Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 165 (2740),
13.11.2002., "Ziņotājs", 23,
12.12.2002.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
24.10.2002.
Stājas spēkā: 
01.01.2003.
Attēlotā redakcija:
 01.03.2016. - ... 
Spēkā esošā
Grozījumi:
30.10.2003. likums / LV, 161 (2926), 14.11.2003. / Stājas spēkā 01.01.2004.
02.09.2004. likums / LV, 151 (3099), 23.09.2004. / Stājas spēkā 07.10.2004.
22.12.2005. likums / LV, 1 (3369), 03.01.2006. / Stājas spēkā 17.01.2006.
20.12.2007. likums / LV, 4 (3788), 09.01.2008. / Stājas spēkā 23.01.2008.
27.01.2011. likums / LV, 26 (4424), 16.02.2011. / Stājas spēkā 01.03.2011.
14.04.2011. likums / LV, 65 (4463), 27.04.2011. / Stājas spēkā 01.06.2011.
17.01.2013. likums / LV, 21 (4827), 30.01.2013. / Stājas spēkā 01.07.2013.
12.09.2013. likums / LV, 188 (4994), 26.09.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
30.10.2014. likums / LV, 228 (5288), 15.11.2014. / Stājas spēkā 01.01.2015.
26.11.2015. likums / LV, 245 (5563), 15.12.2015. / Stājas spēkā 29.12.2015.
04.02.2016. likums / LV, 31 (5603), 15.02.2016. / Stājas spēkā 29.02.2016.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Tiesu izpildītāju likums
I sadaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants.
 Šis likums regulē zvērinātu tiesu izpildītāju profesionālo un korporatīvo darbību.
2.pants.
 Zvērināti tiesu izpildītāji veic tiesu un citu institūciju nolēmumu izpildi, kā arī citas likumā noteiktās
darbības.
3.pants.
 Zvērināti tiesu izpildītāji amata darbībā ir neatkarīgi un pakļauti vienīgi likumam.
4.pants. 
Zvērināti tiesu izpildītāji ir tiesu sistēmai piederīgas personas, kuras pastāv pie apgabaltiesām un pilda
tām likumos noteiktos pienākumus.
5.pants.
 Amata darbībā zvērināti tiesu izpildītāji ir pielīdzināti valsts amatpersonām.
6.pants. 
Zvērinātus tiesu izpildītājus amatā ieceļ uz mūžu, un šajā amatā viņi var būt līdz sešdesmit piecu gadu
vecumam; šo termiņu pēc Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes priekšlikuma tieslietu ministrs var pagarināt līdz
septiņdesmit gadiem.
7.pants.
 Zvērinātu tiesu izpildītāju skaitu un viņu amata vietas, iecirkņus un to robežas ar īpašu sarakstu nosaka
Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
) 
1
/
35
8.pants. 
Zvērinātus tiesu izpildītājus ieceļ un zvērinātu tiesu izpildītāju sarakstu ved tieslietu ministrs.
9.pants. 
(1) Tieslietu ministra rīkojumus par zvērinātu tiesu izpildītāju atcelšanu, atbrīvošanu un atstādināšanu
izsludina laikrakstā "Latvijas Vēstnesis".
(2) Informāciju par zvērināta tiesu izpildītāja iecelšanu vai pārcelšanu Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome
publicē Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes mājaslapā internetā triju dienu laikā pēc tam, kad izdots rīkojums
par zvērināta tiesu izpildītāja iecelšanu vai pārcelšanu.
(3) Informāciju par zvērinātu tiesu izpildītāju iecelšanu, atcelšanu, atbrīvošanu un atstādināšanu Tieslietu ministrija
nosūta Valsts kasei.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011.
 un 
14.04.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
10.pants.
 (1) Valsts un pašvaldību institūcijām, tiesām, prokuroriem un izmeklēšanas iestādēm jāgarantē zvērinātu
tiesu izpildītāju neatkarība amata pienākumu pildīšanā.
(2) Fiziskajām un juridiskajām personām, kā arī amatpersonām aizliegts iejaukties zvērinātu tiesu izpildītāju
profesionālajā darbībā, ietekmēt un iespaidot viņus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
11.pants.
 Zvērināts tiesu izpildītājs lieto zīmogu ar papildināto mazo valsts ģerboni un tekstu, kas ietver amata
nosaukumu, zvērināta tiesu izpildītāja vārdu un uzvārdu, apgabaltiesas nosaukumu un amata vietu.
12.pants.
 (1) Par zvērinātiem tiesu izpildītājiem var būt personas, kuras:
1) ir Latvijas Republikas pilsoņi;
2) prot valsts valodu augstākajā līmenī;
3) sasniegušas divdesmit piecu gadu vecumu;
4) atbilst šādiem izglītības kritērijiem:
a) pēc akreditētas studiju programmas apguves ieguvušas otrā līmeņa augstāko profesionālo izglītību tiesību
zinātnē un jurista kvalifikāciju,
b) ieguvušas maģistra grādu tiesību zinātnē;
5) ieguvušas darba pieredzi, strādājot kādā no šādiem amatiem:
a) tiesneša amatā, zvērināta advokāta amatā, zvērināta notāra amatā, prokurora amatā, zvērināta tiesu
izpildītāja amatā,
b) vismaz divus gadus — zvērināta tiesu izpildītāja palīga amatā,
c) vismaz piecus gadus pēc jurista kvalifikācijas iegūšanas — citā juridiskās specialitātes amatā;
6) nokārtojušas zvērināta tiesu izpildītāja eksāmenu.
(2) 
(Izslēgta ar 
22.12.2005
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.09.2004.
, 
22.12.2005.
, 
27.01.2011.
 un 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā
29.12.2015.
)
13.pants.
 Par zvērinātiem tiesu izpildītājiem nevar būt personas:
2
/
35
II sadaļa 
Eksaminācija
1) kuras neatbilst šā likuma 
12.panta
 prasībām;
2) kuras tiesa atzinusi par maksātnespējīgiem parādniekiem;
3) kuras notiesātas par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, kaut arī atbrīvotas no soda izciešanas noilguma,
apžēlošanas vai amnestijas dēļ;
4) pret kurām kriminālprocess par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu izbeigts uz nereabilitējoša pamata;
5) kuras atbrīvotas no amata ar tiesas spriedumu krimināllietā;
6) kuras, pamatojoties uz lēmumu disciplinārlietā, atceltas no zvērināta tiesu izpildītāja vai viņa palīga amata,
izslēgtas no zvērinātu advokātu vai viņu palīgu skaita vai atceltas no zvērināta notāra vai viņa palīga amata,
atceltas no tiesneša amata, atlaistas no prokurora amata, kamēr no attiecīgajā disciplinārlietā pieņemtā
lēmuma spēkā stāšanās brīža nav pagājuši pieci gadi;
7) kuras atrodas aizgādnībā;
8) kuras darbojas par zvērinātu advokātu vai viņa palīgu vai zvērinātu notāru vai viņa palīgu;
9) kuras ir aizdomās turētie vai apsūdzētie krimināllietā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
14.pants.
 Uz zvērinātiem tiesu izpildītājiem attiecas likumā noteiktie valsts amatpersonas amatu savienošanas
ierobežojumi, kā arī pienākumi.
15.pants. 
Zvērināti tiesu izpildītāji šajā likumā noteiktajā kārtībā par savu darbību ir disciplināri, civiltiesiski un
krimināltiesiski atbildīgi.
16.pants.
 Personas, kuras vēlas ieņemt zvērināta tiesu izpildītāja amatu, pārbauda īpaša eksaminācijas komisija,
kuru ieceļ tieslietu ministrs, izraugoties pārstāvjus no Tieslietu ministrijas, tiesām, augstskolu akadēmiskā personāla
un zvērinātiem tiesu izpildītājiem. Komisijas priekšsēdētājs ir Tieslietu ministrijas pārstāvis.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
17.pants.
 (1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome, pamatojoties uz tieslietu ministra lēmumu, personām,
kuras vēlas ieņemt zvērināta tiesu izpildītāja amatu, rīko zvērināta tiesu izpildītāja eksāmenu.
(2) Pie zvērināta tiesu izpildītāja eksāmena tiek pielaistas personas, kuras atbilst šā likuma 
12.panta
 1. —
5.punkta prasībām un ir iemaksājušas eksāmena maksu Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes kontā.
(3) Persona kārto daļēju zvērināta tiesu izpildītāja eksāmenu, rakstveidā atrisinot vienu juridisku uzdevumu, ja tā no
zvērināta tiesu izpildītāja amata atbrīvota saskaņā ar šā likuma 
90.pantu
 un no dienas, kad attiecīgā persona atbrīvota
no zvērināta tiesu izpildītāja amata, pagājuši ne vairāk kā divi gadi un kopš zvērināta tiesu izpildītāja eksāmena vai
zvērināta tiesu izpildītāja regulārā kvalifikācijas eksāmena nokārtošanas dienas — ne vairāk kā pieci gadi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
18.pants. 
(1) Tieslietu ministrs pēc Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes priekšlikuma nosaka eksaminācijas
komisijas sastāvu un eksāmena jautājumus.
(2) Eksaminācijas komisija pēc tieslietu ministra rīkojuma pieņem arī zvērinātu tiesu izpildītāju regulāro
kvalifikācijas eksāmenu (turpmāk - kvalifikācijas eksāmens) (32.
1
 pants) un ārkārtas kvalifikācijas eksāmenu
(70.pants).
(3) Zvērināta tiesu izpildītāja eksāmena kārtību, minimālo zināšanu apjomu un eksāmena maksu nosaka Ministru 
3
/
35
III sadaļa 
Uzņemšana un ieskaitīšana zvērinātos tiesu izpildītājos
Pirmā nodaļa 
Pretendentu pieteikšanās un pretendentu izvērtēšana
kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
19.pants. 
(1) Eksaminācijas komisija pārbauda personas zināšanas likumos, kas vajadzīgi zvērināta tiesu
izpildītāja profesionālajā darbībā, aktu sastādīšanā un zvērināta tiesu izpildītāja lietvedībā.
(2) Eksāmens noris mutvārdos un rakstveidā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
20.pants.
 (1) Tieslietu ministrs pieņem lēmumu par zvērinātu tiesu izpildītāju eksāmena rīkošanu un eksāmena
dienu izsludina laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" vismaz mēnesi pirms eksāmena.
(2) Iesniegums par atļauju kārtot eksāmenu iesniedzams tieslietu ministram vismaz 10 dienas pirms eksāmena.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.09.2004.
 un 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
21.pants.
 Iesniegumam pievienojami pierādījumi par pilsonību, valsts valodas prasmi, vecumu, izglītību, darba
pieredzi un kvīts, kas apliecina eksāmena naudas nomaksu. Eksāmena naudu atpakaļ neizmaksā.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
22.pants. 
Eksāmena vietu un laiku Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome vismaz piecas dienas pirms
eksāmena paziņo personām, kuras ir pieteikušās kārtot zvērināta tiesu izpildītāja eksāmenu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.09.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
07.10.2004.
)
23.pants. 
(1) Personām, kuras eksāmenu nokārtojušas, par to izsniedz apliecību.
(2) Zvērināta tiesu izpildītāja eksāmena apliecības derīguma termiņš ir trīs gadi. Aprēķinot šo termiņu, atskaitāms
laiks, kad persona ir ieņēmusi zvērināta tiesu izpildītāja palīga amatu.
23.
1
pants.
 Zvērināta tiesu izpildītāja amata pretendenti ir personas, kuras nokārtojušas zvērināta tiesu izpildītāja
eksāmenu un kuru zvērināta tiesu izpildītāja eksāmena apliecībām nav beidzies derīguma termiņš. Šo personu uzskaiti
veic tieslietu ministrs.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
24.pants.
 (1) Ja zvērināta tiesu izpildītāja amata vieta ir vakanta, tieslietu ministrs par to paziņo Latvijas Zvērinātu
tiesu izpildītāju padomei.
(2) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome divu nedēļu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā paziņojuma
saņemšanas var iesniegt tieslietu ministram priekšlikumu par kāda zvērināta tiesu izpildītāja pārcelšanu uz vakanto
amata vietu. Ja šāds priekšlikums nav iesniegts, tieslietu ministrs nosūta pretendentiem uzaicinājumu pieteikties uz
šo amata vietu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
25.pants. 
(1) Pretendents iesniedz Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei iesniegumu un dokumentus, kas
apliecina viņa atbilstību šā likuma 
12.panta
 prasībām, kā arī to, ka pretendenta uzņemšanai zvērinātu tiesu izpildītāju
skaitā nav neviena no šā likuma 
13.panta
 2. — 9.punktā minētajiem šķēršļiem.
(2) Pretendents uzrāda Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei atsauksmes par savu profesionālo darbību, kā arī
4
/
35
Otrā nodaļa 
Iecelšana, pārcelšana un aizvietošana
derīgu zvērināta tiesu izpildītāja eksāmena apliecību.
(3) Ja uz vakanto zvērināta tiesu izpildītāja amata vietu pieteicies pretendents, kura nodarbošanās nav savienojama
ar tiesu izpildītāja pienākumiem, viņam ir atļauts zvērēt tikai pēc tam, kad šis pretendents izbeidzis minēto
nodarbošanos.
(4) Ja uz vakanto amata vietu pieteikušies vairāki pretendenti, priekšrocība tikt ieceltam amatā ir tam
pretendentam, kurš pildījis zvērināta tiesu izpildītāja pienākumus vai kurš tieši pirms pieteikšanās uz vakanto amata
vietu ir nostrādājis bez pārtraukuma zvērināta tiesu izpildītāja palīga amatā vismaz divus gadus. Ja uz vakanto amata
vietu vienlaikus pieteikušies vairāki pretendenti, kuriem ir priekšrocība tikt ieceltiem amatā, Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padome katrā konkrētajā gadījumā izvērtē, kurš no viņiem virzāms iecelšanai amatā.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
26.pants. 
To pretendentu sarakstu, kuri iesnieguši nepieciešamos dokumentus uzņemšanai zvērinātu tiesu
izpildītāju skaitā, Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome izliek savās telpās.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
27.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome iesniedz tieslietu ministram dokumentus par zvērināta tiesu
izpildītāja amata pretendentu un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes atzinumu par viņa uzņemšanu zvērinātu
tiesu izpildītāju skaitā.
28.pants.
 Zvērināts tiesu izpildītājs sāk pildīt amata pienākumus mēneša laikā no dienas, kad izdots rīkojums par
viņa iecelšanu vai pārcelšanu, ja tieslietu ministra rīkojumā par zvērināta tiesu izpildītāja iecelšanu vai pārcelšanu nav
noteikts citādi.
29.pants. 
(1) Zvērināts tiesu izpildītājs iekļaujams zvērinātu tiesu izpildītāju sarakstā un var sākt pildīt amata
pienākumus tikai pēc tam, kad viņš ir apdrošinājis profesionālās darbības risku (civiltiesiskās atbildības apdrošināšana)
(
33. 
un 
35.pants
) un devis Augstākās tiesas priekšsēdētājam šādu zvērestu:
"Es zvēru būt uzticīgs Latvijas valstij, godprātīgi un pēc labākās apziņas un pārliecības pildīt valsts likumus,
izturēties ar cieņu pret tiesām un valsts varu, ievērot uzraudzības iestāžu un to amatpersonu norādījumus un
rīkojumus, godīgi pildīt zvērināta tiesu izpildītāja pienākumus, sargāt personu tiesiskās intereses, man uzticētās lietas
un vērtības un neizpaust amata noslēpumus, apzinoties, ka man par savu darbību jāatbild likuma priekšā."
(2) Sākot pildīt amata pienākumus, zvērināts tiesu izpildītājs saņem tieslietu ministra apstiprinātas zvērināta tiesu
izpildītāja amata apliecības un amata zīmi. Zvērināta tiesu izpildītāja amata apliecības un amata zīmes veidu un
lietošanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
30.pants.
 Zvērinātu tiesu izpildītāju pārceļ uz citu amata vietu pēc viņa lūguma, ja ir atbrīvojusies zvērināta tiesu
izpildītāja amata vieta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
31.pants.
 Zvērināts tiesu izpildītājs, uzsākot praksi (profesionālo darbību), paziņo attiecīgā tiesu apgabala tiesām,
Valsts ieņēmumu dienestam, tieslietu ministram un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei prakses vietas adresi.
Šāds paziņojums sniedzams arī tad, ja tiek mainīta zvērināta tiesu izpildītāja prakses vieta. Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padome triju dienu laikā pēc minētās informācijas saņemšanas nodrošina tās publicēšanu Latvijas Zvērinātu
tiesu izpildītāju padomes mājaslapā internetā.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
32.pants. 
(1) Zvērināta tiesu izpildītāja prombūtnes laikā, ja viņu nevar aizvietot zvērināta tiesu izpildītāja palīgs, vai
tad, kad zvērināta tiesu izpildītāja amata vieta ir vakanta, tieslietu ministrs saziņā ar Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju
padomi ieceļ zvērinātu tiesu izpildītāju, kas veiks amata pienākumus prombūtnē esošā zvērināta tiesu izpildītāja vietā.
5
/
35
Trešā nodaļa 
Zvērināta tiesu izpildītāja kvalifikācijas eksāmens
(Nodaļa 
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
 Nodaļas normas piemērojamas no
01.07.2008.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
(2) Ja šā panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā zvērinātam tiesu izpildītājam uzdots veikt amata pienākumus vakantā
iecirknī vai citā iecirknī prombūtnē esošā zvērināta tiesu izpildītāja vietā, zvērināts tiesu izpildītājs nodrošina šā iecirkņa
atsevišķas lietvedības kārtošanu un depozīta summu uzskaiti.
(3) Izbeidzot pildīt amata pienākumus vakantā iecirknī vai citā iecirknī prombūtnē esošā zvērināta tiesu izpildītāja
vietā, zvērināts tiesu izpildītājs nodod visas iecirkņa lietvedībā esošās lietas un grāmatas zvērinātam tiesu izpildītājam,
kurš iecelts amatā vakantā iecirknī vai kurš atradās prombūtnē, kā arī nodrošina iecirknim piekritīgā depozīta konta
pārņemšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
32.
1
 pants. 
(1) Zvērināts tiesu izpildītājs šajā likumā noteiktajā kārtībā ne retāk kā reizi piecos gados (skaitot no
amatā iecelšanas dienas vai iepriekšējā kvalifikācijas eksāmena nokārtošanas dienas) kārto kvalifikācijas eksāmenu.
(2) Pamatojoties uz zvērināta tiesu izpildītāja motivētu iesniegumu, tieslietu ministrs var pieņemt lēmumu par
kvalifikācijas eksāmena kārtošanas termiņa pagarināšanu uz laiku līdz nākamajai kvalifikācijas eksāmena rīkošanas
reizei. Kvalifikācijas eksāmena kārtošanas termiņu nevar pagarināt vairāk kā divas reizes.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
32.
2
 pants. 
Kvalifikācijas eksāmenā eksaminācijas komisija pārbauda zvērināta tiesu izpildītāja teorētiskās
zināšanas (arī normatīvo aktu pārzināšanu), kas nepieciešamas, lai veiktu zvērināta tiesu izpildītāja amata
pienākumus, kā arī šo zināšanu piemērošanas prasmi.
32.
3
 pants.
 Tieslietu ministrs pieņem lēmumu par kvalifikācijas eksāmena rīkošanu un eksāmena kārtošanas
dienu. Informāciju par kvalifikācijas eksāmena rīkošanu un eksāmena kārtošanas dienu Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padome publicē Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes mājaslapā internetā vismaz mēnesi pirms
eksāmena.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
32.
4
 pants.
 Kvalifikācijas eksāmenu rīko ne retāk kā reizi gadā. Lēmumu par kvalifikācijas eksāmena rīkošanu un
tā norises dienu pieņem tieslietu ministrs pēc savas iniciatīvas vai pēc Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes
priekšlikuma. Kvalifikācijas eksāmenu organizē un tā norisi nodrošina Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome.
32.
5
 pants.
 Par kvalifikācijas eksāmena kārtošanu nav jāmaksā.
32.
6
 pants.
 (1) Kvalifikācijas eksāmena kārtību, jomas, kurās tiek pārbaudītas zvērināta tiesu izpildītāja zināšanas
un prasmes, kā arī vērtēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(2) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome sagatavo priekšlikumus kvalifikācijas eksāmena jautājumiem. Pirms
kvalifikācijas eksāmena tieslietu ministrs no iesniegtajiem priekšlikumiem izvēlas kvalifikācijas eksāmena jautājumus
un tos apstiprina.
32.
7
 pants.
 (1) Eksaminācijas komisijas lēmumu par kvalifikācijas eksāmena rezultātiem iesniedz apstiprināšanai
tieslietu ministram. Tieslietu ministrs eksaminācijas komisijas lēmumu apstiprina septiņu dienu laikā no lēmuma
saņemšanas dienas. Eksaminācijas komisijas lēmums stājas spēkā dienā, kad tieslietu ministrs to apstiprinājis.
(2) Konstatējot kvalifikācijas eksāmena kārtības pārkāpumus, tieslietu ministrs neapstiprina eksaminācijas
komisijas lēmumu, bet nekavējoties pieņem lēmumu par jauna kvalifikācijas eksāmena rīkošanu. Atkārtoti kvalifikācijas
eksāmenu rīko ne vēlāk kā mēneša laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par jauna kvalifikācijas eksāmena rīkošanu.
6
/
35
IV sadaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju profesionālās darbības riska apdrošināšana
32.
8
 pants.
 (1) Zvērināts tiesu izpildītājs, kurš nenokārto kvalifikācijas eksāmenu, atkārtoti to kārto ne vēlāk kā
sešu mēnešu laikā (skaitot no sākotnējā kvalifikācijas eksāmena rezultātu apstiprināšanas dienas), bet, ja šajā laikā
tieslietu ministrs nepieņem lēmumu par kvalifikācijas eksāmena rīkošanu, - nākamajā kvalifikācijas eksāmena
rīkošanas reizē.
(2) Ja zvērināts tiesu izpildītājs, atkārtoti kārtojot kvalifikācijas eksāmenu, iegūst negatīvu vērtējumu, tieslietu
ministrs pieņem lēmumu saskaņā ar šā likuma 
92.panta
 pirmās daļas 6.punktu.
32.
9
 pants.
 (1) Ja zvērināts tiesu izpildītājs laikposmā pēc zvērināta tiesu izpildītāja eksāmena vai iepriekšējā
kvalifikācijas eksāmena nokārtošanas ir cēlis savu profesionālo vai akadēmisko kvalifikāciju, ieguvis nepieciešamo
kredītpunktu skaitu par aktivitātēm zvērināta tiesu izpildītāja profesionālās kvalifikācijas celšanai un par to ir saņemts
pamatots Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes atzinums, tieslietu ministrs pilnīgi vai daļēji atbrīvo zvērinātu tiesu
izpildītāju no kvalifikācijas eksāmena kārtošanas. Tieslietu ministra lēmums nav pārsūdzams.
(2) Nosacījumus, ar kādiem zvērināts tiesu izpildītājs tiek pilnīgi vai daļēji atbrīvots no kvalifikācijas eksāmena
kārtošanas, un atbrīvošanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
 Pants stājas spēkā 
01.06.2011.
 Sk. Pārejas
noteikumu 
26.punktu
)
33.pants. 
(1) Ar zvērināta tiesu izpildītāja un zvērināta tiesu izpildītāja palīga profesionālo darbību saistītais
iespējamais zaudējuma risks ir obligāti apdrošināms.
(2) Apdrošinājuma ņēmējs ir zvērināts tiesu izpildītājs, kas slēdz individuālo profesionālās darbības riska
(civiltiesiskās atbildības) apdrošināšanas līgumu par sevi un par savu palīgu, un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju
padome, kas slēdz apdrošināšanas līgumu par visu zvērinātu tiesu izpildītāju profesionālās darbības riska
apdrošināšanu (grupas apdrošināšanas līgumu).
(3) Zvērināts tiesu izpildītājs var neslēgt individuālo profesionālās darbības riska apdrošināšanas līgumu par sevi vai
par savu palīgu uz laiku, kamēr zvērināts tiesu izpildītājs vai zvērināta tiesu izpildītāja palīgs atrodas iepriekš plānotā
ilgstošā prombūtnē.
(4) Zvērināts tiesu izpildītājs nodrošina, ka līdz ar profesionālās darbības atsākšanu ir spēkā viņa vai viņa palīga (ja
ilgstošā prombūtnē ir bijis viņa palīgs) individuālais profesionālās darbības riska (civiltiesiskās atbildības)
apdrošināšanas līgums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
34.pants. 
Zvērināta tiesu izpildītāja profesionālās darbības riska apdrošināšana nodrošina prasījumus, kas var
rasties sakarā ar viņa profesionālo darbību un viņa palīga darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.09.2004.
 un 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
35.pants. 
(1) Zvērinātam tiesu izpildītājam apdrošināšanas līgums jānoslēdz, pirms viņš sācis pildīt savus
pienākumus.
(2) Apdrošināšanas līgums uzturams spēkā visu zvērināta tiesu izpildītāja amata darbības laiku. Zvērinātam tiesu
izpildītājam ir pienākums vismaz 10 dienas pirms individuālā apdrošināšanas līguma darbības termiņa beigām iesniegt
Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei uz nākamo termiņu noslēgtā individuālā apdrošināšanas līguma kopiju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
36.pants. 
Zvērinātam tiesu izpildītājam ir pienākums nekavējoties paziņot Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju
padomei par apdrošināšanas līguma noslēgšanu, kā arī par visiem grozījumiem noslēgtajā apdrošināšanas līgumā, par
apdrošināšanas gadījuma iestāšanos, līguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
7
/
35
V sadaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju pienākumi, tiesības un atbildība
Pirmā nodaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju tiesības
37.pants. 
(1) Apdrošināšanas līgumā nevar paredzēt paša tiesu izpildītāja risku.
(2) Apdrošināšanas līgumā jānosaka triju gadu termiņš paziņojuma iesniegšanai par apdrošināšanas gadījuma
iestāšanos.
(3) Minimālo apdrošinājuma summu individuālajam un grupas apdrošināšanas līgumam, kā arī apdrošināšanas
līguma obligātos noteikumus pēc Tieslietu ministrijas priekšlikuma, kas saskaņots ar Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju
padomi, nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.09.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
07.10.2004.
)
38.pants. 
(1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome raugās, lai apdrošināšanas līgums būtu spēkā nepārtraukti,
kā arī uzrauga apdrošināšanas maksājumu savlaicīgu izdarīšanu. Zvērinātam tiesu izpildītājam ir pienākums septiņu
dienu laikā pēc termiņa, kurā izdarāms apdrošināšanas prēmijas maksājums, iesniegt Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padomei maksājuma uzdevuma kopiju.
(2) Ja apdrošināšanas līguma darbība ir apturēta vai līgums neatbilst normatīvo aktu prasībām vai ir izbeigts,
zvērināts tiesu izpildītājs atstādināms vai atceļams no amata.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
39.pants.
 (1) Ja zvērināts tiesu izpildītājs vai zvērināta tiesu izpildītāja palīgs, veicot profesionālo darbību, savas
darbības vai bezdarbības dēļ ir nodarījis kādam zaudējumus, neatkarīgi no zvērināta tiesu izpildītāja disciplinārās vai
krimināltiesiskās atbildības šos zaudējumus apdrošināšanas iestāde sedz no zvērināta tiesu izpildītāja
apdrošināšanas atlīdzības uz apdrošināšanas līguma pamata.
(2) Prasības par zaudējumiem, kuri radušies saistībā ar zvērināta tiesu izpildītāja vai viņa palīga profesionālo
darbību, iesniedzamas pilsētas (rajona) tiesai atbilstoši zvērināta tiesu izpildītāja amata vietai.
(3) 
(Izslēgta ar 
22.12.2005
. likumu.)
(4) 
(Izslēgta ar 
22.12.2005
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
, 
27.01.2011.
 un 
30.10.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
40.pants.
 (1) Zvērināta tiesu izpildītāja izvirzītās prasības un dotie rīkojumi, veicot amata darbības, ir saistoši visām
personām valsts teritorijā.
(2) Ja zvērināta tiesu izpildītāja prasības vai rīkojumi, veicot mantojuma apsardzību, mantojuma inventāra saraksta
sastādīšanu mantojuma lietā vai darbības lietā par bezmantinieku mantu, netiek izpildīti, viņš par to sastāda aktu un
iesniedz rajona (pilsētas) tiesai pēc sava amata vietas, lai tiesa izlemtu jautājumu par konkrētās personas atbildību un
naudas soda uzlikšanu. Jautājumu par personas atbildību un naudas soda apmēru tiesa izlemj kārtībā, kāda
Civilprocesa likumā
 noteikta attiecībā uz zvērināta tiesu izpildītāja prasību un rīkojumu neizpildi tiesas spriedumu un
citu nolēmumu izpildes procesā.
(
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
41.pants. 
Veicot amata darbības, zvērināts tiesu izpildītājs ir tiesīgs ar amata pienākumu pildīšanu saistīto
nepieciešamo informāciju motivēti pieprasīt no valsts un pašvaldību iestādēm un institūcijām, kā arī no visām
fiziskajām un juridiskajām personām, ciktāl to neierobežo speciālās tiesību normas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
42.pants.
 (1) Zvērinātam tiesu izpildītājam, veicot amata darbības sakarā ar tiesas un citu institūciju nolēmumu
izpildi, ir tiesības atvērt un bez valdītāja piekrišanas ieiet parādniekam piederošās telpās, kā arī telpās, par kurām ir
ziņas, ka tajās atrodas parādniekam piederošas mantas, un citās glabātavās saskaņā ar 
Civilprocesa likuma
8
/
35
Otrā nodaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju pienākumi
noteikumiem.
(2) Zvērinātam tiesu izpildītājam, veicot darbības ar bezmantinieku mantu, ir tiesības, ievērojot Ministru kabineta
noteikto kārtību, atvērt un bez valdītāja piekrišanas ieiet bezmantinieku mantā ietilpstošajā nekustamajā īpašumā, kā
arī citās telpās un glabātavās, par kurām ir ziņas, ka tajās atrodas bezmantinieku manta.
(3) Zvērinātam tiesu izpildītājam, veicot mantojuma apsardzību, ir tiesības, ievērojot šā likuma
 VI sadaļas
 Pirmās A
nodaļas normas, atvērt un bez valdītāja piekrišanas ieiet mirušajai personai piederošās telpās, kā arī citās telpās un
glabātavās, kurās saskaņā ar zvērināta notāra aicinājumā norādīto informāciju atrodas mirušajai personai piederošās
mantas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
43.pants.
 Zvērināts tiesu izpildītājs pārbauda amata darbībās klātesošo personu identitāti un pārstāvju pilnvaras.
44.pants. 
Lai nodrošinātu savu amata pienākumu izpildi, zvērināts tiesu izpildītājs var pieprasīt policijas palīdzību,
un tās pienākums ir šo palīdzību sniegt.
45.pants. 
(1) Zvērināts tiesu izpildītājs pēc savas iniciatīvas veic visus likumā noteiktos pasākumus un izmanto
visus likumā paredzētos līdzekļus un metodes, lai ātri un kvalitatīvi pildītu tiesas un citu institūciju nolēmumus, kā arī
veiktu citas sava amata darbības.
(2) Zvērināts tiesu izpildītājs, pildot amata darbības, piemēro 
Civilprocesa likumu
 un citus normatīvos aktus, kā arī
ievēro Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes apstiprināto metodiku un tiesu prakses atziņas.
46.pants. 
Zvērināts tiesu izpildītājs, pildot amata pienākumus, nedrīkst veikt darbības, kas aizskar personas godu
un cieņu.
47.pants. 
Zvērinātam tiesu izpildītājam nav tiesību nepamatoti atteikties pildīt likumā noteiktos pienākumus (
73. 
un
74.pants
).
48.pants. 
Pildot amata pienākumus, zvērināts tiesu izpildītājs atbilstoši veicamajai amata darbībai izskaidro pusēm
to tiesības un pienākumus pušu procesuālo tiesību labticīgai īstenošanai.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
49.pants.
 Zvērinātam tiesu izpildītājam aizliegts veikt izpildu darbības lietās, kurās viena no pusēm ir viņš pats, viņa
laulātais, bijušais laulātais, viņa vai viņa laulātā radinieks taisnā līnijā visās pakāpēs, sānu līnijā — līdz ceturtajai
pakāpei un svainībā — līdz trešajai pakāpei, kā arī zvērināta tiesu izpildītāja vai viņa laulātā aizbildnībā vai aizgādnībā
esošas personas vai zvērināta tiesu izpildītāja vai viņa laulātā adoptētāji vai adoptētie.
50.pants. 
(1) Zvērināta tiesu izpildītāja sastādītajos aktos viņa paša vai šā likuma 
49.pantā
 minēto personu labā
izteiktie rīkojumi nav spēkā.
(2) Zvērināta tiesu izpildītāja sastādītā akta spēkā esamību neietekmē šā panta pirmajā daļā norādīto rīkojumu
spēkā neesamība.
51.pants.
 Veicot amata darbības, zvērināts tiesu izpildītājs uzrāda amata apliecību un nēsā amata zīmi.
52.pants.
 (1) Zvērināts tiesu izpildītājs, viņa palīgs un darbinieki nedrīkst izpaust trešajai personai ziņas par
sastādītajiem aktiem un veiktajām amata darbībām, kā arī ziņas, kas iegūtas, veicot zvērināta tiesu izpildītāja
profesionālo darbību. Šis noteikums ir spēkā arī pēc tam, kad viņi ir atstājuši savu amatu.
9
/
35
Trešā nodaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju disciplinārā atbildība
(Nodaļa 
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
(2) Ziņas par sastādītajiem aktiem un veiktajām amata darbībām sniedzamas likumā noteiktajā kārtībā:
1) tiesai, prokuroram un izmeklēšanas iestādēm — sakarā ar amata pienākumu pildīšanu;
2) citām valsts iestādēm vai amatpersonām, kā arī privātpersonām — ar visu lietas dalībnieku piekrišanu vai ar
rajona (pilsētas) tiesas priekšsēdētāja rakstveida atļauju;
3) Tieslietu ministrijai - tai normatīvajos aktos noteikto funkciju veikšanai;
4) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei - tai normatīvajos aktos noteikto funkciju veikšanai.
(3) Zvērināts tiesu izpildītājs ziņas sniedz, pamatojoties uz personas rakstveida pieprasījumu, kurā norādīts
nepieciešamās informācijas apjoms un pamatota ziņu nepieciešamība.
(4) Zvērinātu tiesu izpildītāju depozītu un dokumentu grāmatas, izpildu lietas, kā arī atsevišķus dokumentus (to
skaitā dokumentus, kas sastādīti, veicot šā likuma 
74. 
un 
75.pantā
 norādītās darbības) nedrīkst izdot ārpus prakses
telpām, izņemot šā panta piektajā daļā noteikto gadījumu.
(5) Ja uzsākts kriminālprocess, ekspertīzes izdarīšanai krimināllietā, pamatojoties uz procesa virzītāja lēmumu, var
izņemt attiecīgus zvērināta tiesu izpildītāja dokumentus no viņa lietām, to vietā atstājot zvērināta tiesu izpildītāja
apliecinātus norakstus. Pēc ekspertīzes izdarīšanas vai lietas izskatīšanas tiesā izņemtie dokumenti nekavējoties
atdodami atpakaļ zvērinātam tiesu izpildītājam.
(6) Pēc kriminālprocesa virzītāja pieprasījuma vai disciplinārlietas ietvaros pēc tieslietu ministra vai Latvijas
Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes pilnvarota pārstāvja pieprasījuma zvērinātam tiesu izpildītājam ir pienākums izsniegt
apliecinātas dokumentu kopijas no viņa lietvedībā esošajām lietām, depozītu un dokumentu grāmatām. Šis noteikums
attiecas arī uz tiem zvērināta tiesu izpildītāja sastādītajiem dokumentiem un sarakstiem, kuri tiek glabāti elektroniskā
formā.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
53.pants.
 (1) Tieslietu ministrs var ierosināt disciplinārlietu pret zvērinātu tiesu izpildītāju pēc tiesneša vai prokurora
priekšlikuma, kā arī pēc personas sūdzības vai pēc paša iniciatīvas par zvērinātu tiesu izpildītāju darbību regulējošu
normatīvo aktu būtisku pārkāpumu, kas radījis kaitējumu valsts vai privātpersonu interesēm.
(2) Vienlaikus ar disciplinārlietas ierosināšanu tieslietu ministram ir tiesības atstādināt zvērinātu tiesu izpildītāju no
amata darbību veikšanas līdz disciplinārlietas izlemšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
54.pants.
 (1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome var ierosināt disciplinārlietu pret zvērinātu tiesu izpildītāju
pēc tiesneša vai prokurora priekšlikuma, kā arī pēc personas sūdzības vai pēc pašas iniciatīvas par:
1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģijas statūtu pārkāpumu;
2) profesionālās ētikas normu pārkāpšanu;
3) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes apstiprinātās metodikas neievērošanu;
4) citu ar zvērinātu tiesu izpildītāju darbību saistītu iekšējo normatīvo aktu pārkāpumu.
(2) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei par šā panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem ir tiesības, bet,
saņemot šā likuma 
65.panta
 4.punktā minēto disciplinārlietu komisijas lēmumu, - pienākums izskaidrot zvērinātam
tiesu izpildītājam viņa rīcības nepareizību.
(3) Ierosinātās disciplinārlietas materiālus septiņu dienu laikā nosūta tieslietu ministram ar lūgumu nodot tos
izskatīšanai disciplinārlietu komisijai.
10
/
35
(4) Nosūtot disciplinārlietas materiālus tieslietu ministram, Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome ir tiesīga lūgt
tieslietu ministru atstādināt zvērinātu tiesu izpildītāju no amata darbību veikšanas līdz disciplinārlietas izlemšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
55.pants. 
(1) Ja tiesu izpildītājs ieguvis aizstāvības tiesības kriminālprocesā par tādu noziedzīgu nodarījumu, kas
izdarīts ar nodomu (tīši), jautājuma izlemšana par disciplinārlietas ierosināšanu un tiesu izpildītāja saukšanu pie
disciplināratbildības tiek atlikta līdz brīdim, kad likumīgā spēkā stājas procesa virzītāja galīgais nolēmums par tās
pašas zvērināta tiesu izpildītāja darbības atzīšanu par prettiesisku.
(2) No brīža, kad tieslietu ministrs, viņa pilnvarota persona vai Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome no procesa
virzītāja saņēmusi informāciju par šā panta pirmajā daļā minēto apstākļu iestāšanos, šā likuma 
56.panta
 trešajā daļā
un 
65.pantā
 noteiktā termiņa skaitījums tiek apturēts.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
56.pants.
 (1) Tieslietu ministrs, viņa pilnvarota persona vai Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome pirms
disciplinārlietas ierosināšanas pieprasa no zvērināta tiesu izpildītāja rakstveida paskaidrojumus.
(2) Zvērinātam tiesu izpildītājam ir pienākums sniegt rakstveida paskaidrojumus 15 dienu laikā no paskaidrojumu
pieprasījuma saņemšanas dienas.
(3) Tieslietu ministrs vai Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome 30 dienu laikā no zvērināta tiesu izpildītāja
rakstveida paskaidrojuma saņemšanas dienas vai rakstveida paskaidrojuma sniegšanas termiņa beigām izlemj
jautājumu par disciplinārlietas ierosināšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
57.pants.
 (1) Ja persona iesniegusi sūdzību tiesā 
Civilprocesa likuma
 
632.panta
 kārtībā, jautājums par zvērināta
tiesu izpildītāja saukšanu pie disciplināratbildības izskatāms pēc tam, kad likumīgā spēkā stājies tiesas nolēmums
par attiecīgās zvērināta tiesu izpildītāja darbības atzīšanu par prettiesisku.
(2) No brīža, kad tieslietu ministrs, viņa pilnvarota persona vai Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome no tiesas
saņēmusi informāciju par šā panta pirmajā daļā minēto apstākļu iestāšanos, šā likuma 
56.panta
 trešajā daļā un
65.pantā
 noteiktā termiņa skaitījums tiek apturēts.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
58.pants.
 (1) Tiesa paziņo tieslietu ministram un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei par sūdzībām, kas
iesniegtas saistībā ar zvērināta tiesu izpildītāja darbībām, kā arī nosūta attiecībā uz tām taisīto nolēmumu norakstus.
Kriminālprocesa virzītājs informē tieslietu ministru un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi par gadījumiem, kad
kriminālprocess uzsākts pret zvērinātu tiesu izpildītāju un tas ieguvis procesuālās tiesības uz aizstāvību, zvērināts
tiesu izpildītājs atzīts par aizdomās turēto vai saukts pie kriminālatbildības, vai tam piemērots drošības līdzeklis -
noteiktas nodarbošanās aizliegums.
(2) Zvērināta tiesu izpildītāja procesuālo lēmumu vai darbības atcelšana pati par sevi nevar būt par pamatu zvērināta
tiesu izpildītāja disciplinārajai atbildībai, ja vien šis tiesu izpildītājs nav pieļāvis tīšu likuma pārkāpumu vai rupju
neuzmanību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
59.pants.
 (1) Tieslietu ministra vai Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes ierosinātās disciplinārlietas
materiālus tieslietu ministrs nodod izskatīšanai disciplinārlietu komisijai.
(2) Tieslietu ministrija nodrošina disciplinārlietu komisijas darbu.
60.pants.
 (1) Disciplinārlietu komisijas sastāvā, kuru apstiprina tieslietu ministrs, ir:
1) divi tieslietu ministrijas pārstāvji;
2) divi zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulcē ievēlēti pārstāvji;
11
/
35
3) viens Augstākās tiesas priekšsēdētāja norīkots Augstākās tiesas tiesnesis.
(2) Disciplinārlietu komisijas priekšsēdētājs ir Tieslietu ministrijas pārstāvis.
(3) Disciplinārlietu komisijas sastāvu apstiprina uz trim gadiem.
(4) Disciplinārlietu komisijas pārstāvjus, kurus ievēlē zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulcē, var apstiprināt
disciplinārlietu komisijas sastāvā ne vairāk kā divus termiņus pēc kārtas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
61.pants. 
(1) Disciplinārlietu komisija ir lemttiesīga, ja tās sēdē piedalās vairāk nekā puse locekļu.
(2) Disciplinārlietu komisijas sēdes tiek protokolētas. Protokolu paraksta komisijas priekšsēdētājs un protokolētājs.
Protokola oriģināls glabājas Tieslietu ministrijā.
(3) Disciplinārlietu komisija pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsis sadalās vienādi, izšķirošā ir
komisijas priekšsēdētāja balss. Ja kādam no disciplinārlietu komisijas locekļiem ir atšķirīgas domas, tās ieraksta
protokolā.
(4) Disciplinārlietu komisijas lēmumu paraksta disciplinārlietu komisijas priekšsēdētājs.
62.pants.
 (1) Izskatot disciplinārlietu, disciplinārlietu komisijai ir tiesības uzaicināt zvērinātu tiesu izpildītāju
mutvārdu paskaidrojumu sniegšanai vai, ja nepieciešams, sniegt rakstveida paskaidrojumus.
(2) Ja zvērināts tiesu izpildītājs disciplinārlietu komisijas noteiktajā termiņā nesniedz rakstveida paskaidrojumus vai
neierodas uz disciplinārlietu komisijas sēdi bez attaisnojoša iemesla, disciplinārlietu komisija pieņem lēmumu,
pamatojoties uz lietā noskaidrotajiem apstākļiem un tās rīcībā esošajām ziņām.
63.pants.
 Disciplinārlietu komisijai, izskatot disciplinārlietas, ir tiesības:
1) uzklausīt arī citu personu paskaidrojumus un prasīt lietpratēju atzinumus, pieprasīt ziņas un dokumentus no
valsts un pašvaldību institūcijām, kā arī no citām privāto tiesību juridiskajām personām un to amatpersonām;
2) pieaicināt Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes pārstāvi vai pārstāvi no tās rajona (pilsētas) tiesas vai
apgabaltiesas, kuras darbības teritorijā praktizē zvērināts tiesu izpildītājs, kura darbības tiek izvērtētas;
3) lūgt Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi veikt zvērināta tiesu izpildītāja profesionālās darbības pārbaudi.
64.pants.
 Ja disciplinārlietas izskatīšanas gaitā disciplinārlietu komisijai rodas pārliecība, ka pārkāpums, par kura
pazīmēm zvērināta tiesu izpildītāja darbībā ir ierosināta disciplinārlieta, nav savienojams ar zvērināta tiesu izpildītāja
amata pienākumu pildīšanu, disciplinārlietu komisija var lūgt tieslietu ministru atstādināt zvērinātu tiesu izpildītāju no
amata darbību veikšanas līdz lietas izskatīšanai.
65.pants.
 Disciplinārlietu komisija divu mēnešu laikā no dienas, kad tieslietu ministrs pieņēmis lēmumu par
disciplinārlietas ierosināšanu vai Tieslietu ministrija saņēmusi Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes lēmumu par
disciplinārlietas ierosināšanu, pieņem šādu lēmumu:
1) uzlikt zvērinātam tiesu izpildītājam vienu no šā likuma 
66.panta
 pirmajā daļā paredzētajiem disciplinārsodiem;
2) ierosināt tieslietu ministram, ka zvērināts tiesu izpildītājs atceļams no amata;
3) izbeigt disciplinārlietu;
4) nepiemērot disciplinārsodu un lēmumu nosūtīt Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei, lai tā izskaidrotu
zvērinātam tiesu izpildītājam viņa rīcības nepareizību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
12
/
35
VI sadaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju darbības
66.pants.
 (1) Disciplinārlietu komisijai ir tiesības uzlikt zvērinātam tiesu izpildītājam vienu no šādiem
disciplinārsodiem:
1) izteikt piezīmi;
2) izteikt rājienu;
3) uzlikt naudas sodu no 150 līdz 1430 
euro
 apmērā.
(2) Tieslietu ministram divu nedēļu laikā no disciplinārlietu komisijas lēmuma saņemšanas dienas ir tiesības uzlikt
zvērinātam tiesu izpildītājam disciplinārsodu — atcelšanu no amata vai paziņot disciplinārlietu komisijai, ka tās
ierosinātais disciplinārsoda veids ir pārskatāms.
(3) Tieslietu ministrs šā panta otrajā daļā minēto disciplinārsodu var piemērot uz disciplinārlietu komisijas lēmuma
pamata:
1) ja disciplinārlietu komisija, izvērtējot izdarītā disciplinārā pārkāpuma raksturu un sekas, zvērināta tiesu
izpildītāja vainas pakāpi nodarījumā, kā arī ziņas, kas raksturo iepriekšējo darbu zvērināta tiesu izpildītāja
amatā, uzskata, ka konkrētajā gadījumā ir piemērojams disciplinārsods - atcelšana no amata;
2) 
(izslēgts ar 
20.12.2007
. likumu)
;
3) ja zvērināts tiesu izpildītājs nepilda šā panta pirmās daļas 3.punktā uzlikto disciplinārsodu.
(4) Zvērinātam tiesu izpildītājam, kuram ir uzlikts šā panta pirmās daļas 3.punktā paredzētais disciplinārsods, ir
pienākums triju mēnešu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas iemaksāt naudas sodu Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padomes kontā.
(5) Disciplinārlietu komisija attiecībā uz zvērinātu tiesu izpildītāju, kuram ir uzlikts šā panta pirmās daļas 3.punktā
paredzētais disciplinārsods, pēc viņa motivēta lūguma var pieņemt lēmumu par uzliktā naudas soda samaksas
atlikšanu līdz noteiktam termiņam vai sadalīšanu termiņos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
 un 
12.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
67.pants.
 (1) Disciplinārlieta nav ierosināma un disciplinārsods nav uzliekams, ja pagājuši divi gadi pēc pārkāpuma
izdarīšanas.
(2) Šā likuma 
57.pantā
 noteiktajā gadījumā disciplināratbildības noilgums skaitāms no dienas, kad likumīgā spēkā
stājies attiecīgs tiesas spriedums.
68.pants. 
Disciplinārlietu komisijas vai tieslietu ministra lēmumu par disciplinārsoda uzlikšanu vai disciplinārlietas
izbeigšanu paziņo sūdzības iesniedzējam, Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei un zvērinātam tiesu izpildītājam.
69.pants. 
Disciplinārlietu komisijas vai tieslietu ministra lēmumu par disciplinārsoda uzlikšanu disciplināri sodītais
zvērināts tiesu izpildītājs var pārsūdzēt administratīvajā rajona tiesā 30 dienu laikā no lēmuma paziņošanas dienas.
Pieteikuma iesniegšana tiesā neaptur minētā lēmuma darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007.
 un 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
70.pants.
 Ja zvērinātam tiesu izpildītājam divu gadu laikā no disciplinārsoda uzlikšanas dienas atkārtoti tiek uzlikts
disciplinārsods par zvērinātu tiesu izpildītāju darbību regulējošu normatīvo aktu būtisku pārkāpumu, tieslietu ministrs
sešu mēnešu laikā no atkārtotā disciplinārsoda uzlikšanas dienas izdod rīkojumu par ārkārtas kvalifikācijas eksāmena
noteikšanu šim zvērinātam tiesu izpildītājam. Ārkārtas kvalifikācijas eksāmena kārtošana neatbrīvo zvērinātu tiesu
izpildītāju no pienākuma kārtot šā likuma 
32.
1
 pantā
 noteikto kvalifikācijas eksāmenu.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
13
/
35
Pirmā nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
71.pants. 
(1) Zvērināts tiesu izpildītājs veic amata darbības tās apgabaltiesas darbības teritorijā, pie kuras viņš
pastāv.
(2) Personai ir tiesības brīvi izvēlēties zvērinātu tiesu izpildītāju, ievērojot šajā likumā noteiktos ierobežojumus.
(3) Zvērinātam tiesu izpildītājam nav tiesību atteikties pieņemt izpildei izpildu dokumentu, notariālā akta par
mantojuma lietas izbeigšanu izrakstu vai zvērināta notāra aicinājumu par mantojuma apsardzību, kas saskaņā ar
Civilprocesa likumu
 vai šo likumu ir piekritīgs viņa iecirknim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.01.2013.
 un 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
72.pants.
 (1) Zvērināts tiesu izpildītājs par amata darbībām, ko viņš veicis ārpus savas amata vietas iecirkņa vai arī
veicis attiecībā uz parādnieku, kura dzīvesvieta vai atrašanās vieta vai juridiskā adrese ir cita iecirkņa teritorijā, paziņo
zvērinātam tiesu izpildītājam pēc parādnieka dzīvesvietas vai atrašanās vietas vai juridiskās adreses.
(2) Izpildes gaitā saņemtās naudas summas starp piedzinējiem sadala atbilstoši 
Civilprocesa likumā
 noteiktajai
prasījumu apmierināšanas secībai, ņemot vērā visus izpildei iesniegtos izpildu dokumentus.
(3) 
(Izslēgta ar 
20.12.2007
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
73.pants.
 (1) Zvērinātam tiesu izpildītājam ir pienākums veikt amata darbības, lai izpildītu šādus tiesas un citu
institūciju vai amatpersonu nolēmumus:
1) par piedziņu;
2) par prasības nodrošinājumu;
3) par telpu atbrīvošanu (izlikšanu);
4) par ievešanu valdījumā;
5) par noteiktu priekšmetu izņemšanu parādniekam un nodošanu piedzinējam, kā arī citu izpildu dokumentā
noteiktu darbību veikšanu;
6) par saistību piespiedu izpildi;
7) par izsoles rīkošanu nekustamā īpašuma labprātīgai pārdošanai izsolē tiesas ceļā;
8) par mantas konfiskāciju;
9) 
(izslēgts no 
01.03.2016.
 ar 
04.02.2016
. likumu. Sk. Pārejas noteikumu 
34. punktu
)
.
(2) Zvērinātam tiesu izpildītājam ir pienākums veikt arī citus tiesas dotus uzdevumus, kas saistīti ar tiesas
nolēmumu izpildi, un arī citas likumos noteiktās darbības.
(3) Zvērināts tiesu izpildītājs pārņem mantu, kas atzīta par bezmantinieku mantu un ir piekritīga valstij, nodrošina
tās pārvaldīšanu, apsardzību un realizāciju, kā arī uz šo mantu pieteikto kreditoru pretenziju apmierināšanu. Kārtību,
kādā zvērināts tiesu izpildītājs nodrošina bezmantinieku mantas pārvaldīšanu, apsardzību, novērtēšanu, atsavināšanu,
kreditoru pretenziju apmierināšanu, realizācijas ieņēmumu sadalīšanu, tai skaitā zvērināta tiesu izpildītāja un zvērināta
notāra izdevumu un amata atlīdzības segšanu, vai to ieskaitīšanu valsts budžetā, kā arī noteic drošības naudas
apmēru, nosaka Ministru kabinets. Ministru kabinets noteic tiesu izpildītāja rīcību ar bezmantinieku mantu arī
gadījumā, ja bezmantinieku manta netiek atsavināta.
(4) Zvērināts tiesu izpildītājs, pamatojoties uz zvērināta notāra aicinājumu, veic mantojuma apsardzību šajā likumā
noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
, 
17.01.2013.
, 
26.11.2015.
 un 
04.02.2016
. likumu, kas stājas spēkā
14
/
35
Pirmā A nodaļa 
Mantojuma apsardzība
(Nodaļa 
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
29.02.2016.
)
74.pants.
 (1) Zvērināts tiesu izpildītājs pēc ieinteresēto personu lūguma veic šādas amata darbības:
1) piegādā tiesas pavēstes un citus dokumentus;
2) fiksē faktus;
3) veic mantas apraksti kopīgas mantas dalīšanas nolūkā vai mantojuma lietā;
4) rīko publiskās izsoles;
5) vada mediāciju kā sertificēts mediators atbilstoši 
Mediācijas likumā
 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai.
(2) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā zvērināts tiesu izpildītājs pēc ieinteresēto personu lūguma piegādā
tiesas pavēstes un citus dokumentus.
(3) Izdevumos, kas saistīti ar šā panta pirmajā daļā minēto amata darbību veikšanu, ietilpst zvērināta tiesu
izpildītāja amata atlīdzība takses apmērā un amata darbības veikšanai nepieciešamie izdevumi. Amata darbības
veikšanai nepieciešamo izdevumu apmēru nosaka atbilstoši normatīvajiem aktiem par izpildu darbību veikšanai
nepieciešamajiem izdevumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011.
 un 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
75.pants. 
(1) Zvērinātam tiesu izpildītājam pēc vienošanās ar ieinteresēto personu atļauts:
1) sagādāt no valsts, pašvaldību vai privātajām iestādēm, kā arī no amatpersonām un privātpersonām
dokumentus, kas viņam vajadzīgi profesionālās darbības veikšanai;
2) sastādīt izlīgumu tiesas un citu institūciju nolēmumu izpildes stadijā;
3) 
(izslēgts ar 
22.12.2005
. likumu)
;
4) sniegt juridisko palīdzību, sagatavojot dokumentus un konsultējot jautājumos, kas saistīti ar tiesu un citu
institūciju nolēmumu izpildi.
(2) Zvērinātam tiesu izpildītājam aizliegts sniegt juridisko palīdzību saistībā ar lietām, kurās viņš veicis šā likuma
73. 
un 
74.pantā
 minētās amata darbības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
76.pants. 
(1) Zvērināts tiesu izpildītājs aprēķina atlīdzību par amata darbībām un ar tām saistītos izdevumus un
iekasē aprēķinātās summas.
(2) Zvērināts tiesu izpildītājs dod norēķinu par naudas summām, kas izlietotas ar amata darbībām saistītiem
izdevumiem.
77.pants.
 Ja zvērināts tiesu izpildītājs, veikdams amata darbību, konstatē rīcību, kas satur noziedzīga nodarījuma
pazīmes, viņš nosūta attiecīgu iesniegumu prokuroram.
77.
1 
pants.
 (1) Zvērināts tiesu izpildītājs veic mantojuma apsardzību, pamatojoties uz zvērināta notāra aicinājumu.
(2) Zvērinātam tiesu izpildītājam nav tiesību atteikties pieņemt izpildei zvērināta notāra aicinājumu, ja tajā norādītās
mantas atrašanās vieta ir zvērināta tiesu izpildītāja amata vietai noteiktajās robežās (iecirknī).
15
/
35
(3) Persona, kura lūgusi mantojuma apsardzību, pēc zvērināta tiesu izpildītāja norādījuma iemaksā zvērināta tiesu
izpildītāja saimnieciskās darbības kontā norādīto summu, kas nepieciešama mantojuma apsardzības darbību
uzsākšanai. Lietas gaitā pēc zvērināta tiesu izpildītāja norādījuma persona, kura lūgusi mantojuma apsardzību,
iemaksā zvērināta tiesu izpildītāja saimnieciskās darbības kontā papildu summu, lai segtu ar mantojuma apsardzību
saistītos izdevumus. Zvērināta tiesu izpildītāja norādītās summas nesamaksāšana ir pamats mantojuma apsardzības
izbeigšanai.
(4) Tiesības saņemt ziņas un iepazīties ar mantojuma apsardzības lietas dokumentiem ir personai, kura lūgusi
mantojuma apsardzību, zvērinātam notāram, kas izsniedzis aicinājumu veikt mantojuma apsardzību, mantiniekiem un
mantojuma aizgādnim, ja tāds ir iecelts.
77.
2 
pants.
 (1) Mantojuma apsardzība uzsākama bez liekas kavēšanās, bet ne vēlāk kā piecu dienu laikā.
Paziņojums par mantojuma apsardzības uzsākšanu netiek sūtīts.
(2) Ja pilngadīga persona atsakās zvērinātu tiesu izpildītāju, kas veic mantojuma apsardzības darbības, ielaist
nekustamajā īpašumā, telpās vai citās glabātavās, kurās saskaņā ar zvērināta notāra aicinājumu veikt mantojuma
apsardzību atrodas apsargājamā manta, zvērināts tiesu izpildītājs pieaicina policijas pārstāvi, kura klātbūtnē iekļūst
nekustamajā īpašumā, telpās vai citās glabātavās un veic mantojuma apsardzības darbības.
(3) Ja zvērināts tiesu izpildītājs konstatē, ka nekustamais īpašums, telpas vai citas glabātavas, kurās saskaņā ar
zvērināta notāra aicinājumu veikt mantojuma apsardzību atrodas apsargājamā manta, ir slēgtas vai tajās netiek
sastapta pilngadīga persona, zvērināts tiesu izpildītājs pie attiecīgā nekustamā īpašuma, telpām vai citām glabātavām
atstāj paziņojumu par mantojuma apsardzības darbību veikšanas datumu un laiku, norādot, ka gadījumā, ja
paziņojumā norādītajā datumā un laikā netiks nodrošināta iekļūšana nekustamajā īpašumā, telpās vai citās glabātavās,
tiks veikta to piespiedu atvēršana policijas pārstāvja klātbūtnē. Ja nekustamais īpašums, telpas vai citas glabātavas
pieder trešajām personām, paziņojums tiek nosūtīts attiecīgajām personām ar pasta sūtījumu.
(4) Ja paziņojumā norādītajā laikā zvērinātam tiesu izpildītājam mantojuma apsardzības darbību veikšanai netiek
nodrošināta iekļūšana nekustamajā īpašumā, telpās vai citās glabātavās, tās tiek atvērtas piespiedu kārtā policijas
pārstāvja klātbūtnē. Ja nekustamajā īpašumā, telpās vai citās glabātavās pēc to atvēršanas netiek sastapta neviena
pilngadīga persona, zvērināts tiesu izpildītājs pēc telpu piespiedu atvēršanas gādā par to drošu aizvēršanu un
aizzīmogošanu. Zvērināts tiesu izpildītājs pie attiecīgā nekustamā īpašuma, telpām vai citām glabātavām atstāj
paziņojumu ar uzaicinājumu ierasties zvērināta tiesu izpildītāja birojā, lai saņemtu telpu atslēgas.
(5) Par šā panta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā minētajām darbībām zvērināts tiesu izpildītājs sastāda aktu.
77.
3 
pants.
 (1) Personas, kuras dzīvojušas ar mirušo personu vienā dzīvoklī vai pie kurām atrodas mantojamā
manta, rakstveidā sniedz apliecinājumu zvērinātam tiesu izpildītājam, ka tās no palikušās mantas neko nav
noslēpušas un tām nav zināms, ka kādu mantas daļu pēc mantas atstājēja nāves būtu noslēpušas, paņēmušas vai
aiznesušas citas personas. Ja šīs personas atsakās sniegt apliecinājumu, tās rakstveidā paskaidro atteikuma
iemeslus.
(2) Ja kāda no šā panta pirmajā daļā minētajām personām atsakās sniegt apliecinājumu vai dot paskaidrojumus,
zvērināts tiesu izpildītājs sastāda par to aktu un šajā likumā noteiktajā kārtībā iesniedz to tiesai, lai tiesa izlemtu
jautājumu par attiecīgās personas atbildību. Personas atteikums neaptur zvērināta tiesu izpildītāja darbības.
(3) Ja tiek konstatēts, ka persona sniegusi nepatiesas ziņas, zvērināts tiesu izpildītājs nosūta attiecīgu iesniegumu
prokuroram.
(4) Lietas, uz kurām pretenzijas par to piederību pieteikušas trešās personas, aizzīmogo vai apķīlā un
aizzīmogošanas vai apķīlāšanas aktā norāda pieteikto pretenziju. Ja persona aizzīmogošanas vai apķīlāšanas brīdī vai
pirms tam iesniedz zvērinātam tiesu izpildītājam dokumentus, kas apliecina mantas piederību, zvērināts tiesu
izpildītājs šādu mantu aktā neiekļauj. Personai, kura uzskata, ka tai ir kādas tiesības uz apķīlājamo vai aizzīmogojamo
mantu vai tās daļu, bet tā nevar iesniegt zvērinātam tiesu izpildītājam mantas piederību apliecinošus dokumentus vai
zvērināts tiesu izpildītājs tos neatzīst par pietiekamiem mantas piederības konstatēšanai, ir tiesības celt prasību tiesā
pēc vispārējās lietu piekritības.
(5) Ja ir saņemts paziņojums, ka starp mirušās personas lietām atrodas testaments, zvērināts tiesu izpildītājs to
uzmeklē vispirms. Ja testamentu atrod, zvērināts tiesu izpildītājs to nosūta zvērinātam notāram, kas izsniedzis
aicinājumu veikt mantojuma apsardzību.
16
/
35
77.
4 
pants.
 (1) Aizzīmogošanu izdara, ja šis mantojuma apsardzības līdzeklis norādīts zvērināta notāra aicinājumā
vai zvērināts tiesu izpildītājs to konkrētajā gadījumā atzīst par lietderīgāko mantojuma apsardzības līdzekli vai ja
objektīvu apstākļu dēļ nav iespējams nekavējoties apķīlāt mantu. Šādā gadījumā, tiklīdz tas ir iespējams, zvērināts
tiesu izpildītājs mantu apķīlā.
(2) Aizzīmogošanu izdara, aizzīmogojot lietu glabātavas, iesaiņojumus, kuros lietas sasaiņotas, vai, ja mantojamā
manta ir nekustamais īpašums, aizzīmogojot pašu īpašumu. Aizzīmogošanā var piedalīties Notariāta likuma 
289.pantā
norādītās personas.
(3) Nav aizzīmogojams nekustamais īpašums, telpas, glabātavas un lietas, kas nepieciešamas ikdienas lietošanai
personām, kuras lieto attiecīgo nekustamo īpašumu, telpas, glabātavas un lietas, kā arī tāds nekustamais īpašums un
lietas, kuras pēc to rakstura nevar aizzīmogot. Neaizzīmogojamās lietas un nekustamais īpašums ir apķīlājams.
Apsargājamā manta ir apķīlājama arī tad, ja zvērināts tiesu izpildītājs to konkrētajā gadījumā atzīst par lietderīgāku
mantojuma apsardzības līdzekli nekā aizzīmogošana.
(4) Zvērināts tiesu izpildītājs visas ar aizzīmogošanu saistītās darbības ieraksta aktā. Aktu paraksta zvērināts tiesu
izpildītājs un personas, kuras piedalījušās aizzīmogošanā. Ja kāda no personām aktu neparaksta, zvērināts tiesu
izpildītājs to norāda aktā.
77.
5 
pants.
 (1) Kustamās mantas apķīlāšana izpaužas tās aprakstīšanā un novērtēšanā. Nekustamā īpašuma
apķīlāšana izpaužas tā aprakstīšanā un, ja nepieciešams, arī novērtēšanā. Mantojamās mantas aprakstīšanu un
novērtēšanu zvērināts tiesu izpildītājs veic atbilstoši 
Civilprocesa likumā
 noteiktajai kustamās mantas un nekustamā
īpašuma aprakstīšanas un novērtēšanas kārtībai, ciktāl šajā likumā nav paredzēts citādi.
(2) Zvērināts tiesu izpildītājs par apķīlāšanas darbībām sastāda aktu. Aktu paraksta zvērināts tiesu izpildītājs un
personas, kuras piedalījušās mantas apķīlāšanā. Ja kāda no šīm personām aktu neparaksta, zvērināts tiesu izpildītājs
to norāda aktā.
77.
6 
pants.
 (1) Aizzīmogotā vai apķīlātā manta nododama mantojuma aizgādnim. Līdz ar aizzīmogotās vai
apķīlātās mantas nodošanu mantojuma aizgādnim mantojuma apsardzība izbeidzas.
(2) Ja līdz mantas aizzīmogošanas vai apķīlāšanas dienai mantojuma aizgādnis nav iecelts, zvērināts tiesu
izpildītājs aizzīmogotās vai apķīlātās mantas apsardzībai ieceļ kustamās mantas glabātāju vai nekustamā īpašuma
pārvaldnieku.
(3) Kustamās mantas glabātājs rakstveidā apliecina, ka viņš apķīlāto mantu neatsavinās, neieķīlās un neizlietos
citam uzdevumam vai nolūkam un ka par tās izšķērdēšanu, atsavināšanu, noslēpšanu vai apmainīšanu viņu var saukt
pie kriminālatbildības. Zvērināta tiesu izpildītāja ieceltais nekustamā īpašuma pārvaldnieks aprakstīto nekustamo
īpašumu saglabā tādā pašā stāvoklī, kāds tas bija aprakstīšanas brīdī, un kopā ar to pašu kustamo mantu. Nekustamā
īpašuma pārvaldniekam ir tāda pati atbildība kā šajā likumā noteiktajam kustamās mantas glabātājam.
(4) Apķīlātās vērtslietas un vērtspapīrus zvērināts tiesu izpildītājs izņem un nodod mantojuma aizgādnim, bet, ja
tāds nav iecelts un zvērināts tiesu izpildītājs pats nevar nodrošināt to saglabāšanu, nodod glabāšanā kredītiestādē.
(5) Naudu zvērināts tiesu izpildītājs izņem un iemaksā savā depozīta kontā, bet, ja ir iecelts mantojuma aizgādnis,
– aizgādņa norādītajā kontā.
(6) Lietas, kas ātri bojājas, nekavējoties pārdodamas atbilstoši 
Civilprocesa likumā
 noteiktajai kustamās mantas
pārdošanas kārtībai, bet par tām saņemtā nauda pēc izdevumu atskaitīšanas ieskaitāma zvērināta tiesu izpildītāja
depozīta kontā. Zvērināts tiesu izpildītājs paziņo zvērinātam notāram, kas izsniedzis aicinājumu veikt mantojuma
apsardzību, par depozīta kontā ieskaitīto naudu, kas saņemta par lietu pārdošanu.
77.
7 
pants
. Mantojamo naudas līdzekļu apķīlāšanu kredītiestādē zvērināts tiesu izpildītājs veic, dodot rīkojumu
ieskaitīt attiecīgos naudas līdzekļus (to skaitā noguldījumus) zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontā.
77.
8 
pants.
 Pēc zvērināta notāra aicinājuma izpildes zvērināts tiesu izpildītājs sagatavo aktu, kurā norāda visas
lietā veiktās darbības un to rezultātu. Aktu zvērināts tiesu izpildītājs nosūta zvērinātam notāram, kas izsniedzis
aicinājumu veikt mantojuma apsardzību.
17
/
35
Otrā nodaļa 
Valsts nodeva, zvērinātu tiesu izpildītāju darba atlīdzība 
un ar amata darbību saistītie izdevumi
77.
9 
pants.
 (1) Ja mantojuma apsardzības darbību veikšanas brīdī mantojuma aizgādnis nebija iecelts, pēc
mantojuma aizgādņa iecelšanas aizzīmogoto vai apķīlāto mantu vai apķīlātos naudas līdzekļus nodod mantojuma
aizgādnim.
(2) Zīmogus zvērināts tiesu izpildītājs noņem mantojuma aizgādņa klātbūtnē. Par visām ar zīmogu noņemšanu
saistītajām darbībām zvērināts tiesu izpildītājs sastāda aktu. Aktu paraksta zvērināta tiesu izpildītāja uzaicinātās
klātesošās personas. Ja kāda no šīm personām atsakās aktu parakstīt, zvērināts tiesu izpildītājs to norāda aktā. Aktu
zvērināts tiesu izpildītājs iesniedz zvērinātam notāram, kas izsniedzis aicinājumu veikt mantojuma apsardzību.
(3) Ja manta nodota glabāšanā, zvērināts tiesu izpildītājs dod rīkojumu glabātājam nodot mantu vai īpašumus
mantojuma aizgādnim.
(4) Apķīlātos mantojamos naudas līdzekļus, kā arī naudas līdzekļus, kas saņemti par tādu lietu pārdošanu, kuras
ātri bojājas, zvērināts tiesu izpildītājs pārskaita aizgādņa norādītajā bankas kontā.
(5) Zvērināts tiesu izpildītājs atceļ mantojuma apsardzības līdzekļus pēc tam, kad ir segti ar mantojuma apsardzību
saistītie izdevumi.
77.
10 
pants.
 (1) Ar mantojuma apsardzību saistītajos izdevumos ietilpst tiesu izpildītāja amata atlīdzība takses
apmērā un mantojuma apsardzības darbību veikšanai nepieciešamie izdevumi. Nepieciešamie izdevumi ir:
1) izdevumi, kas saistīti ar paziņojumu un citu dokumentu piegādāšanu un izsniegšanu;
2) izdevumi par mantas glabāšanu un pārvadāšanu;
3) ceļa izdevumi nokļūšanai mantojuma apsardzības vietā;
4) samaksa ekspertam;
5) citi mantojuma apsardzības darbību veikšanai nepieciešamie izdevumi.
(2) Mantojuma apsardzības darbību veikšanai nepieciešamo izdevumu apmēru nosaka atbilstoši normatīvajiem
aktiem par izpildu darbību veikšanai nepieciešamajiem izdevumiem.
77.
11 
pants.
 Zvērināta tiesu izpildītāja darbības, veicot mantojuma apsardzību, vai atteikumu veikt šādas darbības
ieinteresētās personas var pārsūdzēt tiesā atbilstoši 
Civilprocesa likumā
 noteiktajai sūdzību iesniegšanas kārtībai par
zvērināta tiesu izpildītāja darbībām sprieduma izpildīšanā.
78.pants.
 Par izpildu dokumenta iesniegšanu izpildei tā iesniedzējs maksā valsts nodevu valsts pamatbudžetā.
79.pants. 
Par katru amata darbību (
73. 
un 
74.pants
), ko veic zvērināts tiesu izpildītājs, kā arī par sniegto juridisko
palīdzību (
75.pants
) viņam ir tiesības neatkarīgi no valsts nodevas ņemt atlīdzību. Atlīdzības apmēru par zvērināta tiesu
izpildītāja amata darbībām nosaka atbilstoši taksei. Vienošanās par amata darbību atlīdzības apmēru, kas atšķiras no
takses, ir aizliegta. Zvērinātu tiesu izpildītāju amata atlīdzība apliekama ar pievienotās vērtības nodokli 
Pievienotās
vērtības nodokļa likumā
 noteiktajā apmērā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011.
 un 
26.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
80.pants.
 Zvērinātu tiesu izpildītāju amata atlīdzības takses pēc Tieslietu ministrijas priekšlikuma, kas saskaņots
ar Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi, nosaka Ministru kabinets.
(
02.09.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.10.2004.
)
18
/
35
VII sadaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju darbības uzraudzība
VIII sadaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju atvaļinājumi
81.pants.
 Valsts nodevu, zvērināta tiesu izpildītāja amata atlīdzību un ar zvērināta tiesu izpildītāja amata darbību
saistītos izdevumus iemaksā izpildu dokumenta iesniedzējs vai cita ieinteresētā persona.
82.pants.
 Sūdzību par zvērināta tiesu izpildītāja sastādīto aprēķinu par amata atlīdzību un ar amata darbību
saistītajiem izdevumiem izskata rajona (pilsētas) tiesa civilprocesuālajā kārtībā.
83.pants.
 (1) Zvērinātu tiesu izpildītāju tiešā uzraudzība piekrīt tai apgabaltiesai, kuras darbības teritorijā atrodas
viņu amata vieta.
(2) Uzraudzību par zvērinātu tiesu izpildītāju amata darbībām rajona (pilsētas) tiesa veic civilprocesuālajā kārtībā.
84.pants.
 (1) Zvērinātu tiesu izpildītāju darbību var pārbaudīt apgabaltiesas priekšsēdētāja norīkots tiesnesis. Par
veiktās pārbaudes rezultātiem tiesnesis informē Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi.
(2) Apgabaltiesas priekšsēdētājs var aicināt pārbaudē piedalīties Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes
norīkotus zvērinātus tiesu izpildītājus un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes darbiniekus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
84.
1
 pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome vismaz reizi gadā nodrošina katra zvērināta tiesu izpildītāja
grāmatu un izpildu lietu pārbaudi.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
 Pants stājas spēkā 
01.01.2012.
 Sk. Pārejas
noteikumu 
27.punktu
)
85.pants. 
Par zvērināta tiesu izpildītāja darbībā konstatēto pārkāpumu novēršanu gādā Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padome, dodot zvērinātam tiesu izpildītājam norādījumus un ieteikumus, un, ja nepieciešams, izvērtē
jautājumu par disciplinārlietas ierosināšanu vai ziņo attiecīgajām institūcijām, lai zvērinātu tiesu izpildītāju sauktu pie
kriminālatbildības.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
86.pants.
 (1) Zvērinātam tiesu izpildītājam ir tiesības uz četru nedēļu ilgu ikgadējo atvaļinājumu.
(2) Darbnespējas gadījumā zvērinātam tiesu izpildītājam var piešķirt ilgāku atvaļinājumu, taču ne vairāk kā septiņus
mēnešus gadā, bet bērna kopšanai — līdz 18 mēnešiem.
87.pants.
 (1) Atvaļinājumu zvērinātam tiesu izpildītājam piešķir tieslietu ministrs.
(2) Piešķirot zvērinātam tiesu izpildītājam atvaļinājumu, jānodrošina viņa aizvietošana.
88.pants.
 (1) Sevišķi steidzamos gadījumos zvērināts tiesu izpildītājs var izmantot ārkārtas atvaļinājumu, kas nav
ilgāks par trijām dienām, iepriekš neprasot tieslietu ministra atļauju. Šādā gadījumā zvērināts tiesu izpildītājs, tiklīdz
iespējams, paziņo, kādēļ un cik ilgi viņš nav pildījis savus pienākumus.
(2) Šādos gadījumos zvērināta tiesu izpildītāja amata pienākumus var pildīt zvērināta tiesu izpildītāja palīgs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
89.pants. 
Zvērināta tiesu izpildītāja palīga atbildība, aizvietojot zvērinātu tiesu izpildītāju viņa prombūtnes laikā, kā
19
/
35
IX sadaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju atbrīvošana, atcelšana un atstādināšana
arī veicot citas šā likuma 
111.
3
 panta
 otrajā daļā minētās darbības, un zvērināta tiesu izpildītāja atbildība par viņa
palīga darbību nosakāma saskaņā ar šā likuma 111.
4
 un 
111.
6
 pantu
.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
90.pants. 
Tieslietu ministrs atbrīvo zvērinātu tiesu izpildītāju no amata pēc viņa lūguma vai arī bez šāda lūguma, ja
pēdējo 12 mēnešu laikā zvērināts tiesu izpildītājs darbnespējas dēļ vairāk nekā septiņus mēnešus pēc kārtas nav
pildījis savus amata pienākumus.
91.pants.
 Zvērinātu tiesu izpildītāju var atcelt no amata ar tieslietu ministra rīkojumu vai tiesas spriedumu.
92.pants.
 (1) Tieslietu ministrs atceļ no amata zvērinātu tiesu izpildītāju:
1) kurš šajā likumā noteiktajā termiņā nav noslēdzis apdrošināšanas līgumu (
35.pants
);
2) kurš noteiktā laikā (
28.pants
) pēc iecelšanas amatā vai pārcelšanas uz citu amata vietu nav sācis pildīt
amata pienākumus;
3) kuram radušies šā likuma 
13.panta
 1. — 8.punktā norādītie šķēršļi amata pildīšanai;
4) kuram atcelšana piemērota kā disciplinārsods;
5) kurš nav nokārtojis ārkārtas kvalifikācijas eksāmenu;
6) kurš nav kārtojis kvalifikācijas eksāmenu vai, atkārtoti kārtojot kvalifikācijas eksāmenu, saņēmis negatīvu
vērtējumu.
(2) Tieslietu ministra lēmuma par zvērināta tiesu izpildītāja atcelšanu pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma izpildi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
93.pants.
 (1) Tieslietu ministrs zvērinātu tiesu izpildītāju var atstādināt no amata darbību veikšanas, ja:
1) zvērināts tiesu izpildītājs ir aizdomās turētais vai apsūdzētais krimināllietā un viņa neatstādināšana var kaitēt
valsts vai trešo personu pamatotām interesēm;
2) viņš pret zvērinātu tiesu izpildītāju ir ierosinājis disciplinārlietu un zvērināta tiesu izpildītāja neatstādināšana
var kaitēt valsts vai trešo personu pamatotām interesēm;
3) apturēta apdrošināšanas līguma darbība vai šajā likumā noteiktajā termiņā zvērināts tiesu izpildītājs nav
iesniedzis Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei maksājuma uzdevuma kopiju, kas apliecina, ka ir izdarīts
individuālās apdrošināšanas prēmijas maksājums;
4) konstatēts, ka apdrošināšanas līgumā nav ietverti normatīvajos aktos noteiktie obligātie nosacījumi.
(2) Tieslietu ministrs atstādina zvērinātu tiesu izpildītāju no amata darbību veikšanas, ja zvērinātam tiesu
izpildītājam likumā paredzētajā kārtībā piemērots noteiktas nodarbošanās aizliegums.
(3) Tieslietu ministra lēmuma par zvērināta tiesu izpildītāja atstādināšanu pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma izpildi.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
93.
1 
pants.
 (1) Šā likuma 
93.panta
 pirmās daļas 1.punktā un otrajā daļā minētajā gadījumā no amata atstādināts
zvērināts tiesu izpildītājs var savienot zvērināta tiesu izpildītāja amatu ar citu amatu (darbu), ja šī savienošana nerada
interešu konfliktu, nav pretrunā ar zvērinātu tiesu izpildītāju profesionālās ētikas normām, nekaitē zvērinātu tiesu
izpildītāju profesijas prestižam, netraucē no zvērināta tiesu izpildītāja amata izrietošu pienākumu pildīšanu un ir
20
/
35
X sadaļa 
Zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidāti un zvērināta tiesu izpildītāja palīgi
(Sadaļas nosaukums 
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
Pirmā nodaļa 
Zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidāti
saņemta tieslietu ministra rakstveida atļauja.
(2) Zvērināts tiesu izpildītājs pirms zvērināta tiesu izpildītāja amata savienošanas ar citu amatu (darbu) iesniedz
tieslietu ministram rakstveida lūgumu atļaut savienot zvērināta tiesu izpildītāja amatu ar citu amatu (darbu), lūgumā
norādot šādas ziņas:
1) motivāciju savienot zvērināta tiesu izpildītāja amatu ar citu amatu (darbu);
2) informāciju par amatu (darbu), ar kuru zvērināts tiesu izpildītājs vēlas savienot zvērināta tiesu izpildītāja
amatu, tai skaitā par šāda amata (darba) pienākumiem;
3) apliecinājumu par šā panta pirmajā daļā norādīto kritēriju izpildi;
4) apliecinājumu, ka valsts institūcijai sniegtā informācija ir patiesa un ka zvērināts tiesu izpildītājs ir informēts
par kriminālatbildību par nepatiesu ziņu sniegšanu.
(3) Tieslietu ministrs pirms atļaujas izsniegšanas lūdz Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi sniegt atzinumu
par apstākļiem, kas Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei ir zināmi un kas varētu liecināt par šā panta pirmajā
daļā minēto kritēriju neizpildi, atstādinātajam zvērinātam tiesu izpildītājam savienojot zvērināta tiesu izpildītāja amatu ar
lūgumā norādīto amatu (darbu).
(4) Tieslietu ministrs, saņēmis Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes atzinumu, ņemot vērā tajā norādīto un
citu viņa rīcībā esošo informāciju, izvērtē zvērināta tiesu izpildītāja lūgumā minētā amata (darba) atbilstību šā panta
pirmajā daļā norādītajiem kritērijiem un pieņem lēmumu par atļaujas izsniegšanu vai par atteikumu izsniegt atļauju
zvērināta tiesu izpildītāja amata savienošanai ar lūgumā minēto amatu (darbu).
(5) Atteikums izsniegt atļauju nav šķērslis lūguma atkārtotai iesniegšanai, ja ir ievēroti šā panta pirmajā daļā
noteiktie kritēriji.
(6) Ja pēc tieslietu ministra lēmuma par atļaujas izsniegšanu zvērinātam tiesu izpildītājam savienot zvērināta tiesu
izpildītāja amatu ar citu amatu (darbu) spēkā stāšanās tieslietu ministra rīcībā nonāk ziņas, ka ir mainījušies tiesiskie
un faktiskie apstākļi, kas bija par pamatu minētā lēmuma pieņemšanai, un šādu apstākļu maiņa nepieļauj turpmāku
amatu savienošanu, tieslietu ministrs pieņem lēmumu par amatu savienošanas atļaujas atcelšanu. Ja tas
nepieciešams lēmuma pieņemšanai, tieslietu ministrs var lūgt Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi sniegt
atzinumu, vai konstatētie apstākļi varētu radīt risku likumā amatu savienošanas pieļaujamībai noteikto kritēriju izpildei.
(7) Par šā panta ceturtajā un sestajā daļā pieņemto lēmumu tieslietu ministrs paziņo zvērinātam tiesu izpildītājam,
nosūtot attiecīgo lēmumu uz viņa deklarētās dzīvesvietas adresi, un informē Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi.
(
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
94.pants.
 (1) Atstājot zvērināta tiesu izpildītāja amatu, zvērināts tiesu izpildītājs sastāda sarakstu par lietvedībā
esošajām lietām un grāmatām. Šo sarakstu pārbauda un paraksta Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes
pārstāvis, norādot datumu. Ja nepieciešams, sarakstu par lietvedībā esošajām lietām un grāmatām sastāda Latvijas
Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes norīkots pārstāvis.
(2) Atstājot zvērināta tiesu izpildītāja amatu, minētās lietas un grāmatas nododamas tieslietu ministra rīkojumā
noteiktajam zvērinātam tiesu izpildītājam.
(3) Šā panta otrajā daļā minētais zvērināts tiesu izpildītājs pēc amatu atstājušā zvērināta tiesu izpildītāja lietu
pārņemšanas turpina veikt nepieciešamās izpildu darbības. Viņam ir saistoši iepriekšējā tiesu izpildītāja sastādītie akti
un citi dokumenti. Zvērināts tiesu izpildītājs nav atbildīgs par zaudējumiem, kas radušies vai nākotnē varētu rasties
amatu atstājušā zvērināta tiesu izpildītāja darbības rezultātā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
21
/
35
(Nodaļa 
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
Otrā nodaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju kandidāti
(Nodaļa izslēgta ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
Trešā nodaļa 
Zvērināta tiesu izpildītāja palīga eksāmens un zvērināta tiesu izpildītāja palīgi
(Nodaļa 
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
95.pants. 
Par zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidātu var būt persona, kas:
1) sasniegusi divdesmit viena gada vecumu;
2) atbilst šā likuma 
12.panta
 1. un 2.punktā minētajām prasībām;
3) pēc akreditētas studiju programmas apguves ieguvusi otrā līmeņa augstāko profesionālo izglītību tiesību
zinātnē vai tiesību maģistra studiju programmā un jurista kvalifikāciju vai apgūst tiesību zinātnes šādā
programmā.
96.pants. 
Par zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidātu nevar būt šā likuma 
13.panta
 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8. un
9.punktā minētās personas.
97.pants.
 (1) Zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidātu, pamatojoties uz zvērināta tiesu izpildītāja priekšlikumu,
apstiprina amatā Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome.
(2) Pēc apstiprināšanas zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidāta amatā palīga kandidāts sagatavojas zvērināta
tiesu izpildītāja amata darbību veikšanai, darbojoties zvērināta tiesu izpildītāja vadībā un izpildot atsevišķus uzdevumus
zvērināta tiesu izpildītāja uzraudzībā.
(3) Zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidāts obligāti piedalās Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes
organizētajos kvalifikācijas paaugstināšanas pasākumos.
(4) Gadu pēc apstiprināšanas zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidāta amatā palīga kandidāts var kārtot zvērināta
tiesu izpildītāja palīga eksāmenu.
111.
1
 pants.
 (1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome ne retāk kā reizi gadā rīko eksāmenu zvērināta tiesu
izpildītāja palīga kandidātiem, kuri vēlas iegūt zvērināta tiesu izpildītāja palīga tiesības, ja ir saņemts zvērināta tiesu
izpildītāja palīga kandidātu iesniegums par atļauju kārtot eksāmenu.
(2) Zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidāta zināšanas pārbauda Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes
izveidota eksaminācijas komisija, piedaloties tieslietu ministra pilnvarotai personai.
(3) Zvērināta tiesu izpildītāja palīga eksāmena rīkošanas kārtību un nepieciešamo zināšanu apjomu nosaka Ministru
kabinets. Tieslietu ministrs pēc Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes priekšlikuma apstiprina eksāmena
jautājumus.
111.
2
 pants.
 (1) Zvērināta tiesu izpildītāja palīga kandidātus, kuri nokārtojuši šā likuma 
111.
1
 pantā
 paredzēto
eksāmenu un saņēmuši pozitīvu Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes novērtējumu, tieslietu ministrs apstiprina
zvērināta tiesu izpildītāja palīga amatā.
(2) Pēc apstiprināšanas amatā zvērināta tiesu izpildītāja palīgs saņem zvērināta tiesu izpildītāja palīga amata
apliecību un dod solījumu godīgi un apzinīgi pildīt savus amata pienākumus. Zvērināta tiesu izpildītāja palīga amata
apliecības veidu un lietošanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
111.
3
 pants.
 (1) Zvērinātam tiesu izpildītājam var būt vairāki palīgi. Zvērināta tiesu izpildītāja palīgs darbojas
22
/
35
zvērināta tiesu izpildītāja vadībā un uzraudzībā.
(2) Zvērināta tiesu izpildītāja palīgs var aizvietot zvērinātu tiesu izpildītāju viņa atvaļinājuma un slimības laikā. Pārējā
laikā ar katrā konkrētā lietā izsniegtu zvērināta tiesu izpildītāja atļauju zvērināta tiesu izpildītāja palīgam ir tiesības:
1) veikt amata darbības, lai nodrošinātu tiesas un citu institūciju un amatpersonu nolēmumu izpildi, izņemot
lēmuma pieņemšanu par izpildu lietvedības izbeigšanu, kā arī parādnieka kustamās mantas vai nekustamā
īpašuma izsoles noturēšanu;
2) piegādāt tiesas pavēstes un citus dokumentus;
3) veikt mantas apraksti kopīgas mantas dalīšanas nolūkā vai mantojuma lietā.
111.
4
 pants.
 (1) Aizvietojot zvērinātu tiesu izpildītāju viņa prombūtnes laikā, kā arī veicot citas šā likuma 
111.
3
panta
 otrajā daļā noteiktās amata darbības, zvērināta tiesu izpildītāja palīgam ir šajā likumā zvērinātiem tiesu
izpildītājiem noteiktās tiesības, pienākumi un atbildība.
(2) Zvērināts tiesu izpildītājs ir solidāri civiltiesiski atbildīgs par zaudējumiem, kurus viņa palīgs nodarījis, aizvietojot
zvērinātu tiesu izpildītāju viņa prombūtnes laikā, kā arī veicot citas šā likuma 
111.
3
 panta
 otrajā daļā minētās darbības.
111.
5
 pants.
 Zvērināta tiesu izpildītāja palīgs obligāti piedalās Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes
organizētajos kvalifikācijas paaugstināšanas pasākumos, kā arī izpilda visus citus pienākumus, kurus viņam uzliek
Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome.
111.
6
 pants.
 (1) Zvērināta tiesu izpildītāja palīgam kā disciplinārsodu šā likuma
 V sadaļas
 trešajā nodaļā noteiktajā
kārtībā var piemērot piezīmi, rājienu, aizliegumu pildīt šā likuma 
111.
3
 panta
 otrajā daļā minētās darbības uz laiku līdz
trim gadiem vai atcelšanu no amata.
(2) Izskatot disciplinārlietu, kas ierosināta pret zvērināta tiesu izpildītāja palīgu, šā likuma
 V sadaļas
 trešajā nodaļā
noteiktajā kārtībā vienlaikus tiek izvērtēta arī attiecīgā zvērināta tiesu izpildītāja disciplinārā atbildība par sava palīga
nepienācīgu uzraudzību un vadību.
111.
7
 pants.
 (1) Zvērināta tiesu izpildītāja palīgu var atstādināt no amata pienākumu pildīšanas saskaņā ar šā
likuma 
93.panta
 noteikumiem.
(2) Tieslietu ministrs atbrīvo zvērināta tiesu izpildītāja palīgu no amata, ja zvērināta tiesu izpildītāja palīgs:
1) lūdz atbrīvot viņu no amata pienākumu pildīšanas pēc paša vēlēšanās;
2) izbeidzis darba attiecības ar zvērinātu tiesu izpildītāju.
(3) Tieslietu ministrs atceļ zvērināta tiesu izpildītāja palīgu no amata, ja:
1) iestājies viens no šā likuma 
13.panta
 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8. un 9.punktā paredzētajiem gadījumiem;
2) atcelšana no amata piemērota kā disciplinārsods.
(4) Zvērinātam tiesu izpildītājam, kurš izbeidz darba attiecības ar zvērināta tiesu izpildītāja palīgu, ir pienākums triju
dienu laikā no darba attiecību izbeigšanas dienas par to rakstveidā paziņot tieslietu ministram un Latvijas Zvērinātu
tiesu izpildītāju padomei.
(5) Tieslietu ministra lēmuma par zvērināta tiesu izpildītāja palīga atstādināšanu vai atcelšanu pārsūdzēšana
neaptur šā lēmuma izpildi.
(6) No amata atbrīvots vai atcelts zvērināta tiesu izpildītāja palīgs triju dienu laikā no tieslietu ministra lēmuma
saņemšanas dienas nodod zvērināta tiesu izpildītāja palīga amata apliecību Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei.
23
/
35
XI sadaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju korporatīvā darbība
Pirmā nodaļa 
Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģija
Otrā nodaļa 
Zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulce
111.
8
 pants.
 Persona, kura no zvērināta tiesu izpildītāja palīga amata atbrīvota saskaņā ar šā likuma 
111.
7
 panta
otro daļu, atsākot pildīt zvērināta tiesu izpildītāja palīga amata pienākumus, saņem zvērināta tiesu izpildītāja palīga
amata apliecību bez atkārtota zvērināta tiesu izpildītāja palīga eksāmena kārtošanas, ja no atbrīvošanas dienas pagājis
ne vairāk kā viens gads.
112.pants. 
Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģija ir neatkarīga zvērinātu tiesu izpildītāju profesionāla
korporācija, kas apvieno visus Latvijā praktizējošus zvērinātus tiesu izpildītājus. Tikai Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju
kolēģijai ir šajā likumā noteiktās tiesības un pienākumi.
113.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģija gādā par savas profesijas prestižu, veicina zvērinātu tiesu
izpildītāju profesionālo izaugsmi, radošo spēju izkopšanu un pieredzes gūšanu, lai pildītu šajā likumā un citos
normatīvajos aktos noteiktos uzdevumus.
114.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģija ir personu apvienība, kura darbojas uz savu statūtu pamata kā
pašpārvaldes publisko tiesību autonoms subjekts.
115.pants.
 Valsts institūcijām ir pienākums Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģiju, tāpat kā citas tieslietu
iestādes, uzklausīt jautājumos par normatīvo aktu un to projektu pilnveidošanu, ievērojot to, ka Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju kolēģija ir organizācija, kas legāli izsaka zvērinātu tiesu izpildītāju viedokli.
116.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģijas institūcijas ir zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulce, Latvijas
Zvērinātu tiesu izpildītāju padome un revīzijas komisija.
117.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģijas līdzekļus veido līdzekļi, kas tiek maksāti no ieņēmumiem par
zvērinātu tiesu izpildītāju amata darbībām un sniegto juridisko palīdzību.
118.pants.
 (1) Zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulci sasauc Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome. Tieslietu
ministram ir tiesības Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei izteikt priekšlikumu par nepieciešamību sasaukt
zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulci.
(2) Ir gadskārtējās zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulces un ārkārtas zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulces.
Ārkārtas kopsapulces sasauc pēc vajadzības, to sasaukšanu var pieprasīt ne mazāk kā desmitā daļa no visiem
zvērinātiem tiesu izpildītājiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
119.pants. 
Tikai zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulce:
1) 
(izslēgts ar 
22.12.2005
. likumu)
;
2) ievēlē uz trijiem gadiem Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku,
padomes locekļus un revīzijas komisiju, kā arī divus disciplinārlietu komisijas locekļus;
3) apstiprina Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes darbības pārskatu;
24
/
35
Trešā nodaļa 
Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome 
un revīzijas komisija
4) apstiprina Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes kārtējā budžeta un iepriekšējā gada budžeta izpildes
pārskatu;
5) pieņem Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģijas statūtus, revīzijas komisijas nolikumu, ētikas kodeksu;
6) nosaka kārtību un apmēru, kādā zvērinātiem tiesu izpildītājiem un zvērinātu tiesu izpildītāju palīgiem izdarāmi
maksājumi Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģijas uzturēšanai no ieņēmumiem par zvērināta tiesu izpildītāja
amata darbību veikšanu un juridiskās palīdzības sniegšanu;
7) apstiprina zvērinātu tiesu izpildītāju reklāmas noteikumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
120.pants. 
Zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulce ir lemttiesīga, ja uz to ieradusies vismaz puse no visiem
zvērinātiem tiesu izpildītājiem.
121.pants.
 (1) Ja zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulcē nav kvoruma un tādēļ nav notikušas Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padomes vēlēšanas, padome ne vēlāk kā mēneša laikā sasauc jaunu kopsapulci, kura ir lemttiesīga, ja uz to
ieradusies ne mazāk kā trešā daļa no visiem zvērinātiem tiesu izpildītājiem.
(2) Ja uz atkārtoto kopsapulci ierodas mazāk nekā trešā daļa no visiem zvērinātiem tiesu izpildītājiem, par to
sastāda protokolu, jaunas vēlēšanas nerīko un padome saglabā savas pilnvaras līdz nākamajai gadskārtējai
kopsapulcei.
122.pants. 
Zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulci vada personas, kuras šim nolūkam no sava vidus ievēlē sanākušie
zvērināti tiesu izpildītāji.
123.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes vēlēšanas zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulcē rīkojamas
pēc tam, kad kopsapulce ir apspriedusi Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes darbības pārskatu un iepriekšējā
gada budžeta izpildes pārskatu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
124.pants.
 (1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi, tās priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un revīzijas
komisiju kopsapulce ievēlē no zvērinātu tiesu izpildītāju vidus, aizklāti balsojot, ar vienkāršu klātesošo balsu
vairākumu.
(2) Pārējos jautājumus kopsapulce izlemj, atklāti balsojot, ar vienkāršu klātesošo balsu vairākumu.
125.pants.
 Jaunievēlētā Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome savus pienākumus sāk pildīt ne vēlāk kā pēc
divām nedēļām no ievēlēšanas dienas.
126.pants.
 (1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome ir Latvijas zvērinātu tiesu izpildītāju pārstāvības un
uzraudzības institūcija, kā arī Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģijas pārvaldes un izpildu institūcija.
(2) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomē ir septiņi locekļi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
127.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome:
1) sargā zvērinātu tiesu izpildītāju amata godu un cieņu;
25
/
35
XII sadaļa 
2) pārzina Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģijas organizatoriskās lietas;
3) pārstāv Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju kolēģiju un izsaka zvērinātu tiesu izpildītāju viedokli attiecībās ar
valsts un pašvaldību institūcijām, citām iestādēm un amatpersonām un sniedz atzinumus likumdošanas un
zvērinātu tiesu izpildītāju prakses jautājumos;
4) lemj par ieteikumu iecelšanai zvērināta tiesu izpildītāja un zvērināta tiesu izpildītāja palīga amatā, kā arī par
ieteikumu tieslietu ministram atbrīvot, atcelt vai atstādināt no zvērināta tiesu izpildītāja un zvērināta tiesu
izpildītāja palīga amata;
5) 
(izslēgts ar 
22.12.2005
. likumu)
;
6) nosaka par eksāmenu saņemto naudas līdzekļu izlietošanas kārtību;
7) uzrauga zvērinātu tiesu izpildītāju un zvērinātu tiesu izpildītāju palīgu darbību, kompetences ietvaros izskata
par viņiem saņemtās sūdzības un iesniegumus, šajā likumā noteiktajos gadījumos ierosina disciplinārlietas;
8) pārzina zvērinātu tiesu izpildītāju palīgu apmācību;
9) gādā par to zvērinātu tiesu izpildītāju un zvērinātu tiesu izpildītāju palīgu lietvedībā esošo lietu nokārtošanu,
kuri miruši, bez vēsts pazuduši, saslimuši vai citu iemeslu dēļ paši nevar kārtot savas profesionālās darbības
lietas;
10) pēc apgabaltiesas priekšsēdētāja vai tieslietu ministra pieprasījuma, pēc savas iniciatīvas vai disciplinārlietu
komisijas lūguma norīko zvērinātus tiesu izpildītājus vai Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes darbiniekus
zvērināta tiesu izpildītāja profesionālās darbības pārbaudei;
11) izskata un pieņem lēmumus citos jautājumos, kas attiecas uz zvērinātu tiesu izpildītāju darbību, kā arī
apstiprina tiesu izpildītāju darbības metodiku un citus ar zvērinātu tiesu izpildītāju darbību saistītus iekšējos
normatīvos aktus;
12) saņemot šā likuma 
65.panta
 4.punktā minēto lēmumu, izskaidro zvērinātam tiesu izpildītājam viņa rīcības
nepareizību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
20.12.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
128.pants. 
Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes sēdes ir pilntiesīgas, ja tajās piedalās ne mazāk kā puse no
visiem padomes locekļiem, to skaitā arī padomes priekšsēdētājs vai viņa vietnieks.
129.pants. 
(1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes pilnvaras beidzas ar jaunievēlētās Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padomes sanākšanu (
125.pants
).
(2) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes locekļa pilnvarojums beidzas līdz ar viņa atcelšanu vai atteikšanos
no zvērināta tiesu izpildītāja amata vai padomes locekļa pienākumu pildīšanas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
130.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei ir zīmogs ar papildināto mazo valsts ģerboni un Latvijas
Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes nosaukumu. Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome atrodas Rīgā.
131.pants.
 Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes locekļiem ir tiesības no padomes budžeta saņemt
komandējuma naudu un atlīdzību par citiem izdevumiem, kas radušies, pildot padomes locekļa amata pienākumus.
132.pants.
 (1) Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes finansiālo darbību kontrolē revīzijas komisija.
(2) Revīzijas komisijas darbību regulē revīzijas komisijas nolikums, ko apstiprina zvērinātu tiesu izpildītāju
kopsapulce.
26
/
35
Zvērinātu tiesu izpildītāju finansiālā darbība
133.pants.
 Zvērināti tiesu izpildītāji piekopj brīvo profesiju.
134.pants. 
(1) Zvērinātu tiesu izpildītāju profesionālā darbība (prakse) ir intelektuāls darbs, un tā mērķis nav peļņas
gūšana.
(2) Zvērinātu tiesu izpildītāju prakse tiek organizēta tikai šajā likumā noteiktajā kārtībā.
135.pants.
 (1) Zvērināti tiesu izpildītāji savu praksi uzsāk tikai pēc viņu iekļaušanas zvērinātu tiesu izpildītāju
sarakstā.
(2) Tieslietu ministrs par to paziņo Valsts ieņēmumu dienestam.
(3) 
(Izslēgta ar 
22.12.2005
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
136.pants. 
Latvijas teritorijā piedāvāt veikt tiesu izpildītāja amata darbības un tās reklamēt ir tiesīgi vienīgi Latvijas
zvērināti tiesu izpildītāji.
137.pants.
 (1) Zvērināti tiesu izpildītāji praktizē tikai individuāli.
(2) Savā profesionālajā darbībā zvērināti tiesu izpildītāji ir finansiāli patstāvīgi.
(3) Sadarbība ar citiem zvērinātiem tiesu izpildītājiem pieļaujama tehniskajos un saimnieciskajos jautājumos.
138.pants.
 Zvērināti tiesu izpildītāji praktizē tieši un personiski, izņemot šā likuma 
111.
3
 panta
 otrajā daļā minētos
gadījumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
139.pants.
 Zvērināti tiesu izpildītāji uz darba līguma pamata var pieņemt darbā tehnisko, saimniecisko un
konsultatīvo personālu, par kura darbību viņi ir atbildīgi un kuram ir aizliegts veikt tiesu izpildītāja amata darbības un
sniegt juridisko palīdzību (
73. 
— 
75.pants
).
140.pants.
 (1) Zvērināti tiesu izpildītāji kārto savu ieņēmumu un izdevumu uzskaiti.
(2) Ieņēmumus no zvērināta tiesu izpildītāja prakses veido:
1) maksājumi par amata darbību veikšanu un juridiskās palīdzības sniegšanu (atlīdzība);
2) maksājumi ar tiesas un citu institūciju nolēmumu izpildi un citu zvērināta tiesu izpildītāja profesionālo darbību
saistīto izdevumu segšanai.
(3) Zvērināta tiesu izpildītāja izdevumus veido:
1) izdevumi, kas saistīti ar tiesas un citu institūciju nolēmumu izpildi un citu zvērināta tiesu izpildītāja
profesionālo darbību;
2) izdevumi, kas saistīti ar prakses vietas uzturēšanu, darba atlīdzību, komandējuma izdevumi un citi tamlīdzīgi
izdevumi;
3) citi šajā likumā un citos likumos noteiktie maksājumi.
141.pants.
 Zvērināti tiesu izpildītāji likumā noteiktajā kārtībā izdara valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas, kā
27
/
35
XIII sadaļa 
Depozītu summu uzskaites un izmaksas kārtība
arī maksā citus nodokļus.
141.
1 
pants.
 (1) Maksājumus, kas saistīti ar tiesas un citu institūciju nolēmumu izpildi, personas veic ar
pārskaitījumu uz zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontu Valsts kasē vai nododot skaidru naudu zvērinātam tiesu
izpildītājam apmaiņā pret kvīti par skaidras naudas pieņemšanu.
(2) Maksājumus, kas saistīti ar citu zvērināta tiesu izpildītāja amata un profesionālo darbību, personas veic ar
pārskaitījumu uz zvērināta tiesu izpildītāja saimnieciskās darbības kontu vai nododot skaidru naudu zvērinātam tiesu
izpildītājam apmaiņā pret Valsts ieņēmumu dienestā reģistrētu kvīti par skaidras naudas pieņemšanu.
(
26.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.12.2015.
)
142.pants.
 Zvērinātam tiesu izpildītājam ir stingrās uzskaites kvīšu grāmatiņa naudas iemaksu pieņemšanai.
143.pants.
 (1) Zvērināts tiesu izpildītājs, pieņemot skaidru naudu, izsniedz kvīti.
(2) Kvīti par skaidras naudas pieņemšanu aizpilda divos eksemplāros. Pirmo eksemplāru, kas ir apstiprināts ar
zvērināta tiesu izpildītāja ģerboņzīmogu, izsniedz maksātājam pret parakstu, bet otrais eksemplārs paliek kvīšu
grāmatiņā.
(3) Kvīts nav derīga bez šādiem rekvizītiem:
1) izpildu lietas numurs un parādnieks vai norāde uz citu profesionālo darbību (
74. 
un 
75.pants
);
2) kvīts izsniegšanas datums;
3) saņemtā summa, izteikta ar cipariem un vārdiem;
4) maksātājs (vārds, uzvārds);
5) maksātāja paraksts;
6) zvērināta tiesu izpildītāja paraksts;
7) zvērināta tiesu izpildītāja ģerboņzīmogs uz kvīts pirmā eksemplāra.
144.pants.
 (1) Zvērināts tiesu izpildītājs uz sava vārda Valsts kasē atver depozīta kontu, kurā tiek glabāti no
parādniekiem piedzītie naudas līdzekļi un citas summas, kas pienākas ieinteresētajām personām (depozītu summas).
Depozītu summu saņemšana un izmaksa atļauta tikai zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontā Valsts kasē.
(2) Zvērināts tiesu izpildītājs paziņo Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei sava depozīta konta numuru.
Informāciju par zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontu Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome publicē Latvijas
Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes mājaslapā internetā.
(3) Ja no parādniekiem piedzītie naudas līdzekļi un citas summas, kas pienākas ieinteresētajām personām,
depozīta kontā saņemtas ārvalstu valūtā, tās tiek konvertētas uz 
euro
 saskaņā ar grāmatvedībā izmantojamo ārvalstu
valūtas kursu dienā, kad naudas līdzekļi saņemti depozīta kontā. Ja naudas līdzekļu izmaksa no depozīta konta
veicama ārvalstu valūtā, izmaksājamā summa tiek konvertēta uz ārvalstu valūtu saskaņā ar grāmatvedībā izmantojamo
ārvalstu valūtas kursu dienā, kad naudas līdzekļi izmaksājami.
(
14.04.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
145.pants.
 (1) Uz naudas līdzekļiem, kas atrodas zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontā (
144.panta
 pirmā daļa),
nevar vērst piedziņu zvērināta tiesu izpildītāja parādu segšanai, un šie naudas līdzekļi zvērināta tiesu izpildītāja nāves
gadījumā neietilpst mantojuma masā.
28
/
35
(2) Ja zvērināts tiesu izpildītājs tiek atbrīvots vai atcelts no amata, kā arī zvērināta tiesu izpildītāja nāves gadījumā
zvērināts tiesu izpildītājs, kuram ar tieslietu ministra rīkojumu uzdots pildīt amata pienākumus vakantā iecirknī, Valsts
kasē uz sava vārda atver jaunu depozīta kontu. Valsts kase slēdz no amata atbrīvotā, atceltā vai mirušā zvērināta tiesu
izpildītāja depozīta kontu un pārskaita depozīta konta atlikumu uz jauno depozīta kontu Valsts kasē. Ja zvērināts tiesu
izpildītājs atstādināts no amata pienākumu veikšanas vai atrodas prombūtnē citu iemeslu dēļ, ar depozīta kontā
esošajām depozītu summām rīkojas ar tieslietu ministra rīkojumu noteiktais zvērināts tiesu izpildītājs vai zvērināta
tiesu izpildītāja palīgs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011.
 un 
14.04.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
146.pants.
 (1) Zvērināts tiesu izpildītājs katram gadam kārto atsevišķu depozītu summu uzskaites grāmatu.
Depozītu summu uzskaites grāmata ir ar sanumurētām lapām un caurauklota. Pirms ierakstu izdarīšanas tā
caurauklojuma vietā nostiprināta ar Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes zīmogu. Latvijas Zvērinātu tiesu
izpildītāju padomes priekšsēdētāja pilnvarota persona to paraksta un izdara atzīmi par cauraukloto lapu skaitu.
(2) Depozītu summu uzskaites grāmatu var kārtot arī elektroniski. Kārtējā gada ietvaros elektroniski uzkrāto
informāciju zvērināts tiesu izpildītājs līdz nākamā gada 1.februārim izdrukā, sanumurē, caurauklo un iesniedz Latvijas
Zvērinātu tiesu izpildītāju padomē parakstīšanai un apzīmogošanai ar Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes
zīmogu.
(3) Depozītu summu uzskaites grāmatā naudas līdzekļu atlikumam jāsakrīt ar naudas līdzekļu atlikumu depozīta
kontā. Ieraksti depozītu summu uzskaites grāmatā tiek dalīti pa mēnešiem. Ja zvērināts tiesu izpildītājs depozītu
summu uzskaites grāmatu kārto rakstveidā, viņš katra mēneša sākumā aprēķina un ar depozīta konta izrakstu
salīdzina atlikuma summu iepriekšējā mēneša pirmajā un pēdējā datumā zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontā,
atsevišķi norādot kopējo summu, kas saņemta un kas izmaksāta iepriekšējā mēneša laikā. Ja zvērināts tiesu
izpildītājs depozītu summu uzskaites grāmatu kārto elektroniski, viņš katra mēneša sākumā aprēķina un ar depozīta
konta izrakstu salīdzina atlikuma summu iepriekšējā mēneša pirmajā un pēdējā datumā zvērināta tiesu izpildītāja
depozīta kontā.
(4) Depozītu summas, kas iepriekšējā gada 31.decembrī paliek atlikumā zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontā,
ieraksta nākamā gada depozītu summu uzskaites grāmatas sākumā kā atlikumu. Katru saņemto depozītu summu
norāda atsevišķi tāpat kā iepriekšējā gada depozītu summu uzskaites grāmatā.
(
14.04.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
147.pants. 
Depozītu summu uzskaites grāmatas aizpildīšanas kārtība ir šāda:
1) katru ierakstu numurē pēc kārtas;
2) norāda datumu, kad naudas summa ieskaitīta zvērināta tiesu izpildītāja kontā;
3) norāda izpildu lietas numuru. Ja vienlaikus ir iemaksāta summa par vairākām izpildu lietām, norāda visu
izpildu lietu numurus;
4) norāda iemaksas dokumenta nosaukumu un numuru;
5) norāda parādnieku (vārdu, uzvārdu — fiziskajai personai, nosaukumu — juridiskajai personai), turpat arī
iemaksātāju, ja tas nav parādnieks, kā arī izdara atzīmi, ja minētā summa ir iemaksāta par pārdoto mantu;
6) norāda piedzinēju (vārdu, uzvārdu — fiziskajai personai, nosaukumu — juridiskajai personai), kā arī saņēmēja
vārdu, uzvārdu vai nosaukumu, ja tas nav piedzinējs, un ziņas par pilnvarojumu;
7) norāda iemaksāto naudas summu;
8) norāda izmaksas dokumenta nosaukumu, numuru un izmaksas datumu;
9) norāda izmaksājamo summu (ja saņēmēji ir vairāki, summu attiecīgi sadala, izdarot ierakstus citu zem cita
atbilstoši saņēmēja vārdam, uzvārdam vai nosaukumam);
10) gada beigās norāda atlikumu.
148.pants.
29
/
35
XIV sadaļa 
Darba organizatoriskie noteikumi un lietvedība
(Izslēgts ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
149.pants.
 Par savlaicīgu un pareizu ierakstu izdarīšanu depozītu summu uzskaites grāmatā, atbilstošo
dokumentu aizpildīšanu un glabāšanu, kā arī par ierakstu atbilstību depozīta konta izrakstam ir atbildīgs zvērināts tiesu
izpildītājs.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.04.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
150.pants.
 Depozītu summu uzskaites grāmatā aizliegts izdarīt aizkrāsojumus un neatrunātus labojumus.
151.pants.
(Izslēgts ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
152.pants.
 (1) Nauda piedzinējam tiek izmaksāta no zvērināta tiesu izpildītāja depozīta konta ar pārskaitījumu uz
piedzinēja maksājumu kontu.
(2) Visu naudas dokumentu norakstiem ir jābūt izpildu lietā.
(3) Naudas līdzekļi, kas piedzīti no parādnieka un nododami piedzinējam, pārskaitāmi piedzinējam septiņu dienu
laikā no dienas, kad tie ieskaitīti zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontā, ja nav objektīvu iemeslu, kuru dēļ naudas
līdzekļu pārskaitīšana atliekama.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011.
 un 
14.04.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
152.
1
 pants.
 Tieslietu ministrijai un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei normatīvajos aktos noteikto funkciju
veikšanai ir tiesības saņemt ziņas par zvērinātu tiesu izpildītāju depozīta kontos reģistrētiem maksājumiem.
(
14.04.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
153.pants. 
Zvērināts tiesu izpildītājs nosūta visiem attiecīgās apgabaltiesas darbības teritorijā esošo rajonu
(pilsētu) tiesu priekšsēdētājiem, zemesgrāmatu nodaļu priekšniekiem, publisko reģistru vadītājiem, apgabaltiesas
priekšsēdētājam, kā arī tieslietu ministram un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei sava paraksta un zīmoga
nospieduma, kā arī sava palīga paraksta paraugu.
154.pants. 
(1) Zvērināts tiesu izpildītājs nosaka pieņemšanas laiku.
(2) Zvērināta tiesu izpildītāja pienākums ir nodrošināt apmeklētāju pieņemšanu jautājumos par konkrētu tiesas un
citu institūciju nolēmumu izpildi un izpildu dokumentu pieņemšanu vismaz astoņas stundas nedēļā.
(3) Tieslietu ministrs pēc saskaņošanas ar Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi var atļaut vai arī uzlikt par
pienākumu zvērinātam tiesu izpildītājam noteiktās nedēļas vai mēneša dienās ierasties amata pienākumu pildīšanai
tuvākās apkaimes pilsētās vai ciemos, lai nodrošinātu visām personām iespēju tikties ar zvērinātu tiesu izpildītāju.
155.pants.
 (1) Akti un dokumenti sastādāmi valsts valodā, naudas summas norādāmas 
euro
, bet mēri un svari —
atbilstoši metriskajai sistēmai.
(1
1
) Ja piedzenamā summa izpildu dokumentā norādīta ārvalstu valūtā, zvērināts tiesu izpildītājs amata atlīdzības
takses apmēru 
euro
 aprēķina saskaņā ar grāmatvedībā izmantojamo ārvalstu valūtas kursu dienā, kad izpildu
dokuments iesniegts izpildei.
(2) Visos aktos jābūt šādiem rekvizītiem:
1) akta sastādīšanas datums, mēnesis un gads, bet, ja nepieciešams, — arī sīkāks laika apzīmējums;
30
/
35
2) zvērināta tiesu izpildītāja amata nosaukums, amata un prakses vieta, vārds un uzvārds;
3) akta taisīšanas vietas adrese;
4) akta reģistra numurs;
5) zvērināta tiesu izpildītāja paraksts.
(3) Uz izdodamiem aktiem zvērināts tiesu izpildītājs uzspiež ģerboņzīmogu.
(4) Uz vairākām lapām rakstīto aktu lappuses numurē un katru lappusi apliecina ar zvērināta tiesu izpildītāja
parakstu. Ja akta sastādīšanā piedalās puses, liecinieki vai amatpersonas, arī tās paraksta aktu.
(5) Ja aktos tiek minētas fiziskās personas, norāda to vārdu, uzvārdu un dzīvesvietu, bet, ja nepieciešams, arī
personas kodu. Ja personas kodu vai dzīvesvietu nav iespējams noskaidrot, zvērināts tiesu izpildītājs to norāda aktā.
(6) Sastādot aktus attiecībā uz juridiskajām personām, zvērināts tiesu izpildītājs pārbauda to tiesībspēju, rīcībspēju
un pārstāvja pilnvarojumu.
(7) Labojumus, svītrojumus un piemetinājumus atzīmē akta beigās pirms parakstiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011.
 un 
12.09.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
156.pants.
 Lietu nomenklatūru un glabāšanas termiņus, kā arī zvērinātu tiesu izpildītāju lietvedības un statistiskās
uzskaites kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
156.
1
 pants.
 (1) Zvērināti tiesu izpildītāji, veicot amata darbības, lieto Izpildu lietu reģistru.
(2) Izpildu lietu reģistra un tā programmnodrošinājuma īpašniece ir Latvijas valsts.
(3) Izpildu lietu reģistra pārzinis un turētājs ir Tiesu administrācija.
(4) Ministru kabinets nosaka Izpildu lietu reģistra izveidošanas, uzturēšanas un izmantošanas kārtību, kā arī
minimālo tajā iekļaujamās informācijas apjomu.
(5) Izpildu lietu reģistrā iekļautā informācija ir ierobežotas pieejamības informācija.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
157.pants.
 Izpildei iesniegtam izpildu dokumentam ir jābūt oriģinālam. Ja izpildei tiek iesniegts lēmuma noraksts,
tam jābūt apstiprinātam ar tiesas, tiesneša vai tās institūcijas amatpersonas parakstu (atšifrējums) un zīmogu, kura
izsniegusi izpildu dokumentu.
158.pants. 
(1) Visus izpildei pakļautos izpildu dokumentus reģistrē izpildu lietu uzskaites grāmatā.
(2) Atbilstoši izdarītajam ierakstam katram izpildu dokumentam reģistrē izpildu lietu ar atbilstošu numuru, norādot
izpildu lietas numuru augošā secībā gada laikā un izpildu lietas reģistrācijas gadu.
(3) Par piešķirto izpildu lietas kārtas numuru izpildu dokumentā izdara atzīmi.
159.pants. 
Kļūdaini piesūtītus izpildu dokumentus atļauts pārsūtīt vai nosūtīt citam zvērinātam tiesu izpildītājam
šādos gadījumos:
1) lietās, kurās piedzinējs ir valsts;
2) krimināllietās par mantas konfiskāciju, naudas soda piedziņu un citām mantiskām piedziņām;
31
/
35
Pārejas noteikumi
3) lietās par to ārvalstu tiesu nolēmumu izpildi, kuri atzīti Latvijā saskaņā ar 
Civilprocesa likuma
 normām, ja
piedzinējs atrodas ārpus Latvijas.
160.pants. 
(1) Izpildu lietā jābūt visiem dokumentiem par tiesu izpildītāja veiktajām darbībām, tajā skaitā kvīšu
norakstiem par skaidrā naudā saņemtajiem maksājumiem.
(2) Izpildītu izpildu dokumentu atstāj izpildu lietā, par izpildi paziņojot tiesai, institūcijai vai amatpersonai, kas
izsniegusi izpildu dokumentu.
(3) Zvērināts tiesu izpildītājs pēc piedzinēja, parādnieka un šā likuma 
52.panta
 otrajā daļā norādīto personu
pieprasījuma, kā arī tad, ja tas ir nepieciešams amata darbību veikšanai, sagatavo viņa lietvedībā esošo dokumentu
norakstus, izrakstus vai kopijas un apliecina to pareizību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
161.pants. 
Izpildu dokumenti nosūtāmi ierakstītā pasta sūtījumā.
162.pants.
 Zvērinātu tiesu izpildītāju dokumentu saglabāšanas un iznīcināšanas kārtību nosaka Latvijas Zvērinātu
tiesu izpildītāju padome pēc saskaņošanas ar Latvijas Nacionālo arhīvu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
163.pants.
 Izpildu lietās esošos dokumentus un citus zvērināta tiesu izpildītāja rīcībā esošos dokumentus viņš
glabā saskaņā ar 
Arhīvu likumu
, lietvedību regulējošiem normatīvajiem aktiem un Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju
padomes norādījumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
 un 
17.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2013.
)
1. Tieslietu ministrijas Tiesu izpildītāju departamenta tiesu izpildītāju darbības un viņu sastādītie akti ir spēkā, ja tie
sastādīti līdz 2003.gada 1.janvārim, bet ar tieslietu ministra rīkojumu iecelto zvērinātu tiesu izpildītāju aizvietotāju
darbības un viņu sastādītie akti — līdz tiesu izpildītāja atbrīvošanai no amata, ja tie atbilst likumam, kas bijis spēkā šo
izpildu darbību veikšanas un aktu sastādīšanas brīdī.
2. Tieslietu ministrijai:
1) ar 2002.gada 1.novembri pārtraukt tiesu izpildītāju un citu tiesu izpildītāju kantoru darbinieku pieņemšanu
darbā;
2) organizēt tiesu izpildītāju lietvedībā esošo izpildu lietu un tiesu izpildītāju kantora depozīta kontā esošo
naudas līdzekļu pieņemšanu no atbildīgajām personām un nodošanu zvērinātiem tiesu izpildītājiem atbilstoši
noteiktajam iecirkņu sadalījumam;
3) 2002.gada novembrī un decembrī Tieslietu ministrijas Tiesu izpildītāju departamenta darbiniekiem un tiesu
izpildītājiem, kas pieteikušies uz izsludinātajām zvērinātu tiesu izpildītāju amata vietām, organizēt mācības šā
likuma, 
Civilprocesa likuma
 un citu normatīvo aktu piemērošanā, kā arī zvērināta tiesu izpildītāja prakses
organizācijā.
3. Tieslietu ministram:
1) līdz 2002.gada 1.novembrim noteikt zvērinātu tiesu izpildītāju skaitu, viņu amata vietas, iecirkņus un to
robežas, kā arī izsludināt to laikrakstā "Latvijas Vēstnesis";
2) līdz 2003.gada 1.janvārim par zvērinātiem tiesu izpildītājiem iecelt Tieslietu ministrijas Tiesu izpildītāju
departamenta darbiniekus un tiesu izpildītājus, kuri ir pieteikušies uz izsludinātajām amata vietām un atestēti;
3) līdz 2003.gada 1.februārim sasaukt zvērinātu tiesu izpildītāju kopsapulci.
32
/
35
4. Tieslietu ministrijas Tiesu izpildītāju departamenta darbinieku un tiesu izpildītāju atestāciju pirms iecelšanas
zvērināta tiesu izpildītāja amatā veic tieslietu ministra izveidota atestācijas komisija, vērtējot viņu atbilstību šā likuma
12. 
un 
13.panta
 prasībām, kā arī vērtējot atsauksmes par viņu iepriekšējo darbu un apmācības rezultātus. Tiesu
izpildītāju departamenta darbiniekus un tiesu izpildītājus atļauts atestēt arī tad, ja attiecīgā persona nav sasniegusi
divdesmit piecu gadu vecumu vai arī tai nav augstākās profesionālās vai akadēmiskās izglītības, bet tā sekmīgi mācās
universitātes tipa augstskolā tiesību zinātņu programmā.
5. Līdz Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes darbības uzsākšanai tai likumā noteiktās funkcijas veic Tieslietu
ministrija.
6. 
(Izslēgts ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
7. 
(Izslēgts ar 
27.01.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
8. Līdz 2003.gada 1.aprīlim tieslietu ministrs, saskaņojot ar Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomi, nosaka
kārtību, kādā Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomei nododama īpašumā bez atlīdzības valsts kustamā manta, kas
likuma spēkā stāšanās dienā ir Tieslietu ministrijas Tiesu izpildītāju departamenta un tiesu izpildītāju kantoru
lietošanā. Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome šo mantu nodod zvērinātiem tiesu izpildītājiem prakses
uzsākšanai.
9. Lai nodrošinātu zvērinātu tiesu izpildītāju nepārtrauktu darbu un iedzīvotāju apkalpošanu, zvērinātiem tiesu
izpildītājiem līdz 2004.gada 31.decembrim ir tiesības nomāt Tieslietu ministrijas tiesu izpildītāju kantoru telpas ar
līdzšinējiem nosacījumiem, izmantojot tur esošos sakaru līdzekļus.
10. Zvērināts tiesu izpildītājs, pārņemot bijušā Tieslietu ministrijas Tiesu izpildītāju departamenta tiesu izpildītāja
lietas, turpina veikt nepieciešamās izpildu darbības. Viņam ir saistoši iepriekšējā tiesu izpildītāja sastādītie akti un citi
dokumenti. Zvērināts tiesu izpildītājs nav atbildīgs par zaudējumiem, kas radušies vai nākotnē varētu rasties bijušā
Tieslietu ministrijas Tiesu izpildītāju departamenta tiesu izpildītāja darbības rezultātā.
11. Šā likuma 
33.panta
 noteikums par grupas apdrošināšanas līgumu piemērojams ar 2004.gada 1.janvāri.
12. Šā likuma 
12.panta
 4.punkta "b" apakšpunkts stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī un piemērojams personām,
kuras tiek ieceltas amatā pēc 2012.gada 1.janvāra.
13. Personām, kuras mācās akreditētā studiju programmā, lai iegūtu otrā līmeņa augstāko profesionālo izglītību
tiesību zinātnē un jurista kvalifikāciju vai zvērināta tiesu izpildītāja amatā ieceltas bez otrā līmeņa augstākās
profesionālās izglītības tiesību zinātnē un jurista kvalifikācijas, attiecīgā izglītība iegūstama ne vēlāk kā līdz 2010.gada
1.septembrim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
02.09.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
07.10.2004.
)
14. 
(Izslēgts ar 
02.09.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
07.10.2004.
)
15. Līdz Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2004.gada 31.decembrim ir spēkā
Tieslietu ministrijas 2003.gada 10.janvāra instrukcija "Zvērinātu tiesu izpildītāju amata atlīdzības takses", Tieslietu
ministrijas 2003.gada 10.janvāra instrukcija "Minimālā apdrošināšanas summa zvērinātu tiesu izpildītāju individuālajam
apdrošināšanas līgumam un apdrošināšanas līguma obligātie noteikumi" un Tieslietu ministrijas 2004.gada 4.februāra
instrukcija "Minimālā apdrošināšanas summa zvērinātu tiesu izpildītāju grupas apdrošināšanas līgumam un
apdrošināšanas līguma obligātie noteikumi".
(
02.09.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.10.2004.
)
16. Tieslietu ministrs līdz 2006.gada 31.jūlijam pieņem lēmumu par zvērinātu tiesu izpildītāju eksāmena rīkošanu
tiem zvērinātu tiesu izpildītāju aizvietotājiem, kuri atbilst šādiem kritērijiem:
33
/
35
1) līdz 2005.gada 1.janvārim sekmīgi apgūst tiesību zinātnes valsts akreditētā programmā augstskolā;
2) līdz 2005.gada 1.janvārim nav piemērots vairāk kā viens disciplinārsods.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
17. Tos zvērinātu tiesu izpildītāju aizvietotājus, kuri nokārto šo pārejas noteikumu 
16.punktā
 minēto eksāmenu,
tieslietu ministrs ieceļ zvērināta tiesu izpildītāja amatā. Tie zvērinātu tiesu izpildītāju aizvietotāji, kuri neatbilst
minētajiem kritērijiem, nepiesakās uz eksāmenu vai nenokārto to, tiek atcelti no zvērināta tiesu izpildītāja aizvietotāja
amata un var pretendēt uz zvērināta tiesu izpildītāja amatu vispārējā kārtībā.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
18. Šo noteikumu 
16.punktā
 minēto eksamināciju veic atbilstoši Tiesu izpildītāju likuma noteikumiem par
eksamināciju.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
19. Šā likuma 
73.panta
 pirmās daļas 9.punkts, kas nosaka tiesu izpildītāju pienākumu izpildīt nolēmumus par
starptautisko organizāciju noteikto sankciju piespiedu izpildi, stājas spēkā 2007.gada 1.janvārī.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.01.2006.
)
20. Ministru kabinets līdz 2008.gada 1.jūlijam izdod šā likuma 
32.
6
 panta
 pirmajā daļā minētos noteikumus.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
21. Šā likuma
 III sadaļas
 trešās nodaļas normas un citas šā likuma normas, kas regulē zvērinātu tiesu izpildītāju
regulāro kvalifikācijas eksāmenu un ārkārtas kvalifikācijas eksāmenu norisi, piemērojamas no 2008.gada 1.jūlija.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
22. Regulāro kvalifikācijas eksāmenu kārto visi zvērināti tiesu izpildītāji, kuri nodevuši zvērestu līdz 2004.gada
1.janvārim. Zvērināti tiesu izpildītāji, kuri nodevuši zvērestu pēc 2004.gada 1.janvāra, regulāro kvalifikācijas eksāmenu
pirmo reizi kārto ne vēlāk kā šā likuma 
32.
1
 panta
 pirmajā daļā noteiktajā termiņā.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
23. Zvērināti tiesu izpildītāji, kuri iekļauti eksaminācijas komisijas sastāvā un kuriem atbilstoši šo pārejas
noteikumu 
22.punktam
 ir iestājies kvalifikācijas eksāmena kārtošanas termiņš, kvalifikācijas eksāmenu kārto
nākamajā gadā.
(
20.12.2007
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.01.2008.
)
24. Šā likuma 
17.panta
 trešā daļa piemērojama arī tiem zvērinātiem tiesu izpildītājiem, kuri atcelti no zvērināta
tiesu izpildītāja amata, pamatojoties uz šo pārejas noteikumu 
13.punktu
.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
25. Personām, kuras sākušas pildīt zvērināta tiesu izpildītāja palīga amata pienākumus līdz 2011.gada 28.februārim
un kuras nav nokārtojušas zvērināta tiesu izpildītāja palīga eksāmenu, amatā nostrādātais laiks ieskaitāms šā likuma
97.panta
 ceturtajā daļā minētajā termiņā.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
26. Šā likuma 
32.
9
 pants
 stājas spēkā 2011.gada 1.jūnijā.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
27. Šā likuma 84.
1
 un 
156.
1
 pants
 stājas spēkā 2012.gada 1.janvārī.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
34
/
35
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums stājas spēkā 2003.gada 1.janvārī. 
Likums Saeimā pieņemts 2002.gada 24.oktobrī.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2002.gada 13.novembrī
28. Līdz attiecīgo šajā likumā paredzēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz
2011.gada 31.maijam piemērojami Ministru kabineta 2007.gada 9.janvāra noteikumi Nr.42 “
Noteikumi par zvērināta
tiesu izpildītāja palīga eksāmena kārtību un nepieciešamo zināšanu apjomu
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
29. Zvērināta tiesu izpildītāja palīgi, kuri nokārtojuši šā likuma 
111.
1
 pantā
 paredzēto eksāmenu līdz Ministru
kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai (šā likuma 
111.
2
 panta
 otrā daļa), saņem tieslietu ministra apstiprinātu
zvērināta tiesu izpildītāja palīga amata apliecību atbilstoši kārtībai, kāda bija noteikta līdz 2011.gada 28.februārim, un
saņemtās apliecības ir derīgas līdz 2011.gada 31.maijam.
(
27.01.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2011.
)
30. Zvērināts tiesu izpildītājs nodrošina depozīta konta atvēršanu Valsts kasē un visu zvērināta tiesu izpildītāja
depozīta kontā kredītiestādē esošo no parādnieka piedzīto naudas līdzekļu un citu summu, kas pienākas
ieinteresētajām personām, pārskaitīšanu uz zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontu Valsts kasē līdz 2011.gada
1.jūlijam.
(
14.04.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
31. Dokumentos, kurus zvērināts tiesu izpildītājs izdod pēc depozīta konta atvēršanas Valsts kasē, kā zvērināta
tiesu izpildītāja norēķinu rekvizīti no parādniekiem piedzenamo naudas līdzekļu un citu summu, kas pienākas
ieinteresētajām personām, pārskaitīšanai zvērinātam tiesu izpildītājam norādāms tikai zvērināta tiesu izpildītāja
depozīta konts Valsts kasē. Dokumentos, kurus zvērināts tiesu izpildītājs ir izdevis līdz depozīta konta atvēršanai
Valsts kasē, ietvertā informācija par zvērināta tiesu izpildītāja norēķinu rekvizītiem kredītiestādē dokumenta adresātam
ir saistoša līdz 2012.gada 30.jūnijam, ja zvērināts tiesu izpildītājs nav paziņojis par norēķinu rekvizītu maiņu.
(
14.04.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
32. Depozītu summas, kas saņemtas depozīta kontā kredītiestādē pēc tam, kad zvērināts tiesu izpildītājs atvēris
depozīta kontu Valsts kasē, pārskaitāmas uz zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontu Valsts kasē septiņu dienu laikā
no dienas, kad tās saņemtas zvērināta tiesu izpildītāja depozīta kontā kredītiestādē. Zvērināts tiesu izpildītājs depozīta
kontu kredītiestādē slēdz līdz 2012.gada 30.jūnijam.
(
14.04.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
33. Pēc depozīta konta atvēršanas Valsts kasē zvērināts tiesu izpildītājs iekārto depozīta kontā Valsts kasē esošo
summu uzskaites grāmatu atbilstoši šā likuma 
146.panta
 pirmajai daļai un noslēdz depozītu summu uzskaites
grāmatu depozīta kontam kredītiestādē. Summas, kuras paliek atlikumā depozīta kontā kredītiestādē, zvērināts tiesu
izpildītājs ieraksta depozīta kontā Valsts kasē esošo summu uzskaites grāmatas sākumā kā atlikumu.
(
14.04.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.06.2011.
)
34. Grozījums par šā likuma 
73.panta
 pirmās daļas 9.punkta izslēgšanu stājas spēkā vienlaikus ar Starptautisko
un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumu.
(
04.02.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.02.2016.
)
35
/
35