārtējās vides tiešas 
iedarbības
2
B3. Atšķirīgas 
konstrukcijas balstiekārtas šarnīri uz transportlīdzekļa 
vienas ass pretējās
pusēs
2
B4. Neatļauts 
balstiekārtas šarnīra remonts
2
5.3.5. Pneimatiskā balstiekārta
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama transportlīdzekļa aprīkošana ar 
pneimatiskās balstiekārtas elementu, kas nav paredzēts 
konkrētajam transportlīdzeklim vai kura
uzstādīšanai mainītas tā 
stiprinājuma vietas vai balstiekārtas konstrukcija. Uz 
transportlīdzekļa vienas ass pretējās pusēs nav pieļaujams 
uzstādīt
atšķirīgas konstrukcijas vai izmēru pneimatiskās 
balstiekārtas gaisa spilvenus.
A2. Pneimatiskās balstiekārtas elementiem jābūt hermētiskiem, 
bez to darbību ietekmējošiem bojājumiem (piemēram, mehāniska 
bojājuma rezultātā
redzamu kordu) vai pārveidojumiem.
A3. Pneimatiskās balstiekārtas gaisa spilvena stiprinājumos 
pie rāmja, tilta sijas vai virsbūves nav pieļaujamas palielinātas 
brīvkustības vai
stiprinājumus ietekmējoši bojājumi.
A4. Aizliegts remontēt pneimatiskās balstiekārtas elementus, 
tos metinot, lodējot, kniedējot, līmējot, deformējot vai kā 
citādi ietekmējot šo detaļu
stiprību, izņemot gadījumus, ja tādu 
remonta tehnoloģiju paredz izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
5.3.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. 
Pneimatiskās balstiekārtas elements nav paredzēts 
konkrētajam transportlīdzeklim;
101
/
191
atšķirīgas konstrukcijas 
vai izmēra pneimatiskās balstiekārtas gaisa spilveni uz 
vienas
transportlīdzekļa ass pretējās pusēs; izmainītas 
pneimatiskās balstiekārtas elementa
stiprinājuma 
vietas
2
B1. Nav 
transportlīdzekļa konstrukcijā paredzētā pneimatiskās 
balstiekārtas elementa vai
tā daļas
3
B2. 
Pneimatiskās balstiekārtas gaisa spilvena virspusēji kordu 
neatsedzoši bojājumi
1
B2. Ietekmēta 
balstiekārtas darbība pneimatiskās balstiekārtas daļas 
bojājuma, nodiluma
vai pārveidojuma dēļ; dzirdama gaisa 
noplūde no pneimatiskās balstiekārtas;
pneimatiskās 
balstiekārtas gaisa spilvenam ir kordu atsedzoši 
bojājumi
2
B2. Pneimatiskā 
balstiekārta nedarbojas
3
B3. Palielināta 
brīvkustība pneimatiskās balstiekārtas gaisa spilvena 
stiprinājumā pie
rāmja, tilta sijas vai virsbūves; 
pneimatiskās balstiekārtas gaisa spilvena stiprinājumu
ietekmējošs bojājums
2
B3. 
Pneimatiskās balstiekārtas gaisa spilvena stiprinājuma 
izjukšanas bīstamība
3
B4. Neatļauts 
pneimatiskās balstiekārtas elementa remonts
2
6. GRUPA. ŠASIJA UN TAI PIESTIPRINĀTĀS SASTĀVDAĻAS
6.1. Šasija vai rāmis un stiprinājumi
6.1.1. Vispārējais stāvoklis
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa rāmim un nesošajiem elementiem nedrīkst 
būt lūzumi, izlūzumi, plaisas, deformācijas, korozijas un citādi 
bojājumi, kas var
ietekmēt konstrukcijas izturību, riteņu 
ģeometriju un satiksmes drošību. Vītņsavienojumi, kniedētie un 
metinātie savienojumi nedrīkst būt vaļīgi, ar plaisām
vai 
lūzumiem. Transportlīdzekļa rāmim vai nesošajiem elementiem 
nedrīkst būt konstrukcijas pārveidojumi, izņemot gadījumu, kad to 
pieļauj
transportlīdzekļa izgatavotājs.
A2. Veicot M, N, O kategorijas transportlīdzekļa rāmja vai 
nesošo elementu remontu (metināšanu, kniedēšanu), nav pieļaujami 
citu detaļu vai mezglu
bojājumi vai darbības traucējumi. 
Veiktajiem remontdarbiem jānodrošina rāmja vai nesošā elementa 
pietiekama stiprība. Nav pieļaujams rāmja vai nesošo
elementu 
remonts, uzlīmējot vai pieskrūvējot remonta materiālus, tādējādi 
slēpjot vai maskējot bojāto vietu, kā arī veikt remontu 
kniedējot, ja to neparedz
transportlīdzekļa izgatavotājs.
Aizliegts veikt izmaiņas L kategorijas transportlīdzekļa rāmja 
un nesošo daļu konstrukcijā, kā arī remontēt vai atjaunot 
vieglmetāla rāmja nesošās
daļas. Veiktajiem remontdarbiem 
jānodrošina motocikla rāmja vai nesošo elementu pietiekama 
stiprība.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
102
/
191
6.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla 
pārbaude,
transportlīdzeklim
atrodoties uz
bedres vai 
pacēlāja
B1. Virspusēja rāmja vai 
nesošā elementa korozija, nesošās konstrukcijas stiprību 
neietekmējošas
deformācijas; nav vienas kniedes vai 
skrūves; vaļīgas vai bojātas atsevišķas, līdzās neesošas 
kniedes vai
skrūves
1
B1. Neliels lūzums, 
izlūzums, plaisa, ar metināšanu labojams nesošās 
konstrukcijas stiprību ietekmējošs
korozijas bojājums; 
balstiekārtas ģeometriju negatīvi ietekmējoša rāmja vai 
nesošā elementa deformācija;
trūkst izgatavotāja paredzēta 
rāmja elementa; nav, vaļīgas vai bojātas vairākas pēc 
kārtas kniedes vai
skrūves; transportlīdzekļa rāmja vai 
nesošā elementa konstrukcijas pārveidojums
2
B1. Rāmim vai nesošajam 
elementam piestiprināto sastāvdaļu stiprinājumus vājinošs 
lūzums vai plaisa, vai
deformācija, vai korozija; rāmja vai 
nesošā elementa neadekvāta brīvkustība; ļoti vaļīgs vai 
stipri bojāts rāmja
vai nesošā elementa, vai kādam no tiem 
piestiprinātas sastāvdaļas stiprību un stiprinājumu būtiski
ietekmējošs savienojums
3
B2. Nekvalitatīvi, bet 
stiprību nodrošinoši remontdarbi
1
B2. Bojātas vai nepareizi 
izpildītas rāmja vai nesošā elementa stiprību ietekmējošas 
metinājumu šuves;
nepareizi izpildīta remonta dēļ bojāta 
cita detaļa vai mezgls vai traucēta tā darbība; 
nepieļaujami remontdarbi
2
B2. Neatbilstošs un 
nepieļaujams remonts, kas bīstami pasliktina rāmja vai 
nesošā elementa stiprību
3
6.1.2. Izplūdes sistēmas caurules un klusinātāji
A. Prasības
A1. Izplūdes sistēmai, ietverot izplūdes caurules un 
klusinātājus, jānodrošina normāla atgāzu vai izmešu kontroles 
veikšana - tās sastāvdaļas nedrīkst
būt demontētas, bojātas, 
pārveidotas, kā arī nedrīkst padarīt neiespējamu vai apgrūtināt 
zondes ievietošanu izpūtējā. Motociklam aizliegts uzstādīt
pašizgatavotu vai pārveidotu klusinātāju un izplūdes sistēmas 
caurules.
Izplūdes sistēmas sastāvdaļās nav pieļaujama šim nolūkam 
neparedzētu detaļu vai materiālu ievietošana.
A2. Izplūdes sistēmas caurulēm, klusinātājiem un citām 
sastāvdaļām jābūt atbilstoši nostiprinātām. Minētās daļas 
nedrīkst atrasties bīstami tuvu vai
saskarties ar bremžu vai 
degvielas cauruļvadiem un šļūtenēm, kā arī elektroiekārtas 
vadiem.
M1 kategorijas transportlīdzekļa izplūdes sistēmas gals 
nedrīkst būt vērsts uz transportlīdzekļa sāniem (izņemot 
gadījumu, ja to paredzējis automobiļa
izgatavotājs).
A3. Izplūdes gāzes nedrīkst nonākt transportlīdzekļa 
salonā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.1.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
103
/
191
Vizuāla
pārbaude,
transportlīdzeklim
atrodoties uz
bedres vai
pacēlāja
B1. Atgāzu vai izmešu 
sastāvu neietekmējoši nelieli bojājumi
1
B1. Demontēta vai bojāta, 
vai pārveidota izplūdes sistēmas caurule vai klusinātājs; 
neiespējama vai apgrūtināta
zondes ievietošana izpūtējā 
izplūdes caurules vai klusinātāja demontāžas vai bojājuma, 
vai pārveidojuma dēļ;
izplūdes sistēmas sastāvdaļā 
ievietota šim nolūkam neparedzēta detaļa vai materiāls
2
B2. Nedaudz bojāts vai nav 
viens no vairākiem elastīgajiem izplūdes sistēmas cauruļu 
stiprinājumiem
1
B2. Bojāti vai nav vairāki 
elastīgie vai citi izplūdes sistēmas caurules vai 
klusinātāja stiprinājumi; savstarpēji
nenostiprinātas 
izplūdes sistēmas caurules vai citas sastāvdaļas; izplūdes 
sistēmas daļa saskaras ar bremžu
cauruļvadu vai 
elektroiekārtas vadu; izplūdes sistēmas daļa atrodas 
bīstami tuvu bremžu vai degvielas
cauruļvadam vai šļūtenei, 
vai elektroiekārtas vadam; M1 kategorijas transportlīdzekļa 
izplūdes sistēmas gals
vērsts uz transportlīdzekļa sāniem, 
ja to nav paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs.
2
B2. Izplūdes sistēmas daļa 
saskaras ar bremžu šļūteni vai degvielas šļūteni, vai 
cauruļvadu
3
B3. Izplūdes gāzes nonāk 
transportlīdzekļa salonā
2
B3. Izplūdes gāzes nonāk 
transportlīdzekļa salonā veselībai bīstamā 
koncentrācijā
3
6.1.3. Degvielas tvertne, degvielas cauruļvadi (ieskaitot 
apsildes degvielas tvertnes un cauruļvadus) un barošanas sistēmas 
citas sastāvdaļas
A. Prasības
Vispārīgas prasības
A1. Transportlīdzekļa motora darbināšanai izmantojamās 
degvielas izmaiņai jābūt fiksētai transportlīdzekļu reģistrā.
A2. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
paredzēto degvielas tvertni (gāzes balonu). Degvielas tvertne 
(gāzes balons) nedrīkst būt bojāta,
deformēta vai korodējusi. 
Degvielas tvertnei (gāzes balonam) jābūt atbilstoši nostiprinātai 
un aprīkotai ar uzpildes atveri nosedzošu vāciņu. Stiprinājuma
elementi nedrīkst būt deformēti, korodējuši vai vaļīgi. Aizliegti 
degvielas tvertnes (gāzes balona) pārveidojumi, kas palielina tās 
ietilpību. Nav pieļaujama
degvielas (gāzes) noplūde no degvielas 
tvertnes (gāzes balona).
A3. Aizliegts barošanas iekārtās izmantot šļūtenes un 
cauruļvadus, kas nav paredzēti šim nolūkam. Cauruļvadiem un 
šļūtenēm jābūt bez mehāniskiem
un korozijas bojājumiem, 
atbilstoši nostiprinātiem un nodrošinātiem pret bojāšanos berzes, 
vibrācijas un spriegumu ietekmē. Nav pieļaujama degvielas
noplūde 
no cauruļvadiem, šļūtenēm, citām barošanas sistēmas sastāvdaļām 
un to savienojumiem. Cauruļvadi un šļūtenes nedrīkst atrasties 
domkrata
atbalsta vietās.
Barošanas sistēmas ierīcēm un agregātiem (sūknim, 
karburatoram, degvielas iesmidzināšanas sistēmai, filtriem, 
reduktoram, vārstiem u. tml.) jābūt
atbilstoši nostiprinātiem un 
jāveic savas funkcijas.
Prasības attiecībā uz gāzes barošanas iekārtu
A4. Visām, sākot ar 2002. gada 18. martu, uzstādītajām gāzes 
barošanas iekārtas sastāvdaļām jābūt sertificētām un marķētām 
atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem (6.1.3.1. 
att.). Apstiprinājuma marķējumam jābūt skaidri salasāmam un 
neizdzēšamam. Gāzes barošanas
104
/
191
iekārtu sertificētās un marķētās 
sastāvdaļas aizliegts nomainīt ar nesertificētām. Ja motoram 
uzstādīta gāzes barošanas iekārta, motoram jādarbojas ar
gāzi, 
lai būtu iespējama motora atgāzu kontrole. Gāzes barošanas 
iekārtu uzskata par demontētu, ja transportlīdzeklim nav nevienas 
gāzes barošanas
iekārtas komponentes.
A5. Ja transportlīdzekļa motora darbināšanai uzstādīta gāzes 
barošanas iekārta, tad, ja to pieļauj tehniskais dienests, kas 
piešķīris transportlīdzeklim
tipa apstiprinājumu, gāzes barošanas 
iekārtai drīkst pievienot:
a) sašķidrinātas naftas gāzes (turpmāk - SNG) gadījumā - 
dzīvojamajiem transportlīdzekļiem, M
1
 (ar pilnu masu 
lielāku par 3500 kg), M
2
, M
3
, 
N
2
, un N
3
kategoriju transportlīdzekļu 
salona apsildes ierīci;
b) saspiestas dabas gāzes (turpmāk - SDG) gadījumā - mehānisko 
transportlīdzekļu salona vai kravas nodalījuma apsildes 
ierīci.
A6. M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļus, kam uzstādīta 
iekārta motora darbināšanai ar SDG, apzīmē ar 6.1.3.2. attēlā 
norādītajiem simboliem, bet
transportlīdzekļus, kam uzstādīta 
iekārta motora darbināšanai ar SNG, apzīmē ar 6.1.3.3. attēlā 
norādītajiem simboliem. Apzīmējumam jābūt izturīgam
pret ārējās 
vides iedarbību un jāatrodas transportlīdzekļa priekšā, aizmugurē 
un transportlīdzekļa labajā pusē, ārpusē uz durvīm.
105
/
191
106
/
191
A7. Uz transportlīdzekļa nostiprināts gāzes balons nedrīkst 
atrasties zemāk kā 200 mm virs ceļa, ja tam nav atbilstoša 
aizsargelementa no
priekšpuses un sāniem. Gāzes balons nedrīkst 
saskarties ar citām metāliskām transportlīdzekļa daļām, izņemot 
tā stiprinājuma elementus. Gāzes
balonam nedrīkst būt 
remontmetinājumi.
Ja gāzes balons atrodas transportlīdzekļa ārpusē tiešā riteņu 
mesto akmeņu zonā, tam jābūt aizsargātam ar metālisku vairogu 
pret iespējamajiem
riteņu mesto akmeņu triecieniem. Uzstādot 
gāzes balonu uz jumta, tam jāatrodas speciālā, jumtam pastāvīgi 
piestiprinātā nodalījumā.
Sākot ar 2022. gada 1. janvāri, saskaņā ar Ženēvā 1958. gada 
20. martā ANO Eiropas Ekonomiskās komisijas Iekšzemes transporta 
komitejas
ietvaros noslēgtā Nolīguma "Par vienveida tehnisko 
priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam 
un daļām, kuras var uzstādīt un/vai
izmantot riteņu 
transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo 
atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas
nosacījumiem" (turpmāk - ANO EEK) Noteikumu Nr. 110 (ietverot 02. 
sērijas grozījumus) prasībām SDG balonam jābūt veiktai 
periodiskai pārbaudei
atbilstošā inspicēšanas institūcijā, kas 
akreditēta nacionālajā akreditācijas institūcijā saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem par atbilstības novērtēšanas
institūciju 
novērtēšanu, akreditāciju un uzraudzību. SDG balona periodiskās 
pārbaudes datiem (piemēram, transportlīdzekļa VIN, gāzes balona 
sērijas
numuram, nākošās pārbaudes termiņam) jāļauj identificēt 
SDG balonu un tā periodiskās pārbaudes apliecinājuma derīguma 
termiņu. SDG balona
periodiskās pārbaudes datus inspicēšanas 
institūcija ievada transportlīdzekļu reģistrā. Periodiskai 
pārbaudei jābūt veiktai ne retāk kā reizi 48 mēnešos pēc
transportlīdzekļa ekspluatācijas uzsākšanas ar motoram uzstādītu 
SDG barošanas iekārtu (transportlīdzekļa pirmās reģistrācijas 
datums vai datums, kad
reģistrēta motora aprīkošana ar SDG 
barošanas iekārtu).
Uz SDG balona jābūt skaidri, salasāmi un neizdzēšami norādītam 
sērijas numuram, tilpumam (litros), apzīmējumam "CNG", 
ekspluatācijas
spiedienam/pārbaudes spiedienam (MPa), masai 
(kilogramos), gāzes balona apstiprināšanas gadam un mēnesim, 
apstiprinājuma marķējumam.
Ja SNG gāzes barošanas iekārta uzstādīta, sākot ar 2002. gada 
18. martu, uz gāzes balona jābūt skaidri, salasāmi un neizdzēšami 
norādītam sērijas
numuram, tilpumam (litros), marķējumam "LPG", 
pārbaudes spiedienam (kPa), uzrakstam "maksimālais piepildījums 
80 %" (
maximum degree of filling
 80
%), gāzes balona 
apstiprināšanas gadam un mēnesim, apstiprinājuma marķējumam un 
tekstam "Sūknis iekšpusē" (
Pump inside
) ar sūkni 
identificējošu
marķējumu, ja tas atrodas gāzes balona 
iekšpusē.
A8. Neviena gāzes barošanas sistēmas sastāvdaļa nedrīkst 
atrasties tuvāk nekā 100 mm no siltuma avota, ja tā nav 
atbilstoši pasargāta pret siltuma
ietekmi.
Neviena gāzes barošanas sistēmas sastāvdaļa, izņemot uzpildes 
ierīci un uz autobusa jumta novietotus gāzes balonus, vai tās 
aizsargelements
nedrīkst būt izvirzīts ārpus transportlīdzekļa 
gabarītiem.
Izņemot SNG degvielas tvertni, nevienā transportlīdzekļa 
šķērsgriezumā neviena SNG sistēmas sastāvdaļa, tostarp visi 
aizsargmateriāli, kas ir šādu
sastāvdaļu daļa, nedrīkst sniegties 
pāri transportlīdzekļa apakšmalai, izņemot, ja cita 
transportlīdzekļa daļa 150 mm rādiusā ir novietota zemāk.
Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar gāzes barošanas sistēmu, 
sākot ar 2004. gada 1. maiju, SNG cauruļvadiem jābūt bezšuvju - 
vara (ar gumijas vai
plastmasas aizsargapvalku) ar ārējo 
diametru, ne lielāku par 12 mm, vai nerūsējošā tērauda, vai 
tērauda ar pretkorozijas pārklājumu ar ārējo diametru, ne
lielāku 
par 25 mm.
Atļauts izmantot jebkura materiāla cauruļvadus vai šļūtenes, 
ja to marķējumā norādīts, ka tās paredzētas izmantošanai SNG 
barošanas sistēmās. Nav
pieļaujami gāzes barošanas iekārtas 
sastāvdaļu lodēti un cauruļvadu vai šļūteņu materiālu bojājoši 
savienojumi. SNG iekārtās nav pieļaujami arī metināti 
107
/
191
pieļaujami gāzes barošanas iekārtas 
sastāvdaļu lodēti un cauruļvadu vai šļūteņu materiālu bojājoši 
savienojumi. SNG iekārtās nav pieļaujami arī metināti
savienojumi.
Gāzes barošanas iekārtas cauruļvadiem un šļūtenēm stiprinājumu 
un starpsienu šķērsojumu vietās jābūt aprīkotiem ar 
aizsargmateriālu. SDG iekārtas
cauruļvadu stiprinājuma vietās 
nedrīkst saskarties metāliskas daļas, un SDG cauruļvadiem, kas 
atrodas pasažieru salonā vai slēgtā (arī bagāžas)
nodalījumā, 
jābūt gāznecaurlaidīgā apvalkā.
Ja gāzes balons atrodas pasažieru salonā vai slēgtā (bagāžas) 
nodalījumā, gāzes uzpildes ierīcei jāatrodas transportlīdzekļa 
ārpusē un jābūt
nodrošinātai pret griešanos, kā arī pret netīrumu 
un ūdens iedarbību. SDG uzpildes ierīce drīkst atrasties motora 
telpā.
SNG balons nedrīkst atrasties motora telpā. Ja gāzes balons 
atrodas transportlīdzekļa iekšpusē, visas tam piestiprinātās 
ierīces jāaptver
gāznecaurlaidīgam apvalkam, kam jābūt savienotam 
ar atmosfēru. Gāzes balonam piestiprinātās ierīces aptverošais 
gāznecaurlaidīgais apvalks nedrīkst
būt bojāts, deformēts. Ja 
gāzes balons atrodas transportlīdzekļa ārpusē, gāznecaurlaidīgais 
apvalks drīkst nebūt, ja balonu aprīkojums ir adekvāti
aizsargāts 
pret netīrumiem un ūdeni.
Vietā, kur ventilācijas kanāls iziet no transportlīdzekļa 
virsbūves, tam jābūt vērstam uz leju, bet ne uz siltuma avotu, un 
izvada vieta nedrīkst atrasties
riteņa arkā. Izvada atveres 
diametrs nedrīkst būt mazāks par 24 mm.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.1.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja
2) Ja motoru darbina ar gāzi,
izmantot gāzes noplūdes
detektoru
B1. Transportlīdzekļa motora darbināšanai 
izmantojamās degvielas veida maiņa nav fiksēta
transportlīdzekļu reģistrā
2
B2. Degvielas tvertnes (gāzes balona) 
virspusēja korozija vai nelieli bojājumi, kas neietekmē
degvielas tvertnes (gāzes balona) izturību vai 
hermētiskumu
1
B2. Nav izgatavotāja paredzētās degvielas 
tvertnes (gāzes balona); degvielas tvertnes vai
SNG gāzes 
balona dziļi korozijas bojājumi vai deformācija, kas 
ietekmē degvielas tvertnes
vai SNG gāzes balona izturību 
vai hermētiskumu; degvielas tvertnes pārveidojumi, kas
palielina degvielas tvertnes ietilpību; neatbilstošs vai 
vaļīgs degvielas tvertnes (gāzes balona)
stiprinājums; nav 
degvielas tvertnes (gāzes balona) uzpildes atveri nosedzošā 
vāciņa
2
B2. Degvielas noplūde no degvielas tvertnes 
(gāzes balona); SDG gāzes balona dziļi
korozijas bojājumi 
vai deformācija, kas ietekmē SDG gāzes balona izturību vai
hermētiskumu; bīstami nedrošs degvielas tvertnes (gāzes 
balona) stiprinājums
3
B3. Barošanas sistēmas cauruļvada vai citas 
sastāvdaļas korozija sākuma stadijā;
cauruļvada vai 
šļūtenes neatbilstošs stiprinājums, bet cauruļvads vai 
šļūtene ir fiksēta tam
paredzētajā vietā un nerīvējas pret 
citām sastāvdaļām
1
B3. Barošanas iekārtas šļūtene vai cauruļvads 
nav piemērots konkrētajai degvielai;
mehāniski bojāti, 
stipri korodējuši vai asā leņķī saliekti cauruļvadi; nav 
vairāku pēc kārtas
šļūtenes vai cauruļvada stiprinājuma 
elementu; nenostiprināts vai neatbilstoši nostiprināts
degvielas cauruļvads, šļūtene vai barošanas sistēmas cita 
sastāvdaļa; iespējama cauruļvada
2
108
/
191
vai šļūtenes aizķeršanās 
aiz ceļa nelīdzenumiem; mitra dīzeļdegvielas šļūtene, 
cauruļvads
vai barošanas sistēmas cita sastāvdaļa; 
barošanas sistēmas sastāvdaļa neveic savu
funkciju
B3. Barošanas iekārtas cauruļvads vai šļūtene 
rīvējas pret citām transportlīdzekļa
sastāvdaļām; barošanas 
iekārtas cauruļvads vai šļūtene var viegli aizķerties aiz 
ceļa
nelīdzenumiem; benzīna vai gāzes noplūde no šļūtenes, 
cauruļvada vai barošanas sistēmas
citas sastāvdaļas; 
dīzeļdegvielas pilēšana vai plūšana no šļūtenes, cauruļvada 
vai barošanas
sistēmas citas sastāvdaļas; iespējams 
šļūtenes plīsums; savienojuma izjukšanas bīstamība
barošanas sistēmā
3
B4. Nesertificēta gāzes barošanas sistēmas 
sastāvdaļa, ja gāzes barošanas iekārta
transportlīdzeklim 
uzstādīta, sākot ar 2002. gada 18. martu; uzstādīta gāzes 
barošanas
iekārta, bet motors nedarbojas ar gāzi; pilnībā 
nedemontēta gāzes barošanas iekārta
2
B5. Neatļautas ierīces pievienošana gāzes 
barošanas iekārtai
2
B6. Nav apzīmējuma M2 vai M3 kategorijas 
transportlīdzeklim, kam uzstādīta iekārta motora
darbināšanai ar gāzi; apzīmējums nav izturīgs pret ārējās 
vides iedarbību vai neatbilstoši
novietots
2
B7. Prasībām neatbilstošs gāzes balona 
novietojums; neatbilstoša gāzes balona aizsardzība
pret 
ārējiem triecieniem; gāzes balons saskaras ar citu 
metālisku transportlīdzekļa daļu,
izņemot tā stiprinājuma 
elementus; nav nepieciešamās informācijas par SNG gāzes 
balonu,
ja gāzes barošanas sistēma uzstādīta, sākot ar 
2002. gada 18. martu
2
B7. Gāzes balona remontmetinājums; sākot ar 
2022. gada 1. janvāri, neatbilstoši dati vai nav
datu par 
SDG balona periodiskās pārbaudes apliecinājumu 
transportlīdzekļu reģistrā; beidzies
SDG balona derīguma 
termiņš; sākot ar 2022. gada 1. janvāri, beidzies SDG 
balona
periodiskās pārbaudes apliecinājums; nav 
nepieciešamās informācijas par SDG gāzes balonu
3
B8. Prasībām neatbilstoša gāzes barošanas 
iekārtas sastāvdaļa; prasībām neatbilstošs
gāzes barošanas 
iekārtas sastāvdaļas novietojums vai aizsardzība; 
neatbilstošs gāzes
barošanas iekārtas sastāvdaļu 
savienojums; neatbilstošs gāzes barošanas sistēmas
aprīkojums starpsienu šķērsojuma vietās, salonā vai slēgtā 
nodalījumā; neatbilstoša gāzes
barošanas sistēmas 
ventilācijas konstrukcija; nav gāznecaurlaidīgā apvalka vai 
tas bojāts vai
deformēts
2
B8. Šļūtene nav paredzēta gāzes barošanas 
iekārtai
3
6.1.4. Buferi, sānu, priekšējā un aizmugurējā drošības 
konstrukcija
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā oriģinālajā 
konstrukcijā paredzētajiem buferiem. Līdz 2016. gada 31. 
decembrim pirmo reizi reģistrētu
automobili drīkst aprīkot ar 
atšķirīgiem no oriģinālas konstrukcijas buferiem, tādā gadījumā, 
priekšējam buferim jābūt aprīkotam ar triecienu slāpējošiem
elementiem, ja tas pats nevar kalpot par triecienu slāpējošu 
elementu, notiekot sadursmei nelielā ātrumā.
109
/
191
Buferiem jābūt droši nostiprinātiem, bez asām malām vai 
izvirzījumiem, kas varētu apdraudēt citus satiksmes dalībniekus. 
Tie nedrīkst ietekmēt
apgaismes un gaismas signalizācijas ierīču 
darbības efektivitāti.
M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi drīkst būt aprīkoti ar 
sertificētu un marķētu frontālās aizsardzības sistēmu (piemēram, 
aizsargrežģi, papildu
buferi). Par frontālās aizsardzības sistēmu 
netiek uzskatīta konstrukcija, kas paredzēta tikai 
transportlīdzekļa lukturu aizsardzībai un kuras masa
nepārsniedz 
0,5 kg, vai priekšējie drošības stieņi, kas uzstādīti zem bufera 
un neizvirzās uz priekšu tālāk par bufera kontūru.
Paaugstinātas pārgājības automobiļi, kas pirmo reizi 
reģistrēti līdz 2016. gada 31. decembrim, un kokvedēji drīkst būt 
aprīkoti ar nesertificētu un
nemarķētu frontālās aizsardzības 
sistēmu (aizsargrežģi, papildu buferi u. tml.). Frontālās 
aizsardzības sistēmas (aizsargrežģi, papildu buferi u. tml.)
konstrukcijai, novietojumam un stiprinājumam jāatbilst šā 
pielikuma 6.2.9. koda prasībām.
A2. Aizmugurējām aizsargierīcēm noteiktās prasības nav 
attiecināmas uz seglu vilcējiem, speciālajām piekabēm 
(puspiekabēm), kas paredzētas īpaši
garu, nedalāmu kravu 
pārvadāšanai, un transportlīdzekļiem, kam aizmugurējās 
aizsargierīces uzstādīšana ir nesavienojama ar to 
izmantošanu.
M, N, O3 un O4 kategorijas transport
līdzekļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, jābūt 
aprīkotiem ar aizmugurējām drošības
konstrukcijām, izņemot 
gadījumus, ja nenoslogota M vai N1 kategorijas transportlīdzekļa 
aizmugurējās daļas augstums no zemes nav lielāks par 550 mm
visā 
tās platumā, kas nav mazāks par aizmugurējās ass platumu (ja ir 
vairāk nekā viena aizmugurējā ass, ņem vērā platāko) vairāk kā 
par 100 mm katrā
pusē. Šis nosacījums jāievēro vismaz 400 mm 
attālumā no transportlīdzekļa aizmugurējo gabarītu plaknes.
Transportlīdzekļiem ar kravas liftiem aizmugurējā drošības 
konstrukcija drīkst būt dalīta, lai nodrošinātu kravas lifta 
darbību. Drošības konstrukcijas
daļām jābūt vienādā augstumā no 
ceļa virsmas, to ārējām virsmām jāatrodas vienā plaknē, un tās 
dalījumu vietas nedrīkst būt platākas, kā tas
nepieciešams kravas 
lifta pacelšanas mehānisma darbības nodrošināšanai.
Aizmugurējās aizsargierīces 
uzstādīšanas pamatprasības norādītas 6.1.4.1. un 6.1.4.2. 
attēlā.
110
/
191
111
/
191
Aizmugurējās aizsargierīces šķērša gali nedrīkst būt izlocīti 
uz aizmuguri. Tās ārējās šķautnes nedrīkst būt asas. Šis 
nosacījums uzskatāms par
izpildītu, ja šķērša ārējās šķautnes ir 
noapaļotas un liekuma rādiuss nav mazāks par 2,5 mm.
Minētās prasības attiecas arī uz transportlīdzekļiem, kas 
pirmo reizi reģistrēti līdz 2001. gada 1. janvārim, ja tie 
aprīkoti ar aizmugurējām drošības
konstrukcijām, tomēr šajā 
gadījumā visos izmēros pieļaujama 10 % pielaide.
Ja aizmugurējās aizsargierīces stāvoklis ir maināms, 
jānodrošina tās fiksācijas iespēja vajadzīgajā stāvoklī.
N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pilna masa pārsniedz 
7500 kg un kuriem klīrenss ir lielāks par 400 mm, kā arī visiem 
N3 kategorijas
transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti, 
sākot ar 2004. gada 1. janvāri, jābūt izgatavotāja paredzētai 
priekšējai drošības konstrukcijai. Šī prasība
112
/
191
neattiecas uz N2G 
un N3G kategorijas transportlīdzekļiem un tiem 
transportlīdzekļiem, kam priekšējās drošības konstrukcijas 
uzstādīšana nav
savietojama ar to ekspluatācijas īpatnībām.
N
2
, N
3
, O
3
 un O
4
 
kategoriju transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti, sākot 
ar 2001. gada 1. janvāri, izņemot seglu vilcējus, speciālas 
piekabes
(puspiekabes), kas paredzētas sevišķi garu, nedalāmu 
kravu pārvadāšanai, un transportlīdzekļus, kam sānu drošības 
konstrukcijas uzstādīšana ir
nesavienojama ar to izmantošanu, 
jābūt aprīkotiem ar sānu drošības konstrukcijām. Sānu drošības 
konstrukcijas uzstādīšanas un konstrukcijas
pamatprasības 
parādītas 6.1.4.1. un 6.1.4.2. attēlā.
Šīs prasības attiecas arī uz transportlīdzekļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti līdz 2001. gada 1. janvārim, ja tie aprīkoti ar 
sānu drošības konstrukcijām,
tomēr šajā gadījumā visos izmēros 
pieļaujama 10 % pielaide.
Ja transportlīdzekļa sāni ir tā konstruēti vai aprīkoti, ka to 
sastāvdaļu kopuma forma un īpašības atbilst sānu drošības 
konstrukcijai noteiktajām
prasībām, tos var uzskatīt par sānu 
drošības konstrukcijas ekvivalentu.
Drošības konstrukcijām jābūt izgatavotām no metāla vai cita 
piemērota materiāla (izņemot akumulatoru baterijas nodalījumu, 
saspiestā gaisa balonu,
degvielas tvertni, atstarotāju, rezerves 
riteni, instrumentu kasti u. tml.). Drošības konstrukcijas ārējai 
virsmai jābūt gludai, plakanai vai rievotai
garenvirzienā un pēc 
iespējas nepārtrauktai. Tomēr blakus esošās daļas drīkst 
pārklāties. Starp blakus esošajām daļām drīkst būt sprauga, kas 
nav lielāka
par 25 mm. Tālāk aizmugurē esošā daļa nedrīkst būt 
izvirzīta uz āru vairāk nekā priekšējā, bet zemāk esošā daļa 
nedrīkst būt izvirzīta uz āru vairāk nekā
augstākā.
Noapaļotas skrūvju vai kniežu galviņas, kā arī citas detaļas 
drīkst būt izvirzītas uz āru ne vairāk kā par 10 mm, ja tās ir 
gludas vai līdzīgi noapaļotas.
Visām ārējām šķautnēm jābūt 
noapaļotām. Noapaļojuma rādiuss nedrīkst būt mazāks par 2,5 
mm.
Sānu drošības konstrukcija drīkst sastāvēt no vienlaidu 
plakanas virsmas vai no viena vai vairākiem atsevišķiem 
horizontāliem elementiem, vai no
virsmas un elementu 
kombinācijas.
Maksimālais attālums, kas dots 6.1.4.1. attēlā, no sānu 
drošības konstrukcijas augšdaļas līdz virsbūves elementam (maks. 
350 mm) attiecas uz
gadījumu, ja transportlīdzekļa gabarītus 
nosaka virsbūve (kravas tilpne).
Ja transportlīdzekļa gabarītus nosaka riteņu ārējā plakne, 
sānu drošības konstrukcijas augšējai malai jāatrodas 950 mm 
augstumā virs zemes vai
virsbūves (kravas tilpnes) pamatnes 
līmenī, ja tā atrodas zemāk.
Ja transportlīdzekļa gabarītus nosaka virsbūve (kravas tilpne) 
un tā atrodas augstāk nekā 1300 mm virs zemes, sānu drošības 
konstrukcijas augšējai
malai jāatrodas vismaz 950 mm virs 
zemes.
Transportlīdzekļiem, kas pēc konstrukcijas paredzēti, nevis 
pielāgoti konteineru pārvadāšanai vai kam ir maināmas kravas 
tilpnes, sānu drošības
konstrukcijas augšējās malas augstumu 
nosaka, ņemot vērā iepriekšējās trīs rindkopās dotās prasības un 
pieņemot, ka konteiners vai maināmā kravas
tilpne ir 
transportlīdzekļa daļa.
Tādas transportlīdzeklim pastāvīgi piestiprinātas komponentes 
kā akumulatoru baterijas nodalījums, saspiestā gaisa baloni, 
degvielas tvertnes,
atstarotāji, rezerves riteņi, instrumentu 
kastes u. tml. drīkst tikt uzskatīti par sānu drošības ierīces 
sastāvdaļām ar nosacījumu, ka tiek ievēroti noteiktie
113
/
191
izmēri. 
Spraugu starp blakus esošajām sānu drošības konstrukcijas daļām 
nedrīkst būt lielāka par 25 mm.
Atsevišķiem transportlīdzekļiem jāievēro tikai šādi 
nosacījumi:
a) piekabēm (puspiekabēm) ar maināmu garumu jāievēro visas 
prasības, kad to garums ir minimāls. Kad garums ir maksimāls, 
sānu drošības
konstrukcijas apakšējā mala nedrīkst atrasties 
augstāk nekā 550 mm virs zemes, turklāt:
i) maksimālais attālums, kas dots 6.1. attēlā, no sānu 
drošības konstrukcijas augšdaļas līdz virsbūves elementam (maks. 
350 mm) attiecas uz
gadījumu, ja transportlīdzekļa gabarītus 
nosaka virsbūve (kravas tilpne);
ii) ja transportlīdzekļa gabarītus nosaka riteņu ārējā plakne, 
sānu drošības konstrukcijas augšējai malai jāatrodas 950 mm 
augstumā virs zemes vai
virsbūves (kravas tilpnes) pamatnes 
līmenī, ja tā atrodas zemāk;
iii) ja transportlīdzekļa gabarītus nosaka virsbūve (kravas 
tilpne) un tā atrodas augstāk nekā 1300 mm virs zemes, sānu 
drošības konstrukcijas
augšējai malai jāatrodas vismaz 950 mm 
virs zemes,
kā arī nosacījumi attiecībā uz sānu drošības konstrukcijas 
priekšējās vai aizmugurējās daļas uzbūvi un novietojumu;
b) autocisternām, kas paredzētas šķidrumu pārvadāšanai 
pastāvīgi piestiprinātā slēgtā cisternā un kas aprīkotas ar 
cauruļvadiem iekraušanas un
izkraušanas vajadzībām, jāaprīko, 
ciktāl tas ir iespējams, ar sānu drošības ierīcēm atbilstoši 
visām prasībām. Atkāpes no prasībām pieļaujamas vienīgi
autocisternas iekārtu darbības nodrošināšanai nepieciešamos 
gadījumos;
c) transportlīdzekļa ar izbīdāmiem balstiem, kas paredzēti 
papildu stabilitātes nodrošināšanai, veicot iekraušanu, 
izkraušanu vai citu operāciju, sānu
drošības konstrukcijās drīkst 
būt papildu spraugas izbīdāmo balstu darbības nodrošināšanai;
d) transportlīdzekļiem ar stiprinājumiem 
Ro-Ro
 
pārvadājumu veikšanai pieļaujamas spraugas sānu drošības 
konstrukcijā, kas paredzētas stiprinājuma
trošu (ķēžu) 
ievietošanai un nospriegošanai.
Sānu drošības konstrukcijām nedrīkst piestiprināt bremžu, 
gaisa vai hidrauliskos cauruļvadus.
Visām drošības konstrukcijām jābūt atbilstoši nostiprinātām. 
Tām nedrīkst būt stiprību ietekmējoši bojājumi vai deformācijas, 
kā rezultātā mainās
drošības konstrukcijas vai tās elementu 
novietojums vai veidojas bīstami izvirzījumi, asas šķautnes vai 
tml.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.1.4.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav bufera, 
neatbilstošas konstrukcijas buferis, neatbilstošs tā 
stiprinājums vai novietojums; citiem satiksmes
dalībniekiem 
bīstami bufera bojājumi; buferis ietekmē apgaismes un 
gaismas signalizācijas ierīču darbības efektivitāti;
izvirzīti bufera bīstamie elementi vai balsteņi to 
stiprināšanai; nesertificēta vai nemarķēta frontālās 
aizsardzības
sistēma, konkrētajam transportlīdzeklim 
neatļauta frontālās aizsardzības sistēma
2
114
/
191
B1. Bufera vai 
frontālās aizsardzības sistēmas atdalīšanās bīstamība
3
B2. Nav kāda no 
obligāti uzstādamajām drošības konstrukcijām, tā uzstādīta 
neatbilstoši uzstādīšanas nosacījumiem,
neatbilstoša tās 
konstrukcija vai stiprinājums, nepiemērots tās materiāls; 
drošības konstrukcijai piestiprināti bremžu vai
gaisa, vai 
hidrauliskie cauruļvadi; drošības konstrukcija būtiski 
deformēta
2
B2. Drošības 
konstrukcijas atdalīšanās bīstamība
3
6.1.5. Rezerves riteņa (ja tāds ir) stiprinājums
A. Prasības
Rezerves ritenim jābūt droši nostiprinātam vietā, kuru šim 
nolūkam paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs, vai 
nodrošinātam pret iespējamu
pārvietošanos, kas var apdraudēt 
satiksmes dalībniekus vai pasažierus. Rezerves riteņa 
stiprinājumam jābūt bez mehāniskiem vai citādiem bojājumiem,
kas 
var ietekmēt tā stiprību vai stiprinājumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
Nelieli rezerves riteņa 
stiprinājuma bojājumi
1
Rezerves riteņa 
stiprinājuma bojājumi; rezerves ritenis nav 
nostiprināts
2
Rezerves riteņa izkrišanas 
bīstamība
3
6.1.6. Mehāniskais savienojums un vilkšanas ierīce
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa sakabes ierīcei jābūt sertificētai un 
marķētai atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem 
(6.1.6.1. att.). Ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts 
līdz 2000. gada 31. decembrim, sakabes ierīce var būt sertificēta 
un marķēta atbilstoši tehnisko normatīvu
prasībām, kas piemēroti, 
veicot transportlīdzekļa izgatavošanu (sertificēšanu). Līdzās 
sastāvdaļas marķējumam jābūt norādītai tās klasei un parametriem
(atkarībā no ierīces - D, Dc, S, U, V). Velkošā un velkamā 
transportlīdzekļa sakabes ierīcēm jābūt savietojamām.
115
/
191
A2. Aizliegts izmantot pašizgatavotas sakabes ierīces, mainīt 
sakabes ierīces konstrukciju vai uzstādīt sakabes ierīci 
mehāniskajam
transportlīdzeklim, kuru izgatavotājs nav paredzējis 
piekabes (puspiekabes) vilkšanai. Sakabes ierīces parametriem 
jāatbilst piekabes (puspiekabes), kam
tā uzstādīta, pilnajai 
masai.
Skrūvjsavienojumiem jābūt atbilstoši nospriegotiem. 
Kniedētajiem savienojumiem jābūt bez bojājumiem. Sakabes ierīces 
vai jūgstieņa stiprinājumā nav
pieļaujamas palielinātas 
brīvkustības. Sakabes ierīces vai jūgstieņa stiprinājuma vietām 
pie rāmja vai virsbūves nedrīkst būt stiprību ietekmējoši 
korozijas
bojājumi. Rāmja šķērssijai, pie kuras stiprinās sakabes 
ierīce, nedrīkst būt remontmetinājumu.
Sakabes ierīcei un jūgstienim nedrīkst būt lūzumi, plaisas, 
deformācijas, ievērojami korozijas bojājumi un remontmetinājumi, 
izņemot gadījumus, ja
jūgstieņa izgatavotājs remontmetinājumus 
paredzējis. Pieļaujama O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļa 
jūgstieņa pastiprināšana (izmantojot papildu
elementus un 
nemainot oriģinālo konstrukciju) un remontmetinājumi, ievērojot 
rāmim un nesošajiem elementiem noteiktās prasības.
Sakabes ierīces fiksēšanas mehānismam jābūt darba kārtībā.
Drošības trose (ķēde) nedrīkst būt mehāniski bojāta, un tās 
stiprinājums nedrīkst traucēt inerces bremzes darbību.
Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vilkšanas āķiem (cilpām), 
tām jābūt atbilstoši nostiprinātām un bez bojājumiem.
Sakabes lodgalva nedrīkst ierobežot valsts reģistrācijas 
numura vai gaismas ierīču redzamību.
A3. Attālumam starp sakabes lodgalvas vertikālo simetrijas asi 
un tuvāko transportlīdzekļa sastāvdaļu jābūt ne mazākam par 65 
mm. Minimālais
pieļaujamais 
50 sakabes lodgalvas diametrs ir 49 mm.
"Žokļveida" sakabes ierīču 
40 pirksta minimālais pieļaujamais diametrs ir 36,5 
mm, 
 50-47 
mm un 
 57-55 
mm.
Atbalsta-sakabes ierīces minimālais augstums no tās 
stiprinājuma plaknes līdz puspiekabes atbalsta plaknei, mērot pa 
puspiekabes sakabes tapas
asi, ir atkarīgs no konkrētās ierīces 
klases kā norādīts 6.1.6.1. tabulā:
Piekabes sakabes ierīces 
40 cilpas ar buksi maksimālais ieliktņa iekšējais 
diametrs visā tā augstumā ir 41,5 mm, 
50-52 
mm, 
57,5-59,5
mm. Pieļaujamā brīvkustība velkošā 
transportlīdzekļa "āķveida" sakabes ierīcē ar piekabes toroidālo 
(bez bukses) cilpu ir ne mazāka par 3 un ne lielāka
par 7 mm.
Puspiekabes sakabes tapas minimālie izmēri doti 6.1.6.2. 
tabulā.
Transportlīdzekļu sakabes ierīcēs nedrīkst būt palielināta 
brīvkustība.
6.1.6.1. tabula
116
/
191
Atbalsta-sakabes ierīces 
minimālais augstums
Klase
G50-1
G50-2
G50-3
G50-4
G50-5
G50-6
Minimālais augstums H, mm
140
160
180
200
220
240
6.1.6.2. tabula
Puspiekabes sakabes tapas 
minimālie izmēri
Parametrs
Nominālais 
izmērs, mm
Minimālais 
izmērs, mm
D
73
71
114
112
d
50,8
49
80
78
h
84
82,5
74
72,5
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Izmantojot kalibrus vai bīdmēru,
vai citu šim 
nolūkam izmantojamu
ierīci
B1. Nav sakabes ierīces plāksnītes
1
B1. Nesertificēta vai neatbilstoši sertificēta 
sakabes ierīce transportlīdzekļiem, kas pirmo
reizi 
reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri
2
B1. Tehniskajā kontrolē uz ceļa - 
nesavietojamas velkošā un velkamā transportlīdzekļa
sakabes 
ierīces
3
B2. Pašizgatavota sakabes ierīce; izmainīta 
sakabes ierīces konstrukcija; sakabes ierīce
uzstādīta 
transportlīdzeklim, kuru izgatavotājs nav paredzējis 
piekabes (puspiekabes)
vilkšanai; kāds no piekabei 
(puspiekabei) uzstādītās sakabes ierīces parametriem 
neatbilst
piekabes (puspiekabes) pilnajai masai; 
nenospriegots sakabes ierīces stiprinājuma
skrūvjsavienojums vai būtiski bojāts kniedētais 
savienojums; palielināta brīvkustība sakabes
ierīces vai 
jūgstieņa stiprinājumā; sakabes ierīces vai jūgstieņa 
stiprinājuma vietas pie rāmja
vai virsbūves stiprību 
ietekmējoši korozijas bojājumi; remontmetinājums rāmja 
šķērssijā, kur
2
117
/
191
stiprinās sakabes ierīce; plaisas, 
deformācijas, ievērojami korozijas bojājumi vai
remontmetinājumi sakabes ierīcē vai jūgstienī; bojāts 
sakabes ierīces fiksēšanas
mehānisms; drošības trose (ķēde) 
mehāniski bojāta vai tās stiprinājums traucē inerces
bremzes darbību; sakabes lodgalva ierobežo valsts 
reģistrācijas numura vai gaismas ierīču
redzamību
B2. Sakabes ierīces izlūšanas bīstamība vai 
funkcionalitāti ietekmējoša deformācija; lūzums
sakabes 
ierīces funkcionējošajā daļā
3
B3. Neatbilstošs sakabes lodgalvas novietojums; 
sakabes ierīces minimālais diametrs vai
sakabes ierīces 
ieliktņa maksimālais diametrs pārsniedz pieļaujamo diametru 
mazāk nekā
par 2 mm; palielināta brīvkustība sakabes 
ierīcē
2
B3. Sakabes ierīces minimālais diametrs vai 
sakabes ierīces ieliktņa maksimālais diametrs
pārsniedz 
pieļaujamo diametru vairāk nekā par 2 mm
3
6.1.7. Transmisija
A. Prasības
A1. Sajūgam jānodrošina laidena gaitas uzsākšana un viegla 
pārnesumu pārslēgšana.
Sajūga pedāļa kājas atbalsta virsmai jābūt pārklātai ar 
rievotu palielinātas berzes materiālu vai kā citādi nodrošinātai 
pret slīdēšanu. Nav pieļaujama
sajūga pedāļa ievērojama 
sānkustība un remontmetinājumi.
Motocikla sviras dekoratīvajam apvalkam (ja tāds ir) jābūt 
nekustīgi nostiprinātam pie sviras. Motocikla sajūga sviras galam 
jābūt sfēriskam, ar
noapaļojuma rādiusu, kas nav mazāks par 7 mm. 
Motocikla sajūga svirai jābūt bez bojājumiem, plaisām, 
lūzumiem.
Sajūga hidrauliskajam (pneimatiskajam) pievadam jābūt 
hermētiskam. Sajūga kurvja stiprinājumam jābūt ciešam.
Sajūgam un spararata aizsargapvalkam jābūt atbilstoši 
nostiprinātam.
A2. Pārnesumu kārbai, sadales kārbai un diferenciālim, kā arī 
to vadības ierīcēm un izpildmehānismiem jābūt atbilstoši 
nostiprinātam un jāveic
paredzētās funkcijas, viegli jāieslēdzas 
un jāizslēdzas. Šajos transmisijas elementos aizliegts veikt 
konstrukcijas izmaiņas, kas var ietekmēt bremžu
spēku mērījumus 
vai bojāt diagnostikas iekārtas. Jādarbojas ierīcei, kas neļauj 
nejauši ieslēgt atpakaļgaitas pārnesumu. Stiprinājuma elementiem 
nav
pieļaujami bojājumi vai remontmetinājumi. Nav pieļaujama 
diluma vai bojājuma izraisīta palielināta brīvkustība 
gultņos.
A3. Griezes momenta pārvada elementiem (kardānam, pusasīm) 
jābūt atbilstoši nostiprinātiem. Nav pieļaujama diluma vai 
bojājuma izraisīta palielināta
brīvkustība kardānpārvada 
šarnīros, starpbalstā vai rievsavienojumā. Griezes momenta 
pārvada elementiem nedrīkst būt lūzumi, plaisas, deformācijas,
remontmetinājums (izņemot gadījumus, ja to pieļauj 
izgatavotājs).
Pilnpiedziņas transportlīdzekļu priekšējā vai aizmugurējā 
tilta piedziņu atļauts atslēgt ar nosacījumu, ja piedziņas 
atslēgšanas rezultātā demontēto
transmisijas agregātu un detaļu 
dēļ netiek traucēta citu agregātu darbība vai nerodas citi 
būtiski trūkumi vai bojājumi.
118
/
191
Putekļu aizsargiem jābūt bez bojājumiem.
Nav pieļaujams ievērojams ķēdes, zobratu zobu izdilums un 
zobratu zobu izlūzumi. Ķēdei jābūt nospriegotai.
Motociklam jābūt aprīkotam ar ķēdes apvalku, ja to paredzējis 
izgatavotājs. Tam jābūt bez bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.1.7.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Sajūgs 
nenodrošina laidenu gaitas uzsākšanu; nenostiprināts 
spararata aizsargapvalks;
1
B1. Neiespējama 
laidena gaitas uzsākšana vienlaikus ar apgrūtinātu 
pārnesuma ieslēgšanu; sajūga pedāļa virsma nav
nodrošināta 
pret slīdēšanu; sajūga pedāļa ievērojama sānkustība vai 
remontmetinājums; nenostiprināts motocikla
sajūga sviras 
dekoratīvais apvalks; motocikla sajūga sviras gals nav 
sfērisks vai tā noapaļojums neatbilst prasībām;
bojājumi 
vai plaisas, vai lūzumi motocikla sajūga svirā; 
nehermētisks sajūga hidrauliskais (pneimatiskais) pievads;
vaļīgs sajūga kurvja stiprinājums; nav spararata 
aizsargapvalka
2
B2. 
Neatbilstošs pārnesumu kārbas vai sadales kārbas, vai 
diferenciāļa, vai tā vadības ierīces, vai izpildmehānisma
stiprinājums; pārnesumu kārba vai sadales kārba, vai 
diferenciālis, vai tā vadības ierīce, vai izpildmehānisms
nedarbojas vai neveic paredzētās funkcijas; pārnesumu 
kārbas vai sadales kārbas, vai diferenciāļa, vai tā vadības
ierīces, vai izpildmehānisma darbības traucējumi; pārnesumu 
kārbas vai sadales kārbas, vai diferenciāļa konstrukcijas
izmaiņas, kas var ietekmēt bremžu spēku mērījumus vai bojāt 
diagnostikas iekārtas; nedarbojas ierīce, kas neļauj
nejauši ieslēgt atpakaļgaitas pārnesumu; bojāts vai metinot 
remontēts pārnesumu kārbas vai sadales kārbas, vai
diferenciāļa stiprinājuma elements; diluma vai bojājuma 
izraisīta palielināta brīvkustība gultņos
2
B3. Neliela 
brīvkustība starpbalstā, rievsavienojumā vai šarnīrā; 
nelielas plaisas transmisijas elastīgajā elementā;
neliels, 
hermētiskumu neietekmējošs putekļusarga bojājums vai nav 
putekļusarga apskavas šaurākajā galā; bojāts, bet
funkciju 
pildošs motocikla ķēdes apvalks
1
B3. Vaļīgs 
kardānpārvada elementu savienojums, trūkst skrūve; diluma 
vai bojājuma izraisīta palielināta brīvkustība
kardānpārvada šarnīrā, starpbalsta gultnī vai 
rievsavienojumā; ievērojami bojāts starpbalsts; plaisa, 
deformācija
remontmetinājums griezes momenta pārvada 
elementā; kardāna šarnīra stiprinājums metinot; 
pilnpiedziņas
transportlīdzekļu priekšējā vai aizmugurējā 
tilta piedziņa atslēgta neatbilstoši prasībām; nav 
putekļusarga vai tas ir
caurs, nehermētisks; nav 
putekļusarga apskavas platākajā galā; nenostiprināts 
putekļusargs; ievērojams zobratu zobu
vai ķēdes izdilums; 
zobrata zobu izlūzums; nenospriegota ķēde; nav motocikla 
ķēdes apvalka vai tā bojājums ietekmē
funkcionalitāti vai 
braucēju drošību
2
B3. 
Kardānpārvada šarnīra vai transmisijas elementu, vai to 
stiprinājuma vai savienojuma izjukšanas bīstamība
3
6.1.8. Motora stiprinājumi
A. Prasības
A1. Motoram jābūt atbilstoši nostiprinātam. Stiprinājuma 
elementiem nav pieļaujami bojājumi vai remontmetinājumi. Visiem 
aizsargapvalkiem (sadales
119
/
191
siksnas, sadales ķēdes u. tml.) jābūt 
atbilstoši nostiprinātiem, bez būtiskiem bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.1.8.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Neatbilstošs motora 
stiprinājums; bojāts vai metinot remontēts motora 
stiprinājuma elements; nav
aizsargapvalka vai tas 
neatbilstoši nostiprināts, vai stipri bojāts
2
B1. Vaļīgi vai saplaisājuši 
motora stiprinājuma elementi
3
6.2. Kabīne, virsbūve un kravas nodalījums
6.2.1. Stāvoklis
A. Prasības
A1. Nav atļauts mainīt transportlīdzekļa virsbūves vai kabīnes 
konstrukciju, izņemot gadījumus, ja pārbūve saskaņota līdz 2002. 
gada 18. martam.
A2. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam atbilstoši 
reģistrācijas apliecībā noradītajam transportlīdzekļa veidam 
(piemēram, borti, statnes, grīda, tents).
Kabīnes, virsbūves vai 
kravas nodalījuma sastāvdaļām (piemēram, spārniem, bortiem, 
kokvedēja statnēm u. tml.) nedrīkst būt stiprību ietekmējoši
mehāniski bojājumi, korozijas bojājumi, deformācijas vai 
konstrukcijas pārveidojumi. Kabīnes, virsbūves vai kravas 
nodalījuma sastāvdaļām nedrīkst būt
mehāniski bojājumi, korozijas 
bojājumi, deformācijas vai konstrukcijas pārveidojumi, kas veido 
asas šķautnes vai bīstamus izvirzījumus un varētu būt
bīstami 
citiem satiksmes dalībniekiem. Kabīnē vai virsbūvē nedrīkst būt 
izgatavotāja neparedzētas atveres, pa kurām salonā var ieplūst 
izplūdes gāzes
vai izmeši.
A3. Transportlīdzekļa kabīnes vai virsbūves, vai kravas 
nodalījuma krāsojums vai aprīkojums nedrīkst būt līdzīgs 
operatīvo transportlīdzekļu
krāsojumam vai aprīkojumam 
konfigurācijas un krāsu salikuma ziņā, maldinot pārējos ceļu 
satiksmes dalībniekus.
A4. Kokvedēju statnes nedrīkst būt piemetinātas pie pamatrāmja 
vai papildrāmja.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Neatļauti izmainīta kabīnes vai virsbūves 
konstrukcija
2
B2. Kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma 
elementu stiprību vai citus satiksmes dalībniekus
neapdraudoši mehāniski, deformācijas vai korozijas 
bojājumi
1
B2. Transportlīdzeklis nav aprīkots atbilstoši 
reģistrācijas apliecībā norādītajam transportlīdzekļa
120
/
191
veidam; kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma 
sastāvdaļas stiprību ietekmējoši mehāniski
bojājumi, 
korozijas bojājumi, deformācijas vai konstrukcijas 
pārveidojumi; kabīnes, virsbūves vai
kravas nodalījuma 
sastāvdaļas mehāniski bojājumi, korozijas bojājumi, 
deformācijas vai konstrukcijas
pārveidojumi, kas veido asas 
šķautnes vai bīstamus izvirzījumus un varētu būt bīstami 
citiem
satiksmes dalībniekiem; izgatavotāja neparedzētas 
atveres kabīnē vai virsbūvē, pa kurām salonā var
ieplūst 
izplūdes gāzes vai izmeši
2
B2. Kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma 
sastāvdaļas atdalīšanās bīstamība; nopietni ietekmēta
kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma stabilitāte; 
transportlīdzekļa lietotājiem bīstama atgāzu vai
izmešu 
daudzuma iekļūšana salonā
3
B3. Kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma 
krāsojums vai aprīkojums līdzīgs operatīvo
transportlīdzekļu krāsojumam vai aprīkojumam konfigurācijas 
un krāsu salikuma ziņā
2
B4. Kokvedēja statne piemetināta pie pamatrāmja 
vai papildrāmja
3
6.2.2. Stiprinājums
A. Prasības
A1. Kabīnei vai virsbūvei, vai kravas nodalījumam pie rāmja 
jābūt nostiprinātam transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētajās 
vietās un paredzētajā
veidā. Kabīnes vai virsbūves, vai kravas 
nodalījuma vai tā daļu stiprinājumam pie rāmja vai savstarpējam 
savienojumam nedrīkst būt palielināta
brīvkustība vai savienojuma 
izturību ietekmējoši pārveidojumi vai mehāniski, korozijas vai 
deformāciju bojājumi. Aizliegts izmantot elementus (piemēram,
paaugstinošas starplikas vai tml.) vai izdarīt izmaiņas kabīnes 
vai virsbūves, vai kravas nodalījuma stiprinājuma konstrukcijā, 
kas var negatīvi ietekmēt
transportlīdzekļa vadāmību, bremzēšanas 
īpašības vai stabilitāti.
Tehnoloģiskajai ierīcei jābūt atbilstoši un droši 
nostiprinātai un bez ceļu satiksmes drošību apdraudošiem 
bojājumiem. Ja tiek izmantots papildrāmis,
tam jābūt atbilstoši 
nostiprinātam. Papildrāmim un tā stiprinājumiem nedrīkst būt 
lūzumi, izlūzumi, plaisas, deformācijas un korozijas bojājumi, 
kas var
ietekmēt konstrukcijas izturību un satiksmes drošību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
pārbaude,
transportlīdzeklim
atrodoties uz
bedres vai
pacēlāja
B1. Kabīne vai virsbūve, 
vai kravas nodalījums nav nostiprināts pie rāmja 
transportlīdzekļa izgatavotāja
paredzētajās vietās un 
paredzētajā veidā; kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma 
daļu stiprinājuma pie rāmja
vai savstarpējā savienojuma 
palielināta brīvkustība vai izturību ietekmējoši 
pārveidojumi, vai mehāniski,
korozijas vai deformāciju 
bojājumi; elementi vai izmaiņas kabīnes vai virsbūves, vai 
kravas nodalījuma
stiprinājuma konstrukcijā, kas var 
negatīvi ietekmēt transportlīdzekļa vadāmību vai 
bremzēšanas īpašības, vai
stabilitāti; neatbilstošs vai 
nedrošs tehnoloģiskā iekārtas stiprinājums vai satiksmes 
drošību apdraudošs
bojājums; neatbilstošs papildrāmja 
stiprinājums; papildrāmja lūzums vai plaisa, vai 
deformācija, vai korozijas
bojājums, kas var ietekmēt 
konstrukcijas izturību un satiksmes drošību
2
B1. Kabīnes, virsbūves, 
kravas nodalījuma vai papildrāmja stiprinājums pie rāmja 
nopietni bojāts vai deformēts, 
121
/
191
vai korodējis tā, ka 
nopietni apdraudēta ceļu satiksmes drošība; kabīnes, 
virsbūves, kravas nodalījuma vai
tehnoloģiskā agregāta 
sastāvdaļas atdalīšanās bīstamība
3
6.2.3. Durvis, pārsegi, rokturslēgi, aizslēgi, fiksatori
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa vadītāja, pasažieru un rezerves durvīm, 
kā arī motora pārsegam jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
paredzētajiem atvēršanas
mehānismiem, rokturiem, slēgierīcēm un 
fiksatoriem. Durvīm un pārsegiem jābūt atbilstoši nostiprinātiem 
eņģēs, viegli jāatveras, jāaizveras un jāfiksējas.
Kravas 
transportlīdzekļiem ar furgona tipa virsbūvi pakaļējām durvīm 
jābūt aprīkotām ar ierīcēm to noturēšanai atvērtā stāvoklī.
A2. Deformācijas, mehāniski bojājumi, korozijas bojājumi vai 
konstrukcijas pārveidojumi nedrīkst veidot asas malas vai 
bīstamus izvirzījumus, kas
varētu apdraudēt citus satiksmes 
dalībniekus. Deformācijas, mehāniski bojājumi, korozijas bojājumi 
vai konstrukcijas pārveidojumi nedrīkst negatīvi
ietekmēt durvju 
vai pārsegu stiprību vai izturību.
A3. Vadītāja durvju vai vadītāja nodalījuma stiklu 
pacelšanas-nolaišanas mehānismam jānodrošina stikla pacelšana un 
nolaišana vismaz līdz pusei no
izgatavotāja paredzētā stikla 
pacelšanas un nolaišanas diapazona.
A4. Kravas nodalījuma slēgierīcēm un to fiksācijas elementiem 
jābūt droši nostiprinātiem, bez bojājumiem un darba kārtībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Apgrūtināta durvju vai pārsega atvēršana 
vai aizvēršana
1
B1. Nav izgatavotāja paredzētā vadītāja, 
pasažieru rezerves durvju vai motora pārsega
atvēršanas 
mehānisma, roktura vai fiksatora; durvis ar roktura 
palīdzību nav atveramas no
ārpuses vai no iekšpuses; 
pārsegs nav atverams; neatbilstošs durvju vai pārsega
stiprinājums eņģēs; iespējama nejauša durvju vai pārsega 
atvēršanās; durvis nav
atveramas tādā veidā, kā to 
paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs; kravas
transportlīdzekļiem ar furgona tipa virsbūvi pakaļējās 
durvis nefiksējas atvērtā stāvoklī
2
B1. Durvis vai pārsegs nefiksējas aizvērtā 
stāvoklī
3
B2. Durvju vai pārsega stiprību vai citus 
satiksmes dalībniekus neapdraudoši mehāniski,
deformācijas 
vai korozijas bojājumi
1
B2. Durvju vai pārsega deformācijas, mehāniski 
vai korozijas bojājumi vai konstrukcijas
pārveidojumi veido 
asas malas vai bīstamus izvirzījumus, kas varētu apdraudēt 
citus
satiksmes dalībniekus; durvju vai pārsega 
deformācijas, mehāniski vai korozijas bojājumi
vai 
konstrukcijas pārveidojumi negatīvi ietekmē durvju stiprību 
vai izturību
2
B3. Vadītāja durvju vai nodalījuma stiklu 
pacelšanas-nolaišanas mehānisms nenodrošina
stikla 
pacelšanu un nolaišanu vismaz līdz pusei no izgatavotāja 
paredzētā stikla
2
122
/
191
pacelšanas un nolaišanas diapazona
B4. Nav droši nostiprināta, nav darba kārtībā 
vai ir bojāta kravas nodalījuma slēgierīce vai
slēgierīces 
fiksācijas elements
2
6.2.4. Grīda
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma 
grīdai nedrīkst būt mehāniski vai korozijas bojājumi, kas apdraud 
tās stiprību un
izturību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla 
pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai 
pacēlāja
B1. Mehānisks bojājums vai 
caurrūsējums kabīnes, virsbūves vai kravas
nodalījuma 
grīdā
2
B1. Plaši mehāniski vai 
korozijas bojājumi grīdā, kas apdraud tās
stiprību un 
izturību
3
6.2.5. Vadītāja sēdeklis
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar vadītāja 
sēdekli.
A2. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri, vadītāja sēdeklim un tā stiprinājuma 
vietām jābūt sertificētām atbilstoši
prasībām, kas noteiktas 
normatīvajos aktos par riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu 
atbilstības novērtēšanu.
Vadītāja sēdeklim jābūt rūpnieciski izgatavotam, aprīkotam ar 
izgatavotāja paredzētajiem regulēšanas un fiksācijas mehānismiem 
un droši, stabili,
atbilstoši nostiprinātam. Sēdekļa stiprinājumu 
aizliegts pārveidot. Sēdekļa un atzveltnes pārvietošanas un 
fiksācijas ierīcēm jābūt darba kārtībā. Vadītāja
sēdekļa daļām 
jābūt bez bojājumiem.
A3. Transportlīdzeklim, kam veikta pārbūve, vadītāja sēdeklim 
un tā stiprinājuma vietām jāatbilst prasībām, kādas tika 
piemērotas, veicot pārbūves
tehniskā projekta saskaņošanu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.5.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav 
vadītāja sēdekļa
3
123
/
191
B2. Apgrūtināta 
vadītāja sēdekļa vai tā atzveltnes pārvietošana
1
B2. 
Neatbilstošs vadītāja sēdeklis vai tā stiprinājums; 
pašizgatavots vadītāja sēdeklis; nav vai nedarbojas
transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētā vadītāja sēdekļa 
vai atzveltnes pārvietošanas vai fiksācijas ierīce; 
neatbilstošs
vai pārveidots sēdekļa stiprinājums; bojāta 
vadītāja sēdekļa daļa
2
B2. Nedrošs vai 
nestabils vadītāja sēdeklis; nefiksējas vadītāja sēdekļa 
atzveltne
3
B3. 
Transportlīdzekļa, kam veikta pārbūve, vadītāja sēdeklis 
vai tā stiprinājuma vietas neatbilst prasībām, kādas tika
piemērotas, veicot pārbūves tehniskā projekta 
saskaņošanu
2
6.2.6. Citi sēdekļi
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar visiem tā 
konstrukcijā paredzētajiem sēdekļiem. Ja vieglajam plašlietojuma 
automobilim izgatavotājs
paredzējis trīs sēdekļu rindas, pēdējā 
vai vidējā sēdekļu rinda vai kāds no šo rindu sēdekļiem drīkst 
būt demontēts (nelikvidējot sēdvietu stiprinājuma
vietas).
A2. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri, sēdekļiem un to stiprinājuma vietām jābūt 
sertificētām atbilstoši
prasībām, kas noteiktas normatīvajos 
aktos par riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības 
novērtēšanu.
A3. Sēdekļiem jābūt rūpnieciski izgatavotiem, aprīkotiem ar 
izgatavotāja paredzētajiem regulēšanas un fiksācijas mehānismiem 
un atbilstoši
nostiprinātiem. Sēdekļa stiprinājumu aizliegts 
pārveidot. Sēdekļa un atzveltnes pārvietošanas un fiksācijas 
ierīcēm jābūt darba kārtībā. Sēdekļa būtiskajām
daļām jābūt bez 
bojājumiem.
A4. Transportlīdzeklim, kam veikta pārbūve, sēdekļiem un to 
stiprinājuma vietām jāatbilst prasībām, kādas tika piemērotas, 
veicot pārbūves tehniskā
projekta saskaņošanu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.6.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Sēdekļa 
neatļauta demontāža; neatbilstošs sēdekļu skaits
2
B2. 
Neatbilstošs sēdeklis vai tā stiprinājums
2
B3. Apgrūtināta 
sēdekļa vai atzveltnes pārvietošana
1
B3. 
Pašizgatavots sēdeklis; nav vai nedarbojas izgatavotāja 
paredzētā sēdekļa vai atzveltnes pārvietošanas vai
fiksācijas ierīce; neatbilstošs vai pārveidots sēdekļa 
stiprinājums; bojāta būtiska sēdekļa daļa
2
B4. 
Transportlīdzekļa, kam veikta pārbūve, sēdeklis vai tā 
stiprinājuma vieta neatbilst prasībām, kādas tika 
piemērotas,
veicot pārbūves tehniskā projekta 
saskaņošanu
2
6.2.7. Braukšanas vadības ierīces
124
/
191
A. Prasības
A1. Visas vadības ierīces, kas nepieciešamas transportlīdzekļa 
drošai vadīšanai, nedrīkst būt bojātas vai apgrūtināta to 
darbība.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Bojāta kāda no vadības 
ierīcēm, kas nepieciešamas transportlīdzekļa drošai 
vadīšanai, vai apgrūtināta
tās darbība
2
B1. Kāda no vadības 
ierīcēm, kas nepieciešamas transportlīdzekļa drošai 
vadīšanai, nedarbojas
3
6.2.8. Pakāpieni un kabīnes kāpšļi
A. Prasības
A1. Pakāpieni un kabīnes kāpšļi, izņemot aizmugurējo, nedrīkst 
būt izvirzīti vairāk par 10 cm ārpus blakus esošās virsbūves 
daļas kontūrām.
Pakāpieniem un kabīnes kāpšļiem jābūt pārklātiem 
ar speciāliem materiāliem vai izgatavotiem ar reljefu virsmu, kas 
mazina paslīdēšanas iespēju. Uz
autobusu pakāpieniem papildus 
attiecas šā pielikuma 9.7. koda prasības.
A2. Pakāpieniem un kabīnes kāpšļiem nedrīkst būt asas malas 
vai izvirzījumi, kas varētu apdraudēt vadītāju vai citus 
satiksmes dalībniekus, kā arī to
funkcionalitāti apdraudoši 
korozijas bojājumi un deformācijas.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.8.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Pakāpieni 
vai kabīnes kāpšļi izvirzīti vairāk par 10 cm ārpus blakus 
esošās virsbūves daļas kontūra vai nav aprīkoti
tā, lai 
mazinātu paslīdēšanas iespēju
2
B2. Pakāpiena 
vai kabīnes kāpšļa funkcionalitāti neapdraudoši korozijas, 
mehāniski vai deformācijas bojājumi
1
B2. Pakāpiena 
vai kabīnes kāpšļa asas malas vai izvirzījumi, kas varētu 
apdraudēt vadītāju vai citus satiksmes
dalībniekus, vai 
funkcionalitāti apdraudoši korozijas bojājumi vai 
deformācijas
2
6.2.9. Cita iekšējā un ārējā apdare un aprīkojums
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim nedrīkst būt izvirzīti ārējie elementi 
(piemēram, aerodinamiku uzlabojoši elementi, aizsargrežģi, 
aizsargstieņi, bagāžnieki u. tml.)
un to stiprinājumi, kas nav 
konstruktīvi izveidoti (piemēram, noapaļoti, nosegti ar noapaļotu 
aizsargkonstrukciju, nolokāmi, saņemot triecienu u. tml.) tā, lai
neradītu apdraudējumu gājēju, velosipēdistu vai motocikla 
vadītāju veselībai vai dzīvībai sadursmes gadījumā.
125
/
191
Izvirzīto ārējo elementu noapaļojuma rādiusam jābūt vismaz 2,5 
mm, ja tie izvirzīti uz āru vairāk nekā par 5 mm. Ja ārējie 
elementi izvirzīti uz āru ne
vairāk kā par 5 mm, bet ne mazāk kā 
par 1,5 mm, tie nedrīkst būt asi. Transportlīdzeklim nedrīkst būt 
atklātas metāla lokšņu šķautnes, piemēram,
notekas malas un 
atbīdāmo durvju sliedes, ja tās nav aizsegtas vai atlocītas 
atpakaļ no 160° līdz 180° leņķī, izņemot motora pārsega 
aizmugures malu un
bagāžnieka priekšējo malu.
Izvirzītajiem ārējiem elementiem jābūt pienācīgi un droši 
nostiprinātiem un bez mehāniskiem vai korozijas bojājumiem, kas 
var apdraudēt citus
satiksmes dalībniekus. Tie nedrīkst ietekmēt 
apgaismes un gaismas signalizācijas ierīču darbības efektivitāti, 
ierobežot transportlīdzekļa vadītāja
redzamības zonu un valsts 
reģistrācijas numura zīmes redzamību.
A2. Transportlīdzeklim zem durvju ailes apakšējās malas 
atļauts uzstādīt sānu aizsargstieņus. Sānu aizsargstieņi nedrīkst 
būt izvirzīti vairāk par 10
cm ārpus blakus esošās virsbūves 
daļas kontūrām.
A3. Transportlīdzekļa salonā nedrīkst būt transportlīdzekļa 
vadīšanu apgrūtinoši vai vadītāju un pasažierus straujas 
bremzēšanas vai sadursmes
gadījumā apdraudoši elementi. 
Transportlīdzekļa iekšējam aprīkojumam jābūt pienācīgi 
nostiprinātam. Transportlīdzekļa salonā aiz pirmās sēdekļu rindas
atļauts uzstādīt drošības loku, kas paredzēts vadītāja vai 
pasažiera pasargāšanai transportlīdzekļa apgāšanās brīdī (turpmāk 
- drošības loks). Drošības
loks vai tā daļas nedrīkst traucēt 
drošības sistēmu (SRS) darbību, transportlīdzekļa izgatavotāja 
uzstādīto drošības jostu lietošanu, ierobežot vadītāja
redzamības 
lauku vai traucēt pirmās rindas sēdekļu regulēšanu izgatavotāja 
paredzētajā regulēšanas diapazonā. Drošības lokam jābūt 
nostiprinātam pie
virsbūves vai rāmja ar skrūvētu vai metinātu 
savienojumu. Uzstādot drošības loku, nav atļauts izmainīt 
transportlīdzekļa izgatavotāja uzstādīto drošības
jostu 
stiprinājumus. Uzstādot drošības loku, papildus transportlīdzekļa 
izgatavotāja paredzētajām drošības jostām atļauts uzstādīt šo 
noteikumu prasībām
neatbilstošas drošības jostas (piemēram, 
drošības jostas ar centrālo sprādzi).
Drošības karkasu atļauts uzstādīt tikai sporta automobilim. 
Sporta automobiļa drošības lokam vai karkasam jāatbilst sporta 
homologācijas tehniskajām
prasībām.
A4. Ja automobilis ir aprīkots ar jumta bagāžnieku, bagāžnieka 
daļas nedrīkst projicēties ārpus automobiļa gabarītiem 
horizontālajā plaknē.
A5. Motocikla blakusvāģim jābūt atbilstoši piestiprinātam 
motocikla labajā pusē. Blakusvāģa stiprinājuma savienojumiem 
jābūt nodrošinātiem pret
atvienošanos. Motocikla blakusvāģim 
nedrīkst būt konstrukcijas stiprību ietekmējoši mehāniski vai 
korozijas bojājumi un deformācijas.
A6. Apsildes (ventilācijas) iekārtai jādarbojas visos 
paredzētajos režīmos.
A7. No šajā apakšpunktā minētā aprīkojuma nedrīkst noplūst 
jebkāds šķidrums, izņemot ūdeni.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.9.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Izvirzītais ārējais elements (piemēram, 
aerodinamiku uzlabojošs elements,
aizsargrežģis, 
aizsargstienis u. tml.) vai tā stiprinājums var apdraudēt 
citus satiksmes
dalībniekus; izvirzītais ārējais elements 
nav pienācīgi nostiprināts vai tam ir mehāniski vai
korozijas bojājumi, kas var apdraudēt citus satiksmes 
dalībniekus; izvirzītais ārējais
2
126
/
191
elements ierobežo lukturu 
izstaroto gaismu vai reģistrācijas numura zīmes 
redzamību
B2. Sānu aizsargstienis uzstādīts neatbilstoši 
nosacījumiem (piemēram, tas izvirzīts
vairāk par 10 cm 
ārpus blakus esošās virsbūves daļas kontūra)
2
B3. Transportlīdzekļa vadīšanu apgrūtinošs vai 
vadītāju un pasažierus straujas
bremzēšanas vai sadursmes 
gadījumā apdraudošs salona elements; pienācīgi
nenostiprināts salona elements; neatbilstošs drošības loks; 
neatbilstošs drošības loka
novietojums vai stiprinājums 
transportlīdzeklī; transportlīdzeklī, kas nav sporta
automobilis, uzstādīts drošības karkass; sporta automobilim 
neatbilstošs drošības loks
vai karkass
2
B4. Jumta bagāžnieka daļas projicējas ārpus 
automobiļa gabarītiem horizontālajā plaknē
2
B5. Blakusvāģa stiprinājuma savienojumi nav 
nodrošināti pret atskrūvēšanos; motocikla
blakusvāģa 
konstrukcijas stiprību ietekmējoši mehāniski bojājumi, 
korozijas bojājumi vai
deformācijas
2
B5. Blakusvāģis motocikla kreisajā pusē
3
B6. Apsildes (ventilācijas) iekārta 
nedarbojas
2
B7. Neveidojot piles, no iekšējā vai ārējā 
aprīkojuma sūcas jebkāds šķidrums, kas nav
ūdens
1
B7. No iekšējā vai ārējā aprīkojuma pil jebkāds 
šķidrums, kas nav ūdens
2
6.2.10. Dubļusargi (spārni), pretšļakatu ierīces
A. Prasības
A1. Sākot ar 1993. gada 1. janvāri pirmo reizi reģistrētiem N2 
kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pilna masa pārsniedz 7,5 
tonnas, un visiem N3, O3
un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, 
izņemot paaugstinātas pārgājības automobiļus (N2G, N3G 
kategorija) un kravas automobiļus-šasijas, jābūt
aprīkotiem ar 
dubļusargiem, ievērojot šādus nosacījumus:
a) dubļusargam jābūt vismaz riteņa (sapāroto riteņu) 
platumā;
b) dubļusargu stingrajai daļai jāsniedzas vismaz līdz 
horizontālai plaknei, kas atrodas 100 mm virs asu plaknes, ja 
izgatavotājs nav noteicis citādi;
c) attālums starp dubļusarga elastīgās daļas apakšējo malu un 
ceļa virsmu nedrīkst pārsniegt 300 mm;
d) attālums starp dubļusarga elastīgo daļu un riepas ārējo 
malu horizontālā plaknē nedrīkst pārsniegt 300 mm;
e) ja attālums starp blakus esošo asu riteņu riepām asu plaknē 
ir 300 mm vai mazāks, dubļusargam jābūt vienlaidu un jāaptver 
blakus esošās asis. Ja
minētais attālums ir lielāks par 300 mm, 
katram ritenim nepieciešams atsevišķs dubļusargs ar elastīgo 
daļu.
N1, N2 kategorijas transportlīdzekļiem ar pilnu masa līdz 7,5 
tonnām un M, O1, O2 un L kategorijas transportlīdzekļiem jābūt 
aprīkotiem ar
127
/
191
dubļusargiem, ja tos paredzējis izgatavotājs.
A2. Dubļusargiem jābūt droši nostiprinātiem, bez to izturību 
ietekmējošiem mehāniskiem vai korozijas bojājumiem. Tiem nedrīkst 
būt mehāniski
bojājumi vai izvirzījumi, kas var apdraudēt citus 
satiksmes dalībniekus.
A3. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar pretšļakatu ierīcēm, 
ja to paredzējis izgatavotājs. Pretšļakatu ierīcēm jābūt droši 
nostiprinātām, bez
mehāniskiem bojājumiem, kas var apdraudēt 
citus satiksmes dalībniekus.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.10.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Veikt mērījumus, ja
nepieciešams
B1. Nav dubļusarga; 
prasībām neatbilstoša dubļusarga uzstādīšana vai 
lielums
2
B2. Nelieli dubļusarga 
bojājumi
1
B2. Nedrošs dubļusarga 
stiprinājums; dubļusarga mehāniski vai korozijas bojājumi 
vai izvirzījumi, kas
ietekmē tā izturību vai var apdraudēt 
citus satiksmes dalībniekus
2
B3. Nav pretšļakatu 
ierīces; nedrošs pretšļakatu ierīces stiprinājums vai 
bojājumi, kas var apdraudēt citus
satiksmes 
dalībniekus
2
6.2.11. Stāvbalsti
A. Prasības
A1. Puspiekabei jābūt aprīkotai ar stāvbalstiem ar augstuma 
regulēšanas un pozīcijas fiksēšanas ierīci. Stāvbalstam, tā 
augstuma regulēšanas un
pozīcijas fiksēšanas ierīcei jābūt darba 
kārtībā, bez lūzumiem, plaisām, deformācijām, mehāniskiem un 
korozijas bojājumiem, kas var apdraudēt
stāvbalsta izturību vai 
darbību.
A2. Motociklam bez blakusvāģa jābūt centrālajam vai sānu 
stāvbalstam. Stāvbalstu atbrīvojot vai uzsākot kustību uz 
priekšu, tam ar atsperes
palīdzību jāatgriežas sākuma stāvoklī. 
Jādarbojas sistēmai, kas neļauj uzsākt kustību, kamēr stāvbalsts 
neatrodas braukšanai paredzētā stāvoklī, ja šādu
sistēmu 
paredzējis izgatavotājs.
A3. Stāvbalstam jābūt atbilstoši nostiprinātam un bez 
funkcionalitāti un izturību ietekmējošiem bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.11.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav 
puspiekabes stāvbalsta; stāvbalsts neregulējas vai 
nefiksējas; stāvbalsta lūzums, plaisa, deformācija,
mehānisks vai korozijas bojājums, kas var apdraudēt 
stāvbalsta izturību vai darbību
2
B1. Stāvbalsts 
nefiksējas - risks, ka nonāks saskarē ar ceļu kustības 
laikā
3
128
/
191
B2. Nav 
motocikla centrālā vai sānu stāvbalsta; stāvbalstu 
atbrīvojot vai uzsākot kustību uz priekšu, motocikla
stāvbalsts ar atsperes palīdzību neatgriežas sākuma 
stāvoklī; nedarbojas sistēma, kas neļauj uzsākt kustību, 
kamēr
stāvbalsts neatrodas braukšanai paredzētā 
stāvoklī
2
B2. Stāvbalsts 
nefiksējas - risks, ka nonāks saskarē ar ceļu kustības 
laikā
3
6.2.12. Rokturi un kāju atbalsti
A. Prasības
A1. Motocikla abās pusēs jābūt kāju atbalstiem atbilstoši 
reģistrācijas apliecībā norādītajam sēdvietu skaitam. Kāju 
atbalstiem un to stiprinājumiem
jābūt bez funkcionalitāti un 
izturību ietekmējošiem bojājumiem, pārklātiem ar gumijotu 
materiālu vai izveidotiem ar reljefu virsmu, lai novērstu 
slīdēšanu. No
vieglmetāla sakausējuma izgatavotam kāju atbalstam 
jābūt bez remontmetinājumiem. Aizliegts izmainīt motocikla 
vadītāja kāju balstu izvietojumu,
nemainot vadības ierīču (bremžu 
pedāļa, pārnesuma pārslēgšanas sviras u. tml.) izvietojumu. 
Motociklam jābūt aprīkotam ar pasažiera rokturiem, ja to ir
paredzējis izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
6.2.12.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Motocikla 
kāju atbalstu skaits neatbilst reģistrācijas apliecībā 
norādītajam sēdvietu skaitam; kāju atbalsta vai tā
stiprinājuma funkcionalitāti un izturību ietekmējošs 
bojājums; kājas atbalsts nenodrošināts pret slīdēšanu; no
vieglmetāla sakausējuma izgatavota kāju atbalsta 
remontmetinājums; motociklam nav pasažiera roktura
2
B1. Izmainīts 
motocikla vadītāja kāju atbalstu izvietojums, nemainot 
vadības ierīču izvietojumu
3
7. GRUPA. CITS APRĪKOJUMS
7.1. Drošības jostas/sprādzes un drošības sistēmas
7.1.1. Drošības jostu/sprādžu stiprinājumu drošība
A. Prasības
A1. Drošības jostām jābūt atbilstoši nostiprinātām. Drošības 
jostu stiprinājuma vietām pie virsbūves jābūt bez mehāniskiem un 
korozijas bojājumiem,
kas var apdraudēt to funkcionalitāti.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.1.1.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Vaļīgs vai 
neatbilstošs drošības jostas stiprinājums; drošības jostas 
stiprinājums pie virsbūves ar mehānisku vai
2
129
/
191
korozijas 
bojājumu, kas var apdraudēt drošības jostas 
funkcionalitāti
2
B1. Drošības 
jostas stiprinājums bīstami bojāts
3
7.1.2. Drošības jostu/sprādžu stāvoklis
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar drošības jostām 
atbilstoši 7.1.2.1. tabulā dotajām prasībām (prasības nav 
attiecināmas uz sēdvietām, kas
vērstas uz sāniem). Tabulā 
norādītās prasības attiecas arī uz agrāk izgatavotiem 
transportlīdzekļiem, ja drošības jostas paredzējis 
transportlīdzekļa
izgatavotājs. Pārbūves gadījumā mainoties 
transportlīdzekļa kategorijai, piemērojamas stingrākās prasības 
attiecībā uz transportlīdzekļa aprīkošanu ar
drošības jostām.
Transportlīdzekļu drošības jostām jābūt sertificētām un 
marķētām atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem 
(7.1.2.1. att.). Ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts 
līdz 2000. gada 31. decembrim, drošības jostas var būt 
sertificētas un marķētas atbilstoši tehnisko normatīvu
prasībām, 
kas piemēroti, izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli.
A2. Drošības jostām jābūt bez bojājumiem, plīsumiem, 
iegriezumiem un izdilumiem. Inerces mehānismam un jostas 
ievilcējam (ja tāds ir) jābūt darba
kārtībā. Drošības jostu 
sprādzēm jāfiksējas attiecīgajos savienojumos.
7.1.2.1. tabula
Transportlīdzekļu 
aprīkošana ar drošības jostām
Transportlīdzeklis
Braukšanas virzienā vērstās 
sēdvietas
Pretēji braukšanas virzienam 
vērstās
sēdvietas
kategorija
klase
izgatavošanas laiks (pirmās 
reģistrācijas
datums)
malējās sēdvietas
centrālās
sēdvietas
priekšējās
pārējās
priekšējās
pārējās
no 01.01.1993.
3(.)
3(.)
2(.)
2(.)
2(.) 
130
/
191
M1
līdz 30.09.2005.
3(.)
3(.)
2(.)
2(.)
2(.)
no 01.10.2005.
3(.)
3(.)
3(.)
3(.)
2(.)
M2 ≤ 3,5
t
B
no 01.01.1993.
līdz 31.12.2000.
3(.)
-
2(.)
-
-
no 01.01.2001.
līdz 31.12.2002.**
3(.)
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
sākot ar 01.01.2003.**
3(.)
2(.)
3(.)
2(.)
2(.)
M2 
˃
 3,5
t
B
no 01.01.2003.
līdz 31.12.2006.
3(.)* vai
2(.)
-
2(.)
-
-
01.01.2007.
3(.)* vai
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
-
M3
B
no 01.01.2003.
līdz 31.12.2006.
3(.)* vai
2(.)
-
2(.)
-
-
sākot ar 01.01.2007.
3(.)* vai
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
-
II
sākot ar 01.01.2003.
3(.)* vai
2(.)
-
2(.)
-
III
sākot ar 01.01.2003.
3(.)* vai
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
-
N1
no 01.01.1993.
līdz 31.12.2002.
3(.)
-
2(.)
-
-
sākot ar 01.01.2003.
3(.)
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
N2 un N3
no 01.01.2003.
līdz 31.12.2006.
2(.)
-
2(.)
-
-
sākot ar 01.01.2007.
3(.)* vai
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)"
Apzīmējumi:
2(.) Divpunktu drošības jostas.
3(.) Trīspunktu drošības jostas.
- Drošības jostas nav obligātas.
* Prasības attiecināmas uz vadītāja sēdvietu.
** Uz transportlīdzekli, kam pārbūve par autobusu 
reģistrēta līdz 2003. gada 31. maijam, attiecināmas tādas 
pašas prasības kā uz B klases autobusu ar
pilnu masu līdz 
3,5 t, kas pirmo reizi reģistrēts laikposmā no 1993. gada 
1. janvāra līdz 2000. gada 31. decembrim.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
131
/
191
7.1.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. 
Neatbilstoši sertificēta drošības josta transportlīdzeklim, 
kas pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim;
sīki drošības jostas bojājumi
1
B1. Nav 
obligātās drošības jostas; neatbilstoši sertificēta 
drošības josta transportlīdzeklim, kas pirmo reizi 
reģistrēts,
sākot ar 2001. gada 1. janvāri
2
B2. Iegriezums 
vai plīsums vai būtisks izdilums drošības jostā; inerces 
mehānisms vai ievilcējs nedarbojas; drošības
jostas sprādze 
nefiksējas attiecīgajā savienojumā
2
7.1.3. Drošības jostas slodzes ierobežotājs
A. Prasības
A1. Drošības jostas slodzes ierobežotājam jābūt piemērotam 
konkrētajam transportlīdzeklim un jābūt darba kārtībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.1.3.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai 
bojājuma indikatora vizuāla pārbaude
vai pārbaude, 
izmantojot transport
līdzekļa
elektronisko saskarni
B1. Drošības jostas slodzes ierobežotāja nav vai tas nav 
darba kārtībā.
OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni
atbilstoši 7.1.6. koda 
nosacījumiem, uzrāda kļūmi vai bojājumu drošības
sistēmas 
darbībā.
2
7.1.4. Drošības jostu spriegotāji
A. Prasības
A1. Drošības jostas spriegotājiem jābūt piemērotam konkrētajam 
transportlīdzeklim un jābūt darba kārtībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.1.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai 
bojājuma indikatora vizuāla pārbaude
vai pārbaude, 
izmantojot transport
līdzekļa
elektronisko saskarni
B1. Drošības jostas spriegotāja nav vai tas nav darba 
kārtībā.
OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni,
atbilstoši 7.1.6. koda 
nosacījumiem, uzrāda kļūmi vai bojājumu drošības
sistēmas 
darbībā.
2
7.1.5. Drošības gaisa spilvens
A. Prasības 
132
/
191
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
paredzētajiem un darba kārtībā esošiem drošības gaisa 
spilveniem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai 
bojājuma indikatora vizuāla pārbaude
vai pārbaude, 
izmantojot transportlīdzekļa
elektronisko saskarni
B1. Drošības gaisa spilvena nav vai tas acīmredzami nav 
darba kārtībā.
OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni,
atbilstoši 7.1.6. koda 
nosacījumiem, uzrāda kļūmi vai bojājumu drošības
sistēmas 
darbībā.
2
7.1.6. Drošības sistēmas (SRS)
A. Prasības
A1. Drošības sistēmu kļūmes vai bojājuma indikatoram 
mēraparātu panelī jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa 
motora iedarbināšanas vai
kustības uzsākšanas. Ne kļūmes vai 
bojājuma indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, nedrīkst uzrādīt
kļūmi 
sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Kļūmes vai 
bojājuma indikatora
vizuāla pārbaude vai pārbaude,
izmantojot transportlīdzekļa
elektronisko saskarni
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu drošības 
sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis pirmo reizi
reģistrēts līdz 2011. gada 31. decembrim)
1
B1. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu drošības 
sistēmas darbībā; OBD, kam pieslēdzas, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda kļūmi vai 
bojājumu drošības sistēmas darbībā (ja
transportlīdzeklis 
reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. janvāri)
2
7.2. Ugunsdzēsības aparāts
A. Prasības
A1. Atbilstoši CSN prasībām, transportlīdzekli aprīko ar 
uzpildītu un darba kārtībā esošu ugunsdzēsības aparātu, kura 
derīguma termiņš nav beidzies.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
133
/
191
Vizuāla
B1. Nav 
prasībām atbilstoša ugunsdzēsības aparāta; neatbilstošs 
ugunsdzēsības aparāts; nav norādīts vai beidzies
derīguma 
termiņš
1
7.3. Slēdzenes un pretaizdzīšanas ierīce
A. Prasības
A1. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar pretaizdzīšanas ierīci, 
tai jādarbojas izgatavotāja paredzētajā veidā.
A2. Stūre nedrīkst saslēgties, motoram darbojoties, izņemot 
gadījumu, ja šādu konstrukciju paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Pretaizdzīšanas ierīce 
nedarbojas izgatavotāja paredzētajā veidā
1
B1. Bojāta pretaizdzīšanas 
ierīce
2
B2. Saslēdzas, motoram 
darbojoties
3
7.4. Brīdinājuma trijstūris
A. Prasības
A1. Autobusiem, vieglajiem un kravas automobiļiem, kā arī 
motocikliem ar blakusvāģi jābūt brīdinājuma trijstūrim no 
sarkanas krāsas gaismu
atstarojoša materiāla - vienādmalu 
trīsstūrim ar šķautnes garumu 450-550 mm, platumu lielāku vai 
vienādu ar 50 mm un atstarojošās virsmas laukumu
lielāku par 315 
cm
2
. Brīdinājuma trijstūrim jābūt sertificētam un 
marķētam atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem 
(7.4.1. att.). Brīdinājuma
trijstūrim jābūt bez bojājumiem un 
stabili novietojamam uz brauktuves.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.4.
Pārbaudes
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
134
/
191
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. 
Nesertificēts brīdinājuma trijstūris; sīki, funkcionalitāti 
neietekmējoši brīdinājuma trijstūra bojājumi
1
B1. Nav 
brīdinājuma trijstūra; neatbilstošs brīdinājuma trijstūra 
izmērs; brīdinājuma trijstūra funkcionalitāti ietekmējošs
bojājums; brīdinājuma trijstūris nav atstarojošs vai nav 
stabili novietojams uz brauktuves
2
7.5. Pirmās palīdzības piederumu komplekts
A1. Autobusam, vieglajam un kravas automobilim, motociklam ar 
blakusvāģi jābūt nokomplektētam ar pirmās palīdzības piederumu 
komplektu, bet
autobusam ar 25 un vairāk sēdvietām - ar 
diviem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav vai neatbilstošs 
pirmās palīdzības piederumu komplekts
1
7.6. Riteņa atbalstķīļi
A. Prasības
7.6.1. tabula
Riteņa atbalstķīļa izmēri 
atkarībā no riteņa rādiusa
Riteņa rādiuss, mm
Riteņa atbalstķīļa izmēri, mm
Pamata 
garums
Pamata 
platums
Augstums
Atbalstķīļa 
rādiuss
380
260
120
150
360
480
320
160
190
460
600
400
200
230
560
800
600
250
330
700
A1. N2, N3 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem jābūt vismaz 
vienam riteņa atbalstķīlim, kura izmērs un konstrukcija atbilst 
transportlīdzekļa riteņu
izmēram, kā norādīts 7.6.1. tabulā. 
Riteņa atbalstķīlis nedrīkst būt bojāts. Tam jābūt atbilstoši 
nostiprinātam uz transportlīdzekļa vietā, ko šim nolūkam
paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.6.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
135
/
191
Vizuāla
B1. Nenozīmīgi 
vai funkcionalitāti neietekmējoši riteņa atbalstķīļa 
bojājumi vai deformācijas; neatbilstoši nostiprināts
riteņa 
atbalstķīlis
1
B1. Nav riteņa 
atbalstķīļa; neatbilstošs riteņa atbalstķīļa izmērs; 
funkcionalitāti ietekmējoši riteņa atbalstķīļa bojājumi
vai 
deformācijas
2
7.7. Skaņas signālierīce
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar skaņas signālierīci 
vai skaņas signālierīču sistēmu. Transportlīdzeklim uzstādītās 
skaņas signālierīces vai
skaņas signālierīču sistēmas, kas sastāv 
no vairākiem blokiem, kuri katrs emitē skaņas signālu un tiek 
darbināti vienlaikus, aktivizējot ar vienu kopēju
vadības ierīci, 
trokšņa līmenim ir jābūt vismaz 93 dB(A), bet tas nedrīkst 
pārsniegt 112 dB(A). Atļauts uzstādīt papildu skaņas ierīci ar 
atsevišķu vadības
ierīci, bet tās trokšņa līmenim gan atsevišķi, 
gan kopā ar izgatavotāja paredzēto skaņas signālierīci vai 
signālierīču sistēmu jāatbilst iepriekš norādītajām
vērtībām. 
Skaņas signālierīces vai skaņas signālierīču sistēmas vadības 
ierīce nedrīkst būt bojāta. Aizliegts uzstādīt skaņas 
signālierīci vai skaņas
signālierīču sistēmu ar mainīgu toņu 
augstumu (prasība neattiecas uz operatīvajiem 
transportlīdzekļiem).
A2. Skaņas signālierīcei vai skaņas signālierīču sistēmai 
jābūt sertificētai un marķētai atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem (7.7.1.
att.). Ja transportlīdzeklis 
pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim, skaņas 
signālierīce var būt sertificēta un marķēta atbilstoši prasībām,
kuras tika piemērotas, izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.7.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. Nav skaņas 
signālierīces vai skaņas signālierīču sistēmas vai tā 
nedarbojas; nepietiekams vai pārsniegts trokšņa
līmenis; 
prasībām neatbilstošs skaņas signālierīču slēgums bojāta 
skaņas signālierīces vai skaņas signālierīču
sistēmas 
vadības ierīce; mainīgs skaņas signālierīces toņu 
augstums
2
B2. 
Nesertificēta vai neatbilstoši sertificēta skaņas 
signālierīce vai skaņas signālierīču sistēma 
transportlīdzeklim, kas
pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. 
gada 31. decembrim
1
136
/
191
B2. 
Nesertificēta vai neatbilstoši sertificēta skaņas 
signālierīce vai skaņas signālierīču sistēma 
transportlīdzeklim, kas
pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri
2
7.8. Spidometrs
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam spidometru, ja to 
paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs. Spidometram jābūt 
darba kārtībā, pareizi jāveic
paredzētā funkcija, tā rādījumam 
jābūt nolasāmam/salasāmam. Jādarbojas spidometra 
apgaismojumam.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla 
pārbaude vai darbības pārbaude gaitā, vai
pārbaude, 
izmantojot transportlīdzekļa elektronisko
saskarni
B1.Nepilnīgs spidometra 
apgaismojums
1
B1. Spidometrs nedarbojas, 
tā darbība ir nepareiza vai traucēta,
spidometra rādījumi 
nav nolasāmi/salasāmi, nedarbojas spidometra
apgaismojums
2
7.9. Tahogrāfs (ja uzstādīts vai nepieciešams)
A. Prasības
A1. M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem jābūt 
aprīkotiem ar ekspluatācijai derīgu un sertificētu kontrolierīci 
atbilstoši normatīvajos aktos
par transportlīdzekļa aprīkošanu ar 
vadītāja darba un atpūtas laika, braukšanas attāluma un ātruma 
reģistrēšanas kontrolierīci noteiktajām prasībām
(turpmāk - 
tahogrāfs).
Tahogrāfam jābūt pārbaudes plāksnītei (uzlīmei), kur skaidri 
un salasāmi norādīta Eiropas Savienības akreditētā vai pilnvarotā 
inspicēšanas institūcija
(turpmāk - inspicēšanas institūcija) un 
tās adrese, transportlīdzekli raksturojošais koeficients "W", 
riteņu aploces garums "I" un pēdējās metroloģiskās
pārbaudes 
datums. Tahogrāfa pārbaude veicama uzreiz pēc tā uzstādīšanas un 
turpmāk ne retāk kā reizi divos gados.
Tahogrāfam un tā pievadam jābūt noplombētam inspicēšanas 
institūcijā. Aizliegtas jebkādas manipulācijas ar tahogrāfa vai 
tā pievada konstrukciju vai
darbību, kas ir pretrunā ar 
attiecināmu tiesību aktu nosacījumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.9.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav 
tahogrāfa vai tas nedarbojas; nesertificēts tahogrāfs; nav 
tahogrāfa plāksnītes (uzlīmes); neatbilstoši dati uz
tahogrāfa plāksnītes (uzlīmes); neskaidri vai nesalasāmi 
ieraksti uz tahogrāfa plāksnītes (uzlīmes); beidzies 
tahogrāfa
pārbaudes derīguma termiņš; nav vai bojāts vai 
neatbilstošs tahogrāfa vai tā pievada plombējums
1
137
/
191
7.10. Ātruma ierobežošanas ierīce (ja uzstādīta/nepieciešama)
A. Prasības
A1. M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem jābūt 
aprīkotiem ar ātruma ierobežošanas ierīci atbilstoši normatīvajos 
aktos par transportlīdzekļa
aprīkošanu ar ātruma ierobežošanas 
ierīci noteiktajām prasībām.
Uz transportlīdzekļa viegli pieejamā vietā uzstāda pārbaudes 
plāksnīti (uzlīmi), kur norāda ātruma ierobežošanas ierīces 
pārbaudi veikušās
inspicēšanas institūcijas nosaukumu un adresi, 
maksimālā ātruma iestatījumu (km/h) un datumu, kad šis ātrums 
iestatīts vai veikta tā pārbaude. Ja
informācija uz plāksnītes 
(uzlīmes) ir nesalasāma, inspektoram ir tiesības pieprasīt 
uzrādīt sertifikātu par ātruma ierobežošanas ierīces pārbaudi. 
Ātruma
ierobežošanas ierīci pārbauda ne retāk kā reizi divos 
gados.
Ātruma ierobežošanas ierīcei un tās pievadam jābūt noplombētam 
(ja ražotājs paredzējis šādu iespēju) akreditētā inspicēšanas 
institūcijā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.10.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav vai 
nedarbojas ātruma ierobežošanas ierīces; nav ātruma 
ierobežošanas ierīces plāksnītes (uzlīmes);
neatbilstoši 
dati vai nesalasāmi ieraksti uz ātruma ierobežošanas 
ierīces plāksnītes (uzlīmes); beidzies ātruma
ierobežošanas 
ierīces pārbaudes derīguma termiņš; nav vai bojāts vai 
neatbilstošs ātruma ierobežošanas ierīces vai tās
pievada 
plombējums
1
7.11. Odometrs
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar odometru, ja to 
paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs. Odometram jābūt darba 
kārtībā, pareizi jāveic
paredzētā funkcija, tā rādījumam jābūt 
nolasāmam/salasāmam. Jādarbojas odometra apgaismojumam.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.11.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla un/vai izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni
B1. Odometra rādījums mazāks, nekā fiksēts 
iepriekšējā tehniskajā apskatē
1
B1. Nav odometra vai tas nedarbojas; odometra 
darbība ir nepareiza vai traucēta;
odometra rādījums nav 
pilnībā nolasāms/salasāms
2
7.12. Elektroniskā stabilitātes kontrole (ESC), ja 
uzstādīta/nepieciešama
A. Prasības
138
/
191
A1. ESC sistēmas impulsu devējmehānismiem (riteņu rotācijas 
ātruma sensoriem) jābūt tīriem, bez mehāniskiem bojājumiem. 
Sistēmas
elektroinstalācijai jābūt bez bojājumiem. Sistēmai jābūt 
pilnībā nokomplektētai. ESC sistēmas ieslēgšanas/izslēgšanas 
slēdzim jādarbojas izgatavotāja
paredzētajā veidā.
A2. Kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī 
jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas.
Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst norādīt uz kļūmi sistēmas
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
7.12.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude
vai 
pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko 
saskarni
B1. Devējmehānismu nav vai 
tie ir mehāniski bojāti; bojāta sistēmas 
elektroinstalācija; nepilnīgi
nokomplektēta sistēma; 
slēdzis bojāts vai nedarbojas izgatavotāja paredzētajā 
veidā
2
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu 
elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas darbībā (ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2011. gada 
31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu 
elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas darbībā, vai 
OBD, kam
pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, uzrāda kļūmi vai bojājumu
elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas darbībā (ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts,
sākot ar 2012. 
gada 1. janvāri)
2
7.13. eZvana sistēma
7.13.1. Uzstādīšana un konfigurācija
A. Prasības
A1. M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem 
ar eZvana sistēmu, ja to paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs. eZvana sistēmai jābūt
pilnībā nokomplektētai, ar 
atbilstošu programmatūras versiju un sistēmas kodējumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un 
novērtējumi
7.13.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas 
kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude, ko 
papildina
elektroniskās saskarnes
izmantošana, ja to dara 
iespējamu
transportlīdzekļa tehniskie
raksturlielumi un 
tiek darīti pieejami
vajadzīgie dati
B1. Nav eZvana sistēmas, ja to 
paredzējis transportlīdzekļa
izgatavotājs; sistēma ir 
nepilnīgi nokomplektēta (piemēram, trūkst
manuālas 
aktivizēšanas pogas)
2
B1. Neatbilstoša programmatūras 
versija vai sistēmas kodējums
1
139
/
191
7.13.2. Stāvoklis
A. Prasības
A1. eZvana sistēma vai tās sastāvdaļas nedrīkst būt bojātas. 
eZvana sistēmā nedrīkst būt elektroniskā vadības bloka, mobilā 
tīkla sakaru ierīces,
GPS signāla raidītāja atteices. eZvana 
sistēmai jābūt pievienotai transportlīdzekļa audiosistēmai 
(piemēram, skaļrunim, mikrofonam). eZvana sistēmai
jābūt 
pietiekami uzlādētai vai pievienotai transportlīdzekļa 
elektriskajai ķēdei.
eZvana kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī ir 
jādarbojas, un tam jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības
uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst uzrādīt kļūmi
sistēmas 
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un 
novērtējumi
7.13.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude, ko papildina
elektroniskās saskarnes
izmantošana, ja to dara iespējamu
transportlīdzekļa tehniskie
raksturlielumi un tiek darīti 
pieejami
vajadzīgie dati
B1. Bojāta eZvana sistēma vai tās 
sastāvdaļa; elektroniskā vadības bloka, mobilā tīkla sakaru
ierīces vai GPS signāla raidītāja atteice; eZvana sistēma 
nav pievienota transportlīdzekļa
audiosastāvdaļām; sistēma 
ir nepietiekami uzlādēta vai nav pievienota 
transportlīdzekļa
elektriskajai ķēdei; mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai uzrāda kļūmi vai bojājumu eZvana sistēmas 
darbībā, vai OBD, kam
pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda kļūmi vai 
bojājumu
eZvana sistēmas darbībā
1
7.13.3. Darbība
A. Prasības
A1. Minimālajam eZvana sistēmas datu kopumam jāietver dati par 
transportlīdzekļa VIN, kategoriju, degvielas tvertnes vai 
enerģijas uzglabāšanas
veidu, atrašanās vietu un pozīciju, kā arī 
sistēmas aktivizēšanas laiku. Transportlīdzekļa audiosistēmas 
sastāvdaļām, kas pievienotas eZvana sistēmai,
jābūt darba 
kārtībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un 
novērtējumi
7.13.3.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas 
kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude, ko papildina
elektroniskās saskarnes
izmantošana, ja to dara iespējamu
transportlīdzekļa tehniskie
raksturlielumi un tiek darīti 
pieejami
vajadzīgie dati
B1. Neatbilstošs minimālais eZvana 
sistēmas datu kopums; transportlīdzekļa audiosistēmas
sastāvdaļas, kas pievienotas eZvana sistēmai, nav darba 
kārtībā
1
140
/
191
vajadzīgie dati
8. GRUPA. APKĀRTĒJĀS VIDES APDRAUDĒJUMI
8.1. Troksnis
8.1.1. Trokšņa slāpēšanas sistēma
A. Prasības
A1. M un N kategorijas transport
līdzekļa radītā trokšņa 
līmenis, transport
līdzeklim nekustīgi stāvot uz vietas, nedrīkst 
pārsniegt izgatavotāja noteikto
trokšņa līmeni. Ja tas nav 
zināms, tad minētais trokšņu līmenis M un N kategorijas 
transportlīdzekļiem nedrīkst pārsniegt 85 dB(A). L kategorijas
transportlīdzekļa radītā trokšņa līmenis nedrīkst pārsniegt 95 
dB(A) vai izgatavotāja noteikto robežvērtību, ja tā ir augstāka 
par iepriekš norādīto.
Transportlīdzekļa radītā trokšņa līmenis gaitā nedrīkst 
pārsniegt 8.1.1.1. tabulā norādītās robežvērtības.
Trokšņa slāpēšanas sistēmas sastāvdaļām jābūt atbilstoši 
nostiprinātām. Aizliegts trokšņa slāpēšanas sistēmā ievietot vai 
uzstādīt sastāvdaļas vai
materiālu, kas īslaicīgi nodrošina 
zemāku trokšņa līmeni. Nav pieļaujami trokšņa slāpēšanas sistēmas 
elementu bojājumi
8.1.1.1. tabula
Pieļaujamais trokšņa 
līmenis
Nr. p. k.
Transportlīdzekļa kategorija
Maksimāli 
pieļaujamais trokšņa līmenis gaitā, dB(A)
1.
L3e (motora tilpums ≤175 
cm
3
)
77
2.
L (izņemot 1. ailē 
norādīto)
80
3.
M1
76
4.
M2 (ar pilno masu ≤ 3,5 t), 
N1
78
5.
M2 (ar pilno masu 
˃
 3,5 t), 
M3, N2, N3
80
6.
Jebkuram 
paaugstinātas pārgājības automobilim (to norāda burts "G" 
kategorijas apzīmējumā) trokšņa līmenis gaitā drīkst būt 
par 2 dB(A)
augstāks nekā noteikts attiecīgajai 
kategorijai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
8.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Veikt mērījumu, 
ja ir
aizdomas par palielinātu
trokšņa līmeni
B1. Nelieli trokšņa 
slāpēšanas sistēmas elementu bojājumi; nav viens no 
vairākiem elastīgajiem
stiprinājumiem
1
B1. Trokšņa līmenis 
pārsniedz pieļaujamo vērtību; nenostiprināta vai bojāta 
trokšņa slāpēšanas
sistēmas sastāvdaļa, sastāvdaļas vai 
materiāli trokšņa slāpēšanas sistēmā, kas īslaicīgi 
nodrošina
2
141
/
191
zemāku trokšņa līmeni
B1. Trokšņa slāpēšanas 
sistēmas sastāvdaļas atdalīšanās iespējamība
3
8.2. Izplūdes gāzu emisijas
8.2.1. Emisija no dzirksteļaizdedzes motoriem
8.2.1.1. Izplūdes gāzu emisiju kontroles aprīkojums
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
uzstādīto emisiju kontroles aprīkojumu un kartera ventilāciju. 
Emisiju kontroles aprīkojumu
elementiem jābūt atbilstoši 
nostiprinātiem. Nav pieļaujami emisiju kontroles aprīkojuma 
bojājumi vai pārveidojumi.
A2. Ja paredzēti kļūmes vai bojājuma indikatori mēraparātu 
panelī, tiem jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai
kustības uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst norādīt uz
kļūmi sistēmas 
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
8.2.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude
vai 
pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni.
B1. Nelieli emisiju 
kontroles aprīkojuma bojājumi; nav viens no vairākiem 
elastīgajiem
stiprinājumiem
1
B1. Nav izgatavotāja 
uzstādītā emisiju kontroles aprīkojuma vai tas nav pilnībā 
nokomplektēts;
kartera ventilācija neatbilst 
transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām; nenostiprināts vai 
bojāts, vai
pārveidots emisijas kontroles aprīkojums
2
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu izplūdes 
emisiju kontroles sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis
pirmo reizi reģistrēts līdz 2011. gada 31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu atgāzu 
izplūdes sistēmas darbībā, vai OBD, kam pieslēdzas,
izmantojot transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda 
kļūmi vai bojājumu izplūdes emisiju
kontroles sistēmas 
darbībā (ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, 
sākot ar 2012. gada 1.
janvāri)
2
8.2.1.2. Gāzveida emisijas
L kategorijas transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem, kuri 
aprīkoti ar divtaktu motoriem, gāzveida emisijas kontroli 
neveic.
A. Prasības
142
/
191
A1. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar gāzes barošanas iekārtu, 
emisiju kontrole jāveic, motoram darbojoties ar gāzi.
CO vērtība dzirksteļaizdedzes motoru atgāzēs nedrīkst 
pārsniegt 8.2.1.2.1. tabulā norādītās robežvērtības. Ja 
izgatavotāja noteiktā CO robežvērtība
dzirksteļaizdedzes motoru 
atgāzēs konkrētajam transportlīdzeklim ir lielāka par tabulā 
norādīto robežvērtību, konkrētajā gadījumā CO vērtība nedrīkst
pārsniegt izgatavotāja noteikto.
8.2.1.2.1. tabula
Pieļaujamās CO 
robežvērtības
Pirmās reģistrācijas datums
Pārbaudes režīms
CO, tilp.%
Līdz 1969. gada 31. 
decembrim
Brīvgaita
4,5
No 1970. gada 1. janvāra 
līdz 1987. gada 31. decembrim
Brīvgaita
3,5
No 1988. gada 1. janvāra 
līdz 2000. gada 31. decembrim
Brīvgaita
3,0
Automobiļiem ar gāzes 
barošanas iekārtu, kas pirmo reizi reģistrēti līdz 2000. 
gada 31. decembrim
Brīvgaita
1,5
No 2001. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 
31. decembrim
Brīvgaita
0,5
Paaugstināti motora apgr. > 2000 
min
-1
0,3
Sākot ar 2003. gada 1. janvāri
Brīvgaita
0,3
Paaugstināti motora apgr. > 2000 
min
-1
0,2
Veicot CO kontroli transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, lambda (turpmāk - λ) 
vērtībai pie paaugstinātiem motora
brīvgaitas apgriezieniem 
(2000-3000 min
-1
) jābūt robežās ±0,03 no vērtības, ko 
noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.
Transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti līdz 2000. 
gada 31. decembrim, brīvgaitas režīmā ogļūdeņražu (turpmāk - CH) 
koncentrācija
dzirksteļaizdedzes motoru emisijā nedrīkst 
pārsniegt 1200 ppm, ja cilindru skaits ir līdz 4, un 3000 ppm, ja 
cilindru skaits ir lielāks par 4.
Transportlīdzekļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, brīvgaitas 
režīmā CH koncentrācija dzirksteļaizdedzes motoru emisijā
nedrīkst pārsniegt 100 ppm vai izgatavotāja noteikto maksimālo CH 
vērtību, ja tā lielāka par 100 ppm.
Transportlīdzekļiem, kuru emisiju klases ir Euro VI/6 vai 
augstāka, dzirksteļaizdedzes motora atgāzu mērījumus, izmantojot 
izplūdes gāzu analizatoru,
atļauts neveikt, ja OBD, kam 
pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa elektronisko saskarni, 
neuzrāda kļūmi izplūdes emisiju kontroles sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
8.2.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Izmantojot motora emisiju mērierīci
2) Pārbaude, 
izmantojot transportlīdzekļa
elektronisko saskarni
B1. CO saturs pārsniedz 
pieļaujamo vērtību; λ vērtība neiekļaujas noteiktajā
diapazonā; CH saturs pārsniedz pieļaujamo vērtību;
2
143
/
191
8.2.2. Emisija no kompresijas aizdedzes motoriem
8.2.2.1. Izplūdes emisiju kontroles aprīkojums
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
uzstādīto emisiju kontroles aprīkojumu un kartera ventilāciju. 
Emisiju kontroles aprīkojumu
elementiem jābūt atbilstoši 
nostiprinātiem. Nav pieļaujami emisiju kontroles aprīkojuma 
bojājumi vai pārveidojumi.
A2. Kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī 
jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas.
Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst norādīt uz kļūmi izplūdes emisiju
kontroles sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
8.2.2.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude
vai 
pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni
B1. Nelieli emisiju 
kontroles aprīkojuma bojājumi; nav viens no vairākiem 
elastīgajiem
stiprinājumiem
1
B1. Nav izgatavotāja 
uzstādītā emisiju kontroles aprīkojuma vai tas nav pilnībā 
nokomplektēts;
tehniskajā kontrolē uz ceļa - nepietiekams 
reaģenta daudzums attiecīgajā tvertnē; kartera ventilācija
neatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām; 
nenostiprināts vai bojāts, vai pārveidots emisiju
kontroles 
aprīkojums
2
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu izplūdes 
emisiju kontroles sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis
pirmo reizi reģistrēts līdz 2011. gada 31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī 
kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas 
neatbilstoši, vai
norāda uz kļūmi vai bojājumu izplūdes 
emisiju kontroles sistēmas darbībā, vai OBD, kam
pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa elektronisko 
saskarni, uzrāda kļūmi vai bojājumu izplūdes
emisiju 
kontroles sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis pirmo 
reizi reģistrēts, sākot ar 2012. gada
1. janvāri)
2
8.2.2.2. Dūmainība
Transportlīdzekļiem, kuri pirmo reizi reģistrēti pirms 1980. 
gada 1. janvāra, un L kategorijas transportlīdzekļiem dīzeļmotoru 
atgāzu kontroli neveic.
A. Prasības
A1. Dīzeļmotora atgāzu absorbcijas koeficienta 
k
 
vērtība nedrīkst pārsniegt izgatavotāja noteikto. Ja 
transportlīdzeklim nav nosakāma izgatavotāja
noteiktā koeficienta 
k
 vērtība un tas pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 2017. 
gada 1. janvāri, koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst 
pārsniegt 0,7.
144
/
191
Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts laikposmā no 
2008. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 31. decembrim, koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5.
Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2008. gada 
30. jūnijam, koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst pārsniegt 
3,0 motoriem ar turbopūti vai 2,5
motoriem bez turbopūtes.
Ja transportlīdzekļa atgāzu izplūdes sistēma aprīkota ar 
papildu cieto daļiņu filtru, dīzeļmotora atgāzu absorbcijas 
koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst
pārsniegt 0,7.
Ja izgatavotāja noteiktā atgāzu absorbcijas koeficienta 
k
 robežvērtība konkrētajam transportlīdzeklim ir lielāka 
par šajā apakšpunktā minēto
robežvērtību, koeficienta 
k
 
vērtība nedrīkst pārsniegt izgatavotāja noteikto.
"EuroVI/6" dīzeļmotoru atgāzu mērījumus brīvā paātrinājuma 
režīmā atļauts neveikt, ja OBD, kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni, neuzrāda kļūmi izplūdes 
emisiju kontroles sistēmas darbībā.
A2. Motoram, motora sistēmām, agregātiem vai atgāzu izplūdes 
sistēmai jābūt atbilstošā tehniskā kārtībā. Eļļas līmenim motorā 
jāatbilst izgatavotāja
paredzētajam līmenim. Motora kloķvārpstas 
apgriezieniem jāatbilst izgatavotāja noteiktajiem 
apgriezieniem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
8.2.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Izmantojot motora emisiju mērierīci
2) Pārbaude, izmantojot transportlīdzekļa elektronisko 
saskarni
Dūmainība jāmēra brīvā paātrinājuma laikā (bez slodzes 
palielinot
kloķvārpstas apgriezienus no brīvgaitas 
apgriezieniem līdz
maksimālajiem apgriezieniem); 
pārnesumkārbas svira atrodas
neitrālā pozīcijā; sajūgs ir 
ieslēgts, izņemot gadījumus, kad
transportlīdzekļa 
izgatavotājs noteicis citādi (turpmāk šajā
apakšpunktā - 
pārbaudes cikls).
Motora sagatavošana:
1) Motors jāiesilda līdz transportlīdzekļa 
izgatavotāja norādītajai
darba temperatūrai, par ko 
pārliecinās, nosakot motora eļļas vai
motora bloka 
temperatūru vai vadoties pēc dzesēšanas sistēmas
ventilatora darbības.
2) Izplūdes sistēmu iztīra, izmantojot vismaz trīs 
brīvā
paātrinājuma ciklus.
Motora sagatavošanu drīkst neveikt, ja tas sasniedzis 
izgatavotāja
norādīto temperatūru un nav aizdomu par tā 
neatbilstošu
mehānisko stāvokli.
Pirms mērījumu izdarīšanas veic vismaz vienu pārbaudes 
ciklu, lai
pārliecinātos par maksimālo kloķvārpstas 
apgriezienu ierobežotāja
B1. Koeficienta 
k
 vērtība pārsniedz 
pieļaujamo
vērtību; transportlīdzeklim ar "Euro VI/6"
dīzeļmotoru pašdiagnostikas sistēma (OBD)
uzrāda kļūdu 
atgāzu izplūdes sistēmas darbībā
2
B2. Motors, motora sistēma, agregāts vai atgāzu
sistēma nav atbilstošā tehniskā kārtībā
(piemēram, agregātu 
piedziņas siksnas nav
nospriegotas vai ir bojātas, 
pastiprināta
eļļas/dzesēšanas šķidruma vai degvielas 
noplūde,
mēraparātu panelī uzrāda kļūmi motora vai motora
sistēmas/emisijas kontroles aprīkojuma darbībā);
neatbilstošs eļļas līmenis motorā; neatbilstoši
motora 
kloķvārpstas apgriezieni
145
/
191
pareizu darbību.
Mērījumus neuzsāk vai pārtrauc, ja motors, tā sistēmas 
vai
agregāti, vai atgāzu izplūdes sistēma nav atbilstošā 
tehniskā
kārtībā un var radīt bojājumus 
transportlīdzeklim vai diagnostikas
iekārtām, ietekmēt 
mērījuma rezultātus vai apdraudēt apkārtējo
cilvēku 
veselību vai dzīvību.
Testa procedūra:
1) Pirms katra pārbaudes cikla sākšanas motoram 
jādarbojas
brīvgaitā. Tas nozīmē, ka dīzeļmotoriem pēc 
akseleratora pedāļa
atlaišanas jānogaida vismaz 10 
sekundes.
2) Katra pārbaudes cikla sākšanai akseleratora pedālis 
pilnībā
jānospiež ātri un vienmērīgi (ne ilgāk kā vienu 
sekundi) līdz atdurei,
lai no augstspiediena sūkņa 
panāktu maksimālo degvielas padevi.
3) Katra pārbaudes cikla laikā motoram pirms 
akseleratora pedāļa
atlaišanas jāsasniedz maksimālie 
transportlīdzekļa izgatavotāja
norādītie apgriezieni. 
Motora maksimālos apgriezienus nosaka ar
akustisko devēju 
vai transportlīdzekļa elektronisko saskarni.
4) Pārbaudi uzskata par neizturētu, ja koeficienta 
k
 vērtība pēdējā
mērījumā pārsniedz 
robežvērtību.
5) Pārbaudi uzskata par izturētu, līdzko koeficienta 
k
 izmērītā
vērtība ir mazāka vai vienāda ar 
noteikto robežvērtību
2
8.4. Citi ar vidi saistīti aspekti
8.4.1. Šķidrumu noplūdes
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama šķidruma (izņemot ūdeni) noplūde no 
transportlīdzekļa vai tā sastāvdaļām, kas varētu atstāt 
nelabvēlīgu ietekmi uz vidi vai radīt
draudus citu ceļu satiksmes 
dalībnieku drošībai. Prasība neattiecas uz šķidrumiem, kas jau 
minēti šo noteikumu citos kodos.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
8.4.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Neveidojot piles, sūcas šķidrums, kas nav 
ūdens un kas varētu atstāt nelabvēlīgu
ietekmi uz vidi vai 
radīt draudus citu ceļu satiksmes dalībnieku drošībai
1
B1. Pil šķidrums, kas nav ūdens un kas varētu 
atstāt nelabvēlīgu ietekmi uz vidi vai radīt
draudus citu 
ceļu satiksmes dalībnieku drošībai
2
B1. Pastāvīgi noplūst šķidrums, kas nav ūdens 
un kas varētu atstāt nelabvēlīgu ietekmi
3
146
/
191
uz vidi vai radīt 
draudus citu ceļu satiksmes dalībnieku drošībai
3
8.4.2. Dūmošana
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama ievērojama dūmošana, kas radusies motora 
izdiluma vai motora sistēmu neatbilstošas darbības dēļ, kad 
motors iesildīts līdz darba
temperatūrai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
8.4.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla un pēc dūmu 
specifiskās smaržas
B1. Ievērojama 
dūmošana
2
9. PAPILDU PĀRBAUDES M2, M3 KATEGORIJAS PASAŽIERU 
TRANSPORTLĪDZEKĻIEM
Šeit lietotā autobusu klasifikācija atbilst transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumos lietotajai:
a) M2 un M3 kategorijas autobusu, kuru kopējais pasažieru 
vietu skaits nepārsniedz 22, iedalījums:
A klase - autobuss, kura konstrukcija paredzēta sēdošu un 
stāvošu pasažieru pārvadāšanai;
B klase - autobuss, kurā ir tikai sēdvietas un kura 
konstrukcija nav paredzēta stāvošu pasažieru pārvadāšanai;
b) M2 un M3 kategorijas autobusu, kuru kopējais pasažieru 
skaits pārsniedz 22, iedalījums:
I klase - autobuss, kura konstrukcija paredzēta sēdošu un 
stāvošu pasažieru pārvadāšanai, kā arī biežai pasažieru 
iekāpšanai un izkāpšanai;
II klase - autobuss, kura konstrukcija paredzēta galvenokārt 
sēdošu pasažieru pārvadāšanai, tomēr iespējama stāvošu pasažieru 
pārvadāšana
galvenajā ejā vai stāvēšanai paredzētā laukumā, kas 
nepārsniedz diviem dubultsēdekļiem paredzēto platību;
III klase - autobuss, kura konstrukcija paredzēta tikai sēdošu 
pasažieru pārvadāšanai.
9.1. Durvis
9.1.1. Ieejas un izejas durvis
A. Prasības
A1. Autobusu durvju skaitam, durvju izmēriem un izvietojumam 
jāatbilst izgatavotāja prasībām. Autobusu durvis nedrīkst būt 
aizsprostotas, padarot tās
neizmantojamas, to darbība nedrīkst 
būt traucēta. Autobusa durvīm jābūt darbināmām, izmantojot 
vadītājam pieejamās durvju atvēršanas un aizvēršanas
vadības 
ierīces. Durvīm nedrīkst būt bīstami asas malas vai citi 
pasažieru drošību apdraudoši bojājumi. Paredzētie gumijas 
aizsargelementi nedrīkst būt
147
/
191
bojāti. Autobusam jābūt aprīkotam ar 
signālierīci, kas informē vadītāju par to, ka pasažieru durvis ir 
nepilnīgi aizvērtas. Durvju avārijas vadības ierīcei
jādarbojas. 
Autobusu durvis nedrīkst būt likvidētas (piemēram, aizmetinātas), 
izņemot gadījumus, ja šāda pārbūve veikta līdz 1999. gada 1. 
aprīlim un
saskaņota ar CSDD.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.1.1.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
pārbaude
B1. Nelieli 
durvju bojājumi
1
B1. Durvju 
skaits vai durvju izmēri, vai durvju izvietojums neatbilst 
izgatavotāja prasībām; aizsprostotas durvis, padarot
tās 
neizmantojamas; traucēta durvju darbība; nedarbojas 
vadītājam pieejamās durvju atvēršanas un aizvēršanas
vadības ierīces; asas durvju malas vai citi pasažieru 
drošību apdraudoši durvju bojājumi; bojāti durvju gumijas
aizsargelementi; nav vai nedarbojas signālierīce, kas 
informē vadītāju par to, ka pasažieru durvis ir nepilnīgi 
aizvērtas;
nedarbojas durvju avārijas vadības ierīce; 
likvidētas durvis
2
9.1.2. Avārijas izejas
A. Prasības
A1. Autobusā atkarībā no paredzētā pasažieru skaita vienā 
neatdalītā pasažieru telpā jābūt tādam minimālajam avārijas izeju 
skaitam, lai kopējais izeju
skaits (ieskaitot pasažieru durvis) 
atbilstu 9.1.2.1. tabulā noteiktajam. Visas avārijas lūkas kopā 
uzskatāmas par vienu avārijas izeju.
9.1.2.1. tabula
Minimālais autobusa 
avārijas izeju skaits
Pasažieru 
skaits
Minimālais 
avārijas izeju skaits
līdz 16
3
17-30
4
31-45
5
46-60
6
61-75
7
76-90
8
vairāk nekā 
90
9
A2. Avārijas izeja nedrīkst būt aizsprostota, un pieeja tai - 
traucēta, padarot avārijas izeju neizmantojamu. Avārijas izeju 
nodrošina ar avārijas
atvēršanas ierīci (piemēram, logus - ar 
avārijas āmurīšiem stikla sasišanai, durvis un lūkas - ar 
speciālu avārijas atvēršanas ierīci). Avārijas atvēršanas
ierīcei 
jādarbojas, ciktāl par to iespējams pārliecināties. Diviem blakus 
esošiem avārijas izejas logiem drīkst būt viens āmurītis. 
Avārijas izejas logi
148
/
191
nedrīkst būt izgatavoti no laminēta stikla 
vai plastmasas materiāliem, pārklāti ar līmplēvēm vai uzlīmējamām 
reklāmām, izņemot perforētas līmplēves
pārklājumu.
A3. Avārijas izejai transportlīdzekļa iekšpusē un ārpusē jābūt 
apzīmētai ar nepārprotami salasāmu uzrakstu "Avārijas izeja". 
Izejas avārijas atvēršanas
ierīcei transportlīdzekļa iekšpusē un 
ārpusē jābūt apzīmētai ar skaidri saprotamu atbilstošu simbolu 
vai uzrakstu. Uz visām izeju avārijas atvēršanas
ierīcēm vai 
līdzās tām jābūt skaidrām norādēm par to darbināšanas veidu. 
Visai tekstuālai informācijai jābūt valsts valodā. Ja avārijas 
izejas apzīmēšanai
izmanto uzlīmi uz avārijas izejas stikla, tā 
drīkst būt neperforēta, bet nedrīkst aizņemt laukumu, kas lielāks 
par 600 cm
2
.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.1.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude, kad
nepieciešams
B1. Neatbilstošs avārijas 
izeju skaits
2
B2. Aizsprostota avārijas 
izeja vai traucēta pieeja avārijas izejai; nav vai 
nedarbojas avārijas atvēršanas ierīce
vai nepietiekams 
avārijas atvēršanas ierīču skaits; prasībām neatbilstošs 
avārijas izejas loga materiāls vai
pārklājums
2
B3. Nesalasāms avārijas 
izejas apzīmējums; nav saprotams izejas avārijas atvēršanas 
ierīci apzīmējošais
simbols vai uzraksts
1
B3. Nav avārijas izejas 
apzīmējuma; nav izejas avārijas atvēršanas ierīci 
apzīmējošā simbola vai uzraksta; nav
norādes par izeju 
avārijas atvēršanas ierīces darbināšanas veidu; tekstuālā 
informācija nav valsts valodā;
uzlīme uz avārijas izejas 
stikla neatbilst prasībām
2
9.3. Ventilācijas un apsildes sistēma
A. Prasības
A1. Autobusa pasažieru salonā drīkst uzstādīt sildierīci, kas 
savā darbībā neizmanto karstu ūdeni, ja to aptver materiāls, kas 
izgatavots, lai izturētu
šādas ierīces radīto temperatūru, 
neizdala kaitīgus tvaikus un novietots tā, ka pasažieris nevarētu 
nonākt kontaktā ar kādu no karstajām virsmām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Prasībām neatbilstoša 
apsildes ierīce autobusa salonā
2
9.4. Sēdekļi
9.4.1. Pasažieru sēdekļi (tostarp sēdekļi pavadošajam 
personālam)
A. Prasības
149
/
191
A1. Autobusam jābūt aprīkotam ar visām konstrukcijā 
paredzētajām sēdvietām. Sēdvietu skaita izmaiņām jābūt fiksētam 
transportlīdzekļa reģistrācijas
dokumentos. Salokāmajiem un 
atlokāmajiem sēdekļiem automātiski jāatgriežas stāvoklī, kādā tie 
aizņem vismazāk vietas. Sēdvietām, kas atrodas tiešā
durvju 
tuvumā, jābūt aprīkotām ar atbilstoši nostiprinātu aizsargbarjeru 
vai drošības jostām. Pasažiera sēdeklis nedrīkst apgrūtināt 
pieeju avārijas izejai.
Minimālajam attālumam starp sēdekļiem, 
kas nostiprināti viens aiz otra, jābūt tādam, kā noteikts 
9.4.1.1. tabulā.
9.4.1.1. tabula
Minimālais attālums starp 
sēdekļiem, kas nostiprināti viens aiz otra
Autobusa 
klase
Minimālais 
attālums starp sēdekļiem
A, B un I 
klases autobuss
65 cm
II klases 
autobuss
68 cm
III klases 
autobuss
68 cm
A2. Ja transportlīdzeklis ir pārbūvēts par autobusu, sēdvietu 
skaitam un sēdekļu stiprinājumiem jāatbilst pārbūves projektā 
norādītajam.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.4.1.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Salokāmais 
vai atlokāmais sēdeklis automātiski neatgriežas stāvoklī, 
kādā tas aizņem vismazāk vietas
1
B1. Nav visu 
konstrukcijā paredzēto sēdekļu vai to skaits neatbilst 
pārbūves projektā norādītajam; sēdvietu skaita
izmaiņa nav 
fiksēta transportlīdzekļa reģistrācijas dokumentos; 
prasībām neatbilstošs sēdekļa, kas atrodas tiešā durvju
tuvumā, aprīkojums; pasažiera sēdeklis apgrūtina pieeju 
avārijas izejai; nepietiekams attālums starp sēdekļiem, kas
nostiprināti viens aiz otra
2
B2. Sēdekļu 
skaits un stiprinājums neatbilst pārbūves projektā 
norādītajam
2
9.4.2. Vadītāja nodalījums (papildu prasības)
A. Prasības
A1. Nav atļauts ievietot autobusa vadītāja nodalījumā papildu 
sēdvietas un izmainīt šīs telpas konstrukciju, apgrūtinot 
pasažieru iekāpšanu un
izkāpšanu.
A2. Aiz vadītāja muguras jāatrodas atbilstošam vadītāja 
sēdvietas aizsegam (tonētam stiklam, žalūzijām, aizkaram u. 
tml.), ja tādu paredzējis
izgatavotājs, lai vadītāju 
neapžilbinātu un nemaldinātu salona apgaismojums. Aizsegs 
nedrīkst būt bojāts un ierobežot durvju un spoguļu redzamību.
Autobusa vadītāja sēdvietai jābūt aprīkotai ar saulessargu. Ja 
vadītāja sēdvieta nav norobežota no pasažieru salona, vadītājam 
jābūt pasargātam no
priekšmetiem, kas varētu izkrist no bagāžas 
plauktiem straujas bremzēšanas gadījumā.
150
/
191
A3. I, II un III klases autobusiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, jābūt aprīkotiem ar 
avārijas slēdzi, bet A un B klases
autobusi drīkst būt aprīkoti 
ar avārijas slēdzi. Avārijas slēdzim jāatrodas vadītāja 
sasniedzamības robežās, tam sēžot savā sēdvietā, jābūt skaidri
apzīmētam un nodrošinātam pret nejaušu iedarbināšanu. Tā tuvumā 
jābūt skaidrām norādēm par tā izmantošanu. Avārijas slēdzim 
jānodrošina šādu
funkciju vienlaicīga izpilde: motora darbības 
apturēšana, akumulatora baterijai tuvākā masas slēdža atslēgšana, 
avārijas signalizācijas ieslēgšana, turklāt
avārijas slēdža 
iedarbināšana nedrīkst pārtraukt elektriskās ķēdes, kas nodrošina 
tahogrāfa, iekšējā avārijas apgaismojuma, papildu sildītāju 
dzesēšanas
ierīces un centrālā elektriskā durvju slēdža 
darbību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.4.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Papildu 
sēdvieta autobusa vadītāja nodalījumā
1
B1. Mainīta 
autobusa vadītāja nodalījuma konstrukcija, apgrūtinot 
pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu
2
B2. Vadītāja 
sēdvietas aizsegs neatbilst prasībām; nav saulessarga
1
B2. Vadītāja 
sēdvietas aizsegs neatbilst prasībām un ierobežo durvju vai 
spoguļu redzamību vai nepasargā vadītāju
2
B3. Nav 
avārijas slēdža vai tas nedarbojas, vai darbojas nepilnīgi; 
prasībām neatbilstošs avārijas slēdža slēgums vai
novietojums, vai apzīmēšana
2
9.5. Iekšējais apgaismojums
A. Prasības
A1. Iekšējam kopīgajam apgaismojumam jāapgaismo visas 
pasažieru sekcijas un savienojuma sekciju posmainajos autobusos, 
pakāpienus, durvju
pieejas, izeju un avārijas izeju un to vadības 
ierīču apzīmējumus un lietošanas instrukcijas, kā arī visas 
vietas, kur ir sastopami šķēršļi kustībai. Tam jābūt
ieslēdzamam 
un izslēdzamam no vadītāja vietas neatkarīgi no ārējām apgaismes 
ierīcēm. Ieejas (izejas) iekšējam apgaismojumam jādarbojas un 
jāatbilst
transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām. Tas drīkst 
izslēgties, tikai tad, kad durvis pilnīgi aizvērušās.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedarbojas iekšējais 
kopīgais apgaismojums; prasībām neatbilstošs ieejas vai 
izejas
apgaismojums vai tā slēgums
2
9.6. Ejas, laukumi stāvošiem pasažieriem
A. Prasības
A1. Eju un laukumu platumam un lielumam jāatbilst 
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumu prasībām, kad tās 
attiecināmas. Attālums pa vertikāli
starp galvenās ejas virsmu un 
sēdvietu zonas grīdu nedrīkst pārsniegt 35 cm.
151
/
191
A2. Eju un grīdas pārklājuma materiālam jānovērš pasažieru 
kāju paslīdēšana. Tas nedrīkst pārvietoties attiecībā pret grīdu, 
būt bojāts, daļēji vai pilnīgi
atdalījies no grīdas. Grīdai jābūt 
stabilai, drošai. Vākiem un pārsegiem grīdā jābūt atbilstoši 
nostiprinātiem tā, lai tos varētu izkustināt vai atvērt tikai ar
speciālu instrumentu palīdzību. Vāki, pārsegi un to stiprinājuma 
elementi nedrīkst traucēt drošu pasažieru pārvietošanos pa 
salonu.
A3. Rokturu skaitam, stiprinājumam un izvietojumam (izņemot 
drošības rokturus pie bērnu ratiņu iecelšanai pielāgotām 
aizmugurējām durvīm) jāatbilst
transportlīdzekļa izgatavotāja 
prasībām. Tie nedrīkst būt bojāti, deformēti. Rokturiem nedrīkst 
būt bīstami asas malas vai pasažieru drošību apdraudoši citi
bojājumi. Elastīgie aizsargelementi, ja tādi ir, nedrīkst būt 
bojāti.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.6.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Ejas vai 
laukuma platums vai lielums neatbilst transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumu prasībām; attālums pa
vertikāli 
starp galvenās ejas virsmu un sēdvietu zonas grīdu 
pārsniedz prasībās noteikto
2
B2. Ejas vai 
grīdas pārklājums atdalījies vai pārvietojas attiecībā pret 
grīdu, vai bojāts, vai daļēji atdalījies no grīdas;
vāks 
vai pārsegs grīdā nav nostiprināts atbilstoši prasībām; 
vāka vai pārsega grīdā stiprinājuma elementi var traucēt
pasažieru drošu pārvietošanos
2
B2. Nedroša un 
nestabila grīda
3
B3. Bojāti vai 
deformēti rokturi vai aizsargelementi, bet neapdraud 
pasažieru drošību
1
B3. Rokturu 
skaits vai stiprinājums, vai izvietojums neatbilst 
izgatavotāja prasībām; bojājumu dēļ rokturi vai
aizsargelementi nedroši vai nelietojami
2
9.7. Kāpnes un pakāpieni
A. Prasības
A1. Autobusiem, kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar 2004. 
gada 1. jūniju, pasažieriem paredzēto pie pasažieru durvīm, 
avārijas durvīm un
transportlīdzekļa iekšpusē esošo pakāpienu 
maksimālais un minimālais augstums un minimālais dziļums norādīts 
9.7.1. attēlā un 9.7.1. tabulā. Jebkāda
pāreja no padziļinātas 
galvenās ejas uz sēdvietu zonu nav uzskatāma par pakāpienu. 
Pakāpieniem nedrīkst būt bīstami asas malas vai citi pasažieru
drošību apdraudoši bojājumi. Pakāpieniem jābūt stabiliem, un 
pakāpienu darba virsmai jābūt nodrošinātai pret slīdēšanu. Ja 
autobusa durvis aprīkotas ar
automātiski izbīdāmiem (iebīdāmiem) 
pakāpieniem (kāpšļiem), tiem jāizbīdās (jāiebīdās) vienlaikus ar 
durvju atvēršanos (aizvēršanos). Ja durvis ir
aizvērtas, tie 
nedrīkst būt izvirzīti vairāk par 10 cm ārpus blakus esošās 
virsbūves daļas kontūrām.
152
/
191
9.7.1. tabula
Pakāpienu maksimālais un 
minimālais augstums
H1 (mm)
1) 3)
H2 (mm)
1) 2)
max
min
max
A klase, I klase
360
120
250
4)
B klase, II klase, III 
klase
400
120
350
tikai mehāniskā 
balstiekārta
430
Piezīmes.
1)
 Pie 
dubultdurvīm pakāpieni pieejas abās pusēs jāvērtē 
atsevišķi.
2)
 H2 nav 
jābūt vienādam visiem pakāpieniem.
3)
 700 mm 
avārijas durvīm; 1500 mm divstāvu autobusa augšējā stāva 
avārijas durvīm.
4)
 300 mm pakāpieniem pie durvīm, kas 
atrodas aiz aizmugurējās ass.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
153
/
191
9.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude, kad
nepieciešams
3) Izmantojot
mērierīci, ja ir
aizdomas par
neatbilstību
B1. Pasažieru drošību vai 
pakāpiena stabilitāti neapdraudoši pakāpiena bojājumi
1
B1. Pakāpiena maksimālais 
un minimālais augstums un minimālais dziļums neatbilst 
prasībām; bīstami
asas malas vai citi pasažieru drošību 
apdraudoši pakāpiena bojājumi; pakāpiena darba virsma nav
nodrošināta pret slīdēšanu; izbīdāmie pakāpieni neatbilst 
prasībām
2
B1. Nestabils 
pakāpiens
3
9.8. Iekšējā sakaru sistēma
A. Prasības
I un II klases autobusos jābūt darba kārtībā esošai iekšējo 
sakaru sistēmai, ko pasažieri izmanto, lai informētu vadītāju par 
vēlēšanos izkāpt, ja tādu
paredzējis izgatavotājs. Slēdžiem 
jāatrodas vietās, kas viegli pieejamas visiem pasažieriem. Ja 
autobuss aprīkots ar slēdžiem, kas ļauj pasažieriem atvērt
durvis 
no ārpuses, arī tiem jābūt darba kārtībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Darbības pārbaude
Iekšējā sakaru sistēma 
nedarbojas
2
9.9. Paziņojumi
A. Prasības
A1. Autobusa iekšpusē priekšējo durvju tuvumā, izmantojot labi 
saskatāmas piktogrammas vai burtus, kuru augstums ir vismaz 15 
mm, un ciparus,
kuru augstums ir vismaz 25 mm, norāda vienu no 
šādām informācijas grupām:
1) maksimāli pieļaujamais sēdvietu skaits (neskaitot vadītāja 
sēdvietu, bet ieskaitot apkalpes sēdvietas) un pieļaujamais 
stāvvietu skaits (ja
attiecināms), kā arī ratiņkrēslu skaits (ja 
tādi ir paredzēti);
2) maksimāli pieļaujamais sēdvietu skaits (neskaitot vadītāja 
sēdvietu, bet ieskaitot apkalpes sēdvietas) un pieļaujamais 
pasažieru kopskaits
(pasažieru sēdvietas kopā ar stāvvietām, 
neskaitot apkalpes sēdvietas), kā arī ratiņkrēslu skaits (ja tādi 
ir paredzēti).
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.9.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
B1. Nav prasībās noteiktās 
informācijas
2
154
/
191
9.11. Prasības attiecībā uz cilvēku ar kustību traucējumiem 
pārvadāšanu
9.11.1. Durvis, rampas un lifti
A. Prasības
A1. Ja autobusa ieeja vai izeja aprīkota ar speciālu ierīci 
invalīdu atvieglotai iekļūšanai vai izkļūšanai no autobusa, tai 
jābūt darba kārtībā un tā nedrīkst
traucēt pārējo pasažieru 
pārvietošanos.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.11.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Speciālā ierīce 
nedarbojas
2
9.13. Prasības autobusiem, kuru atļautais maksimālais braukšanas 
ātrums ir 100 km/h
A. Prasības
Par autobusu, kura atļautais maksimālais braukšanas ātrums ir 
100 km/h, jābūt izdarītai attiecīgai atzīmei transportlīdzekļu 
reģistrā un transportlīdzekļa
reģistrācijas apliecībā. Atzīmi 
drīkst piešķirt tikai B klases, II klases vai III klases 
autobusam, kas pirmo reizi reģistrēts:
1) no 2001. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, ja 
tiek uzrādīts iepriekš izsniegts autobusa izgatavotāja (oficiālā 
pārstāvja) vai atzītas
laboratorijas:
- apliecinājums par bremžu iekārtas atbilstību Direktīvas 
71/320/EEK
 vai ANO EEK Noteikumu Nr. 13 (ietverot 06. sērijas 
grozījumus) prasībām vai
norādīto tiesību aktu jaunākiem 
grozījumiem;
- apliecinājums par sēdekļu atbilstību Direktīvas 
74/408/EEK
 
vai ANO EEK Noteikumu Nr. 17, vai ANO EEK Noteikumu Nr. 80 
prasībām vai norādīto
tiesību aktu jaunākiem grozījumiem;
- apliecinājums par drošības jostu stiprinājumu vietu 
atbilstību Direktīvas 
76/115/EEK
 vai ANO EEK Noteikumu Nr. 14 
prasībām vai norādīto tiesību
aktu jaunākiem grozījumiem;
- ziņojums par riepu pārduršanas testa rezultātiem;
2) sākot ar 2008. gada 1. janvāri.
Šādam autobusam jābūt aprīkotam ar:
a) tahogrāfu ar mērījumu skalas diapazonu vismaz līdz 125 
km/h;
155
/
191
b) ātruma ierobežotāju, kura ātruma iestatījums ir 100 
km/h;
c) riepas pārduršanas testa ziņojumā norādītajām riepām uz 
stūrējamās ass, ja autobuss reģistrēts laikposmā no 2001. gada 1. 
janvāra līdz 2007. gada
31. decembrim;
d) sēdekļiem, kuri ejas pusē aprīkoti ar roku balstiem;
e) sēdekļiem, kas aprīkoti ar pagalvjiem;
f) drošības jostām visās sēdvietās, arī ratiņkrēslu 
vietās;
g) atdalošo starpsienu, kas aizsargā vadītāja vietu no 
aizmugures;
h) bagāžas plauktiem vai nodalījumiem, kas konstruktīvi 
izveidoti tā, lai, bremzējot vai mainot virzienu, bagāža nevarētu 
no tiem izkrist.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
9.13.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Dokumentu pārbaude
B1. Nav atzīmes transportlīdzekļu reģistrā un 
transportlīdzekļa reģistrācijas apliecībā; autobuss nav
aprīkots ar atbilstošu tahogrāfu; neatbilstoši iestatīts 
ātruma ierobežotājs; neatbilstošas riepas uz
stūrējamās 
ass; viens vai vairāki sēdekļi bez pagalvjiem; visām 
dubultsēdekļu ārējām sēdvietām
nav roku atbalstu; nav visu 
drošības jostu; nav atdalošās starpsienas vai tā ir 
neatbilstoša;
neatbilstošas konstrukcijas bagāžas plaukti 
vai nodalījumi
2
10. GRUPA. TAKSOMETRI
10.1. Pazīšanas zīmes
A. Prasības
A1. Taksometram atbilstoši normatīvajiem aktiem par pasažieru 
komercpārvadājumiem ar taksometriem jābūt aprīkotam ar taksometra 
numura zīmēm,
speciālu, uz jumta nostiprinātu un izgaismotu 
taksometra pazīšanas zīmi un salonā aiz vējstikla piestiprinātu 
gaismas kontrolsignālu.
A2. Pazīšanas zīmei uz jumta un gaismas kontrolsignālam salonā 
jābūt atbilstoši nostiprinātiem.
A3. Pazīšanas zīmes apgaismojumam un gaismas kontrolsignālam 
jāieslēdzas un jādeg vienlaikus.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
10.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
B1. Taksometra aprīkojuma 
nav vai tas neatbilst prasībām
2 
156
/
191
2) Darbības pārbaude
B2. Pazīšanas zīme uz jumta 
vai gaismas kontrolsignāls salonā nav atbilstoši 
nostiprināts
2
B3. Pazīšanas zīmes 
apgaismojums un gaismas kontrolsignāls neieslēdzas un nedeg 
vienlaikus
2
10.2. Informācija
(Svītrots ar MK 10.07.2018. noteikumiem Nr. 
415)
10.3. Skaitītājs
A. Prasības
A1. Taksometram jābūt aprīkotam ar darba kārtībā esošu ierīci, 
kas rāda pakalpojuma maksu un nodrošina ienākumu uzskaiti 
(turpmāk - skaitītājs).
A2. Skaitītājam jāatbilst likuma "
Par mērījumu vienotību
" 
prasībām un jābūt ar derīgu verifikācijas uzlīmi. Datus par 
skaitītāja verifikāciju atbilstības
novērtēšanas institūcija 
ievada transportlīdzekļu reģistrā. Ievadītajiem datiem jāļauj 
identificēt skaitītāju un tā verifikācijas derīguma termiņu.
A3. Skaitītājam un tam uzstādītajai plombai (uzlīmei) 
jāatbilst normatīvajiem aktiem par nodokļu un citu maksājumu 
reģistrēšanas elektronisko ierīču
un iekārtu lietošanas kārtību. 
Datus par apstiprināta skaitītāja modeli, modifikāciju vai 
versiju Valsts ieņēmumu dienests ievada transportlīdzekļu 
reģistrā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
10.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav skaitītāja vai tas nedarbojas
2
B2. Nav derīgas skaitītāja verifikācijas 
uzlīmes; neatbilstoši dati vai nav datu par skaitītāja
verifikāciju transportlīdzekļu reģistrā
2
B3. Prasībām neatbilstošs skaitītāja modelis, 
modifikācija vai versija; skaitītājam uzstādītā
plomba 
(uzlīme) ir bojāta vai neatbilst prasībām
2
11. GRUPA. OPERATĪVIE TRANSPORTLĪDZEKĻI
11.1. Reģistrācijas apliecība
A. Prasības
A1. Par operatīvā transportlīdzekļa statusu transportlīdzekļu 
reģistrā un transportlīdzekļa reģistrācijas apliecībā jābūt 
izdarītai attiecīgai atzīmei. Šāda
atzīme nedrīkst būt 
transportlīdzeklim, kam noņemts operatīvā transportlīdzekļa 
statuss.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
11.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
157
/
191
1) Vizuāla
2) Dokumentu pārbaude
B1. Nav atzīmes 
transportlīdzekļu reģistrā un transportlīdzekļa 
reģistrācijas apliecībā; atzīme
transportlīdzeklim, kam 
noņemts operatīvā transportlīdzekļa statuss
2
11.2.
 
Krāsojums, uzraksti, 
simboli
A. Prasības
A1. Operatīvo transportlīdzekļu krāsojumam, uzrakstiem un 
simboliem jāatbilst normatīvajos aktos par transportlīdzekļu 
reģistrāciju noteiktajām
prasībām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
11.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Prasībām neatbilstošs 
transportlīdzekļa krāsojums vai uzraksti, vai simboli
2
11.3. Bākugunis
A. Prasības
A1. Operatīvo transportlīdzekļu mirgojošām bākugunīm jāatbilst 
normatīvajos aktos par transportlīdzekļu reģistrāciju noteiktajām 
prasībām. Bākugunīm
jādarbojas, jābūt atbilstoši novietotām, 
nostiprinātām un bez bojājumiem.
A2. Mirgojošas sarkanās bākugunis atļauts uzstādīt vienīgi 
Valsts policijas, Valsts drošības dienesta un Militārās policijas 
operatīvajiem
transportlīdzekļiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
11.3.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav 
bākuguņu vai tās nedarbojas; bākugunis neatbilst prasībām; 
neatbilstošs bākuguņu izvietojums; neatbilstošs
bākuguņu 
stiprinājums vai bojājumi
2
B2. Mirgojošu 
sarkano bākuguņu neatļauta uzstādīšana
2
11.4. Speciālie skaņas signāli
A. Prasības
A1. Operatīvo transportlīdzekļu speciālajiem skaņas signāliem 
jāatbilst normatīvajos aktos par transportlīdzekļu reģistrāciju 
noteiktajām prasībām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
158
/
191
11.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nav speciālo skaņas 
signālu vai tie nedarbojas, vai neatbilst prasībām
2
11.5. Kontroles ierīces
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar speciālu ierīci, kas 
fiksē laiku, kad transportlīdzeklis tiek izmantots ar iedegtu 
bākuguni un ieslēgtu skaņas
signālu, kā arī braukšanas ātrumu, 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par operatīvajiem 
transportlīdzekļiem.
A2. Speciālajām ierīcēm jābūt pārbaudītām un noplombētām 
kompetentā institūcijā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
11.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav speciālās ierīces 
vai tā nedarbojas
2
B2. Speciālā ierīce nav 
pārbaudīta vai nav noplombēta
2
12. GRUPA. TRANSPORTLĪDZEKĻI BĪSTAMO KRAVU PĀRVADĀJUMIEM
Lai transportlīdzeklis, kas paredzēts bīstamo kravu 
pārvadājumiem (turpmāk - ADR transportlīdzeklis), saņemtu ADR 
sertifikātu, kas apliecina
transportlīdzekļa atbilstību Ženēvā 
1957. gada 30. septembrī noslēgtajam Eiropas valstu nolīguma par 
bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar
autotransportu 
(ADR), kam Latvija pievienojās ar likumu par "
Par Latvijas 
Republikas pievienošanos Eiropas valstu nolīgumam par bīstamo 
kravu
starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un 
protokolam par grozījumiem nolīgumā
" (turpmāk - ADR nolīgums) 
prasībām, to uzrāda
tehniskās apskates stacijā, izņemot 
transportlīdzekļus, kas minēti šo noteikumu 33.1. un 33.2. 
apakšpunktā 12 mēnešu laikā pēc transportlīdzekļa pirmās
reģistrācijas datuma. ADR sertifikāta derīguma termiņš nav ilgāks 
par pielaides ceļu satiksmē derīguma termiņu. ADR 
transportlīdzekļa tehniskajam
stāvoklim un aprīkojumam jāatbilst 
šā pielikuma 0.-8. grupā noteiktajām vispārējām prasībām un 12. 
grupā noteiktajām specifiskajām prasībām bīstamu
kravu 
pārvadājumiem paredzētam transportlīdzeklim. ADR sertifikātu 
neizsniedz, ja kādā no 12. grupas kodiem tiek atzīmēts 
novērtējums "1".
OX tipa ADR transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti 
līdz 2018. gada 31. martam, jāatbilst līdz 2016. gada 31. 
decembrim piemērojamā ADR
nolīguma 9.2.1. punkta tabulā 
norādītajām prasībām, un tiem izsniedz ADR sertifikātu, kas 
atbilst līdz 2016. gada 31. decembrim piemērojamā ADR
nolīguma 
9.1.3.5. punkta paraugam.
EX/II, EX/III, FL, AT un MEMU tipa ADR transportlīdzekļiem 
izsniedz ADR sertifikātu, kas atbilst ar 2017. gada 1. janvāri 
piemērojamā ADR nolīguma
9.1.3.5. punkta paraugam.
EX/II un EX/III ADR transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar 
kompresijas aizdedzes motoriem.
12.1. Izgatavotāja apliecinājums
159
/
191
A. Prasības
A1. Lai saņemtu ADR sertifikātu, jāuzrāda transportlīdzekļa 
izgatavotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja Latvijā izsniegts 
apliecinājums, ka konkrētais
transportlīdzeklis un tā aprīkojums 
izgatavots atbilstoši ADR nolīgumā noteiktajām prasībām attiecībā 
uz konkrēto ADR transportlīdzekļa tipu atbilstoši tā
9.2.1. 
punkta tabulai. Apliecinājumā jābūt visai nepieciešamajai 
informācijai, lai varētu aizpildīt ADR sertifikātu. ADR 
transportlīdzeklim var būt piešķirts
tipa apstiprinājums 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem.
Attiecībā uz bīstamo vielu pārvadāšanai šķidrā vai izkausētā 
stāvoklī paredzētajiem cisterntransportlīdzekļiem ar 
piestiprinātām cisternām, kuru
tilpums ir lielāks par 3 
m
3
 un kuru pārbaudes spiediens ir zemāks par 4 bāriem, 
apliecinājumam jāsatur informācija par ADR B pielikuma 9.7.5.2. 
punktā
noteikto prasību izpildi, ja šāds transportlīdzeklis pirmo 
reizi reģistrēts, sākot ar 2003. gada 1. jūliju vai ja pēc dotā 
datuma veikta piestiprinātās cisternas
maiņa.
Minētās prasības, kas noteiktas transportlīdzekļa 
šķērsstabilitātei, tiek uzskatītas par izpildītām, ja tiek 
iesniegts attiecīgs transportlīdzekļa tipa
apstiprinājuma 
sertifikāts vai transportlīdzekļa izgatavotāja apliecinājums, vai 
tehniskā dienesta izsniegts testa protokols, vai 
transportlīdzekļa izgatavotāja
izsniegts šķērsstabilitātes 
aprēķins.
Attiecībā uz EX/III transportlīdzekli apliecinājumam jāsatur 
informācija par kravas nodalījuma (virsbūves) atbilstību ADR 9.3. 
sadaļas prasībām.
Attiecībā uz MEMU transportlīdzekli apliecinājumam jāsatur 
informācija par atbilstību ADR 9.8. sadaļas prasībām.
Ja transportlīdzekļa izgatavotājs vairs neeksistē, iesniedz tā 
tiesību un saistību pārņēmēja komersanta izsniegtu 
apliecinājumu.
Ja nav transportlīdzekļa izgatavotāja tiesību un saistību 
pārņēmēja komersanta, iesniedz ADR dalībvalsts, kurā uzsākta 
transportlīdzekļa
ekspluatācija, kompetentās institūcijas 
izsniegtus dokumentus par transportlīdzekļa sākotnējo atbilstību 
ADR nolīguma prasībām. Ja šāda dokumentācija
nav pieejama vai ir 
nepilnīga, iesniedz tādas testēšanas institūcijas atzinumu, kas 
tiesīga veikt testēšanu par atbilstību ADR nolikuma prasībām 
(tipa
apstiprināšanai vai individuālai apstiprināšanai).
Transportlīdzekļa izgatavotāja apliecinājums nav nepieciešams 
gadījumos, ja saskaņā ar ADR nolīguma nosacījumiem, kas piemēroti 
transportlīdzekļa
izgatavošanas laikā, un spēkā esošās ADR 
nolīguma redakcijas pārejas nosacījumiem jāpārbauda tikai tādu 
specifisku nosacījumu ievērošana, par kuru
izpildi iespējams 
pārliecināties tehniskās apskates stacijās vai akreditētās 
inspicēšanas institūcijās.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Dokumentu pārbaude
B1. Apliecinājuma nav vai 
tas ir neatbilstošs vai nepilnīgs
1
12.2. Bīstamās iekārtas atbilstības apliecinājums
A. Prasības
160
/
191
A1. ADR transportlīdzekļa bīstamajai iekārtai (cisternai, 
nomontējamai cisternai, tvertņu baterijai u.c.) jābūt derīgam 
kompetentas inspicēšanas
institūcijas izsniegtam apliecinājumam 
par transportlīdzekļa bīstamās iekārtas pārbaudi un atbilstību 
attiecīgu bīstamu vielu pārvadājumiem.
ADR transportlīdzekļa bīstamās iekārtas atbilstības pārbaudes 
jāveic ar ADR nolīgumā paredzēto periodiskumu.
Lai saņemtu ADR sertifikātu FL, AT, OX un MEMU tipa ADR 
transportlīdzekļiem, bīstamās vielas pārvadājošā 
transportlīdzekļa piestiprinātajai vai
nomontējamai cisternai 
jābūt reģistrētai bīstamo iekārtu reģistrā normatīvajos aktos par 
bīstamo iekārtu reģistrāciju noteiktajā kārtībā.
Bīstamajām iekārtām jābūt marķētām saskaņā ar ADR nolīguma A 
pielikuma 6.8. līdz 6.12. sadaļas prasībām, kas attiecināmas 
konkrētajā gadījumā.
Marķējumam uz cisternas plāksnītes jāatbilst 
datiem apliecinājumā par transportlīdzekļa bīstamās iekārtas 
pārbaudi un atbilstību attiecīgu bīstamu vielu
pārvadājumiem.
Ja ADR transportlīdzekļa bīstamā iekārta tikusi bojāta ceļu 
satiksmes negadījumā, jāveic ārpuskārtas pārbaude par tās 
attiecīgās iekārtas un tās
aprīkojuma atbilstību attiecīgās 
klases bīstamu vielu pārvadāšanai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Dokumentu
pārbaude
B1. Nav derīga 
kompetentas inspicēšanas institūcijas izsniegta 
apliecinājuma par transportlīdzekļa bīstamās iekārtas
pārbaudi un atbilstību attiecīgu bīstamu vielu 
pārvadājumiem; piestiprinātā vai nomontējamā cisterna nav 
reģistrēta
bīstamo iekārtu reģistrā normatīvajos aktos par 
bīstamo iekārtu reģistrāciju noteiktajā kārtībā; bīstamās 
iekārtas
marķējums neatbilst prasībām; marķējums uz 
cisternas plāksnītes neatbilst datiem apliecinājumā par 
transportlīdzekļa
bīstamās iekārtas pārbaudi un atbilstību 
attiecīgu bīstamu vielu pārvadājumiem; nav cisternas 
plāksnītes; bīstamā
iekārta bojāta un nav veikta attiecīga 
ārpuskārtas pārbaude
1
12.3. Bremžu iekārta
A. Prasības
A1. Lai saņemtu ADR sertifikātu, jāiesniedz transportlīdzekļa 
izgatavotāja vai tā pārstāvja apliecinājums par lēninātāja 
atbilstību bīstamu kravu
pārvadāšanai paredzētam 
transportlīdzeklim un par transportlīdzekļa bremžu pretbloķēšanas 
sistēmas (ABS) kategoriju. Šo apliecinājumu transportlīdzekļa
izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Latvijā var iekļaut 
12.1. kodā minētajā apliecinājumā.
A2. Visiem ADR transportlīdzekļiem, izņemot EX/II tipa 
transportlīdzekļus, ja tie pirmoreiz reģistrēti līdz 2018. gada 
31. martam, jābūt aprīkotiem ar
darbojošos bremžu pretbloķēšanas 
sistēmu (ABS), bet mehāniskajiem ADR transportlīdzekļiem, izņemot 
EX/II tipa transportlīdzekļus, jābūt aprīkotiem ar
lēninātāju.
A3. Bremžu pretbloķēšanas sistēmas (ABS), elektroniskās bremžu 
sistēmas (EBS) un elektroniskās stabilitātes kontroles (ESC) 
sistēmu kļūmes vai
bojājumu indikatoriem jāizslēdzas pēc 
transportlīdzekļa motora iedarbināšanas vai kustības 
uzsākšanas.
161
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.3.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1)
Dokumentu
pārbaude
2)
Darbības
pārbaude
B1. 
Apliecinājuma nav vai tas ir neatbilstošs vai 
nepilnīgs
1
B2. Nav ABS vai 
kādas tās daļas vai detaļas; kāda ABS daļa vai detaļa 
bojāta vai nedarbojas; nav lēninātāja
1
B3. ABS vai 
EBS, vai ESC sistēmas kļūmes vai bojājumu indikators 
neizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora
iedarbināšanas vai 
kustības uzsākšanas
1
12.4. Iekšdedzes autonomais sildītājs
A. Prasības
A1. Iekšdedzes autonomā sildītāja un tā izplūdes sistēmai 
jābūt konstruētai, novietotai, aizsargātai un norobežotai tā, lai 
izslēgtu iespēju kravai uzkarst
vai aizdegties. Šī prasība tiek 
uzskatīta par izpildītu, ja sildītāja degvielas tvertne un 
izplūdes sistēma izpilda līdzīgas transportlīdzekļu degvielas 
tvertnēm
un izplūdes sistēmām izvirzītās ADR B pielikuma 9.2.4.3. 
un 9.2.4.5. apakšpunkta prasības.
Iekšdedzes autonomo sildītāju nedrīkst darbināt gāzveida 
degviela. Tam jābūt ieslēdzamam manuāli, un programmējamas 
ierīces ir aizliegtas.
Iekšdedzes autonomā sildītāja slēdzis 
drīkst atrasties ārpus kravas nodalījuma.
Ne iekšdedzes autonomais sildītājs, ne tā degvielas tvertne, 
barošanas avoti, degšanai vai apsildei paredzētā gaisa ieplūdes 
atveres un izplūdes gāzu
izvads nedrīkst atrasties EX/II, EX/III 
un MEMU tipa un bīstamības zīmju modeļiem Nr. 3, 4.1., 4.3., 5.1. 
vai 5.2. atbilstošu bīstamo kravu pārvadāšanai
paredzēto ADR 
transportlīdzekļu kravas nodalījumos. Tur esošā krava nedrīkst 
bloķēt apsildes gaisa izvadu.
FL tipa ADR transportlīdzekļiem iekšdedzes autonomajam 
sildītājam jābūt izslēdzamiem vismaz kādā no šādiem veidiem:
a) apzināti izslēdzot to no vadītāja kabīnes;
b) izslēdzot transportlīdzekļa motoru (šādā gadījumā vadītājs 
drīkst to iedarbināt atkārtoti);
c) sākot darboties bīstamo kravu pārvadājošā transportlīdzekļa 
barošanas sistēmas sūknim.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.4.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2)
Darbības
B1. Iekšdedzes 
autonomais sildītājs vai tā izplūdes sistēma neatbilst vai 
daļēji neatbilst prasībām attiecībā uz
konstrukciju vai 
darbību
1
162
/
191
pārbaude
12.5. Elektroiekārta
A. Prasības
A1. EX/II, EX/III un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu 
elektroiekārtai jābūt putekļdrošai vai ugunsdrošai "J" 
savietojamības grupas gadījumā.
EX/III, FL un MEMU tipa ADR transportlīdzekļos nav atļauts 
izmantot spuldzes ar vītņotu cokolu.
FL tipa ADR transportlīdzekļu metāla un ar šķiedrām armētas 
plastmasas cisternām, kā arī FL baterijtransportlīdzekļu 
elementiem jābūt savienotiem ar
šasiju ar vismaz vienu efektīvu 
elektrisko savienojumu.
Vadiem jābūt droši nostiprinātiem un novietotiem tā, lai tie 
netiktu pakļauti mehāniskai un termiskai iedarbībai. Tiem jābūt 
adekvāti izolētiem. EX/II,
EX/III un MEMU transportlīdzekļu 
elektroiekārtai kravas nodalījumā jābūt putekļdrošai. EX/III, FL 
un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu elektroiekārtas
vadiem 
transportlīdzekļa daļā aiz vadītāja kabīnes, izņemot ABS sensoru 
vadus, jābūt nodrošinātiem pret nelabvēlīgo ietekmi, kas rodas 
transportlīdzekļa
normālas ekspluatācijas laikā. Šādas 
aizsardzības piemēri parādīti 12.1. attēlā.
163
/
191
EX/II, EX/III, FL un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu 
akumulatoru baterijas spailēm jābūt elektriski izolētām vai 
nosegtām izolējošā akumulatoru
baterijas kastē. Ja akumulatoru 
baterijas nav novietotas zem motora pārsega, tām jāatrodas 
vēdināmā kastē.
EX/II, kas pirmoreiz reģistrēts, sākot ar 2018. gada 1. 
aprīli, EX/III, FL un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu elektrisko 
ķēžu atslēgšanas (masas)
slēdzim jāatrodas iespējami tuvu 
akumulatoru baterijai. Slēdža atslēgšanas un ieslēgšanas funkciju 
veicinošai vadības ierīcei jāatrodas vadītāja kabīnē.
Tai jābūt 
sasniedzamai no vadītāja vietas un skaidri apzīmētai. Vadības 
ierīcei jābūt pasargātai no netīšas iedarbināšanas ar 
aizsargvāciņu, dubultslēdzi
vai citādā piemērotā veidā. Atļauts 
uzstādīt papildu vadības ierīces ar nosacījumu, ka tās ir skaidri 
apzīmētas un nodrošinātas pret nejaušu iedarbināšanu.
Slēdža 
kontaktiem jābūt nodrošinātiem pret īssavienojumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
164
/
191
12.5.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
B1. 
Elektroiekārta vai kāda tās daļa neatbilst vai daļēji 
neatbilst prasībām attiecībā uz konstrukciju vai 
darbību
1
12.6. Ugunsdrošība
A. Prasības
A1. Transportlīdzekli, kas pārvadā bīstamās kravas, jāaprīko 
ar ugunsdzēšanas aprīkojumu saskaņā ar ADR nolīguma B pielikuma 
8.1.4. sadaļas
prasībām.
EX/III tipa ADR transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2013. gada 1. jūliju, jābūt aprīkotiem ar 
motora nodalījuma automātisku
ugunsdzēšanas sistēmu.
Jebkādas noplūdes gadījumā degvielai jānonāk uz zemes, 
nesaskaroties ar karstām transportlīdzekļa daļām vai kravu. Ja 
tvertne satur benzīnu,
iepildīšanas atverei jābūt aprīkotai ar 
efektīvu liesmu slāpētāju vai aizvērtā stāvoklī tai jābūt 
hermētiski noslēgtai. Šī prasība neattiecas uz AT tipa ADR
transportlīdzekļiem.
EX/II, EX/III un MEMU tipa ADR transportlīdzekļa motoram jābūt 
novietotam kravas nodalījuma priekšā. Motors drīkst atrasties arī 
zem kravas
nodalījuma, ja tā izdalītais siltums neapdraud kravu 
un nepalielina kravas nodalījuma iekšējās virsmas temperatūru 
augstāk par 80°C.
EX/II, EX/III, FL un MEMU tipu ADR transportlīdzekļu atgāzu 
izplūdes sistēmai un atgāzu izplūdes caurulēm jābūt virzītām un 
aizsargātām tā, lai
kravai nerastos sasilšanas vai aizdegšanās 
draudi. Zem dīzeļdegvielas tvertnes esošajām izplūdes sistēmas 
daļām jāatrodas vismaz 100 mm attālumā no
tās vai jābūt 
aizsargātām ar termovairogu.
EX/II, EX/III un MEMU tipa ADR transportlīdzekļa izplūdes 
sistēmām jābūt konstruētām un izgatavotām tā, lai izdalītais 
siltums neapdraud kravu un
nepalielina kravas nodalījuma iekšējās 
virsmas temperatūru augstāk par 80°C.
Ja transportlīdzekļa lēninātājs atrodas aiz vadītāja kabīnes 
pakaļējās sienas un ievērojami sasilst, starp to un degvielas 
tvertni vai kravas nodalījumu
nekustīgi jānovieto termovairogs, 
kas novērstu jebkādu degvielas tvertnes vai kravas nodalījuma 
sasilšanu. Vairogam arī jāaizsargā lēninātāja bremžu
iekārta pret 
jebkādu noplūdi no kravas nodalījuma. Dubultčaulas tipa vairogs 
uzskatāms par piemērotu aizsardzību. Šī prasība neattiecas uz 
EX/II tipa
ADR transportlīdzekļiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Izmantot mērierīci, ja
nepieciešams
B1. 
Ugunsdzēšanas aprīkojums vai degvielas tvertne, vai motors, 
vai izplūdes sistēma, vai
lēninātājs neatbilst vai daļēji 
neatbilst prasībām attiecībā uz konstrukciju vai 
darbību
1
165
/
191
12.7. Ātruma ierobežošanas ierīce
A. Prasības
A1. Mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru pilna masa ir 
lielāka nekā 12 t un kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar 1988. 
gada 1. janvāri, jābūt aprīkotiem
ar ātruma ierobežošanas ierīci 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 89 jeb ES Direktīvu 
92/6/EEK
 un 
92/24/EEK
 prasībām. Ierobežotāja iestatījumam jābūt
tādam, lai 
transportlīdzekļa faktiskais ātrums nepārsniegtu 90 km/h. Ierīces 
pārbaude veicama uzreiz pēc tā uzstādīšanas un pēc tam ne retāk 
kā reizi
divos gados.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.7.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav ātruma 
ierobežošanas ierīces; neatbilstošs ātruma ierobežošanas 
ierīces iestatījums; nav veikta pārbaude vai
nav ievērots 
ierīces pārbaudes termiņš
1
12.8. Šasija un virsbūve
A. Prasības
EX/II tipa ADR transportlīdzekļu kravas nodalījumam jābūt 
segtam vai slēgtam, lai pasargātu kravu no nelabvēlīgiem ārējiem 
faktoriem un klimatiskiem
apstākļiem. Pārsega materiālam jābūt 
plīsumizturīgam, mitruma necaurlaidīgam un no grūti aizdedzināma 
materiāla, kā arī jābūt nostiprināmam ar vismaz
20 cm pārlaidumu 
pāri kravas nodalījuma malām un fiksējamam ar slēgierīci. Slēgtam 
EX/II tipa ADR transportlīdzekļa kravas nodalījumam nedrīkst būt
logi, un visām atverēm jābūt aprīkotām ar cieši noslēdzamām 
durvīm vai pārsegiem.
EX/III un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu kravas nodalījumam 
jābūt slēgtam. Kravas nodalījuma grīdai un priekšējai sienai 
jābūt vienlaidu. Visām
durvīm jābūt aizslēdzamām un konstruētām 
tā, lai tās nosegtu eņģes. EX/III tipa ADR transportlīdzekļiem, 
kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar 2013. gada 1.
jūliju, jābūt 
aprīkotiem ar metāla vairogiem, kas nodrošina kravas nodalījuma 
aizsardzību pret riepu degšanu.
FL, OX un AT tipa ADR transportlīdzekļa aizmugurē cisternas 
pilnā platumā jābūt ierīkotam pietiekoši izturīgam buferim, kas 
aizsargā pret triecieniem
no aizmugures. Attālums starp cisternas 
aizmugures sienu un bufera aizmuguri nedrīkst būt mazāks par 100 
mm (šo attālumu mēra no cisternas vai ar
pārvadājamo vielu 
saskarē esošās uz āru izvirzītās ierīces tālākā aizmugures 
punkta). Transportlīdzekļiem ar paceļamu cisternu, kuras 
izkraušanas atvere
atrodas aizmugurējā daļā un kura paredzēta 
pulverveida vai granulētu vielu pārvadāšanai, buferis nav 
nepieciešams, ja cisternas aizmugurē izvirzītās
ierīces ir 
apgādātas ar aizsargierīci, kura aizsargā cisternu tādā pašā 
veidā kā buferis. Šī prasība neattiecas uz transportlīdzekļiem, 
ko izmanto bīstamo
vielu pārvadājumiem cisternkonteineros, 
daudzsekciju gāzes konteineros un nomontējamās cisternās.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
Šasija vai virsbūve 
neatbilst vai daļēji neatbilst prasībām
1
166
/
191
2) Izmantot mērierīci, ja nepieciešams
1
12.9. Informācijas un brīdinošās zīmes
A. Prasības
A1. Transporta vienībām, kas pārvadā bīstamās kravas, jābūt 
atbilstoši marķētām saskaņā ar attiecīgām ADR prasībām.
Transportlīdzekļa priekšā un aizmugurē jābūt vietai pazīšanas 
zīmju uzstādīšanai perpendikulāri transportlīdzekļa garenplaknei. 
Pazīšanas zīmēm
jāiekļaujas transportlīdzekļa gabarītizmēros, tās 
nedrīkst aizsegt valsts reģistrācijas numura zīmes vai ārējās 
apgaismošanas ierīces.
ADR transporta vienībām priekšpusē, aizmugurē un noteiktos 
gadījumos arī sānos jābūt aprīkotām ar labi saskatāmam pazīšanas 
zīmēm - taisnstūra
formas vertikāli novietotām, atstarojošām 
oranžām plāksnēm. Pazīšanas zīmes platums ir 400 mm, augstums - 
ne mazāks par 300 mmm, apmales
platums - ne lielāks par 15 mm 
(12.2. att.). Ja transportlīdzekļa konstrukcija liedz uzstādīt 
paredzētā izmēra pazīšanas zīmi, tās izmēri drīkst būt
samazināti 
attiecīgi līdz 300 mm, vismaz 120 mm un ne vairāk kā 10 mm. 
Pazīšanas zīmēm jāatrodas uz ADR transportlīdzekļa arī tad, ja 
kravas tilpne
nav attīrīta un degazēta.
ADR transporta vienībām sānos, aizmugurē un atsevišķos 
gadījumos arī piekabes (puspiekabes) priekšā jābūt aprīkotām ar 
transporta bīstamības
zīmēm. Transporta bīstamības zīmei ir romba 
forma (12.3. att.). Malas garums ir 250 mm, malai paralēlā līnija 
- 12,5 mm attālumā no malas un simbola
krāsā.
167
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.9.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Izmantot mērierīci, ja
nepieciešams
B1. Transporta 
vienības neatbilstošs marķējums; nav vietas pazīšanas zīmju 
uzstādīšanai; prasībām
neatbilstoša pazīšanas zīmju 
uzstādīšana; prasībām neatbilstošs pazīšanas zīmes izmērs; 
nav
transporta bīstamības zīmju vai tās ir 
neatbilstošas
1
12.10. Papildu aprīkojums
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklī, kas pārvadā bīstamās kravas, jābūt 
aprīkojumam un individuālās aizsardzības līdzekļiem saskaņā ar 
ADR nolīguma B pielikuma
8.1.5. sadaļas prasībām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
12.10.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Prasībām neatbilstošs 
vai daļēji neatbilstošs papildu aprīkojums vai papildu 
aprīkojuma nav
1
13. GRUPA. ETMK TRANSPORTLĪDZEKĻI
Lai saņemtu ETMK transportlīdzekļu tehniskās apskates 
sertifikātu (turpmāk - RS sertifikāts), transportlīdzekli uzrāda 
tehniskās apskates stacijā,
izņemot transportlīdzekļus, kas 
minēti šo noteikumu 33.1. un 33.2. apakšpunktā 12 mēnešu laikā 
pēc transportlīdzekļa pirmās reģistrācijas datuma. RS
sertifikāta 
derīguma termiņš nav ilgāks par pielaides ceļu satiksmē derīguma 
termiņu. Transportlīdzekļa tehniskajam stāvoklim un aprīkojumam 
jāatbilst šā
pielikuma 0.-8. grupā noteiktajām vispārējām 
prasībām un 13. grupā noteiktajām specifiskajām prasībām ETMK 
transportlīdzekļiem. RS sertifikātu
neizsniedz, ja 1.6., 7.9., 
7.10. kodā vai kādā no 13. grupas kodiem tiek atzīmēts 
novērtējums "1".
168
/
191
Lai saņemtu RS sertifikātu:
"
Euro
 III drošajiem"
 kravas 
automobiļiem nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 III 
drošo" kravas automobiļu ekoloģijas sertifikāts un "
Euro
 
III drošo"
kravas automobiļu drošības sertifikāts, kas apliecina, 
ka transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām prasībām:
1) motora gāzveida un cieto daļiņu izmeši - atbilstoši 
"
Euro
 III" līmenim, t. i., ANO EEK Noteikumiem Nr. 49 
(ietverot 03. sērijas grozījumus; 5.2.1.
apakšpunkta 1. un 2. 
tabulas A rinda) vai Direktīvai 
88/77/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
1999/96/EK
 (I pielikuma 6.2.1. apakšpunkta 1. un 2. tabulas A 
rinda)
izdarītos grozījumus;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 
51 (ietverot 02. sērijas grozījumus) vai EK Direktīvai 
70/157/EEK
, ietverot ar Direktīvu
1999/101/EK
 izdarītos 
grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 85 vai 
Direktīvai 
80/1269/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
1999/99/EK
 
izdarītos grozījumus;
4) dīzeļmotoru atgāzu dūmainība - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 24 vai EK Direktīvai 
72/306/EEK
;
5) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 54 vai EK 
Direktīvai 
92/23/EEK
, atjaunotās riepas - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 109;
6) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 58 (ietverot 01. 
sērijas grozījumus) vai
Direktīvai 
70/221/EEK
, ietverot ar 
Direktīvu 
97/19/EK
 vai 
2000/8/EK
 izdarītos grozījumus;
7) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 73 vai Direktīvai 
89/297/EEK
;
8) atpakaļskata spoguļi - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 
46 (ietverot 01. sērijas grozījumus) vai EK Direktīvai 
71/127/EEK
, ietverot ar Direktīvu
88/321/EEK
 vai 
2003/97/EEK
 
izdarītos grozījumus;
9) gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumiem Nr. 48 (ietverot 01. sērijas grozījumus) vai 
Direktīvai 
76/756/EEK
,
ietverot ar Direktīvu 
97/28/EK
 izdarītos 
grozījumus;
10) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 27 (ietverot 03. sērijas grozījumus);
11) tahogrāfs - atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 
3821/85
, ietverot 
ar Regulu (EK) Nr. 
1056/97
 vai Regulu (EK) Nr. 
2135/98
 izdarītos 
grozījumus;
12) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem 
Nr. 89 vai Direktīvai 
94/24/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 
izdarītos grozījumus;
13) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 70 (ietverot 001. vai 01. sērijas 
grozījumus);
14) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 13 (ietverot 09. sērijas 
grozījumus) vai Direktīvai
71/320/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
98/12/EK
 izdarītos grozījumus;
15) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas grozījumus) vai Direktīvai 
70/311/EEK
, 
ietverot ar Direktīvu 
92/62/EEK
169
/
191
vai Direktīvu 
1999/7/EK
 izdarītos 
grozījumus;
"
Euro
 IV/4 drošajiem"
 kravas 
automobiļiem nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 IV/4 
drošo" kravas automobiļu ekoloģijas sertifikāts un "
Euro
 
IV/4
drošo" kravas automobiļu drošības sertifikāts, kas 
apliecina, ka transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām 
prasībām:
1) motora gāzveida un cieto daļiņu izmeši - atbilstoši 
"
Euro
 IV/4" līmenim, t. i., ANO EEK Noteikumiem Nr. 49 
(ietverot 03. sērijas grozījumus; 5.2.1.
apakšpunkta 1. un 2. 
tabulas B1 rinda) vai Direktīvai 
88/77/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
1999/96/EK
 (I pielikuma 6.2.1. apakšpunkta 1. un 2. tabulas B1
rinda) un ar Direktīvu 
2001/27/EK
 izdarītos grozījumus, vai arī 
atbilstoši Direktīvas 
2005/55/EK
 (I pielikuma 6.2.1. apakšpunkta 
1. un 2. tabulas B1 rinda)
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2005/78/EK
 vai ar jaunākajām EK Direktīvām izdarītos grozījumus, 
vai ANO EEK Noteikumiem Nr. 83 (ietverot 05. sērijas
grozījumus, 
5.3.1.4. apakšpunkta tabulas B rinda), vai Direktīvai 
70/220/EEK
, 
ietverot ar Direktīvu 
98/69/EK
 (5.3.1.4. apakšpunkta tabulas B 
rinda) un ar
Direktīvu 
2002/80/EK
 izdarītos grozījumus;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 
51 (ietverot 02. sērijas grozījumus) vai Direktīvai 
70/157/EEK
, 
ietverot ar Direktīvu
1999/101/EK
 izdarītos grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 85 vai EK 
Direktīvai 
80/1269/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
1999/99/EK
 
izdarītos grozījumus;
4) dīzeļmotoru atgāzu dūmainība - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 24 vai EK Direktīvai 
72/306/EEK
;
5) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 54 vai EK 
Direktīvai 
92/23/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
2005/11/EK
 izdarītos 
grozījumus, atjaunotās
riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem 
Nr. 109;
6) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 58 (ietverot 01. 
sērijas grozījumus) vai
Direktīvai 
70/221/EEK
, ietverot ar 
Direktīvu 
97/19/EK
 vai Direktīvu 
2000/8/EK
 izdarītos 
grozījumus;
7) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 73 vai EK Direktīvai 
89/297/EEK
;
8) atpakaļskata spoguļi - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 
46 (ietverot 01. sērijas grozījumus) vai Direktīvai 
71/127/EEK
, 
ietverot ar Direktīvu
88/321/EEK
 vai Direktīvu 
2003/97/EEK
 
izdarītos grozījumus;
9) gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumiem Nr. 48 (ietverot 01. sērijas grozījumus) vai 
Direktīvai 
76/756/EEK
,
ietverot ar Direktīvu 
91/663/EK
 izdarītos 
grozījumus;
10) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 27 (ietverot 03. sērijas grozījumus);
11) tahogrāfs - atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 
3821/85
, ietverot 
ar Regulu (EK) Nr. 
1056/97
 vai Regulu (EK) Nr. 
2135/98
 izdarītos 
grozījumus, vai atbilstoši
Regulai (EK) Nr. 
1360/2002
 vai Regulai 
(EK) Nr. 
432/2004
;
12) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem 
Nr. 89 vai Direktīvai 
92/24/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 
izdarītos grozījumus;
13) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 70 (ietverot 01. sērijas grozījumus);
170
/
191
14) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 13 (ietverot 09. sērijas 
grozījumus) vai Direktīvai
71/320/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
98/12/EK
 izdarītos grozījumus;
15) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas grozījumus) vai Direktīvai 
70/311/EEK
, 
ietverot ar Direktīvu 
1999/7/EK
izdarītos grozījumus;
"
Euro
 V/5 drošajiem"
 kravas 
automobiļiem nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 V/5 
drošo" kravas automobiļu ekoloģijas un drošības sertifikāts, kas
apliecina, ka transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām 
prasībām:
1) motora gāzveida un cieto daļiņu izmeši - atbilstoši 
"
Euro
 V/5" līmenim, t. i., atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 49 (5.2.1. apakšpunkta 1. un 2.
tabulas B2 rinda, ietverot 
04. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
88/77/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/96/EK
 
(I
pielikuma 6.2.1. apakšpunkta 1. un 2. tabulas B2 rinda) un ar 
Direktīvu 
2001/27/EK
 izdarītos grozījumus, vai atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83
(ietverot 06. sērijas grozījumus) prasībām, vai 
atbilstoši Regulas (EK) Nr. 
715/2007
 prasībām, ietverot ar Regulu 
(EK) Nr. 
692/2008
 vai atbilstoši
jaunākajām grozošām Regulām 
izdarītos grozījumus, vai arī atbilstoši Direktīvas 
2005/55/EK
 (I 
pielikuma 6.2.1. apakšpunkta 1. un 2. tabulas B2 rinda)
prasībām, 
ietverot ar Direktīvu 
2005/78/EK
 vai Direktīvu 
2006/51/EK
, vai 
Direktīvu 
2008/74/EK
, vai ar jaunākām EK Direktīvām izdarītos 
grozījumus;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 51 
(ietverot 02. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
70/157/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/101/EK
 vai jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 85 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
80/1269/EEK
 
prasībām, ietverot ar
Direktīvu 
1999/99/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
4) dīzeļmotoru atgāzu dūmainība - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 24 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
72/306/EEK
 vai ar
jaunākām Direktīvām izdarīto grozījumu 
prasībām;
5) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 54 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/23/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu
2005/11/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus; atjaunotās riepas - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 109 prasībām (ietverot grozījumus);
6) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 58 (ietverot 01. 
sērijas vai jaunākus
grozījumus) prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
70/221/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2000/8/EK
 
vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
7) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 73 prasībām (ietverot 
grozījumus) vai atbilstoši
Direktīvas 
89/297/EEK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarīto grozījumu prasībām;
8) atpakaļskata spoguļi - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 46 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
71/127/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
88/321/EEK
 vai Direktīvu 
2003/97/EK
, vai ar jaunākām Direktīvām 
izdarītos grozījumus;
9) gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumu Nr. 48 (ietverot 02. sērijas vai jaunākus 
grozījumus) prasībām vai
atbilstoši Direktīvas 
76/756/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
97/28/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
10) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 27 (ietverot 03. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
171
/
191
11) tahogrāfs - atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 
3821/85
 vai 
Regulas (EK) Nr. 
1360/2002
, vai arī Regulas (EK) Nr. 
432/2004
 
prasībām;
12) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 89 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/24/EEK
 prasībām,
ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
13) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 70 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
14) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13 (ietverot 09. sērijas vai 
jaunākus grozījumus) prasībām vai
atbilstoši Direktīvas 
71/320/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
98/12/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
15) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas 
70/311/EEK
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/7/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
"EEV drošajiem"
 kravas automobiļiem 
nepieciešams iepriekš izsniegts "EEV drošo" kravas automobiļu 
ekoloģijas un drošības sertifikāts, kas
apliecina, ka 
transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām prasībām:
1) motora gāzveida un cieto daļiņu izmeši - atbilstoši "EEV" 
līmenim, tas ir, atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 49 (5.2.1. 
apakšpunkta 1. un 2. tabulas
C rinda, ietverot 04. sērijas vai 
jaunākus grozījumus) prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
88/77/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/96/EK
 (I pielikuma
6.2.1. 
apakšpunkta 1. un 2. tabulas C rinda) un ar Direktīvu 
2001/27/EK
 
izdarītos grozījumus, vai arī atbilstoši Direktīvas 
2005/55/EK
 (I 
pielikuma 6.2.1.
apakšpunkta 1. un 2. tabulas C rinda) prasībām, 
ietverot ar Direktīvu 
2005/78/EK
 vai Direktīvu 
2006/51/EK
, vai 
Direktīvu 
2008/74/EK
, vai ar jaunākām EK
Direktīvām izdarītos 
grozījumus;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 51 
(ietverot 02. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
70/157/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/101/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 85 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
80/1269/EEK
 
prasībām, ietverot ar
Direktīvu 
1999/99/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
4) dīzeļmotoru atgāzu dūmainība - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 24 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
72/306/EEK
 vai ar
jaunākām Direktīvām izdarīto grozījumu 
prasībām;
5) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 54 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/23/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu
2005/11/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus; atjaunotās riepas - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 109 prasībām (ietverot grozījumus);
6) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 58 (ietverot 01. 
sērijas vai jaunākus
grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
70/221/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2000/8/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
7) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 73 prasībām (ietverot 
grozījumus) vai atbilstoši
Direktīvas 
89/297/EEK
 prasībām vai ar 
jaunākām EK Direktīvām izdarīto grozījumu prasībām;
8) atpakaļskata spoguļi - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 46 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
172
/
191
71/127/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
88/321/EEK
 vai Direktīvu 
2003/97/EK
, vai ar jaunākām Direktīvām 
izdarītos grozījumus;
9. gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumu Nr. 48 (ietverot 02. sērijas un jaunākus 
grozījumus) prasībām vai
atbilstoši Direktīvas 
76/756/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
97/28/EK
 vai ar jaunākām EK 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
10) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 27 (ietverot 03. sērijas un jaunākus grozījumus) 
prasībām;
11) tahogrāfs - atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 
3821/85
 vai 
Regulas (EK) Nr. 
1360/2002
, vai arī Regulas (EK) Nr. 
432/2004
 
prasībām vai ar jaunākām
regulām izdarīto grozījumu prasībām;
12) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 89 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/24/EEK
 prasībām,
ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
13) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 70 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
14) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13 (ietverot 09. sērijas vai 
jaunākus grozījumus) prasībām vai
atbilstoši Direktīvas 
71/320/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
98/12/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
15) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas 
70/311/EEK
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/7/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
"
Euro
 VI/6 drošajiem"
 kravas 
automobiļiem nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 VI/6 
drošo" kravas automobiļu ekoloģijas un drošības sertifikāts,
kas 
apliecina, ka transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām 
prasībām:
1) motora tipa apstiprinājums attiecībā uz emisijām - 
atbilstoši "
Euro
 VI/6" līmenim, t. i., atbilstoši ANO 
EEK Noteikumu Nr. 49 (ietverot 06. sērijas un
jaunākus 
grozījumus) prasībām vai atbilstoši Regulas (EK) Nr. 
595/2009
 
prasībām, vai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 
582/2011
 un Regulas 
(ES) Nr. 
64/2012
vai ar jaunākām Regulām izdarīto grozījumu 
prasībām;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 51 
(ietverot 02. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
70/157/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/101/EK
 vai jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 85 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
80/1269/EEK
 
prasībām, ietverot ar
Direktīvu 
1999/99/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
4) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 54 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/23/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu
2005/11/EK
 vai ar jaunākām EK 
Direktīvām izdarītos grozījumus; atjaunotās riepas - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 109 prasībām (ietverot
grozījumus);
5) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 58 (ietverot 02. 
sērijas vai jaunākus
grozījumus) prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
70/221/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2006/20/EK
 
vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
6) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 73 prasībām (ietverot 
grozījumus) vai atbilstoši
173
/
191
Direktīvas 
89/297/EEK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarīto grozījumu prasībām;
7) netiešās redzamības ierīces - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 46 (ietverot 02. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām 
vai atbilstoši Direktīvas
2003/97/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām 
izdarīto grozījumu prasībām;
8) gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumu Nr. 48 (ietverot 03. sērijas vai jaunākus 
grozījumus) prasībām vai
atbilstoši Direktīvas 
76/756/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2007/35/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
9) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 27 (ietverot 03. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
10) digitālais tahogrāfs - atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 
3821/85
 prasībām vai atbilstoši Regulas (EK) Nr. 
1266/2009
 
prasībām vai ar jaunākām Regulām
izdarīto grozījumu prasībām;
11) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 89 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/24/EEK
 prasībām,
ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
12) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 70 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
13) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13 (ietverot 10. sērijas vai 
jaunākus grozījumus) prasībām vai
atbilstoši Direktīvas 
71/320/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2002/78/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
14) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas 
70/311/EEK
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/7/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
"
Euro
 III drošo", "
Euro
 IV/4 drošo", 
"
Euro
 V/5 drošo", "EEV drošo" un "
Euro
 VI/6 
drošo" kravas automobiļu piekabēm (puspiekabēm)
nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 III drošo", 
"
Euro
 IV/4 drošo", "
Euro
 V/5 drošo", "EEV 
drošo" un "
Euro
 VI/6 drošo" kravas automobiļu piekabju
(puspiekabju) drošības sertifikāts, kas apliecina, ka piekabe 
(puspiekabe) izgatavota atbilstoši šādām prasībām:
1) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 54 (ietverot 
grozījumus) prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
92/23/EEK
 
prasībām, vai atbilstoši ANO EEK
Noteikumu Nr. 30 (ietverot 02. 
sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām; atjaunotās riepas - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 109 prasībām (ietverot
grozījumus);
2) aizmugurējās drošības konstrukcijas - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 58 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām vai atbilstoši
Direktīvas 
70/221/EEK
 prasībām, ietverot 
ar Direktīvu 
81/333/EEK
1
, ar Direktīvu 
97/19/EK
 vai ar 
Direktīvu 
2000/8/EK
 izdarītos grozījumus;
3) sānu drošības konstrukcijas (ja attiecināms) - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 73 (ietverot grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
89/297/EEK
 prasībām;
4) avārijas gaismas signalizācija - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 48 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām vai atbilstoši
Direktīvas 
76/756/EEK
 prasībām, ietverot 
ar Direktīvu 
91/663/EEK
1
 vai ar Direktīvu 
97/28/EK
 
izdarītos grozījumus;
174
/
191
5) atstarojošās pazīšanas zīmes (ja attiecināms) - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 70 (ietverot 00.
1
 vai 01. 
sērijas vai jaunākus grozījumus)
prasībām;
6) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13. (ietverot 06.
1
 
vai 07., vai 08.
1
, vai 09. sērijas vai jaunākus
grozījumus) prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
71/320/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
91/422/EEK
1
 vai ar 
Direktīvu 
98/12/EK
 izdarītos grozījumus.
Piezīme. (
1
) Piemēro tikai ETMK 
transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti līdz 2001. gada 
31. decembrim.
7) Mehāniskās sakabes (ja attiecināms), ietverot rezerves 
sakabes ierīci - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 55 (ietverot 
01. sērijas vai jaunākus
grozījumus) prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
94/20/EEK
 prasībām.
"
Euro
 III drošo", "
Euro
 IV/4 drošo", 
"
Euro
 V/5 drošo", "EEV drošo" un "
Euro
 VI/6 
drošo" transportlīdzekļu un to piekabju sertifikātus izsniedz 
CSDD
pilnvarots transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā oficiālais 
pārstāvis Latvijā.
Ja transportlīdzekļa izgatavotājam Latvijā nav oficiālā 
pārstāvja, CSDD pilnvarots transportlīdzekļu tehniskās kontroles 
inspektors izsniedz atbilstošo
sertifikātu:
a) mehāniskajam transportlīdzeklim, pamatojoties uz tā 
izgatavotāja vai izgatavotāja oficiālā pārstāvja atbilstības 
apliecinājumu;
b) piekabei (puspiekabei), ja tā pirmo reizi reģistrēta līdz 
2000. gada 31. decembrim, pamatojoties uz tās izgatavotāja vai 
izgatavotāja oficiālā pārstāvja
atbilstības apliecinājumu;
c) piekabei (puspiekabei), ja tā pirmo reizi reģistrēta, sākot 
ar 2001. gada 1. janvāri.
13.1. Transportlīdzekļa identifikācija
A. Prasības
A1. ETMK kravas automobilim jābūt atbilstoši izgatavotai 
(izgatavotām) un piestiprinātai (piestiprinātām) izgatavotāja 
plāksnītei (plāksnītēm), kas satur
vismaz šādu informāciju:
1) transportlīdzekļa identifikācijas numuru (VIN),
2) motora numuru,
3) motora tipu,
4) motora tipa apstiprinājuma marķējumus atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 49, Nr. 82 un Nr. 24 prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
88/77/EEK
 vai
Direktīvas 
2005/55/EK
, vai Direktīvas 
72/306/EEK
 prasībām, vai Regulas (EK) Nr. 
595/2009
 prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas 
70/220/EEK
 vai Regulas
(EK) Nr. 
715/2007
 
prasībām;
175
/
191
5) dīzeļmotora dūmgāzu koriģētā absorbcijas koeficienta 
vērtību k [m
-1
], izņemot "
Euro
 VI/6 drošos" 
transportlīdzekļus.
Informācijai jābūt skaidri salasāmai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
13.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav vai neatbilstoša 
izgatavotāja plāksnīte; informācija uz plāksnītes 
nesalasāma vai nepilnīga
1
13.2. Dūmainība
A. Prasības
A1. Tehniskās apskates ietvaros izmērītā ETMK 
transportlīdzekļa koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst 
pārsniegt izgatavotāja noteikto dīzeļmotora dūmgāzu
koriģētā 
absorbcijas koeficienta vērtību, izņemot "
Euro
 VI/6 
drošo" transportlīdzekli, kura koeficienta 
k
 vērtība 
nedrīkst pārsniegt 0,5.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
13.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Izmantot mērierīci
B1. Koeficienta 
k
 
vērtība pārsniedz pieļaujamo
1
13.3. Riepu protektora dziļums
A. Prasības
A1. Visu ETMK transportlīdzekļu riepu minimālajam protektora 
dziļumam jābūt ne mazākam par 2,0 mm.
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
13.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Izmantot mērierīci
B1. Nepietiekams riepas 
protektora minimālais dziļums
1
13.4. Sertifikāti
A. Prasības
A1. Lai saņemtu RS sertifikātu, jāuzrāda transportlīdzekļa 
izgatavotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja Latvijā izsniegts 
"
Euro
 III drošo", "
Euro
 IV/4 drošo",
"
Euro
 V/5 drošo", "EEV drošo" vai "
Euro
 VI/6 
drošo" transportlīdzekļu prasībām atbilstoša kravas automobiļa 
ekoloģijas un drošības sertifikāta oriģināls vai
piekabes 
(puspiekabes) drošības sertifikāta oriģināls.
176
/
191
B. Prasību izpildes vērtēšanas kritēriji un novērtējumi
13.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Dokumentu pārbaude
B1. Nav ETMK 
transportlīdzeklim atbilstošā ekoloģijas vai drošības 
sertifikāta
1
Piezīme. Pielikuma punktu numerācija uztveramības nolūkos ir 
attēlota atbilstoši direktīvas numerācijai."
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2022. gada 27. septembra
noteikumiem Nr. 608
"3. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 30. maija
noteikumiem Nr. 295
Minimālās prasības tehniskās 
kontroles inspektoru kompetencei, apmācībai un atestācijai
1. Transportlīdzekļu tehniskās kontroles inspektoru atestācija 
ir mācekļa (darbinieks, kas līdz atestācijas uzsākšanas dienai 
nav ieguvis inspektora
kvalifikāciju) un inspektora teorētisko un 
praktisko zināšanu pārbaude.
2. Atestācija tiek veikta:
2.1. kad māceklis kārto pārbaudījumus, lai iegūtu inspektora 
kvalifikāciju, ko apliecina atestācijas apliecība (turpmāk - 
sākotnējā atestācija);
2.2. inspektoram ar noteiktu periodiskumu darba pienākumu 
veikšanas laikā (turpmāk - periodiskā atestācija), lai saglabātu 
inspektora esošās
atestācijas apliecības derīgumu vai pagarinātu 
to;
2.3. kad inspektors paaugstina kvalifikāciju (turpmāk - 
kvalifikācijas celšanas atestācija);
2.4. ja ir pamatotas šaubas par inspektora kompetenci 
(piemēram, inspektora darba kvalitātes kontroles pasākumu 
rezultātā konstatēti pārkāpumi) un
tādēļ inspektoram ir noteikta 
ārpuskārtas atestācija (turpmāk - ārpuskārtas atestācija).
3. Mācekļa izglītībai valsts akreditētā izglītības programmā 
un darba pieredzei jāatbilst kādai no šādām prasībām:
3.1. profesionālā augstākā vai profesionālā vidējā izglītība 
transporta vai mašīnbūves jomā;
177
/
191
3.2. augstākā izglītība un vismaz divu gadu darba pieredze 
transporta vai mašīnbūves jomā;
3.3. profesionālā vidējā izglītība un vismaz divu gadu darba 
pieredze transporta jomā;
3.4. vispārējā vidējā izglītība un vismaz divu gadu darba 
pieredze autotransporta jomā;
3.5. vispārējā vai profesionālā vidējā izglītība un 
profesionālās augstākās izglītības studijās iegūti vismaz 100 
kredītpunkti;
3.6. profesionālās vidējās izglītības studijās sekmīgi 
nokārtoti gala pārbaudījumi vismaz 75 % apmērā no studiju 
programmā nepieciešamajiem
priekšmetiem.
4. Māceklim jāapgūst zināšanas vismaz šādās jomās:
4.1. transportlīdzekļu tehnoloģijas, tehniskās kontroles un 
pārbaužu metodes, tehniskās kontroles procesā konstatēto trūkumu 
vai bojājumu
novērtēšana atbilstoši šo noteikumu 1. pielikumā 
minētajām pārbaudāmo pozīciju grupām;
4.2. tiesiskais regulējums attiecībā uz transportlīdzekļu 
apstiprināšanu, reģistrāciju un tehnisko apskati;
4.3. IT lietojums saistībā ar veicamajiem pienākumiem.
5. Māceklis iegūst inspektora kvalifikāciju, ja sekmīgi 
nokārto atestāciju par šā pielikuma 4. punktā minētajām 
jomām.
6. Inspektoram ir iespējama dažādu līmeņu kvalifikācija 
atkarībā no zināšanu apjoma un veicamajiem pienākumiem.
7. Inspektors apmeklē organizētās apmācības, lai uzturētu 
esošo kvalifikāciju vai paaugstinātu to.
8. Inspektors saglabā esošo kvalifikāciju vai paaugstina to, 
ja sekmīgi nokārto attiecīgo atestāciju.
9. Pēc sekmīgi nokārtotas atestācijas iegūto inspektora 
kvalifikāciju apliecina CSDD sagatavota atestācijas apliecība 
elektroniskā veidā. Tā ietver
vismaz šādu informāciju:
9.1. inspektora vārds un uzvārds;
9.2. transportlīdzekļu kategorijas, kuru tehnisko kontroli 
inspektors drīkst veikt;
9.3. izdevējs un izsniegšanas datums.
10. CSDD:
10.1. nodrošina atestāciju;
10.2. nosaka inspektora pārbaudījumu apjomu, saturu, veidu, 
formu, vērtēšanas kritērijus un inspektora kvalifikācijas 
līmeņus, kā arī obligātās
apmācību jomas un saturu; 
178
/
191
10.3. atbilstoši nepieciešamībai organizē vai nodrošina 
apmācības.
11. Inspektors ir valsts amatpersona atbilstoši likumam "
Par 
interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā
".
12. Inspektoram, kam 2018. gada 1. martā ir derīga atestācijas 
apliecība, nepiemēro šā pielikuma prasības par izglītību un darba 
pieredzi.
13. Inspektoram jābūt derīgai atbilstošas kategorijas 
transportlīdzekļa vadītāja apliecībai."
 
3. pielikums
Ministru kabineta
2022. gada 27. septembra
noteikumiem Nr. 608
"4. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 30. maija
noteikumiem Nr. 295
Tehniskās kontroles uz ceļa 
protokola (ar kontrolsarakstu) paraugs
Saskaņā ar Direktīvu 
2014/47/ES
*
(priekšpuse)
1. Tehniskās 
pārbaudes vieta
 
2. Datums
 
3. Laiks
 
4. 
Transportlīdzekļa reģistrācijas valsts un reģistrācijas 
numurs
 
5. VIN
 
6. Transportlīdzekļa 
kategorija:
(a) N2
(a)
 (3,5 līdz 
12 t)
 
 
(b) N3
(a)
 (vairāk 
nekā 12 t)
 
 
(c) O3
(a)
 (3,5 līdz 
12 t)
 
 
179
/
191
(d) O4
(a)
 (vairāk 
nekā 10 t)
 
 
(e) M2
(a)
 (>9 
sēdvietas
(b)
, līdz 5 t)
 
 
(f) 
M3
(a)
 (>9 sēdvietas
(b)
, vairāk 
nekā 5 t)
 
(g) T1b
(h) T2b
(i) T3b
(j) T4.1b
(k) T4.2b
(l) T4.3b
(m) cita 
kategorija
(a)
 (norādīt)
7. Odometra rādījums pārbaudes laikā _____________
8. 
Uzņēmums:
a) nosaukums un 
adrese
 
b) Eiropas 
Kopienas atļaujas numurs
(c)
 (Regula (EK) Nr. 
1072/2009
 un Regula (EK) Nr. 1073/2009)
 
9. Vadītāja 
vārds, uzvārds
 
10. 
Kontrolsaraksts:
 
Pārbaudīts
(d)
Neatbilst
(e)
0) 
Identifikācija
(f)
1) Bremžu 
iekārta
(f)
2) Stūres 
iekārta
(f)
3) 
Redzamība
(f)
4) Apgaismes 
iekārta un elektroiekārta
(f)
5) Asis, riteņi, 
riepas, balstiekārta
(f)
6) Šasija un tai 
piestiprinātās sastāvdaļas
(f)
180
/
191
7) Cits 
aprīkojums, ieskaitot tahogrāfu un ātruma ierobežošanas 
ierīci
(f)
8) Traucējumi, 
ieskaitot emisijas un degvielas un/vai eļļas 
noplūdi
(f)
9) Papildu 
pārbaudes M2 un M3 kategorijas 
transportlīdzekļiem
(f)
10) Kravas 
nostiprināšana
(f)
11. Pārbaudes 
rezultāts:
 
 
Pārbaude 
izturēta
 
Pārbaude nav 
izturēta
 
Aizliegums vai 
ierobežojums izmantot transportlīdzekli, kam ir bīstami 
trūkumi
 
12. 
Dažādi/piezīmes (konstatēto trūkumu un bojājumu 
uzskaitījums)
 
13. 
Iestāde/amatpersona vai inspektors, kas veicis 
pārbaudi
 
Paraksts:
Atbildīgā 
iestāde/amatpersona vai inspektors
Transportlīdzekļa 
vadītājs
...........................................................
...........................................................
(a)
 Transportlīdzekļa kategorija saskaņā ar 
Direktīvas 
2014/47/ES
 2. pantu.
(b)
 Sēdvietu skaits, ieskaitot vadītāja sēdekli 
(reģistrācijas apliecības S.1. punkts).
(c)
 Ja šī informācija ir pieejama.
(d)
 "Pārbaudīts" nozīmē, ka ir pārbaudīts 
vismaz viens vai vairāki šīs grupas elementi, kas norādīti 
Direktīvas 
2014/47/ES
 II vai III pielikumā, un trūkumi
nav 
konstatēti vai konstatētie trūkumi ir maznozīmīgi.
(e)
 Neatbilstīgie elementi, kuros ir konstatēti 
būtiski vai bīstami trūkumi vai bojājumi, norādīti šā protokola 
otrā pusē.
(f)
 Pārbaudes un bojājumu novērtēšanas metodes 
saskaņā ar Direktīvas 
2014/47/ES
 II vai III pielikumu.
181
/
191
(otra puse)
0. TRANSPORTLĪDZEKĻA 
IDENTIFIKĀCIJA
0.1. Reģistrācijas numura zīmes
0.2. Transportlīdzekļa identifikācijas/šasijas/sērijas 
numurs
1. BREMŽU IEKĀRTA
1.1. Mehāniskais stāvoklis un darbība
1.1.1. Darba bremzes pedāļa/sviras kustīgais savienojums
1.1.2. Pedāļa/rokas sviras stāvoklis un bremzes darbināšanas 
ierīces gājiens
1.1.3. Vakuumsūknis vai kompresors un saspiestā gaisa 
baloni
1.1.4. Zema spiediena indikators vai manometrs
1.1.5. Ar roku darbināms bremžu vadības vārsts
1.1.6. Stāvbremzes vadības ierīce, vadības svira, 
stāvbremzes sprūdierīce, elektroniskā stāvbremze
1.1.7. Bremžu vārsti (ar kāju darbināmi vārsti, atslogošanas 
vārsti, regulatori)
1.1.8. Piekabes bremžu iekārtas savienojums (elektriskais un 
pneimatiskais)
1.1.9. Energoakumulatora spiedtvertne
1.1.10. Bremzēšanas spēka pastiprinātājs, galvenais bremžu 
cilindrs (hidrauliskās sistēmas)
1.1.11. Bremžu pārvada cauruļvadi
1.1.12. Bremžu pārvada šļūtenes
1.1.13. Bremžu uzlikas un kluči
1.1.14. Bremžu trumuļi, bremžu diski
1.1.15. Bremžu iekārtas troses, stieņi, sviras un to 
savienojumi
1.1.16. Bremžu darba cilindri, pneimokameras (ieskaitot 
energoakumulatorus un hidrauliskos cilindrus)
182
/
191
1.1.17. Bremzēšanas spēku regulators
1.1.18. Bremžu regulēšanas mehānismi un indikatori
1.1.19. Lēninātāja sistēma (ja uzstādīta vai jābūt 
uzstādītai)
1.1.20. Automātiska piekabes bremžu darbība
1.1.21. Bremžu iekārta kopumā
1.1.22. Pārbaudes iekārtas pieslēgvietas (ja tādas ir vai 
tādām jābūt)
1.1.23. Inerces bremzes
1.2. Darba bremžu darbība un efektivitāte
1.2.1. Darbība
1.2.2. Efektivitāte
1.3. Papildu (avārijas) bremžu darbība un efektivitāte
1.3.1. Darbība
1.3.2. Efektivitāte
1.4. Stāvbremzes darbība un efektivitāte
1.4.1. Darbība
1.4.2. Efektivitāte
1.5. Papildbremžu darbības rādītāji
1.6. Bremžu pretbloķēšanas sistēma
1.7. Elektroniskā bremžu sistēma (EBS)
1.8. Bremžu šķidrums
2. STŪRES IEKĀRTA
2.1. Mehāniskais stāvoklis 
183
/
191
2.1. Mehāniskais stāvoklis
2.1.1. Stūres mehānisma stāvoklis
2.1.2. Stūres mehānisma korpusa stiprinājums
2.1.3. Stūres pārvada stāvoklis
2.1.4. Stūres pārvada darbība
2.1.5. Stūres pastiprinātājs
2.2. Stūres rats, statnis un motocikla stūre
2.2.1. Stūres rats un motocikla stūre
2.2.2. Stūres statnis un motocikla dakša, un stūres 
vibrācijas slāpētāji
2.3. Stūres rata brīvgājiens
2.5. Piekabes stūrējamās ass stūres mehānisms
2.6. Elektroniskais stūres pastiprinātājs
3. REDZAMĪBA
3.1. Redzamības lauks
3.2. Stiklojuma stāvoklis
3.3. Atpakaļskata spoguļi vai ierīces
3.4. Vējstikla tīrītāji
3.5. Vējstikla apskalotāji
4. LUKTURI, ATSTAROTĀJI UN 
ELEKTROIEKĀRTA
4.1. Galvenie lukturi
4.1.1. Stāvoklis un darbība
4.1.2. Iestatījums
184
/
191
4.1.3. Slēgums
4.1.4. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.1.5. Gaismas kūļa noliekuma regulēšanas ierīces
4.1.6. Galveno lukturu tīrīšanas ierīce (ja obligāta)
4.2. Gabarītlukturi, kontūrgaismas lukturi un dienas gaitas 
lukturi
4.2.1. Stāvoklis un darbība
4.2.2. Slēgums
4.2.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.3. Bremžu lukturi
4.3.1. Stāvoklis un darbība
4.3.2. Slēgums
4.3.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.4. Virzienrādītāju lukturi un avārijas brīdinājuma gaismas 
signāls
4.4.1. Stāvoklis un darbība
4.4.2. Slēgums
4.4.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.4.4. Mirgošanas frekvence
4.5. Priekšējie un aizmugurējie miglas lukturi
4.5.1. Stāvoklis un darbība
4.5.2. Priekšējo miglas lukturu iestatījums
4.5.3. Slēgums
4.5.4. Atbilstība sertifikācijas prasībām
185
/
191
4.6. Atpakaļgaitas lukturi
4.6.1. Stāvoklis un darbība
4.6.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.6.3. Slēgums
4.7. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma 
lukturi
4.7.1. Stāvoklis un darbība
4.7.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.8. Aizmugurējie atstarotāji, atstarojošās pamanāmības 
zīmes, aizmugurējās pazīšanas zīmes
4.8.1. Stāvoklis
4.8.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.9. Apgaismes iekārtu obligātie indikatori
4.9.1. Stāvoklis un darbība
4.9.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.10. Elektriskie savienojumi starp velkošo 
transportlīdzekli un piekabi vai puspiekabi
4.11. Vadi
4.12. Neobligātie lukturi (papildu gaismas ierīces)
4.13. Akumulators
5. ASIS, RITEŅI, RIEPAS UN 
BALSTIEKĀRTA
5.1. Asis
5.1.1. Tilta sija, pusass
5.1.2. Grozāmā ass
5.1.3. Riteņu gultņi 
186
/
191
5.1.3. Riteņu gultņi
5.2. Riteņi un riepas
5.2.1. Riteņa rumba
5.2.2. Riteņi
5.2.3. Riepas
5.3. Balstiekārta
5.3.1. Atsperojums un stabilizators
5.3.2. Amortizatori
5.3.3. Torsioni, balstiekārtas sviras
5.3.4. Balstiekārtas šarnīri
5.3.5. Pneimatiskā balstiekārta
6. ŠASIJA UN TAI PIESTIPRINĀTAS 
SASTĀVDAĻAS
6.1. Šasija vai rāmis un stiprinājumi
6.1.1. Vispārējais stāvoklis
6.1.2. Izplūdes sistēmas caurules un klusinātāji
6.1.3. Degvielas tvertne, degvielas cauruļvadi (ieskaitot 
apsildes degvielas tvertnes un cauruļvadus)
6.1.4. Buferi, sānu un aizmugurējā drošības konstrukcija
6.1.5. Rezerves riteņa (ja tāds ir) stiprinājums
6.1.6. Mehāniskais savienojums un vilkšanas ierīce
6.1.7. Transmisija
6.1.8. Motora stiprinājums
6.2. Kabīne un virsbūve
187
/
191
6.2.1. Stāvoklis
6.2.2. Stiprinājums
6.2.3. Durvis un rokturslēgi
6.2.4. Grīda
6.2.5. Vadītāja sēdeklis
6.2.6. Citi sēdekļi
6.2.7. Braukšanas vadības ierīces
6.2.8. Kabīnes kāpšļi
6.2.9. Cita iekšējā un ārējā apdare un aprīkojums
6.2.10. Dubļusargi (spārni), pretšļakatu ierīces
6.2.11. Stāvbalsti
6.2.12. Rokturi un kāju atbalsti
7. CITS APRĪKOJUMS
7.1. Drošības jostas/sprādzes un drošības sistēmas
7.1.1. Drošības jostu/sprādžu stiprinājumu drošība
7.1.2. Drošības jostu/sprādžu stāvoklis
7.1.3. Drošības jostas slodzes ierobežotājs
7.1.4. Drošības jostu spriegotāji
7.1.5. Drošības gaisa spilvens
7.1.6. SRS sistēmas
7.2. Ugunsdzēsības aparāts
7.3. Slēdzenes un pretaizdzīšanas ierīce
188
/
191
7.4. Brīdinājuma trijstūris
7.5. Pirmās palīdzības piederumu komplekts
7.6. Riteņa atbalstķīļi
7.7. Skaņas signālierīce
7.8. Spidometrs
7.9. Tahogrāfs
7.10. Ātruma ierobežošanas ierīce
7.11. Odometrs
7.12. Elektroniskā stabilitātes kontrole (ESC)
7.13. eZvana sistēma
7.13.1. Uzstādīšana un konfigurācija
7.13.2. Stāvoklis
7.13.3. Darbība
8. TRAUCĒJUMI
8.1. Troksnis
8.1.1. Trokšņa slāpēšanas sistēma
8.2. Izplūdes gāzu emisija
8.2.1. Emisija no dzirksteļaizdedzes motoriem
8.2.1.1. Izplūdes emisiju kontroles aprīkojums
8.2.1.2. Gāzveida emisijas
8.2.2. Emisija no kompresijas aizdedzes motoriem
8.2.2.1. Izplūdes emisiju kontroles aprīkojums 
189
/
191
8.2.2.1. Izplūdes emisiju kontroles aprīkojums
8.2.2.2. Dūmainība
8.4. Citi ar vidi saistīti aspekti
8.4.1. Šķidrumu noplūdes
9. PAPILDU PĀRBAUDES M2, M3 
KATEGORIJAS PASAŽIERU TRANSPORTLĪDZEKĻIEM
9.1. Durvis
9.1.1. Ieejas un izejas durvis
9.1.2. Avārijas izejas
9.3. Ventilācijas un apsildes sistēma
9.4. Sēdekļi
9.4.1. Pasažieru sēdekļi
9.4.2. Vadītāja sēdvieta
9.5. Iekšējais apgaismojums
9.6. Ejas, laukumi stāvošiem pasažieriem
9.7. Kāpnes un pakāpieni
9.8. Iekšējā sakaru sistēma
9.9. Paziņojumi
9.11. Prasības attiecībā uz cilvēku ar kustību traucējumiem 
pārvadāšanu
9.11.1. Durvis, rampas un lifti
Piezīme. * Pielikuma punktu numerācija uztveramības nolūkos 
ir attēlota atbilstoši direktīvas numerācijai."
190
/
191
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
191
/
191