Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 82,
28.05.2008.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 13, 10.07.2008.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
15.05.2008.
Stājas spēkā: 
01.07.2008.
Attēlotā redakcija:
 23.03.2016. - ...
Grozījumi:
11.12.2008. likums / LV, 200, 23.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 01.01.2009.
12.12.2008. likums / LV, 196, 17.12.2008.; Ziņotājs, 2, 29.01.2009. / Stājas spēkā 31.12.2008.
28.05.2009. likums / LV, 89, 09.06.2009.; Ziņotājs, 13, 09.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
16.06.2009. likums / LV, 98, 27.06.2009.; Ziņotājs, 14, 23.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
01.12.2009. likums / LV, 193, 09.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
10.12.2009. likums / LV, 205, 30.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
17.06.2010. likums / LV, 106, 07.07.2010. / Stājas spēkā 21.07.2010.
16.12.2010. likums / LV, 205, 29.12.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
19.06.2014. likums / LV, 123, 27.06.2014. / Stājas spēkā 11.07.2014.
25.02.2016. likums / LV, 48, 09.03.2016. / Stājas spēkā 23.03.2016.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Ministru kabineta iekārtas likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likuma mērķis
Šā likuma mērķis ir nodrošināt tiesisku, efektīvu, nepārtrauktu un demokrātiskai iekārtai atbilstošu Ministru
kabineta darbību.
2.pants. Ministru kabinets
(1) Ministru kabinets ir koleģiāla institūcija, kas ar tam padoto valsts pārvaldes iestāžu starpniecību īsteno
izpildvaru.
(2) Saeima ar likumu var nodot izpildvaras īstenošanu atsevišķās jomās arī citām institūcijām, kuras nav padotas
Ministru kabinetam, bet kuru darbības uzraudzībai likumā ir noteikti efektīvi mehānismi.
3.pants. Ministru kabineta kompetence
Ministru kabinets apspriež vai izlemj visas lietas, kuras ietilpst tā kompetencē saskaņā ar 
Latvijas Republikas
Satversmi
 (turpmāk — 
Satversme
), starptautisko tiesību normām un likumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
23.03.2016.
)
4.pants. Atbildība
1
/
11
(1) Ministru kabinets kopumā atbild par valdības īstenoto politiku. Katrs Ministru kabineta loceklis ir politiski
atbildīgs par savu rīcību.
(2) Ministru prezidents ir politiski atbildīgs par Ministru kabineta darbu kopumā.
(3) Neatkarīgi no politiskās atbildības Ministru kabineta loceklis par savu rīcību ir atbildīgs arī saskaņā ar
krimināltiesisko, administra
tīvo vai civiltiesisko atbildību reglamentējošiem normatīvajiem aktiem.
II nodaļa 
Ministru kabineta sastāvs
5.pants. Ministru kabineta locekļi
(1) Ministru kabineta sastāvā ir Ministru prezidents un šādi ministri, kuriem ir pakļautas attiecīgās ministrijas:
1) aizsardzības ministrs;
2) ārlietu ministrs;
3) 
(izslēgts ar 
28.05.2009
. likumu)
;
4) ekonomikas ministrs;
5) finanšu ministrs;
6) iekšlietu ministrs;
7) izglītības un zinātnes ministrs;
8) kultūras ministrs;
9) labklājības ministrs;
10) 
(izslēgts ar 
16.12.2010
. likumu)
;
11) satiksmes ministrs;
12) tieslietu ministrs;
13) veselības ministrs;
14) vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs;
15) zemkopības ministrs.
(2) Ministru kabineta sastāvā var būt viens vai vairāki ministri, kuriem var nebūt pakļautas ministrijas:
1) Ministru prezidenta biedrs;
2) īpašu uzdevumu ministrs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2008.
, 
28.05.2009.
 un 
16.12.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
6.pants. Ministru prezidents
(1) Ministru prezidents vada Ministru kabineta darbu un nosaka tā galvenās politiskās vadlīnijas, kā arī nodrošina,
ka tiek izstrādāta un īstenota Deklarācija par Ministru kabineta iecerēto darbību (turpmāk arī — Deklarācija) un rīcības
2
/
11
plāns tās īstenošanai.
(2) Ministru prezidents bez īpaša pilnvarojuma pārstāv Ministru kabinetu, kā arī var pastāvīgi vai uz laiku uzņemties
viena ministra pienākumu pildīšanu.
7.pants. Ministru prezidenta biedrs
(1) Ministru kabineta sastāvā var būt viens vai vairāki Ministru prezidenta biedri.
(2) Ministru prezidenta biedrs var pastāvīgi vai uz laiku būt arī ministrs, kuram ir padota ministrija, vai īpašu
uzdevumu ministrs.
8.pants. Īpašu uzdevumu ministrs
(1) Lai nodrošinātu īpašu uzdevumu ministra darbu, izveido īpašu uzdevumu ministra sekretariātu vai ar Ministru
kabineta rīkojumu nodod īpašu uzdevumu ministra padotībā vienu vai vairākas ministrijas struktūrvienības.
(2) Ja īpašu uzdevumu ministra padotībā nodotas citam ministram padotas ministrijas struktūrvienības, īpašu
uzdevumu ministrs tās vada saziņā ar ministru, kuram ir padota attiecīgā ministrija.
9.pants. Ministru kabineta locekļa kompetence
(1) Ministru kabineta loceklis pilda normatīvajos aktos viņam noteiktos uzdevumus un uzdevumus, kuri izriet no viņa
amata pienākumiem.
(2) Ministru prezidenta biedra kompetenci nosaka Ministru kabinets. Ministru prezidenta biedra veicamos
uzdevumus nosaka Ministru kabinets vai Ministru prezidents.
(3) Ministru kabineta loceklis viņam noteikto kompetenci īsteno, ņemot vērā Deklarāciju, Ministru prezidenta
noteiktās galvenās politiskās vadlīnijas, kā arī nodrošina, ka tiek izstrādāts un izpildīts rīcības plāns Deklarācijas
īstenošanai.
10.pants. Ministru prezidenta aizvietošana
(1) Ministru prezidenta prombūtnes laikā viņa pienākumus pilda Ministru prezidenta biedrs, ja Ministru prezidents
nav noteicis citādi.
(2) Ja Ministru kabinetā ir vairāki Ministru prezidenta biedri vai ja Ministru kabinetā nav Ministru prezidenta biedra,
Ministru prezidents nosaka pastāvīgu Ministru prezidenta aizvietošanas kārtību. Nosakot ministru, kurš Ministru
prezidenta prombūtnes laikā pilda viņa pienākumus, var atkāpties no noteiktās aizvietošanas kārtības.
(3) Ministrs, pildot Ministru prezidenta pienākumus, nav tiesīgs:
1) noteikt politiskās vadlīnijas pārējiem ministriem;
2) atkāpties no amata vai paziņot par Ministru kabineta atkāpšanos;
3) pieprasīt ministra atkāpšanos;
4) lūgt Saeimu atkārtoti izteikt uzticību Ministru kabinetam vai Ministru prezidentam saskaņā ar šā likuma
18.pantu
;
5) lūgt Saeimu izteikt uzticību atsevišķam ministram.
(4) Ministrs, pildot Ministru prezidenta pienākumus, nav tiesīgs viņa vietā pieņemt arī citus lēmumus, kuri nav
steidzami un var būtiski ietekmēt valsts attīstību.
3
/
11
11.pants. Ministra aizvietošana
Ministra prombūtnes laikā, kā arī tad, ja ministrs beidzis pildīt savus pienākumus, pirms cita persona apstiprināta
attiecīgā ministra amatā, šā ministra pienākumus pilda Ministru prezidents vai no Ministru kabineta locekļu vidus viņa
iecelts pienākumu izpildītājs.
III nodaļa 
Ministru kabineta izveidošana
12.pants. Ministru kabineta loceklim izvirzāmās prasības
Par Ministru kabineta locekli nevar izvirzīt un apstiprināt personu, kuru saskaņā ar Saeimas vēlēšanu likumu nevar
pieteikt par Saeimas deputāta kandidātu un ievēlēt Saeimā.
13.pants. Ministru prezidenta amata kandidāts
(1) Persona, kuru Valsts prezidents aicinājis sastādīt Ministru kabinetu, uzskatāma par Ministru prezidenta amata
kandidātu. Valsts prezidenta kanceleja rakstveidā informē Valsts kanceleju par Ministru prezidenta amata kandidāta
aicināšanu.
(2) Ministru prezidenta amata kandidāta lietvedības pārvaldību, tehnisko nodrošinājumu un viņam nepieciešamo
atbalsta personālu nodrošina Valsts kanceleja līdz dienai, kad viņš šo statusu zaudē.
(3) Ministru prezidenta amata kandidāts uz laiku, kamēr viņš atrodas šajā statusā, darbavietā ir tiesīgs izmantot
atvaļinājumu bez darba samaksas saglabāšanas.
(4) Ministru prezidenta amata kandidāts šo statusu zaudē brīdī, kad Saeima nobalso par uzticības izteikšanu
Ministru prezidenta amata kandidāta sastādītajam Ministru kabinetam. Ja Ministru prezidenta amata kandidāts savu
statusu zaudē tādu iemeslu dēļ, kuri nav saistīti ar Saeimas balsojumu par uzticības izteikšanu Ministru kabinetam,
Valsts prezidenta kanceleja rakstveidā informē Valsts kanceleju, kad Ministru prezidenta amata kandidāts zaudē savu
statusu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
11.07.2014.
)
14.pants. Ministru kabineta sastādīšana
(1) Ministru prezidenta amata kandidāts iesniedz Valsts prezidentam un Saeimas priekšsēdētājam Deklarāciju,
kuru parakstījis viņš pats un viņa aicinātie ministri, kā arī Saeimas lēmuma projektu par uzticības izteikšanu Ministru
kabinetam.
(2) Lēmuma projektu par uzticības izteikšanu Ministru kabinetam Saeimas sēdes darba kārtībā iekļauj saskaņā ar
Saeimas kārtības rulli.
(3) Saeima balso par uzticības izteikšanu Ministru kabinetam pēc tam, kad Ministru prezidenta amata kandidāts ir
sniedzis ziņojumu par iespējamo Ministru kabineta sastāvu un par Deklarāciju.
(4) Ministru kabinets uzskatāms par sastādītu, ja Saeima, balsojot par uzticības izteikšanu Ministru kabinetam,
izteikusi uzticību visiem šā likuma 
5.panta
 pirmajā daļā minētajiem ministriem kopumā. Turklāt vienai personai var
izteikt uzticību tikai vienā ministra amatā, izņemot Ministru prezidentu vai viņa biedru, kurš var uzņemties viena
ministra pienākumu pastāvīgu pildīšanu.
15.pants. Deklarācija par Ministru kabineta iecerēto darbību
(1) Deklarācija par Ministru kabineta iecerēto darbību ir politisko vadlīniju dokuments, kuru, izvērtējot hierarhiski
augstākos ilgtermiņa un vidēja termiņa attīstības plānošanas dokumentus un nacionālās drošības politikas plānošanas
dokumentus, izstrādā Ministru kabineta pilnvaru laikam un kurā ietver Ministru kabineta darbības prioritātes,
sasniedzamos mērķus un rezultātus.
4
/
11
(2) Ministru prezidenta amata kandidāts nodrošina to, ka Deklarācija tiek izstrādāta, iepazīstoties ar šā likuma
22.pantā
 noteiktajā kārtībā sagatavoto informāciju, lai nodrošinātu lietu nepārtrauktību.
(3) Pamatojoties uz Deklarāciju, Ministru kabinets ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc tam, kad Saeima tam
izteikusi uzticību, Ministru kabineta kārtības rullī noteiktajā kārtībā izstrādā un apstiprina rīcības plānu Deklarācijas
īstenošanai.
(4) Pārresoru koordinācijas centrs Ministru prezidenta vai Ministru prezidenta amata kandidāta uzdevumā un
nepieciešamajā apjomā koordinē Deklarācijas un rīcības plāna izstrādi.
(5) Deklarācijas un rīcības plāna izpildi Ministru kabineta kārtības rullī noteiktajā kārtībā kontrolē Ministru
prezidents.
(6) Ministru prezidents ziņo Saeimai par Ministru kabineta paveikto un iecerēto darbību Saeimas kārtības rullī
noteiktajā kārtībā.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.2014.
)
16.pants. Uzticības izteikšana atsevišķam ministram
(1) Personai, kuru Ministru prezidents aicina ministra amatā pēc tam, kad Saeima pieņēmusi lēmumu par uzticības
izteikšanu Ministru kabinetam, ir nepieciešama atsevišķa Saeimas uzticības izteikšana.
(2) Lēmuma projektu par uzticības izteikšanu attiecīgajam ministra amata kandidātam, iepriekš no viņa saņēmis
piekrišanu, Ministru prezidents iesniedz Valsts prezidentam un Saeimas priekšsēdētājam. Lēmuma projektu par
uzticības izteikšanu ministram Saeimas sēdes darba kārtībā iekļauj saskaņā ar Saeimas kārtības rulli.
(3) Saeima balso par uzticības izteikšanu ministra amata kandidātam pēc tam, kad Ministru prezidents ir sniedzis
ziņojumu par ministra aicināšanu amatā.
17.pants. Ministru kabineta locekļu stāšanās amatā
Ministru kabineta locekļi stājas pie amata pienākumu pildīšanas tūlīt pēc tam, kad Saeima viņiem izteikusi
uzticību.
18.pants. Atkārtota uzticības izteikšana
Ja Ministru prezidents uzskata, ka Ministru kabinetam darbības turpināšanai nepieciešama atkārtota uzticības
izteikšana, viņš iesniedz Saeimas Prezidijam atsevišķa lēmuma projektu par atkārtotu uzticības izteikšanu vai
rakstveida iesniegumu par atkārtotas uzticības izteikšanas saistīšanu ar kādu Saeimā balsojamu lietu. Atkārtotu
uzticības izteikšanu Ministru kabinetam vai Ministru prezidentam nosaka 
Saeimas kārtības rullis
.
IV nodaļa 
Ministru kabineta un atsevišķu tā locekļu atkāpšanās un atbrīvošana no amata
19.pants. Ministru kabineta un Ministru prezidenta atkāpšanās
(1) Ministru kabinets uzskatāms par atkāpušos, ja atkāpies Ministru prezidents vai arī jebkurā no šā panta trešajā
daļā minētajiem gadījumiem.
(2) Ministru prezidents par savu un līdz ar to visa Ministru kabineta atkāpšanos nekavējoties paziņo ministriem, kā
arī iesniedz attiecīgu rakstveida paziņojumu Valsts prezidentam un Saeimas priekšsēdētājam.
(3) Uzskatāms, ka Ministru kabinets ir atkāpies šādos gadījumos:
1) līdz ar jaunievēlētās Saeimas sanākšanu uz pirmo sēdi;
5
/
11
2) ja Saeima pieņēmusi lēmumu par neuzticības izteikšanu Ministru kabinetam vai Ministru prezidentam;
3) ja Saeima, balsojot par atkārtotu uzticības izteikšanu Ministru kabinetam vai Ministru prezidentam, nav
izteikusi prasīto uzticību;
4) ja Saeima, balsojot par Ministru kabineta iesniegto valsts budžeta projektu pirmajā vai otrajā lasījumā, to
noraida;
5) Ministru prezidenta nāves gadījumā.
20.pants. Ministra atkāpšanās un atbrīvošana no amata
(1) Ministrs var atkāpties, iesniedzot Ministru prezidentam attiecīgu iesniegumu. Saeima ministram var izteikt
neuzticību, kā arī Ministru prezidents pats var atbrīvot ministru no amata.
(2) Ja ministrs iesniedzis iesniegumu par atkāpšanos no amata, Ministru prezidents atkāpšanos pieņem, izdodot
attiecīgu rakstveida rīkojumu.
(3) Saeima neuzticību ministram izsaka Saeimas kārtības rullī noteiktajā kārtībā.
(4) Ministru prezidents atbrīvo ministru no amata, izdodot attiecīgu rakstveida rīkojumu.
(5) Par ministra atkāpšanos Ministru prezidents nekavējoties iesniedz attiecīgu rakstveida paziņojumu Valsts
prezidentam un Saeimas priekšsēdētājam. Par ministra atbrīvošanu no amata Ministru prezidents nekavējoties paziņo
šim ministram un iesniedz attiecīgu rakstveida paziņojumu Valsts prezidentam un Saeimas priekšsēdētājam.
21.pants. Amata pienākumu pagaidu pildīšana
(1) Ministru kabineta locekļi pēc Ministru kabineta atkāpšanās turpina pildīt savus pienākumus līdz brīdim, kad
Saeima izteikusi uzticību jaunam Ministru kabinetam, ja Saeima nav lēmusi citādi un par Ministru kabineta locekļiem
iecēlusi personas, kurām uzdota šo amatu pagaidu pildīšana, līdz tiks izteikta uzticība jaunam Ministru kabinetam.
(2) Gadījumā, kad ministrs atkāpies vai atbrīvots no amata, Ministru prezidents un attiecīgais ministrs var vienoties,
ka šis ministrs noteiktu laiku turpinās pildīt savus amata pienākumus, ja Saeima nav lēmusi citādi.
(3) Ja Saeima ministram izteikusi neuzticību, viņš beidz pildīt ministra pienākumus ar Saeimas lēmuma
pieņemšanas brīdi.
V nodaļa 
Lietu pārņemšana un nepārtrauktība
22.pants. Lietu pārņemšana
(1) Lai nodrošinātu Ministru kabineta darbības nepārtrauktību, izstrādājot Deklarāciju un rīcības plānu tās
īstenošanai, Pārresoru koordinācijas centram Ministru kabineta kārtības rullī noteiktajā kārtībā iesniedzama informācija
par attiecīgā Ministru kabineta locekļa vadītajā nozarē paveikto un uzdevumiem, kuri vērsti uz Nacionālā attīstības
plāna mērķu sasniegšanu un kuru izpilde ir turpināma. Pārresoru koordinācijas centrs to apkopo un nodod Ministru
prezidentam vai Ministru prezidenta amata kandidātam.
(2) Ministru kabineta loceklim pēc viņa apstiprināšanas amatā attiecīgi ministrijas valsts sekretārs, īpašu uzdevumu
ministra sekretariāta vadītājs un Valsts kancelejas direktors Ministru kabineta kārtības rullī noteiktajā kārtībā nodod
lietvedību, dokumentus un informāciju par iesākto lietu virzību un citiem ar amata pienākumu pildīšanu saistītiem
jautājumiem.
(
19.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.2014.
)
23.pants. Lietu nepārtrauktība
6
/
11
Ministru kabineta vai atsevišķa Ministru kabineta locekļa nomaiņa pati par sevi nepārtrauc tiesību aktu projektu un
citu iesākto lietu virzību, kā arī neietekmē attīstības plānošanas dokumentu spēkā esamību.
VI nodaļa 
Ministru kabineta darbības atbalsts
24.pants. Parlamentārais sekretārs
(1) Ministru kabineta loceklis uz savu pilnvaru laiku var iecelt parlamentāro sekretāru no Saeimas deputātu vai
attiecīgā Ministru kabineta locekļa biroja amatpersonu vidus (
25.pants
). Parlamentārajam sekretāram ir atļauts saņemt
tikai vienam amatam paredzēto atalgojumu pēc savas izvēles.
(2) Par parlamentāro sekretāru nevar iecelt personu, kuru saskaņā ar Saeimas vēlēšanu likumu nevar pieteikt par
Saeimas deputāta kandidātu un ievēlēt Saeimā.
(3) Parlamentārais sekretārs atbilstoši attiecīgā Ministru kabineta locekļa kompetencei uztur saikni ar Saeimu un
tās komisijām, pārstāv attiecīgo Ministru kabineta locekli likumdošanas procesā Saeimā, piedalās likumprojektu
sagatavošanā un izskatīšanā, kā arī veic citus Ministru kabineta locekļa dotos uzdevumus un pilda normatīvajos aktos
noteiktos pienākumus.
(4) Ministru prezidenta parlamentārais sekretārs pilda šā panta trešajā daļā minētos parlamentārā sekretāra
kompetencē ietilpstošos pienākumus, kā arī, ja nepieciešams, sasauc un vada parlamentāro sekretāru sanāksmes, lai
nodrošinātu informācijas apmaiņu un parlamentāro sekretāru darbības koordināciju.
(5) Ja amatu zaudē Ministru kabineta loceklis, to zaudē arī attiecīgais parlamentārais sekretārs.
(6) Ministru prezidenta parlamentāro sekretāru Ministru prezidents atbrīvo no amata pēc savas iniciatīvas vai pēc
parlamentārā sekretāra paša vēlēšanās. Ministrs parlamentāro sekretāru atbrīvo no amata pēc savas iniciatīvas vai
parlamentārā sekretāra paša vēlēšanās.
(7) 
(Izslēgta ar 
01.12.2009
. likumu)
(8) Par parlamentārā sekretāra iecelšanu amatā vai atbrīvošanu no amata ministrs nekavējoties rakstveidā informē
Saeimas Kanceleju un Valsts kanceleju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.12.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
25.pants. Ministru kabineta locekļa birojs
(1) Ministru kabineta locekļa birojs veic politisko analīzi jautājumos, kuri skar attiecīgo nozari, noskaidro
problēmas, sagatavo priekšlikumus to risināšanai un informē sabiedrību par attiecīgā Ministru kabineta locekļa darbību
un viņa vadīto nozari, kā arī veic citus uzdevumus saskaņā ar attiecīgā Ministru kabineta locekļa norādījumiem.
(2) Ministru kabineta locekļa biroja izveidošanu un statusu, kā arī konsultatīvo amatpersonu un darbinieku statusu
nosaka 
Valsts pārvaldes iekārtas likums
 un citi normatīvie akti.
(3) Izdevumus Ministru prezidenta biroja darba nodrošināšanai, kā arī tāda Ministru prezidenta biedra biroja darba
nodrošināšanai, kurš vienlaikus nav šā likuma 
5.panta
 pirmajā daļā vai otrās daļas 2.punktā minētais ministrs, sedz no
Ministru kabinetam gadskārtējā valsts budžetā piešķirtajiem līdzekļiem. Izdevumus ministra biroja darba
nodrošināšanai sedz no ministrijai vai sekretariātam gadskārtējā valsts budžetā piešķirtajiem līdzekļiem.
26.pants. Ministru kabineta locekļu koleģiālās institūcijas
(1) Ministru kabinets vai Ministru prezidents no Ministru kabineta locekļiem var izveidot vienu vai vairākas koleģiālas
institūcijas (piemēram, komisiju, padomi) atsevišķu jautājumu apspriešanai.
(2) Ministru kabineta locekļu koleģiālās institūcijas darbu piešķirtā budžeta ietvaros nodrošina tā nozares ministrija,
kuras darbības jautājumu apspriešanai izveidota attiecīgā koleģiālā institūcija. Starpnozaru koleģiālo institūciju darbu
nodrošina Ministru kabineta vai Ministru prezidenta noteikta institūcija. 
7
/
11
VII nodaļa 
Lietu izskatīšana Ministru kabinetā
27.pants. Lietu virzība Ministru kabinetā
(1) Jautājumu izskatīšanai Ministru kabinetā var iesniegt Ministru kabineta loceklis.
(2) Ministru kabinetā izskatāmo dokumentu veidus, iesniegšanas un saskaņošanas kārtību, virzību, Ministru
kabineta un Ministru kabineta komiteju sēžu, kā arī valsts sekretāru sanāksmju sagatavošanas un norises kārtību un
citus Ministru kabineta iekšējās kārtības un darbības jautājumus reglamentē 
Ministru kabineta kārtības rullis
.
28.pants. Ministru kabineta sēdes
(1) Ministru kabinets jautājumus izskata kārtējā vai ārkārtas sēdē. Ministru kabineta kārtējo sēdi sasauc un sēdes
darba kārtību nosaka Ministru prezidents. Ministru kabineta ārkārtas sēdi jebkurā laikā un vietā var sasaukt un tās
darba kārtību noteikt Valsts prezidents vai Ministru prezidents.
(2) Ministru kabineta sēdi vada Ministru prezidents. Ja ārkārtas sēdi sasaucis Valsts prezidents, to vada Valsts
prezidents.
(3) Ministru kabineta sēdē katram Ministru kabineta loceklim ir tiesības izteikties par jebkuru sēdes darba kārtībā
iekļauto jautājumu.
(4) Ministru kabineta sēdē ar padomdevēja tiesībām var piedalīties personas, kurām šādas tiesības paredzētas
citos normatīvajos aktos.
(5) Ministru prezidents pēc savas iniciatīvas vai pēc Ministru kabineta locekļa ierosinājuma var uzaicināt izteikt
viedokli Ministru kabineta sēdē atbildīgās amatpersonas, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju
pārstāvjus vai citus lietpratējus, kuru viedoklis var būt nozīmīgs attiecīgā jautājuma izlemšanā.
(6) Ministru kabineta sēdes protokolē un ieraksta audioformātā. Ministru kabinets nosaka šo audioierakstu
izmantošanas, glabāšanas un arhivēšanas kārtību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.06.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
21.07.2010.
)
29.pants. Ministru kabineta darbības atklātums
(1) Ministru kabinets un tam padotās valsts pārvaldes iestādes informē sabiedrību par savu darbību un
pieņemtajiem lēmumiem. Informācijas izsniegšanu ierobežo saskaņā ar Informācijas atklātības likumu un citiem
normatīvajiem aktiem.
(2) Ministru kabineta sēdes ir atklātas. Ministru prezidents var pasludināt atsevišķas Ministru kabineta sēdes vai to
daļas par slēgtām. Pieteikšanās kārtību, ierobežojumus un dalības norises kārtību Ministru kabineta sēdēs nosaka
Ministru kabineta kārtības rullis
.
(3) Ministru kabineta sēdes darba kārtību, tai pievienotos publiski pieejamos tiesību aktu projektus un sēdes
protokolu publicē Ministru kabineta mājaslapā internetā.
30.pants. Lēmumu pieņemšana
(1) Ministru kabineta sēde var notikt un lēmumu tajā var pieņemt, ja sēdē piedalās vairāk nekā puse no Ministru
kabineta locekļiem.
(1
1
) Ministru kabineta sēde var notikt un lēmumu tajā var pieņemt, piedaloties tikai Ministru prezidentam un vismaz
trim citiem Ministru kabineta locekļiem, ja valstī izsludināts izņēmuma stāvoklis, pasludināts karš vai Valsts prezidents
paziņojis Ministru kabinetam par nepieciešamo militārās aizsardzības soļu speršanu (
Satversmes
 
44.pants
).
8
/
11
(2) Ministru kabinets lēmumu pieņem vienprātīgi, ja neviens no klātesošajiem Ministru kabineta locekļiem pret
lēmumu neiebilst. Ja kāds no klātesošajiem Ministru kabineta locekļiem iebilst un pieprasa balsojumu, lēmumu
pieņem balsojot. Lēmums ir pieņemts, ja par to nobalsojis klātesošo Ministru kabineta locekļu vairākums. Ja balsu
skaits sadalās vienādi, izšķirošā ir Ministru prezidenta balss.
(3) Par klātesošiem balsošanā uzskatāmi tie Ministru kabineta locekļi, kuri balso “par”, “pret” vai “atturas”. Ja
Ministru kabineta loceklis normatīvajos aktos noteikto ierobežojumu dēļ, kā arī ētisku vai citu apsvērumu dēļ atsakās
piedalīties lēmuma pieņemšanā, viņš par to paziņo pirms lēmuma pieņemšanas un ne vēlāk kā nākamajā dienā pēc
Ministru kabineta sēdes iesniedz rakstveida motivāciju, kas tiek pievienota sēdes protokolam.
(4) Ministru kabineta locekļi balso atklāti. Katra Ministru kabineta locekļa balsojumu protokolē.
(5) Ministru kabineta loceklim, kurš izpilda arī cita Ministru kabineta locekļa pienākumus, ir tikai viena balss.
(6) Ministru prezidenta biedram neatkarīgi no viņam noteiktās kompetences un veicamajiem uzdevumiem Ministru
kabineta sēdēs ir viena balss.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
25.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
23.03.2016.
)
VIII nodaļa 
Ministru kabineta tiesību akti
31.pants. Ārēji normatīvie akti
(1) Ministru kabinets var izdot ārējus normatīvos aktus — noteikumus tikai šādos gadījumos:
1) ja likums Ministru kabinetu tam īpaši pilnvarojis. Pilnvarojumā norāda tā galvenos satura virzienus;
2) lai apstiprinātu starptautisko līgumu vai tā projektu, denonsētu starptautisko līgumu vai apturētu tā darbību, ja
Satversmē
 vai likumā nav noteikts citādi;
3) ja tas nepieciešams Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanai un ja attiecīgais jautājums ar likumu nav
noregulēts. Šādi noteikumi nevar ierobežot privātpersonas pamattiesības.
(2) Noteikumos norāda, uz kāda likuma normas pamata tie izdoti, un noteikumu projektam pievieno informāciju par
izstrādātā projekta nepiecieša
mību un ietekmes izvērtējumu. Pievienojamās informācijas saturu un ietekmes
izvērtējuma objektu nosaka Ministru kabinets.
32.pants. Iekšēji normatīvie akti
(1) Ministru kabinets vai atsevišķs Ministru kabineta loceklis, ievērojot 
Valsts pārvaldes iekārtas likuma
 un citu
ārējo normatīvo aktu noteikumus, var izdot tam padotajām iestādēm un amatpersonām saistošus iekšējus normatīvos
aktus.
(2) Ministru kabineta loceklim šā panta pirmajā daļā noteiktās tiesības izdot iekšējus normatīvos aktus var izmantot
arī tā iestāde, struktūrvienība vai amatpersona, ar kuras starpniecību Ministru kabineta loceklis īsteno iestādes vai
amatpersonas padotību. Šādā gadījumā iekšējais normatīvais akts saskaņojams ar attiecīgo Ministru kabineta locekli.
(3) Ministru kabineta loceklis, izmantojot arī pilnvaru pārņemšanas tiesības, izņēmuma gadījumos var izdot iekšējus
normatīvos aktus kā iestādes administratīvais vadītājs.
33.pants. Citi tiesību akti
(1) Ministru kabinets un Ministru kabineta loceklis, ievērojot 
Valsts pārvaldes iekārtas likuma
, Administratīvā
procesa likuma un citu normatīvo aktu prasības, izdod administratīvos aktus, pieņem politiskus lēmumus, pārvaldes
lēmumus un citus tiesību aktus.
(2) Papildus citiem politiskajiem lēmumiem, kurus pieņem Ministru prezidents vai ministrs, par politiskiem
9
/
11
lēmumiem uzskatāmi arī lēmumi par ministra atbrīvošanu no amata, parlamentārā sekretāra iecelšanu vai atbrīvošanu
no amata, kā arī par Ministru kabineta locekļa konsultatīvo amatpersonu iecelšanu vai atbrīvošanu no amata.
IX nodaļa 
Ministru kabineta locekļu un parlamentāro sekretāru tiesības un ierobežojumi
(Nodaļa 
17.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.2010.
)
34.pants. Atlīdzība Ministru kabineta loceklim un parlamentārajam sekretāram
(1) Ministru kabineta locekļa un parlamentārā sekretāra atlīdzību nosaka atbilstoši 
Valsts un pašvaldību institūciju
amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam
.
(2) Ministru kabineta loceklim atvaļinājumu piešķir, viņu komandējumā nosūta un likumā noteiktajos gadījumos par
viņam pienākošās atlīdzības piešķiršanu vai izmaksu lemj Ministru prezidents, bet parlamentārajam sekretāram —
attiecīgais Ministru kabineta loceklis.
(3) Ministru kabineta loceklim un parlamentārajam sekretāram ir tiesības normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā
saņemt atlīdzību par izdevumiem, kas saistīti ar komandējumiem.
35.pants. Ierobežojumi Ministru kabineta loceklim un parlamentārajam sekretāram
Ministru kabineta locekļu un parlamentāro sekretāru komercdarbības, ienākumu gūšanas, amatu savienošanas,
darbu pildīšanas, kā arī citus ierobežojumus un pienākumus nosaka normatīvie akti.
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē Ministru kabineta iekārtas likums (Latvijas Republikas Saeimas un
Ministru Kabineta Ziņotājs, 1993, 28.nr.; 1994, 13.nr.; 1995, 14.nr.; 1996, 13.nr.; 1998, 15.nr.; 2000, 6.nr.; 2002,
10.nr.; 2003, 9., 14.nr.; 2004, 11.nr.).
2. 
(Izslēgts ar 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
3. 
(Izslēgts ar 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
4. Līdz dienai, kad stājas spēkā attiecīgi grozījumi likumā “Par valsts budžetu 2008.gadam”, Ministru kabineta
locekļu un parlamentāro sekretāru mēnešalgas izmaksai nepieciešamie papildu izdevumi tiek segti no Finanšu
ministrijas pamatbudžeta apakš
programmā “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem” paredzētajiem līdzekļiem.
5. 
(Izslēgts ar 
16.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
6. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2010.gada 1.jūlijam ir
spēkā Ministru kabineta noteikumi, kas izdoti, pamatojoties uz Saeimas 1993.gada 15.jūlijā pieņemtā Ministru
kabineta iekārtas likuma 14.panta pirmās daļas 3.punktu.
7. Ministru kabinets līdz 2009.gada 1.martam izdod šā likuma 
27.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus. Līdz šo
noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2009.gada 1.martam tiek piemēroti Ministru kabineta 2002.gada
12.marta noteikumi Nr.111 “
Ministru kabineta kārtības rullis
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
8. Spēkā esošās instrukcijas, kuras Ministru kabinets līdz 2008.gada 30.jūnijam izdevis, pamatojoties uz Saeimas
1993.gada 15.jūlijā pieņemto Ministru kabineta iekārtas likumu vai Ministru kabineta 2002.gada 12.marta noteikumiem
Nr.111 “
Ministru kabineta kārtības rullis
” un ievērojot ārējo normatīvo aktu prasības, pēc šā likuma spēkā stāšanās
10
/
11
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums stājas spēkā 2008.gada 1.jūlijā. 
Likums Saeimā pieņemts 2008.gada 15.maijā.
Valsts prezidents V.Zatlers
Rīgā 2008.gada 28.maijā
piemērojamas līdz to atzīšanai par spēku zaudējušām, bet ne ilgāk kā līdz 2010.gada 1.jūlijam.
9. Ministru kabinets līdz 2009.gada 1.martam izdod šā likuma 
28.panta
 sestajā daļā minētos noteikumus.
10. Ievērojot Latvijas Republikas starptautiskās saistības, pēc šā likuma spēkā stāšanās paliek spēkā Ministru
kabineta noteikumi, kas izdoti, pamatojoties uz Saeimas 1993.gada 15.jūlijā pieņemtā Ministru kabineta iekārtas
likuma 14.panta pirmās daļas 3.punktu, un kas apstiprina starptautiskus līgumus.
11. Šā likuma 
34.panta
 piektajā daļā minēto prēmiju un 
36.panta
 trešajā daļā minēto pabalstu 2009.gadā izmaksā
atbilstoši likumam “Par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzību 2009.gadā”.
(
12.12.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
31.12.2008.
)
12. Persona, kuru parlamentārā sekretāra amatā iecēlis Ministru prezidents un kura ieņem parlamentārā sekretāra
amatu 2009.gada 31.decembrī, turpina pildīt parlamentārā sekretāra pienākumus arī no 2010.gada 1.janvāra līdz
brīdim, kamēr tā zaudē amatu vai Ministru prezidents to atbrīvo no amata.
(
01.12.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2010.
)
13. Ministru kabinets vienlaikus ar gadskārtējā valsts budžeta likuma projektu 2011.gadam iesniedz Saeimai
informatīvo ziņojumu par Latvijas apstākļiem piemērotāko ministriju skaitu un pārvaldes organizāciju atbilstoši šim
skaitam un ministriju kompetencei, ņemot vērā valsts pārvaldes principus un izvērtējot veicamās funkcijas un
pieejamos finanšu līdzekļus.
(
17.06.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.07.2010.
)
11
/
11