ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 52 (6391),
14.03.2019.
OP numurs: 
2019/52.12
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
115
Pieņemts: 
12.03.2019.
Stājas spēkā: 
15.03.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 115
Rīgā 2019. gada 12. martā (prot. Nr. 13 12. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2011. 
gada 22. februāra
noteikumos Nr. 135 "
Noteikumi par nolietotu
transportlīdzekļu pārstrādi un apstrādes uzņēmumiem
noteiktajām 
vides prasībām
"
Izdoti saskaņā ar 
Nolietotu 
transportlīdzekļu
apsaimniekošanas likuma
8. panta
 trešo daļu, 
9. panta
 otro un ceturto daļu,
13. panta
 pirmo daļu
un likuma "
Par piesārņojumu
"
24.
2
 panta
 otro daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2011. gada 22. februāra noteikumos 
Nr. 135 "
Noteikumi par nolietotu transportlīdzekļu
pārstrādi un 
apstrādes uzņēmumiem noteiktajām vides prasībām
" (
Latvijas 
Vēstnesis
, 2011, 32., 122. nr.; 2016, 19.
nr.) šādus 
grozījumus:
1. Izteikt 
4. punktu
 šādā redakcijā:
"4. Valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Latvijas Vides, 
ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs" atbilstoši Eiropas
Komisijas 
noteiktajai ziņojuma formai sagatavo datus par nolietotu 
transportlīdzekļu materiālu un sastāvdaļu atkārtotas
izmantošanas 
un reģenerācijas apjomiem, iekļaujot arī datu kvalitātes 
pārbaudes ziņojumu, un nosūta Eiropas
Komisijai 18 mēnešu laikā 
pēc ziņojumā iekļautā laikposma beigām."
2. Papildināt noteikumus ar 5.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"5.
1
 Operators nodrošina visu nolietoto 
transportlīdzekļu uzglabāšanu (arī īslaicīgu) un apstrādi videi 
un cilvēka
dzīvībai un veselībai drošā veidā atbilstoši šīs 
nodaļas prasībām, ievērojot normatīvajos aktos par atkritumu
apsaimniekošanu noteikto atkritumu apsaimniekošanas darbību 
prioritāro secību."
3. Izteikt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības direktīvu 
šādā redakcijā:
"
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra 
Direktīvas 
2000/53/EK
 par nolietotiem
transportlīdzekļiem;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija 
Direktīvas 
2018/849/ES
, ar ko groza Direktīvas
2000/53/EK
 par 
nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un 
akumulatoriem, un bateriju un
akumulatoru atkritumiem un 
2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu 
atkritumiem."
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
J. Pūce
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
2
/
2
Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 125 (6211),
25.06.2018.
OP numurs: 
2018/125.7
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
352
Pieņemts: 
19.06.2018.
Stājas spēkā: 
01.01.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 352
Rīgā 2018. gada 19. jūnijā (prot. Nr. 29 22. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2002. 
gada 19. marta noteikumos
Nr. 127 "
Epizootiju uzliesmojuma 
likvidēšanas un draudu
novēršanas kārtība
"
Izdoti saskaņā ar 
Veterinārmedicīnas 
likuma
26. panta
 pirmo daļu un 
27. panta
 trešo daļu
1. Izdarīt Ministru kabineta 2002. gada 19. marta noteikumos 
Nr. 127 "
Epizootiju uzliesmojuma likvidēšanas un
draudu 
novēršanas kārtība
" (Latvijas Vēstnesis, 2002, 47. nr.; 2004, 
27., 193. nr.; 2005, 130. nr.; 2007, 100., 201. nr.;
2009, 57., 
142. nr.; 2010, 12. nr.; 2012, 156. nr.; 2013, 158. nr.; 2017, 
119. nr.) šādus grozījumus:
1.1. papildināt noteikumus ar 
10.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"10.
1
 Pārtikas un veterinārais dienests Eiropas 
Komisijas Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības
pastāvīgajā komitejā sniedz citām Eiropas Savienības dalībvalstīm 
un Eiropas Komisijai informāciju par situāciju valstī
ar slimību 
un īstenotajiem kontroles pasākumiem.";
1.2. izteikt 11. punkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"11. Lai efektīvi apkarotu slimības, Pārtikas un veterinārais 
dienests izstrādā un apstiprina rīcības plānu darbībām
slimības 
uzliesmojuma gadījumā (turpmāk - rīcības plāns). Rīcības plānu 
pēc vajadzības aktualizē, ņemot vērā
situācijas attīstību. 
Rīcības plānā:";
1.3. izteikt 11.6. apakšpunktu šādā redakcijā:
"11.6. iekļauj precīzas norādes neatliekamās vakcinācijas 
veikšanai un nosaka detalizētu vakcinācijas kārtību;";
1.4. papildināt noteikumus ar 11.8. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"11.8. paredz darbības un informācijas nodošanas secību, lai 
slimības apkarošanas pasākumu laikā tiktu
nodrošināta piekļuve 
telpām, personālam, iekārtām un materiāliem, kas nepieciešami 
ātrai un efektīvai slimības
uzliesmojuma apkarošanai.";
1.5. papildināt II nodaļu ar 11.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"11.
1
 Pārtikas un veterinārais dienests rīcības 
plānu un visus tā atjauninājumus iesniedz apstiprināšanai Eiropas
Komisijā.";
1.6. papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 9. punktu šādā redakcijā:
"9) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. aprīļa 
Direktīvas (ES) 
2018/597
, ar kuru groza Padomes
Direktīvu 
92/66/EEK
, ar ko ievieš Kopienas pasākumus Ņūkāslas slimības 
kontrolei."
2. Noteikumi stājas spēkā 2019. gada 1. janvārī.
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs 
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
2
/
2
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 6 (2581),
11.01.2002.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
10
Pieņemts: 
08.01.2002.
Stājas spēkā: 
01.06.2002.
Ministru kabineta noteikumi Nr.10
 
Rīgā 2002.gada 8.janvārī (prot. Nr.2 12.§)
Noteikumi par darbiem, kuros atļauts nodarbināt bērnus
vecumā no 13 gadiem
Izdoti saskaņā ar 
Darba likuma
 
37.panta
 otro daļu
1. Noteikumi nosaka darbus, kuros atļauts nodarbināt bērnus vecumā no 13 gadiem, ja viens no vecākiem
(aizbildnis) devis rakstisku piekrišanu.
2. Bērnus vecumā no 13 gadiem no mācībām brīvajā laikā var nodarbināt šādos darbos:
2.1. dārzu ravēšana un laistīšana;
2.2. ražas novākšana;
2.3. ziedu novākšana;
2.4. ārstniecības augu vākšana;
2.5. augļu, dārzeņu un ogu iepakošana;
2.6. koku, ziedu un augu stādīšana un kopšana;
2.7. stādu sagatavošana;
2.8. mājdzīvnieku barošana, apkopšana un ganīšana, ja darbs nenotiek vietās, kurās mākslīgi apsēklo un
aplecina dzīvniekus, un ja darbs nav saistīts ar plēsīgu dzīvnieku, vaislas ērzeļu un buļļu kopšanu;
2.9. nemehanizēta siena sagatavošana;
2.10. laukumu un skvēru sakopšana;
2.11. tīrās veļas šķirošana un gludināšana;
2.12. mājstrādnieka darbu veikšana;
2.13. kantoru, viesnīcu, kafejnīcu un citu līdzīgu telpu uzkopšana;
2.14. transportlīdzekļu, logu un citu priekšmetu mazgāšana, ja darbs nav saistīts ar dažādu tilpņu un iekārtu
attīrīšanu, kā arī cauruļu, krāšņu, gāzes vadu un ventilācijas iekārtu tīrīšanu;
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru prezidents A.Bērziņš 
Labklājības ministrs A.Požarnovs
2.15. kurjera darbu veikšana;
2.16. preču iesaiņošana un iepakošana;
2.17. etiķešu līmēšana uz precēm un izstrādājumiem;
2.18. apavu tīrīšana un citu vienkāršu ielu pakalpojumu sniegšana (plakātu līmēšana, logu mazgāšana,
izsūtāmā pienākumu veikšana);
2.19. preču piegādāšana mājās;
2.20. pārtikas un nepārtikas preču pārdošana uz ielām.
3. Noteikumi stājas spēkā ar 2002.gada 1.jūniju.
2
/
2
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 132 (6471),
02.07.2019.
OP numurs: 
2019/132.14
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
20.06.2019.
Stājas spēkā: 
16.07.2019.
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījums 
Revīzijas pakalpojumu likumā
Izdarīt 
Revīzijas pakalpojumu likumā
 (Latvijas Republikas 
Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2001, 12. nr.;
2004, 4. 
nr.; 2007, 10. nr.; 2008, 14. nr.; 2009, 6. nr.; 
Latvijas 
Vēstnesis
, 2010, 32., 99. nr.; 2011, 46. nr.; 2012, 56.
nr.; 
2013, 87., 142., 188. nr.; 2015, 227. nr.; 2016, 254. nr.; 2018, 
90., 132. nr.) šādu grozījumu:
Papildināt 
1. panta
 pirmās daļas 7. punktu ar "i" apakšpunktu 
šādā redakcijā:
"i) zvērināta revidenta viedoklis par to, vai 
kapitālsabiedrības (ja tās akcijas ir iekļautas regulētajā tirgū) 
atalgojuma
ziņojumā ir ietverta 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
59.
4
 pantā
 minētā informācija un vai atalgojuma 
ziņojumā ir
konstatētas būtiskas neatbilstības saistībā ar gada 
pārskatā norādīto finanšu informāciju;".
Likums Saeimā pieņemts 2019. gada 20. jūnijā.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
Rīgā 2019. gada 2. jūlijā
1
/
1
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 52 (6391),
14.03.2019.
OP numurs: 
2019/52.3
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
28.02.2019.
Stājas spēkā: 
28.03.2019.
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Finanšu instrumentu tirgus likumā
Izdarīt 
Finanšu instrumentu tirgus likumā
 (Latvijas Republikas 
Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2004, 2. nr.;
2005, 10., 
14. nr.; 2006, 14. nr.; 2007, 10., 22. nr.; 2008, 13., 14., 23. 
nr.; 2009, 7., 22. nr.; Latvijas Vēstnesis, 2011,
16. nr.; 2012, 
56., 100., 186. nr.; 2013, 142., 193. nr.; 2014, 92. nr.; 2015, 
124., 222. nr.; 2016, 31., 115., 254. nr.;
2017, 196., 222. nr.; 
2018, 132. nr.) šādus grozījumus:
1. 
154. pantā:
papildināt pirmās daļas 2. apakšpunktu ar vārdiem "izņemot 
izmaksas par tiem ieguldījumiem, kuri veikti,
izmantojot 
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāli, kas atrodas ārpus 
Eiropas Savienības";
izteikt trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Pēc tam kad pilnībā segtas šā panta pirmajā daļā minētās 
izmaksas un kreditoru prasījumi, pārējie
nenodrošināto kreditoru 
prasījumi tiek segti 
Maksātnespējas likumā
 noteiktajā kreditoru 
prasījumu segšanas kārtībā,
tostarp prasījumi, kas izriet no 
emitēta parādu vērtspapīra, kura sākotnējais dzēšanas termiņš 
saskaņā ar prospektu ir
vismaz viens gads, kurš nav uzskatāms par 
atvasinātu finanšu instrumentu, kurā nav ietverts atvasināts 
finanšu
instruments un attiecībā uz kuru prospektā ir noteikta 
zemāka prioritāte nekā tiem kreditoru prasījumiem, kas ir līdzīgi
šā panta pirmajā daļā noteiktajiem. Emitētu parāda vērtspapīru ar 
mainīgu procentu likmi, kas nosakāma, pamatojoties
uz finanšu 
tirgū vispāratzīti lietotu bāzes procentu likmi, un emitētu 
parāda vērtspapīru, kas nav izteikts emitenta valsts
valūtā, ar 
nosacījumu, ka pamatsumma, atmaksas summa un procentu likme ir 
izteikta vienā un tajā pašā valūtā,
neuzskata par tādu emitētu 
parāda vērtspapīru, kurā ietverts atvasināts finanšu instruments 
tikai šajā teikumā minēto
pazīmju dēļ.";
papildināt pantu ar ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Kreditoru prasījumi par līdzekļiem, kurus kreditori 
aizdevuši ieguldījumu brokeru sabiedrībai uz noteiktu laiku ar
nosacījumu, ka pirms termiņa tos var pieprasīt vienīgi 
ieguldījumu brokeru sabiedrības likvidācijas gadījumā, tiek segti
pēc šā panta trešajā daļā noteikto prasījumu segšanas."
2. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 41. punktu šādā redakcijā:
"41) Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra 
direktīvas (ES) 
2017/2399
, ar ko groza direktīvu
2014/59/ES
 
attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti 
maksātnespējas hierarhijā."
Likums Saeimā pieņemts 2019. gada 28. februārī.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
Rīgā 2019. gada 14. martā
1
/
1
Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 117 (3693),
20.07.2007.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
485
Pieņemts: 
10.07.2007.
Stājas spēkā: 
21.07.2007.
Ministru kabineta noteikumi Nr.485
 
Rīgā 2007.gada 10.jūlijā (prot. Nr.40 5.§)
Terorisma draudu līmeņa izsludināšanas kārtība
Izdoti saskaņā ar 
Nacionālās drošības likuma
 
13.panta
 otro daļu
1. Noteikumi nosaka terorisma draudu līmeņa izsludināšanas kārtību.
2. Drošības policijas priekšnieks, pamatojoties uz terorisma draudu analīzes rezultātiem, telefoniski informē
iekšlietu ministru par nepieciešamību izsludināt terorisma draudu iespējamībai atbilstošu terorisma draudu līmeni visā
valsts teritorijā, apdraudētajā reģionā, tautsaimniecības sektorā vai objektā. Ne vēlāk kā stundu pēc informācijas
nodošanas telefoniski Drošības policija informāciju rakstiski nosūta iekšlietu ministram.
3. Pamatojoties uz Drošības policijas priekšnieka ieteikumu, iekšlietu ministrs nekavējoties pieņem lēmumu par
attiecīgā terorisma draudu līmeņa izsludināšanu. Lēmumu noformē rakstiski stundas laikā pēc rakstiskās informācijas
saņemšanas no Drošības policijas. Lēmumā norāda:
3.1. atsauci uz Drošības policijas sniegto informāciju;
3.2. izsludināto terorisma draudu līmeni;
3.3. informāciju par pretterorisma pasākumu ieviešanu.
4. Lēmums par terorisma draudu līmeņa izsludināšanu stājas spēkā ar tā parakstīšanas brīdi, ja lēmumā nav
noteikts citādi.
5. Iekšlietu ministrs par izsludināto terorisma draudu līmeni nekavējoties telefoniski informē Ministru prezidentu. Ne
vēlāk kā stundu pēc informācijas nodošanas iekšlietu ministrs lēmumu par attiecīgā terorisma draudu līmeņa
izsludināšanu nosūta Ministru prezidentam.
6. Atbildīgās institūcijas apziņo valsts pārvaldes institūciju augstākās amatpersonas kārtībā, kāda noteikta
normatīvajos aktos valsts augstāko amatper
sonu apziņošanas jomā, informējot par terorisma draudu līmeņa
izsludināšanu.
7. Drošības policija nekavējoties:
7.1. informē pretterorisma darbībās iesaistītās institūcijas un nacionālajai drošībai svarīgu valsts objektu
atbildīgās amatpersonas;
7.2. iesniedz Iekšlietu ministrijai preses relīzē iekļaujamo informāciju:
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru prezidents A.Kalvītis 
Iekšlietu ministrs I.Godmanis
7.2.1. par apstākļiem, kas noteikuši lēmuma pieņemšanu par attiecīgā terorisma draudu līmeņa
izsludināšanu;
7.2.2. par pasākumiem, kurus ieteicams veikt iedzīvotājiem, lai novērstu terorisma draudus un mazinātu to
iespējamās sekas;
7.2.3. par kompetento institūciju tālruņu numuriem, uz kuriem zvanot iedzīvotāji var saņemt papildu
informāciju, vērsties pēc palīdzības un ziņot par aizdomīgām darbībām, kas varētu liecināt par iespējamiem
terorisma draudiem.
8. Iekšlietu ministrija:
8.1. sagatavo un izplata plašsaziņas līdzekļiem preses relīzi par terorisma draudu līmeņa izsludināšanu;
8.2. ievieto informāciju par izsludināto terorisma draudu līmeni ministrijas mājas lapā internetā.
2
/
2
Publicēts:
"Ziņotājs", 11/12, 28.03.1991.
Izdevējs: 
Augstākā Padome
Veids: 
likums
Pieņemts: 
23.01.1991.
Stājas spēkā: 
23.01.1991.
Attēlotā redakcija:
 11.10.2006. - ...
Grozījumi:
05.10.1995. likums / LV, 162 (445), 21.10.1995. / Stājas spēkā 04.11.1995.
29.01.2004. likums / LV, 22 (2970), 11.02.2004. / Stājas spēkā 25.02.2004.
07.09.2006. likums / LV, 154 (3522), 27.09.2006. / Stājas spēkā 11.10.2006.
LATVIJAS REPUBLIKAS LIKUMS
Par personu noziedzīgu darbību rezultātā, kā arī organizāciju
vainas dēļ cietušo ārstēšanai izlietoto līdzekļu atlīdzināšanu
Latvijas Republikas Augstākās Padomes priekšsēdētājs A. GORBUNOVS 
Latvijas Republikas Augstākās Padomes sekretārs I. DAUDIŠS
Rīgā 1991. gada 23. janvārī
1. 
Līdzekļi, kas izlietoti cietušā stacionārai un ambulatoriskai ārstēšanai, ja kaitējums cietušā veselībai nodarīts
tīšu noziedzīgu darbību rezultātā (izņemot kaitējumu, kas nodarīts, pārkāpjot nepieciešamās aizstāvēšanās robežas
vai piepeša stipra psihiska uzbudinājuma stāvoklī, ko radījusi vardarbība vai smags goda aizskārums no cietušā
puses), kā arī ja kaitējums cietušā veselībai nodarīts organizācijas vainas dēļ,—
tiek piedzīti tās institūcijas labā, kura apmaksājusi cietušā stacionāro vai ambulatorisko ārstēšanu vai kura
sniegusi medicīnisko palīdzību par saviem līdzekļiem:
1) no personām, kuras likumā noteiktajā kārtībā atzītas par vainīgām šo noziegumu izdarīšanā;
2) no organizācijām, kuru vainas dēļ nodarīts kaitējums cietušo veselībai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.10.1995
. likumu, kas stājas spēkā 
04.11.1995.
)
2. 
(Izslēgts ar 
07.09.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
11.10.2006.
)
3.
 Institūcija, kura apmaksājusi cietušā stacionāro vai ambulatorisko ārstēšanu vai kura cietušajam sniegusi
medicīnisko palīdzību par saviem līdzekļiem, izlietotos līdzekļus no šā likuma 
1.pantā
 minētās personas vai
organizācijas piedzen Civilprocesa likumā noteiktajā kārtībā.
(
07.09.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.10.2006.
)
4.
 Stacionārajai un ambulatoriskajai ārstēšanai izlietoto līdzekļu atlīdzināšanas apmēru nosaka saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par veselības aprūpes organizēšanas un finansēšanas kārtību.
(
07.09.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.10.2006.
)
5. 
Likums stājas spēkā ar tā pieņemšanas brīdi.
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
2
/
2
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 223,
17.11.2020.
OP numurs: 
2020/223.6
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
05.11.2020.
Stājas spēkā: 
01.12.2020.
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Latvijas Republikas 
Zemessardzes likumā
Izdarīt 
Latvijas Republikas Zemessardzes likumā
 (
Latvijas 
Vēstnesis
, 2010, 82., 205. nr.; 2012, 189., 203. nr.;
2014, 108. 
nr.; 2016, 223. nr.; 2017, 132. nr.; 2019, 57., 225. nr.; 2020, 
29. nr.) šādus grozījumus:
1. Izteikt 
38. panta
 trešo un ceturto daļu šādā redakcijā:
"(3) Valkājot karavīra formas tērpu, bijušais zemessargs pilda 
attiecīgos militāros reglamentus un ievēro karavīra
formas tērpa 
valkāšanas noteikumus, kā arī vispārpieņemtās uzvedības un 
militārās pieklājības normas.
(4) Ja bijušais zemessargs neievēro šā panta otrās un trešās 
daļas prasības, ar savu rīcību kompromitē
zemessarga godu vai 
diskreditē Nacionālos bruņotos spēkus, Zemessardzes komandieris 
viņam var atņemt tiesības
valkāt karavīra formas tērpu."
2. Papildināt 40. pantu ar trešo daļu šādā redakcijā:
"(3) Militāro disciplīnu un tās nodrošināšanas kārtību nosaka 
Militārās disciplināratbildības likums
."
3. Izslēgt 
42. pantu
.
4. Papildināt pārejas noteikumus ar 16. punktu šādā 
redakcijā:
"16. Grozījums šā likuma 38. pantā par tā trešās un ceturtās 
daļas izteikšanu jaunā redakcijā, grozījums šā likuma
40. pantā 
par tā papildināšanu ar trešo daļu, kā arī grozījums par šā 
likuma 42. panta izslēgšanu stājas spēkā
vienlaikus ar 
Militārās 
disciplināratbildības likumu
."
Likums Saeimā pieņemts 2020. gada 5. novembrī.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2020. gada 17. novembrī
1
/
1
LATVIJAS ZVĒRINĀTU ADVOKĀTU KOLĒĢIJA LATVIJAS ZVĒRINĀTU ADVOKĀTU PADOME Brīvības bulvāris 34, Rīga, LV-1050 Izdoti saskaņā ar  Latvijas Zvērinātu advokātu kopsapulces  2012. gada 30. marta lēmumu Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas statūtu 4.2.2.7. punktu  Apstiprināti ar  Latvijas Zvērinātu advokātu padomes  2012. gada 23. oktobra lēmumu Nr. 237   Noteikumi par reģistrācijas kārtību padomes organizētiem kvalifikācijas paaugstināšanas pasākumiem  1. Zvērinātiem advokātiem un zvērinātu advokātu palīgiem, kuri nav apturējuši savu darbību, ir tiesības bez maksas apmeklēt Latvijas Zvērinātu advokātu padomes organizētos un apmaksātos kvalifikācijas celšanas pasākumus (turpmāk noteikumu tekstā – Apmaksātās mācības). 2. Padome informē advokātus par Apmaksāto mācību norisi un pieteikšanās kārtību, nosūtot elektronisku vēstuli uz padomes rīcībā esošo advokāta elektroniskās saziņas adresi. Par aktuālās elektroniskās saziņas adreses paziņošanu padomei ir atbildīgs pats advokāts. 3. Reģistrāciju padomes Apmaksātām mācībām nodrošina konkrētais sadarbības partneris mācību organizēšanā vai Latvijas Zvērinātu advokātu padome (turpmāk noteikumu tekstā – Mācību vadītājs), izskatot saņemtos advokātu pieteikumus. 4. Advokāti tiek reģistrēti Apmaksātām mācībām, ievērojot šādus kritērijus: 4.1. piederība tiesu apgabalam. Kurzemes, Latgales, Vidzemes, Zemgales apgabaltiesām piederīgiem advokātiem (turpmāk tekstā – Reģionu advokāti) ir reģistrācijas prioritāte pār Rīgas apgabaltiesai piederīgiem advokātiem; 4.2. Apmaksāto mācību iepriekšējs apmeklējums gada laikā. Reģistrācijas  prioritāte ir advokātiem ar mazāku apmeklējuma reižu skaitu  kalendārā gada laikā.    4.3. Ja advokāti atrodas vienādā reģistrācijas prioritātes kategorijā, tiek  vērtēta  pieteikšanās secība. 
2		5. Mācību vadītājs paziņo advokātam par viņa reģistrēšanu konkrētām apmaksātām mācībām. 6. Ja advokāts nevar apmeklēt Apmaksātās mācības, viņš par to paziņo Mācību vadītājam ne vēlāk kā 7 dienu laikā pirms Apmaksātām mācībām noteiktā datuma. Ja pamatota iemesla dēļ advokātam nav iespējams iesniegt paziņojumu noteiktajā laikā, viņam pašam ir jānodrošina sevis aizstāšana.  7. Ja advokāts nav paziņojis par nespēju apmeklēt Apmaksātās mācības un nav nodrošinājis sevis aizstāšanu Apmaksāto mācību apmeklējumam, viņam 7 dienu laikā ir jāiesniedz padomes priekšsēdētājam attaisnojošs raksts. Ja advokāts šādu attaisnojošu rakstu neiesniedz vai padomes priekšsēdētājs advokāta kavējumu neattaisno, padome advokātam nosūta pieprasījumu Apmaksāto mācību izdevumu segšanai. Pieprasījums advokātam jāapmaksā 14 dienu laikā.  8. Advokātam, kurš neattaisnoti kavējis Apmaksātās mācības un nav apmaksājis padomes nosūtīto pieprasījumu, tiek liegta dalība turpmāk kalendārā gada laikā organizētajās Apmaksātās mācībās. 9. Par Apmaksāto mācību apmeklējumu un kavējumiem padome ved reģistru, pamatojoties uz Mācību vadītāja sniegtajām ziņām. Mācību vadītājam ir pienākums 7 dienu laikā sniegt ziņas par Apmaksāto mācību apmeklējumu padomes vestā reģistra aktualizēšanai.  10. Noteikumi stājas spēkā ar 2013. gada 1. janvāri.
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 63 (3431),
20.04.2006.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
289
Pieņemts: 
11.04.2006.
Stājas spēkā: 
21.04.2006.
Attēlotā redakcija:
 13.07.2018. - ...
Grozījumi:
MK 15.12.2015. noteikumi 
Nr.715 / LV, 247 (5565), 17.12.2015. / Stājas spēkā 01.01.2016.
MK 10.07.2018. noteikumi 
Nr.406 / LV, 137 (6223), 12.07.2018. / Stājas spēkā 13.07.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr.289
 
Rīgā 2006.gada 11.aprīlī (prot. Nr.21 33.§)
Noteikumi par īslaicīgās aizturēšanas vietas kamerā
glabāšanai atļauto priekšmetu sarakstu
Izdoti saskaņā ar 
Aizturēto personu turēšanas kārtības likuma
 
5.panta
 devīto daļu
1. Noteikumi nosaka īslaicīgās aizturēšanas vietas kamerā glabāšanai atļauto priekšmetu sarakstu.
2. Īslaicīgās aizturēšanas vietas kamerā atļauts glabāt šādus priekšmetus:
2.1. dvieli, ziepes, ziepju trauku, šampūnu, zobu pastu, zobu suku, plast
masas ķemmi, drēbju un apavu suku,
apavu krēmu, sejas un roku krēmu, kā arī:
2.1.1. sievietēm - dekoratīvo kosmētiku, kas nesatur spirtu, un personīgās higiēnas piederumus;
2.1.2. vīriešiem - krēmu pirms un pēc skūšanās, kasešu vai mehānisko bārdas skujamo aparātu (krēms
pirms un pēc skūšanās un skūšanās kasetes tiek nodotas glabāšanai īslaicīgās aizturēšanas vietas
dežurantam);
2.2. sezonai atbilstošas virsdrēbes un galvassegu, apakšveļu (ne vairāk kā divus komplektus), zeķes (ne vairāk
kā divus pā
rus) un apavus (ne vairāk kā divus pārus);
2.3. brilles, kontaktlēcas, kā arī tehniskos palīglīdzekļus (piemēram, protēzes, kruķus, spieķi);
2.4. nerūsējoša metāla vai plastmasas krūzi;
2.5. 
(svītrots ar MK 
15.12.2015.
 noteikumiem Nr. 715)
;
2.6. aizturēšanas protokolu un pārmeklēšanas aktu, kā arī citus proce
suālos dokumentus, kas attiecas uz
īslaicīgās aizturēšanas vietā turēto personu;
2.7. rakstāmpapīru un lodīšu pildspalvu vai zīmuli;
2.8. grāmatas un preses izdevumus (ne vairāk kā piecas vienības);
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru prezidents A.Kalvītis 
Iekšlietu ministrs Dz.Jaundžeikars
2.9.
 
reliģiskos
 
priekšmetus, kuru lietošanas mērķis nav pretrunā ar īslaicīgās aizturēšanas vietas iekšējo
kārtību.
(Grozīts ar MK 
10.07.2018.
 noteikumiem Nr. 406)
3. Atsevišķos gadījumos ar ārstniecības personas atļauju personai atļauts glabāt noteiktu medikamentu devu.
2
/
2