Saeima  ir  pieņēmusi  un Valsts  
prezidents izsludina šādu likumu:  
Publisko iepirkumu likums  
 
I nodaļa  
Vispārīgie noteikumi  
 
1. pants. Likumā lietotie termini  
Likumā ir lietoti šādi termini:  
1) apakšuzņēmējs — pretendenta nolīgta persona vai savukārt tās nolīgta persona, kura veic būvdarbus vai 
sniedz pakalpojumus iepirkuma līguma izpildei;  
2) aprites cikls  — visi secīgi un savstarpēji saistīti posmi, kas ietver citstarp pētniecību un attīstību, ražošanu, 
pārdošanu un tās nosacījumus, pārvadāšanu, lietošan u, apkopi, kas attiecas uz visu preces vai būves pastāvēšanas vai 
pakalpojuma sniegšanas laiku no izejvielu ieguves vai resursu ražošanas līdz atkritumu aizvākšanai, nojaukšanai un 
pakalpojuma izbeigšanai vai izmantošanai;  
3) atklāts konkurss  — iepirkuma p rocedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji ir tiesīgi iesniegt piedāvājumus;  
4) centralizēto iepirkumu institūcija  — pasūtītājs, kurš atbilst vienai no šādām pazīmēm:  
a) iepērk preces vai pakalpojumus citu pasūtītāju vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēj u vajadzībām,  
b) veic iepirkumus vai iepirkuma procedūras, lai noslēgtu iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos 
citu pasūtītāju vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām;  
5) dinamiskā iepirkumu sistēma  — bieži lietojamu un tirgū plaši pieejamu pre ču iegādei izmantots pilnīgi 
elektronizēts process, kas ir ierobežots laikā un atklāts visiem piegādātājiem, kuri atbilst kandidātu atlases prasībām;  
6) elektroniskā izsole  — elektronisks process, kurā atkārtoti tiek norādītas lejupejošas cenas vai noteikt u 
piedāvājuma daļu jaunās vērtības un kurš ļauj sarindot piedāvājumus, izmantojot automātiskas vērtēšanas metodes;  
7) elektroniskie līdzekļi  — līdzekļi, kas piemēroti elektronisko sakaru tīklā saņemto vai nosūtīto datu 
apstrādei (arī digitālajai saspiešanai)  un uzglabāšanai, kā arī datu pārraidei elektronisko sakaru tīklos;  
8) iepirkuma identifikācijas numurs  — apzīmējums, kurā iekļauts pasūt ītāja nosaukuma saīsinājums 
(pirmie lielie burti), attiecīgais gads un iepirkuma kārtas numurs pieaugošā secībā. Iepirkuma identifikācijas numura 
beigu daļā pasūtītājs var norādīt arī citu informāciju;  
9) iepirkuma līgums  — publisks būvdarbu, piegādes vai  pakalpojuma līgums, kas finansiālās interesēs 
rakstveidā noslēgts starp vienu vai vairākiem pasūtītājiem un vienu vai vairākiem piegādātājiem;  
10) iepirkuma nomenklatūra (CPV) — Eiropas Savienības apstiprināta nomenklatūra, kuru piemēro 
publiskajos iepir kumos;  
LATVIJAS  REPUBLIKAS  OFICIĀLAIS  IZDEVUMS
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826)
OP 2016/254.1
11) iepirkuma procedūras dokuments  — jebkurš dokuments, kuru sagatavojis vai uz kuru atsaucas 
pasūtītājs, lai aprakstītu vai noteiktu iepirkuma vai iepirkuma procedūras elementus, tai skaitā paziņojums par 
līgumu, paziņojums par izmaiņām vai papildu  informāciju, tehniskā specifikācija, aprakstošie dokumenti, iepirkuma 
līguma projekts, iepirkuma procedūras nolikums un papildu dokumenti;  
12) inovācijas partnerības procedūra  — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var 
pieprasīt tiesī bas piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko pasūtītājs uzaicina, un kuru 
piemēro, lai izveidotu ilgtermiņa inovācijas partnerību jauna inovatīva produkta, pakalpojuma vai būvdarbu izstrādei 
un turpmākai iegādei;  
13) kandidāts  — piegādātājs, kurš piedalās slēgtā konkursā, konkursa procedūrā ar sarunām, sarunu 
procedūrā, konkursa dialogā vai inovācijas partnerības procedūrā līdz piedāvājuma iesniegšanai;  
14) konkursa dialogs  — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāj i var pieprasīt tiesības 
piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko pasūtītājs uzaicina, kuru piemēro, kad nav iespējams 
iegūt pasūtītāja vajadzībām atbilstošu piedāvājumu atklātā vai slēgtā konkursā, un kuras mērķis ir sarunās ar 
atlasītajiem kandidātiem noteikt un raksturot līdzekļus, kas vislabāk piemēroti pasūtītāja vajadzību apmierināšanai;  
15) konkursa procedūra ar sarunām  — iepirkuma procedūra, kurā visi ieinteresētie piegādātāji var 
pieprasīt tiesības piedalīties, bet piedāvā jumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko pasūtītājs uzaicina, kuru piemēro, 
kad nav iespējams iegūt pasūtītāja vajadzībām atbilstošu piedāvājumu atklātā vai slēgtā konkursā, un kuras mērķis ir 
dot pretendentiem iespēju sarunu laikā uzlabot piedāvājumu sa turu atbilstoši pasūtītāja vajadzībām;  
16) kopējā tehniskā specifikācija  — tehniskā specifikācija informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, 
kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.  gada 25.  oktobra regulas Nr.  1025/2012 par Eiropas  
standartizāciju, ar ko groza Padomes direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 
2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu 
Nr. 1673/2006/EK 13. un 14.  pantu;  
17) līgumcena  — kopējā samaksa par iepirkuma līguma izpildi, kurā ietverti visi piemērojamie nodokļi, 
izņemot pievienotās vērtības nodokli;  
18) metu konkurss  — procedūra, kas pasūtī tājam dod iespēju iegūt metu vai plānu [galvenokārt pilsētu un 
jebkuras citas teritorijas plānošanas, arhitektūras, būvniecības vai datu apstrādes (tai skaitā informācijas sistēmu) 
jomā], k uru žūrijas komisija atzinusi par labāko;  
19) pasūtītājs — publiska  persona vai tās institūcija, biedrība, kuras visi biedri ir pasūtītāji, nodibinājums, 
kura visi dibinātāji ir pasūtītāji, kā arī tāda privāto tiesību juridiskā persona, kas atbilst visiem šādiem kritērijiem:  
a) ir nodibināta vai darbojas, lai apmierinātu sabiedrības vajadzības, kurām nav komerciāla vai 
rūpnieciska rakstura,  
b) atrodas publiskas personas vai tās institūcijas padotībā vai izšķirošā ietekmē vai šiem kritērijiem 
atbilstošas privāto tiesību juridiskās personas izšķirošā ietekmē (šī ietekme izpa užas kā 
balsstiesību vairākums pārraudzības  institūcijas  vai izpildinstitūcijas locekļu ievēlēšanā vai vadības 
iecelšanā), vai arī šīs privāto tiesību juridiskās personas darbību vairāk par 50 procentiem finansē 
publiska persona, tās institūcija vai cita š iem kritērijiem atbilstoša privāto tiesību juridiskā persona;  
20) pētniecība un izstrāde  — visas darbības, kas saistītas ar fundamentāliem un rūpnieciskiem pētījumiem 
un eksperimentālo izstrādi;  
21) piedāvājuma nodrošinājums  — iepirkuma procedūras dokument os paredzēta naudas summas iemaksa 
pasūtītāja norādītajā kontā, bankas vai apdrošināšanas sabiedrības garantija par noteiktu naudas summu, kuru 
pretendents kopā ar piedāvājumu iesniedz pasūtītājam kā nodrošinājumu piedāvājuma spēkā esībai;  
22) piegādātājs — fiziskā vai juridiskā persona vai pasūtītājs, šādu personu apvienība jebkurā to kombinācijā, 
kas attiecīgi piedāvā tirgū veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
2
23) pircēja profils  — internetā publiski pieejama pasūtītāja tīmekļvietne v ai valsts elektroniskās informācijas 
sistēma piedāvājumu un pieteikumu saņemšanai, kurā pasūtītājs ievieto informāciju par turpmākajiem 
uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, par plānotajiem iepirkumiem, noslēgtajiem līgumiem, pārtrauktajām 
procedūrām, kā a rī citu normatīvajos aktos noteiktu ar iepirkumiem saistītu informāciju;  
24) pretendents  — piegādātājs, kurš ir iesniedzis piedāvājumu;  
25) publikāciju vadības sistēma  — Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē pieejama Iepirkumu 
uzraudzības biroja pārziņā esoša valsts informācijas sistēma, kura nodrošina tādas informācijas sagatavošanu un 
iesniegšanu Iepirkumu uzraudzības birojam vai publicēšanu tā tīmekļvietnē, kas s askaņā ar normatīvajiem aktiem 
sagatavojama un iesniedzama Iepirkumu uzraudzības birojam vai publicējama tā tīmekļvietnē, un kurā pieejama 
informācija par personām, kam par pārkāpumiem publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā 
piemērots administratīvais sods — aizliegums ieņemt valsts amatpersonas amatu;  
26) publisks būvdarbu līgums  — iepirkuma līgums, kura priekšmets ir šā likuma 1.  pielikumā minēto 
būvdarbu veikšana vai projektēšana un attiecīgo 1.  pielikumā minēto būvdarbu veikšana, va i būves izveide, vai būves 
projektēšana un izveide, vai būves izveide, izmantojot jebkādus līdzekļus, atbilstoši pasūtītāja prasībām. Būve šā 
likuma izpratnē ir kopējais šā likuma 1.  pielikumā minēto būvdarbu rezultāts, kas ir pietiekams, lai būve spētu 
nodrošināt kādu saimniecisku vai tehnisku funkciju;  
27) publisks pakalpojuma līgums  — iepirkuma līgums, kura priekšmets ir tādu pakalpojumu sniegšana, kas 
nav minēti šā likuma 1.  pielikumā;  
28) publisks piegādes līgums  — iepirkuma līgums, kura priekšmets ir  preces pirkums, nomaksas pirkums, 
noma vai noma ar izpirkuma tiesībām. Par publisku piegādes līgumu tiek uzskatīts arī tāds līgums, kura priekšmets ir 
preču piegāde un kura nebūtiskā daļa ir preces iebūvēšana vai uzstādīšana;  
29) sabiedrisko pakalpojumu s niedzējs  — sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs sabiedrisko pakalpojumu 
sniedzēju iepirkumu regulējošo tiesību aktu izpratnē;  
30) sarunu procedūra  — iepirkuma procedūra, kurā pasūtītājs, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu, 
apspriežas ar paša izraudzītiem piegādātājiem un ar vienu vai vairākiem no viņiem rīko sarunas par iepirkuma 
līguma noteikumiem;  
31) slēgts konkurss  — iepirkuma procedūra , kurā visi ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt tiesības 
piedalīties, bet piedāvājumus var iesniegt tikai tie kandidāti, ko pasūtītājs uzaicina;  
32) tehniskā atsauce  — jebkurš Eiropas standartizācijas institūciju apstiprināts dokuments, kas izstrādāts 
saskaņā ar tirgus vajadzībām pielāgotām procedūrām, izņemot Eiropas standartus;  
33) vispārīgā vienošanās  — tāda vienošanās starp vienu vai vairākiem pasūtītājiem un vienu vai vairākiem 
piegādātājiem, kuras mērķis ir noteikt un raksturot attiecīgā laikposmā  slēdzamos iepirkuma līgumus un paredzēt 
noteikumus, saskaņā ar kuriem tie tiks slēgti (īpaši attiecībā uz cenām un, ja nepieciešams, paredzēto daudzumu);  
34) zaļais publiskais iepirkums  — tādu preču, pakalpojumu un būvdarbu iepirkums, kuru ietekme uz vidi  to 
aprites ciklā ir mazāka nekā precēm, pakalpojumiem un būvdarbiem ar tādu pašu lietojuma mērķi, kas iegādāti, 
nepiemērojot zaļā publiskā iepirkuma principus.  
 
2. pants. Likuma mērķis  
Šā likuma mērķis ir nodrošināt:  
1) iepirkumu atklātumu;  
2) piegādātāju  brīvu konkurenci, kā arī vienlīdzīgu un taisnīgu attieksmi pret tiem;  
3) pasūtītāja līdzekļu efektīvu izmantošanu, maksimāli samazinot tā risku.  
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
3
3. pants. Likuma piemērošanas izņēmumi  
(1) Šo likumu nepiemēro, ja pasūtītājs slēdz iepirkuma līgumu par:  
1) zemes, esošās būves vai cita nekustamā īpašuma pirkšanu vai nomu vai citu tiesību iegūšanu uz 
šādu nekustamo īpašumu ar jebkuriem finanšu līdzekļiem;  
2) tāda raidījumu materiāla iegādi, izstrādi, ražošanu vai kopražošanu, kas paredzēts audio un 
audiovizuā lo elektronisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem, ja līguma slēgšanas tiesības piešķir 
elektroniskie plašsaziņas līdzekļi, vai līgumiem par raidlaiku vai raidījumu nodrošināšanu, kuru 
slēgšanas tiesības piešķir elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem;  
3) šķīrējtiesu pakalpojumiem un pakalpojumiem, kas tiek sniegti pušu samierināšanai;  
4) dokumentu apliecināšanas pakalpojumiem, kurus sniedz notāri;  
5) juridiskajiem pakalpojumiem, kuru sniedzējus ieceļ tiesa vai kuru sniedzējiem ārējos normatīvajos 
aktos uz dots tiesas uzraudzībā veikt noteiktus uzdevumus;  
6) juridiskajiem pakalpojumiem, kuri saistīti ar valsts varas īstenošanu;  
7) finanšu pakalpojumiem, kas saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pirkšanu, 
pārdošanu vai nodošanu, Latvij as Bankas pakalpojumiem un darbībām, ko veic ar Eiropas Finanšu 
stabilitātes instrumenta un Eiropas stabilizācijas mehānisma palīdzību;  
8) aizņēmumiem, kas ir vai nav saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, 
pirkšanu vai nod ošanu;  
9) fizisko personu pakalpojumiem saskaņā ar darba līgumiem;  
10) pakalpojumiem civilās aizsardzības, civilās drošības un katastrofu novēršanas jomā, kurus sniedz 
biedrības, nodibinājumi vai apvienības un uz kuriem attiecas kāds no šādiem CPV kodiem: 
75250000 -3, 75251000 -0, 75251100 -1, 75251110 -4, 75252000 -7, 75222000 -8, 98113100 -9 un  
85143000 -3, izņemot ar pacientu transportēšanu saistītus neatliekamās medicīniskās palīdzības 
pakalpojumus;  
11) sabiedriskā transporta pakalpojumiem, kas tiek sniegti, izmantojot  dzelzceļu vai metro;  
12) pakalpojumiem, kurus sniedz cits pa sūtītājs vai pasūtītāju apvienība, kam saskaņā ar ārējiem 
normatīvajiem aktiem ir izņēmuma tiesības sniegt attiecīgo pakalpojumu.  
(2) Šo likumu piemēro tikai publiskiem pakalpojuma līgumiem par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, 
kuru CPV kods ir no 73 000000 -2 līdz 73120000 -9, 73300000 -5, 73420000 -2 un 73430000 -5, ja vienlaikus pastāv 
šādi nosacījumi:  
1) labumu no sniegtā pakalpojuma rezultātiem gūs tikai pasūtītājs, kas šos rezultātus izmantos vienīgi 
savām vajadzībām;  
2) pasūtītājs pilnībā samaksās pa r sniegto pakalpojumu.  
(3) Šo likumu nepiemēro:  
1) iepirkumiem, lai nodrošinātu Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma 3., 4., 5., 6. un 
7. pantā minētās darbības šajos pantos noteiktajās jomās;  
2) iepirkumiem, kuri noteikti kā izņēmums Sabiedr isko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma 
nepiemērošanai;  
3) universālā pasta pakalpojuma sniedzēja iepirkumiem.  
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
4
(4) Šo likumu nepiemēro, ja slēdz publisku pakalpojuma līgumu par:  
1) pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanu, kuri saistīti ar elektron iskajiem līdzekļiem un kurus 
nodrošina tikai ar minētajiem līdzekļiem (tai skaitā kodētu dokumentu drošu pārsūtīšanu, 
izmantojot elektroniskos līdzekļus, elektroniskā pasta adrešu pārvaldības pakalpojumus un 
reģistrēta elektroniskā pasta pārsūtīšanu);  
2) finanšu pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kodi no 66100000 -1 līdz 66720000 -3 un kuri ietver 
naudas pārvedumus pa pastu un pasta žiro pārvedumus;  
3) filatēlijas pakalpojumiem;  
4) loģistikas pakalpojumiem (pakalpojumiem, kas ietver gan sūtījumu fizisku piegādi, gan uzglabāšanu 
vai tikai piegādi vai uzglabāšanu ar citām funkcijām, kuras nav saistītas ar pasta pakalpojumiem).  
(5) Šo likumu nepiemēro, slēdzot iepirkuma līgumu, kura galvenais mērķis ir nodrošināt vai ekspluatēt 
pasūtītāja uzturētus publiskos  elektronisko sakaru tīklus vai arī vienu vai vairākus pasūtītāja sniegtus publiski 
pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus.  
(6) Šo likumu nepiemēro, ja iepirkuma līgumus slēdz atbilstoši citiem procedūru noteikumiem un to slēgšanas 
tiesības piešķir sas kaņā ar:  
1) starptautisku nolīgumu, ko atbilstoši Eiropas Savienības normatīvajiem aktiem noslēgusi Eiropas 
Savienības dalībvalsts ar vienu vai vairākām valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis, vai 
šo valstu administratīvajām vienībām par būvdar biem, piegādēm vai pakalpojumiem sakarā ar 
nolīgumu parakstījušo valstu piedalīšanos kāda kopīga pasākuma īstenošanā vai tā rezultātu 
izmantošanā. Pasūtītājs par visiem šādiem nolīgumiem paziņo Eiropas Komisijai;  
2) starptautiskas organizācijas īpašu proce dūru;  
3) starptautiskas organizācijas vai starptautiskas finanšu iestādes īpašu procedūru, ja attiecīgos 
iepirkumus pilnībā finansē attiecīgā organizācija vai iestāde. Ja starptautiska organizācija vai 
starptautiska finanšu iest āde finansē iepirkumu vismaz  50 procentu apmērā, tad puses vienojas par 
to, kādas iepirkuma procedūras ir piemērojamas;  
4) starptautisku nolīgumu, kas saistīts ar karaspēka izvietošanu un attiecas uz Eiropas Savienības 
dalībvalsts piegādātājiem vai tādas valsts piegādātājiem, kura na v Eiropas Savienības dalībvalsts.  
(7) Šo likumu nepiemēro piegādēm, pakalpojumiem un būvdarbiem, kas atbilst Aizsardzības un drošības 
jomas iepirkumu likuma 3.  pantam.  
(8) Šo likumu nepiemēro, ja tā piemērošana varētu radīt kaitējumu būtisku valsts drošības interešu 
aizsardzībai. Par būtisku valsts drošības interešu aizsardzību katrā konkrētajā gadījumā lemj Ministru kabinets. Šā 
izņēmuma piemērošanas pamats nav ne steidzamība, nedz arī aizsargājama informācija pati par sevi, ja tās 
aizsardzību var n odrošināt iepirkuma procedūrās saskaņā ar šo likumu vai aizsardzības un drošības jomas 
iepirkumus regulējošiem normatīvajiem aktiem.  
(9) Šo likumu nepiemēro, ja Ministru kabinets saskaņā ar ārējiem normatīvajiem aktiem informāciju par 
līgumu vai tā izpildi  atzinis par valsts noslēpumu.  
 
4. pants. Pasūtītāju savstarpēji iepirkuma līgumi  
(1) Šo likumu nepiemēro tādas personas veiktajiem būvdarbiem, piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, 
kura atbilst visām šādām pazīmēm:  
1) tā atrodas tādā pasūtītāja kontrol ē, kas izpaužas kā tiesības ietekmēt kontrolētās personas darbības 
stratēģiskos mērķus un lēmumus, vai tādas personas kontrolē, kuru minētajā veidā kontrolē 
pasūtītājs;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
5
2) vairāk nekā 80 procentus no tās darbībām veido konkrētu uzdevumu izpilde kontrolējoš ā pasūtītāja 
vai citu minētā pasūtītāja kontrolēto personu interesēs;  
3) tajā nav tiešas privātā kapitāla līdzdalības, izņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas 
atbilstoši komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas S avienības 
darbību neietver tiesības ietekmēt un kontrolēt tās lēmumus un kam nav izšķirošas ietekmes uz to.  
(2) Šo likumu nepiemēro, ja šā panta pirmās daļas pazīmēm atbilstoša kontrolētā persona, kas vienlaikus ir arī 
pasūtītājs, piešķir iepirkuma līguma slēgšanas tiesības to kontrolējošam pasūtītājam vai citai personai, kas atrodas 
kontrolējošā pasūtītāja kontrolē šā panta pirmās daļas 1.  punkta izpratnē, ja personai, kurai tiek piešķirtas iepirkuma 
līguma slēgšanas tiesības, nav tiešas privātā kapitāla l īdzdalības, izņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas 
atbilstoši komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas Savienības darbību neietver 
tiesības ietekmēt un kontrolēt šīs personas lēmumus un kam nav izšķirošas ietekm es uz to.  
(3) Šo likumu nepiemēro tādas personas veiktajiem būvdarbiem, piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, 
kura atbilst visām šādām pazīmēm:  
1) tā atrodas tādā vairāku pasūtītāju kopīgā kontrolē, kas izpaužas kā tiesības ietekmēt kontrolētās 
personas darbības stratēģiskos mērķus un lēmumus;  
2) vairāk nekā 80 procentus no tās darbībām veido konkrētu uzdevumu izpilde kopīgi kontrolējošo 
pasūtītāju vai citu minēto pasūtītāju kontrolēto personu interesēs;  
3) tajā nav tiešas privātā kapitāla līdzdalības, iz ņemot tādu privātā kapitāla līdzdalības veidu, kas 
atbilstoši komerctiesības regulējošiem normatīvajiem aktiem un Līgumam par Eiropas Savienības 
darbību neietver tiesības ietekmēt un kontrolēt tās lēmumus un kam nav izšķirošas ietekmes uz to.  
(4) Šā panta trešās daļas izpratnē persona atrodas vairāku pasūtītāju kopīgā kontrolē, ja:  
1) kontrolētās personas pārvaldes institūciju sastāvā ir visu pasūtītāju pārstāvji (daži pārstāvji var 
pārstāvēt vairākus vai visus iesaistītos pasūtītājus);  
2) visiem pasūtītāji em kopīgi ir tiesības ietekmēt kontrolētās personas darbības stratēģiskos mērķus 
un lēmumus;  
3) kontrolētā persona darbojas pasūtītāju interesēs.  
(5) Šo likumu nepiemēro iepirkuma līgumiem, kas noslēgti starp diviem vai vairākiem pasūtītājiem, ja ir 
ievēro ti visi šādi nosacījumi:  
1) ar iepirkuma līgumu tiek izveidota vai īstenota pasūtītāju sadarbība to kompetencē esošu publisku 
pakalpojumu nodrošināšanā;  
2) sadarbība tiek īstenota sabiedrības interesēs;  
3) iesaistīto pasūtītāju atvērtā tirgū sniegto publi sku pakalpojumu, kuru nodrošināšanai īsteno 
sadarbību, daļa ir mazāka par 20 procentiem.  
(6) Lai noteiktu šā panta pirmās daļas 2.  punktā, trešās daļas 2.  punktā un piektās daļas 3.  punktā minēto 
darbību procentuālo apjomu, ņem vērā vidējo finanšu apgrozīj umu vai kādu citu ar attiecīgo darbību saistītu rādītāju 
(piemēram, kontrolētās personas vai pasūtītāja pakalpojumu, piegāžu un būvdarbu izmaksas) par pēdējiem trim 
gadiem pirms iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas. Ja kontrolētā persona vai pas ūtītājs ir izveidots vai 
uzsācis darbību pēc minētā termiņa vai tā reorganizācijas dēļ dati par finanšu apgrozījumu vai ar tā darbību saistītie 
rādītāji nav pieejami vai arī vairs nav aktuāli, darbības procentuālo apjomu var pierādīt, izmantojot komercdarb ības 
prognozēšanas metodes.  
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
6
5. pants. Iepirkuma procedūru piemērošanas izņēmumi  
Pasūtītājs nepiemēro šajā likumā noteiktās iepirkuma procedūras, ja iepirkuma līguma paredzamā līgumcena 
ir mazāka par iepirkuma līgumiem Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām un ja tas tiek slēgts par:  
1) piegādēm vai pakalpojumiem, kurus sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs sniedz, veicot Sabiedrisko 
pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma 3., 4., 5., 6. un 7.  pantā minētās darbības šajos pantos 
noteiktajās  jomās;  
2) iespieddarbu, elektronisko izdevumu, rokrakstu un citu dokumentu iepirkumu bibliotēku krājumu 
papildināšanai vai izglītības un pētniecības procesa organizēšanai izglītības iestādēs, kā arī valsts 
vai augstskolu izveidotās zinātniskajās institūci jās; 
3) tādu muzejisko priekšmetu iepirkumu muzeju krājumu papildināšanai, kuriem ir mākslinieciska, 
kultūrvēsturiska, zinātniska vai memoriāla vērtība;  
4) iepirkumiem ārvalstīs, kurus veic ārējās ekonomiskās pārstāvniecības, Iekšlietu ministrija un tās 
padotībā esošās iestādes, kā arī Nacionālo bruņoto spēku vienības, kas piedalās starptautiskajās 
operācijās un starptautiskajās mācībās;  
5) piegādēm un pakalpojumiem privāto tiesību juridiskās personas pilnībā finansēta pētniecības un 
izstrādes līguma izpild ei valsts vai augstskolas izveidotā zinātniskajā institūcijā, kas reģistrēta 
zinātnisko institūciju reģistrā, ja par šīm piegādēm un pakalpojumiem pilnībā atlīdzina no 
līdzekļiem, kuri saņemti par šā pētniecības un izstrādes līguma izpildi;  
6) materiālu, r eaģentu un komponentu piegādi eksperimentu veikšanai, maketu un prototipu izstrādei 
valsts vai augstskolas izveidotā zinātniskajā institūcijā, kas reģistrēta zinātnisko institūciju reģistrā, 
ja šo materiālu, reaģentu un komponentu nepieciešamību, to parame trus vai daudzumu nosaka 
pētniecības vai izstrādes procesa norise;  
7) zinātniskā raksta publicēšanu zinātniskajā periodikā vai citā zinātniskā izdevumā un par to samaksā 
vai par to zinātniekam atlīdzina valsts vai augstskolas izveidota zinātniskā institūci ja, kas reģistrēta 
zinātnisko institūciju reģistrā;  
8) piegādātāja sniegtajiem pakalpojumiem augstskolu studentu piesaistei no valstīm, kuras nav 
Eiropas Savienības dalībvalstis;  
9) speciālistu un ekspertu sniegtajiem pakalpojumiem, kas nepieciešami izmekl ēšanas darbību 
veikšanai kriminālprocesā;  
10) piegādēm, pakalpojumiem vai būvdarbiem, kurus iepērk Latvijas diplomātiskās un konsulārās 
pārstāvniecības savu funkciju nodrošināšanai, ja iepirkuma līgums tiek izpildīts pārstāvniecības 
akreditācijas valstī vai citā valstī, kurā akreditēts pārstāvniecības vadītājs, neatkarīgi no piegādātāja 
reģistrācijas vai pastāvīgās dzīvesvietas valsts;  
11) piegādēm, pakalpojumiem vai būvdarbiem, kurus iepērk valsts akciju sabiedrība "Valsts nekustamie 
īpašumi ", lai pārval dītu savu vai tai pārvaldīšanā nodotu ārvalstī esošu nekustamo īpašumu, ja 
iepirkuma līgums tiek izpildīts nekustamā īpašuma atrašanās valstī;  
12) tādiem Eiropas Komisijas zinātnisko ekspertu datubāzē vai citā zinātnisko ekspertu datubāzē 
reģistrētu eksper tu pakalpojumiem pētniecības un attīstības jomā, kas saistīti ar pētniecības un 
attīstības projektu iesniegumu sākotnējo zinātnisko novērtējumu vai šādu projektu starpposma vai 
sasniegto rezultātu novērtējumu, ja minēto ekspertu piesaistīšanu nosaka Minist ru kabineta tiesību 
akti par tādu fondu un programmu īstenošanu, ko finansē no valsts budžeta vai Eiropas Savienības 
budžeta, kā arī tādu shēmu un instrumentu īstenošanu, kas izveidoti kopīgi ar dalībvalstīm;  
13) ceļojumu aģentūru pakalpojumiem, uz kuriem  attiecas CPV kods 63510000 -7; 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
7
14) būtisku pilsoniskās apziņas stiprināšanas pasākumu īstenošanu, dodot ieguldījumu valsts drošības 
interešu aizsardzībā, ja iepirkumu veic tiešās pārvaldes iestāde un par šā izņēmuma piemērošanu ir 
lēmis Ministru kabinets;  
15) ekspertu sniegtajiem pakalpojumiem augstskolas vai koledžas, vai studiju virziena novērtēšanas 
komisijā, vai studiju programmas licencēšanas komisijā;  
16) autoru, komponistu, tēlnieku, izklaides mākslinieku un citu individuālo mākslinieku sniegtajiem 
pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kods 92312200 -3, un mākslinieciskās un literārās 
jaunrades un interpretācijas pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kods 92310000 -7; 
17) Valsts prezidenta kancelejas, Saeimas Administrācijas un Ārlietu ministrijas organ izēto ārvalstu 
delegāciju valsts, oficiālo, darba vizīšu, ja delegācij as vada ārvalstu prezidenti, viceprezidenti, 
parlamentu vadītāji un to vietnieki, premjerministri un to vietnieki, vēstnieki, ārlietu ministri un to 
vietnieki, starptautisko organizāciju  vadītāji vai ja minētās delegācijas Latvijā uzturas pēc Valsts 
prezidenta, Saeimas priekšsēdētāja, Ministru prezidenta vai ārlietu ministra oficiāla ielūguma, un 
valstiskas nozīmes starptautisku pasākumu nodrošināšanai nepieciešamajiem pakalpojumiem, uz 
kuriem attiecas CPV kodi 55300000 -3, 55100000 -1 un 60170000 -0. 
 
6. pants.  Līgumi, kuru izpildi vairāk par 50 procentiem finansē pasūtītājs  
(1) Šo likumu piemēro līgumu noslēgšanai, ja:  
1) būvdarbu līguma izpildi vairāk par 50  procentiem no līgumcenas tieši finansē pasūtītājs un šā līguma 
paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai 
lielāka , un šis līgums attiecas uz specializētajiem būvdarbiem atbilstoši šā likuma 1.  pielikumam, kā arī 
uz sportam, ārstniecībai un atpūtai paredzētu būvju, slimnīcu, skolu un administratīvo ēku būvniecību;  
2) pakalpojuma līguma izpildi vairāk par 50 procentiem  no līgumcenas tieši finansē pasūtītājs un šā 
līguma paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām 
vai lielāka , un šis līgums ir saistīts ar būvdarbu līgumu atbilstoši šā panta 1.  punktam.  
(2) Ja pasūtītājs, kas fi nansē šā panta pirmās daļas 1. un 2.  punktā minēto līgumu izpildi, pats nenodrošina 
līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu vai līgumu slēgšanas tiesības piešķir citu personu labā vai vārdā, tas nodrošina 
līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas atbilstību šim l ikumam.   
 
7. pants. Citi pasūtītāja finansētie projekti  
(1) Ja pasūtītājs no saviem līdzekļiem vai no Eiropas Savienības politiku instrumentu vai citas ārvalstu finanšu 
palīdzības un nacionālā līdzfinansējuma līdzekļiem finansē tāda līguma izpildi, kas na v minēts šā likuma 6.  pantā, 
iepirkuma procedūras un to piemērošanas kārtību, kā arī personas, kuras piemēro šīs procedūras, nosaka Ministru 
kabinets.  
(2) Šā panta pirmā daļa neattiecas uz finansējumu, kas tiek piešķirts kā kompensācija. Šīs daļas izpratnē  
kompensācija ir naudas summa, kas aprēķināta pēc noteiktas likmes un tiek izsniegta kā atlīdzība par konkrēta 
mērķa īstenošanu.  
 
8. pants. Iepirkuma procedūru veidi un to piemērošana  
(1) Ir šādas iepirkuma procedūras:  
1) atklāts konkurss;  
2) slēgts konkurss;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
8
3) konkursa procedūra ar sarunām;  
4) konkursa dialogs;  
5) inovācijas partnerības procedūra;  
6) sarunu procedūra.  
(2) Pasūtītājs ir tiesīgs rīkot metu konkursu, ja paredzamā līgumcena ir 10  000 euro  vai lielāka. Metu konkursu 
rīko kā iepirkuma pro cedūras sastāvdaļu, kuras rezultātā tiek piešķirtas publiska pakalpojuma līguma slēgšanas 
tiesības, vai kā atsevišķu konkursu, kurā paredzētas godalgas vai maksājumi dalībniekiem. Metu konkursa norises 
kārtību nosaka Ministru kabinets.  
(3) Ministru kabinet s nosaka šādus ar iepirkuma procedūru un metu konkursu norisi saistītus noteikumus, 
ciktāl to neregulē šis likums:  
1) iepirkuma procedūru un metu konkursu norises kārtību un piemērošanas noteikumus;  
2) pieteikumu, piedāvājumu un metu iesniegšanas minimālos  termiņus un to saīsināšanas gadījumus;  
3) gadījumus, kad pasūtītājam nav pienākuma izmantot elektroniskās informācijas sistēmas 
pieteikumu, piedāvājumu, metu vai to sastāvdaļu saņemšanai;  
4) iepirkuma procedūru un metu konkursu nolikumu saturu;  
5) iepirkuma procedūru un metu konkursu izsludināšanas, pārtraukšanas un izbeigšanas noteikumus;  
6) iepirkuma procedūras un metu konkursa rezultātu paziņošanas noteikumus;  
7) iepirkuma procedūras un metu konkursa dokumentēšanas noteikumus un iepirkuma proced ūras un 
metu konkursa ziņojuma saturu;  
8) paziņojumu publicēšanas noteikumus;  
9) dinamiskās iepirkumu sistēmas piemērošanas kārtību.  
(4) Šo likumu attiecina uz šā panta pirmajā daļā minētajām iepirkuma procedūrām, ja publisku piegādes 
līgumu vai pakalpojum a līgumu līgumcena ir 42  000 euro  vai lielāka un publisku būvdarbu līgumu līgumcena ir 
170  000 euro  vai lielāka.  
(5) Šā likuma 17.  panta septītajā un astotajā daļā minētajos gadījumos pasūtītājs iepērk preces un 
pakalpojumus no centralizēto iepirkumu insti tūcijas vai ar tās starpniecību, nepiemērojot šā panta pirmajā daļā 
noteiktās iepirkuma procedūras vai šā likuma 9. un 10.  panta noteikumus.  
(6) Konkursa procedūru ar sarunām un konkursa dialogu pasūtītājs ir tiesīgs piemērot, ja:  
1) pasūtītāja vajadzības nevar apmierināt, nepielāgojot jau tirgū pieejamus risinājumus;  
2) iepirkuma līgums ietver projektēšanu vai inovatīvus risinājumus;  
3) iepirkuma līguma slēgšanas tiesības nevar piešķirt bez iepriekšējām sarunām īpašu apstākļu dēļ, 
kas attiecas uz iepirkuma  raksturu, sarežģītību vai juridisko un finansiālo struktūru, vai ar tiem 
saistīto risku dēļ;  
4) pasūtītājs nevar pietiekami precīzi sagatavot tehniskās specifikācijas, atsaucoties uz standartiem, 
Eiropas tehnisko novērtējumu, kopējām tehniskajām specifikā cijām vai tehniskajām atsaucēm;  
5) atklātā vai slēgtā konkursā ir iesniegti iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām 
neatbilstoši piedāvājumi vai piedāvājumi pārsniedz iepirkuma procedūras dokumentos norādīto 
paredzamo līgumcenu, vai piedāvājum i atzīti par nepamatoti lētiem, vai piedāvājumi ir iesniegti pēc 
piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, vai pretendenti neatbilst iepirkuma procedūras 
dokumentos noteiktajām kvalifikācijas prasībām. Šo procedūru var piemērot, nepublicējot 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
9
paziņojumu par līgumu, ja uz sarunām tiek aicināti tikai visi tie pretendenti, kas atbilst atklātā vai 
slēgtā konkursā noteiktajām kvalifikācijas prasībām, kas nav izslēgti no dalības iepirkuma 
procedūrā un kas iesnieguši piedāvājumus atklātā vai slēgtā konkursā noteikta jā piedāvājumu 
iesniegšanas termiņā.  
(7) Sarunu procedūru pasūtītājs ir tiesīgs piemērot, ja:  
1) atklātā vai slēgtā konkursā nav iesniegti piedāvājumi vai pieteikumi vai ir iesniegti iepirkuma 
līgumam neatbilstoši piedāvājumi, kas bez būtiskiem grozījumiem neatbilst iepirkuma procedūras 
dokumentos noteiktajām prasībām, vai iesniegti kvalifikācijas prasībām neatbilstošu un no 
iepirkuma procedūras izslēdzamu kandidātu pieteikumi un ja netiek būtiski mainīti sākotnējie 
iepirkuma līguma izpildes note ikumi. Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma pasūtītājs tai nosūta 
iepirkuma procedūras ziņojumu;  
2) būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus var nodrošināt tikai konkrēts piegādātājs kādā no šādiem 
gadījumiem:  
a) iepirkuma mērķis ir radīt vai iegādāties unikālu mākslas darbu vai māksliniecisku izpildījumu,  
b) nav konkurences tehnisku iemeslu dēļ,  
c) nepieciešams ievērot izņēmuma tiesību, tai skaitā intelektuālā īpašuma tiesību, aizsardzību;  
3) pasūtītājam neparedzamu ārkārtas apstākļu rezultātā objektīvi radusies  situācija, kurā 
steidzamības dēļ nav iespējams piemērot atklātu konkursu, slēgtu konkursu vai konkursa 
procedūru ar sarunām. Minētie apstākļi, kas pamato ārkārtas situāciju, nedrīkst būt atkarīgi no 
pasūtītāja darbības;  
4) nepieciešamās preces ir īpaši izgatavotas izpētei un izmēģinājumiem. Šī norma neattiecas uz preču 
ražošanu to noieta izpētei vai izpētes un izmēģinājumu izmaksu segšanai;  
5) pasūtītājam nepieciešamas papildu piegādes no sākotnējā preču piegādātāja (ražotāja), lai 
papildinātu vai daļēji  nomainītu tā rīcībā jau esošās preces vai iekārtas, jo, izvēloties citu preču 
piegādātāju (ražotāju), pasūtītājam vajadzētu iepirkt preces, kas pēc saviem tehniskajiem 
parametriem atšķirtos no tā rīcībā jau esošajām precēm, un šāda atšķirība radītu nesade rību vai 
ievērojamas tehniskās grūtības preču vai iekārtu uzturēšanā un ekspluatācijā. Šāda iepirkuma 
līguma, kā arī atkārtotu iepirkuma līgumu darbības termiņš nedrīkst pārsniegt trīs gadus;  
6) iepirkuma līguma priekšmets ir tādu preču piegāde, kuras tiek  kotētas un kuras pasūtītājs pērk 
preču biržā;  
7) ir iespēja iepirkt preces vai pakalpojumus ar īpaši izdevīgiem noteikumiem no piegādātāja, kas 
izbeidz savu saimniecisko darbību, vai likvidatora, kurš veica piegādātāja likvidācijas procesu, vai 
no adminis tratora, kurš rīko bankrotējuša piegādātāja mantas izpārdošanu saskaņā ar 
normatīvajiem aktiem;  
8) publisks pakalpojuma līgums tiek slēgts ar metu konkursa uzvarētāju vai kādu no uzvarētājiem un 
metu konkurss rīkots saskaņā ar šā likuma prasībām. Ja metu k onkursā noteikti vairāki uzvarētāji, 
visus uzvarētājus uzaicina uz sarunām;  
9) iepirkuma līguma priekšmets ir atkārtota iepriekš iepirkuma procedūras rezultātā noslēgta 
iepirkuma līgumā paredzēto būvdarbu veikšana vai pakalpojumu sniegšana, kas tiek uzticē ta šā 
līguma izpildītājam, un atkārtoti nepieciešamie būvdarbi vai pakalpojumi atbilst iepriekš iepirkuma 
procedūras rezultātā noslēgtā iepirkuma līguma pamatā esošajam projektam. Šis nosacījums 
attiecas uz gadījumiem, kad pasūtītājs pirmā projekta iepirku ma procedūras dokumentos, nosakot 
paredzamo līgumcenu, ir paredzējis atkārtotu iepirkuma līgumu slēgšanu, kopējo būvdarbu vai 
pakalpojumu paredzamo vērtību un to piešķiršanas nosacījumus. Sarunu procedūru var piemērot 
triju gadu laikā no sākotnējā iepirkum a līguma noslēgšanas.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
10
(8) Šā panta septītās daļas 2.  punkta "b" un "c" apakšpunktā minētie izņēmumi ir piemērojami tikai tad, ja nav 
pamatotas alternatīvas vai aizstājēja un ja konkurences trūkuma iemesls nav iepirkumam noteiktās prasības.  
(9) Tiesības nos lēgt iepirkuma līgumu, kura priekšmets ir divi vai vairāki iepirkuma veidi (būvdarbi, 
pakalpojumi vai piegādes), piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami tam iepirkuma veidam, kurš raksturo 
attiecīgā iepirkuma līguma galveno priekšmetu. Iepirkuma lī gumiem, kuru priekšmets daļēji ietver šā likuma 
2. pielikumā minētos pakalpojumus un citus pakalpojumus vai daļēji pakalpojumus un daļēji piegādes, galveno 
priekšmetu un piemērojamo iepirkuma procedūru nosaka pēc tā, kuru pakalpojumu vai piegāžu paredzamā 
līgumcena ir visaugstākā.  
(10)  Ja iepirkuma līguma priekšmets ir iepirkums, uz kuru attiecas šis likums, un iepirkums, uz kuru 
neattiecas šis likums, un dažādās iepirkuma daļas ir objektīvi atdalāmas, pasūtītājs ir tiesīgs katrai daļai piemērot tai 
atbilst ošo tiesisko regulējumu vai slēgt nedalītu iepirkuma līgumu un piemērot šo likumu. Ja iepirkuma līguma daļas 
nav objektīvi atdalāmas, piemērojamo tiesisko regulējumu nosaka pēc iepirkuma līguma galvenā priekšmeta, izņemot 
šā panta trīspadsmitajā daļā minēt o gadījumu.  
(11)  Ja iepirkuma līguma priekšmets ir iepirkums, uz kuru attiecas šis likums, un tas ietver arī koncesijas 
līguma elementus, iepirkuma līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar šo likumu, ja tās iepirkuma daļas 
līgumcena, kurai piemērojams šis likums, ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai 
lielāka.  
(12)  Ja iepirkuma līguma priekšmets ir gan iepirkums, uz ko attiecas šis likums, gan iepirkums, kas izdarāms, 
lai veiktu darbības, uz kurām attiecas sabiedrisko p akalpojumu sniedzēju iepirkumu jomu regulējoši normatīvie akti, 
noteikumus, kas piemērojami šāda iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai, nosaka saskaņā ar Sabiedrisko 
pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma 8. un 9.  pantu.  
(13)  Ja iepirkuma līguma priekšmets ir gan iepirkums, uz kuru attiecas šis likums, gan iepirkums, uz kuru 
attiecas aizsardzības un drošības jomas iepirkumu regulējoši normatīvie akti, un ja pasūtītājs ir nolēmis slēgt nedalītu 
iepirkuma līgumu (lēmumu slēgt nedalītu iepirkuma līgu mu nepieņem, lai izvairītos no šā likuma vai aizsardzības un 
drošības jomas iepirkumu regulējošu normatīvo aktu piemērošanas), piemērojamo tiesisko regulējumu nosaka uz 
šādu pazīmju pamata:  
1) gadījumos, kad uz daļu no iepirkuma līguma attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību 
346.  pants, iepirkuma līguma slēgšanas tiesības var piešķirt, nepiemērojot šo likumu, ja nedalīta 
iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu pamato objektīvi iemesli;  
2) gadījumos, kad uz daļu no iepirkuma līguma attiecas Aiz sardzības un drošības jomas iepirkumu 
likuma 3.  panta pirmās daļas 2., 3. un 4.  punkts, iepirkuma līguma slēgšanas tiesības var piešķirt 
saskaņā ar aizsardzības un drošības jomas iepirkumu regulējošiem normatīvajiem aktiem, ja 
nedalīta iepirkuma līguma pie šķiršanu pamato objektīvi iemesli.  
(14) Ja iepirkuma līgums atbilst gan šā panta trīspadsmitās daļas 1.  punktam, gan 2.  punktam, pasūtītājs 
piemēro šā panta trīspadsmitās daļas 1. punktu.    
 
9. pants.  Iepirkumi, kuriem nepiemēro šajā likumā noteiktās iepirkuma procedūras  
(1) Ja publiska piegādes līguma vai publiska pakalpojuma līguma paredzamā līgumcena ir 10  000 euro  vai 
lielāka, bet mazāka par 42  000 euro  un publiska būvdarbu līguma paredzamā līgumcena ir 20  000 euro  vai lielāka, bet 
mazāka par 170  000 euro , pasūtītājs veic iepirkumu šajā pantā noteiktajā kārtībā.  
(2) Pasūtītājs iepirkuma sagatavošanā piemēro šā likuma 18.  panta pirmo daļu. Pasūtītājs iepirkuma 
sagatavošanā var piemērot šā likuma 18.  panta otro un trešo daļu.  
(3) Iepirkuma veikšanai p asūtītājs izveido iepirkuma komisiju saskaņā ar šā likuma 24.  pantu. Uz iepirkuma 
komisijas darbību attiecas šā likuma 25.  panta noteikumi. Iepirkuma komisija lēmumus pieņem šā likuma 26.  pantā 
noteiktajā kārtībā.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
11
(4) Iepirkuma komisija sagatavo šajā pantā  noteiktajā kārtībā veicamā iepirkuma nolikumu. Nolikumā ietver:  
1) pamatotas un objektīvas prasības attiecībā uz iepirkuma priekšmetu, ņemot vērā šā likuma 20., 21. 
un 22.  pantu un nodrošinot, ka minētās prasības nerada nepamatotus konkurences ierobežojum us;  
2) prasības pretendentiem, ņemot vērā šā likuma 13., 44., 45. un 46.  pantu;  
3) gadījumus, kad pretendenti tiek izslēgti atbilstoši šā panta astotās daļas noteikumiem, vai atsauci uz 
pretendentu izslēgšanu atbilstoši šā panta astotajai daļai;  
4) prasības piedāvājuma nodrošinājumam, ja tāds paredzēts, un saistību izpildes nodrošinājumam, ja 
tāds paredzēts, ņemot vērā šā likuma 50.  pantu;  
5) piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus, ņemot vērā šā likuma 19. un 51.  pantu;  
6) informācijas aizsardzības not eikumus, ja tādi nepieciešami, ņemot vērā šā likuma 14.  panta pirmo 
daļu;  
7) iepirkuma līguma slēgšanas kārtību;  
8) citus noteikumus.  
(5) Nav atļauts pieprasīt, lai piedāvājuma sastāvā tiek iekļauts konkrētajam iepirkumam sagatavots darbs, kas 
ir autortie sību objekts vai uzskatāms par daļēju pakalpojuma izpildi.  
(6) Pasūtītājs iepirkuma izsludināšanai sagatavo un publikāciju vadības sistēmā publicē paziņojumu par 
plānoto līgumu, nosakot piedāvājumu iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 10 dienām (neskait ot valstī oficiāli 
noteiktās svētku dienas) no paziņojuma publicēšanas dienas. Pasūtītājs līdz minētā paziņojuma publicēšanas dienai 
ievieto savā pircēja profilā iepirkuma nolikumu un nodrošina tam brīvu un tiešu pieeju. Ja piegādātājs ir laikus 
pieprasīji s papildu informāciju par iepirkuma nolikumā iekļautajām prasībām, pasūtītājs to sniedz triju darbdienu 
laikā, bet ne vēlāk kā četras dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. Papildu informāciju pasūtītājs 
nosūta piegādātājam, kas uzdevis jaut ājumu, un vienlaikus ievieto šo informāciju vietā, kur ir pieejams iepirkuma 
nolikums, norādot arī uzdoto jautājumu. Pasūtītājs ar iepirkumu saistītās informācijas apmaiņu nodrošina saskaņā ar 
šā likuma 38.  pantu.  
(7) Pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām iepirkuma komisija izvērtē iesniegtos piedāvājumus, veic 
pretendentu atlasi un izvēlas vienu vai vairākus piedāvājumus, ievērojot šā likuma 41.  panta prasības.  
(8) Pasūtītājs pretendentu, kuram būtu piešķiramas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, izslēdz no dalības 
iepirkumā jebkurā no šādiem gadījumiem:  
1) pasludināts pretendenta maksātnespējas process (izņemot gadījumu, kad maksātnespējas procesā 
tiek piemērots uz parādnieka maksātspējas atjaunošanu vērsts pasākumu kopums), apturēta tā 
saimniecis kā darbība vai pretendents tiek likvidēts;  
2) ir konstatēts, ka piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums 
par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, pretendentam Latvijā vai valstī, kurā 
tas reģistrēts vai kurā atrodas tā pastāvīgā dzīvesvieta, ir nodokļu parādi, tai skaitā valsts sociālās 
apdrošināšanas obligāto iemaksu parādi, kas kopsummā kādā no valstīm pārsniedz 150 euro . 
Attiecībā uz Latvijā reģistrētiem un pastāvīgi dzīvojošiem pretendentiem pasūt ītājs ņem vērā 
informāciju, kas ievietota Ministru kabineta noteiktajā informācijas sistēmā Valsts ieņēmumu 
dienesta publiskās nodokļu parādnieku datubāzes un Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas 
sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā;  
3) iepirku ma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai darbinieks), iepirkuma 
komisijas loceklis vai eksperts ir saistīts ar pretendentu šā likuma 25. panta pirmās un otrās daļas 
izpratnē vai ir ieinteresēts kāda pretendenta izvēlē, un pasūtītāja m nav iespējams novērst šo 
situāciju ar mazāk pretendentu ierobežojošiem pasākumiem;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
12
4) uz pretendenta norādīto personu, uz kuras iespējām pretendents balstās, lai apliecinātu, ka tā 
kvalifikācija atbilst prasībām, kas noteiktas paziņojumā par plānoto līgu mu vai iepirkuma nolikumā, 
kā arī uz personālsabiedrības biedru, ja pretendents ir personālsabiedrība, ir attiecināmi šīs daļas 
1., 2. un 3.  punkta nosacījumi.  
(9) Lai pārbaudītu, vai pretendents nav izslēdzams no dalības iepirkumā šā panta astotās daļas 1 ., 2. vai 
4. punktā minēto apstākļu dēļ, pasūtītājs:  
1) attiecībā uz Latvijā reģistrētu vai pastāvīgi dzīvojošu pretendentu un šā panta astotās daļas 
4. punktā minēto personu, izmantojot Ministru kabineta noteikto informācijas sistēmu, Ministru 
kabineta no teiktajā kārtībā iegūst informāciju:  
a) par šā panta astotās daļas 1.  punktā minētajiem faktiem — no Uzņēmumu reģistra,  
b) par šā panta astotās daļas 2.  punktā minētajiem faktiem — no Valsts ieņēmumu dienesta un 
Latvijas pašvaldībām. Pasūtītājs attiecīgo i nformāciju no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas 
pašvaldībām ir tiesīgs saņemt, neprasot pretendenta un šā panta astotās daļas 4.  punktā 
minētās personas piekrišanu;  
2) attiecībā uz ārvalstī reģistrētu vai pastāvīgi dzīvojošu pretendentu un šā panta asto tās daļas 
4. punktā minēto personu pieprasa, lai pretendents iesniedz attiecīgās kompetentās institūcijas 
izziņu, kas apliecina, ka uz to un šā panta astotās daļas 4.  punktā minēto personu neattiecas šā panta 
astotajā daļā noteiktie gadījumi. Termiņu izziņ as iesniegšanai pasūtītājs nosaka ne īsāku par 
10 darbdienām pēc pieprasījuma izsniegšanas vai nosūtīšanas dienas. Ja attiecīgais pretendents 
noteiktajā termiņā neiesniedz minēto izziņu, pasūtītājs to izslēdz no dalības iepirkumā.  
(10)  Atkarībā no atbilsto ši šā panta devītās daļas 1.  punkta "b" apakšpunktam veiktās pārbaudes rezultātiem 
pasūtītājs:  
1) neizslēdz pretendentu no dalības iepirkumā, ja konstatē, ka saskaņā ar Ministru kabineta noteiktajā 
informācijas sistēmā esošo informāciju pretendentam un šā panta astotās daļas 4.  punktā minētajai 
personai nav nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, kas 
kopsummā pārsniedz 150 euro ; 
2) informē pretendentu par to, ka saskaņā ar Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu  parādnieku 
datubāzes vai Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas 
datumā Ministru kabineta noteiktajā informācijas sistēmā ievietoto informāciju tam vai šā panta 
astotās daļas 4.  punktā minētajai personai piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai arī 
dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ir nodokļu parādi, 
tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu par ādi, kas kopsummā pārsniedz 
150  euro , un nosaka termiņu  — 10 dienas pēc informācijas izsniegšanas vai nosūtīšanas dienas —, 
līdz kuram iesniedzams apliecinājums, ka pretendentam piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā 
dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanu, nebija nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu 
parādu, kas kopsummā pārsniedz 150  euro.  Ja noteiktajā termiņā apliecinājums nav iesniegts, 
pasūtītājs pretendentu izslēdz no dalības iepirkumā.  
(11)  Pretendents , lai apliecinātu, ka tam un šā panta astotās daļas 4.  punktā minētajai personai nebija nodokļu 
parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, kas kopsummā Latvijā pārsniedz 150  euro , 
šā panta desmitās daļas 2.  punktā minētajā t ermiņā iesniedz:  
1) attiecīgās personas vai tās pārstāvja apliecinātu izdruku no Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās 
deklarēšanas sistēmas vai Valsts ieņēmumu dienesta izziņu par to, ka attiecīgajai personai nebija 
attiecīgo nodokļu parādu, tai skaitā v alsts sociālās apdrošināšanas iemaksu parādu;  
2) pašvaldības izdotu izziņu par to, ka attiecīgajai personai nebija nekustamā īpašuma nodokļa parādu;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
13
3)  līdz piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējai dienai vai dienai, kad pieņemts lēmums par 
iespējamu iep irkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, — kopiju no Valsts ieņēmumu dienesta 
lēmuma vai pašvaldības kompetentas institūcijas izdota lēmuma par nodokļu samaksas termiņa 
pagarināšanu vai atlikšanu vai kopiju no vienošanās ar Valsts ieņēmumu dienestu par  nodokļu 
parāda nomaksu, vai citus objektīvus pierādījumus par nodokļu parādu neesību.  
(12)  Ja tādi dokumenti, ar kuriem ārvalstī reģistrēts vai pastāvīgi dzīvojošs pretendents var apliecināt, ka uz to 
neattiecas šā panta astotajā daļā noteiktie gadījumi,  netiek izdoti vai ar šiem dokumentiem nepietiek, lai apliecinātu, 
ka uz šo pretendentu neattiecas šā panta astotajā daļā noteiktie gadījumi, minētos dokumentus var aizstāt ar zvērestu 
vai, ja zvēresta došanu attiecīgās valsts normatīvie akti neparedz, — ar paša pretendenta vai šā panta astotās daļas 
4. punktā minētās personas apliecinājumu kompetentai izpildvaras vai tiesu varas iestādei, zvērinātam notāram vai 
kompetentai attiecīgās nozares organizācijai to reģistrācijas (pastāvīgās dzīvesvietas) valstī.  
(13)  Iepirkuma komisija par uzvarētāju iepirkumā atzīst pretendentu, kurš izraudzīts atbilstoši iepirkuma 
nolikumā noteiktajām prasībām un kritērijiem un nav izslēdzams no dalības iepirkumā saskaņā ar šā panta astoto 
daļu. Lēmumā, ar kuru tiek noteikts uzv arētājs, papildus norāda visus noraidītos pretendentus un to noraidīšanas 
iemeslus, visu pretendentu piedāvātās līgumcenas un par uzvarētāju noteiktā pretendenta salīdzinošās priekšrocības, 
ņemot vērā šā likuma 14.  panta otrās daļas noteikumus. Ja iesniegt i iepirkuma nolikumā noteiktajām prasībām 
neatbilstoši piedāvājumi vai vispār nav iesniegti piedāvājumi, iepirkuma komisija pieņem lēmumu izbeigt iepirkumu 
bez rezultāta. Pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums izbeigt iepirkumu bez r ezultāta, 
sagatavo un publicē publikāciju vadības sistēmā informāciju par iepirkuma izbeigšanu bez rezultāta, norādot lēmuma 
pieņemšanas datumu un pamatojumu (informācija tiek pievienota paziņojumam par plānoto līgumu), kā arī savā 
pircēja profilā nodrošin a brīvu un tiešu elektronisku pie kļuvi šim lēmumam.    
(14)  Triju darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas pasūtītājs informē visus pretendentus par iepirkumā 
izraudzīto pretendentu vai pretendentiem un sniedz tiem šā panta trīspadsmitajā daļā minēto lēmumā norādāmo 
informāciju vai nosūta minēto lēmumu, kā arī savā pircēja profilā nodrošina brīvu un tiešu elektronisku pie kļuvi  šā 
panta trīspadsmitajā daļā minētajam lēmumam.  
(15)  Pasūtītājs slēdz iepirkuma līgumu saskaņā ar šā likuma 60.  panta pirmās, otrās, t rešās, ceturtās un 
piektās daļas prasībām ar iepirkuma komisijas izraudzīto pretendentu. Pasūtītājs ir tiesīgs pārtraukt iepirkumu un 
neslēgt iepirkuma līgumu, ja tam ir objektīvs pamatojums. Pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc tam, kad pieņemts 
lēmums pā rtraukt iepirkumu, sagatavo un publicē publikāciju vadības sistēmā informāciju par iepirkuma 
pārtraukšanu, norādot lēmuma pieņemšanas datumu un pamatojumu (informācija tiek pievienota paziņojumam par 
plānoto līgumu), kā arī savā pircēja profilā nodrošina b rīvu un tiešu elektronisku pie kļuvi  šim lēmumam.  
(16)  Pasūtītājs nodrošina iepirkuma dokumentēšanu, iepirkuma dokumentu izsniegšanu un glabāšanu 
saskaņā ar šā likuma 40.  panta pirmo, trešo, ceturto un piekto daļu.  
(17)  Desmit darbdienu laikā pēc tam, kad n oslēgts iepirkuma līgums, pasūtītājs sagatavo un publikāciju 
vadības sistēmā publicē informatīvu paziņojumu par noslēgto līgumu.  
(18)  Desmit darbdienu laikā pēc tam, kad stājas spēkā iepirkuma līgums vai tā grozījumi, pasūtītājs savā 
pircēja profilā ieviet o attiecīgi iepirkuma līguma vai tā grozījumu tekstu, atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajai 
kārtībai ievērojot komercnoslēpuma aizsardzības prasības. Iepirkuma līguma un tā grozījumu teksts ir pieejams 
pircēja profilā vismaz visā iepirkuma līguma darbī bas laikā, bet ne mazāk kā 36  mēnešus pēc iepirkuma līguma spēkā 
stāšanās dienas.  
(19)  Grozījumus iepirkuma līgumā, kas noslēdzams šajā pantā noteiktajā kārtībā, izdara, ievērojot šā likuma 
61. pantu.  
(20)  Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šā panta noteikum us, ja tiek slēgti šā likuma 10.  pantā minētie iepirkuma 
līgumi, kā arī šā likuma 19.  panta trešajā daļā minētajā gadījumā.  
(21)  Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šā panta sestās un astotās daļas noteikumus, ja:  
1) iepirkums atbilst šā likuma 8.  panta septī tās un astotās daļas nosacījumiem;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
14
2) iepriekš ir veikts iepirkums šajā pantā noteiktajā kārtībā un tajā iesniegti iepirkuma nolikumā 
noteiktajām prasībām neatbilstoši piedāvājumi,  — ievērojot nosacījumu, ka iepirkuma līguma 
noteikumi būtiski neatšķiras no  iepriekš veiktajā iepirkumā paredzētajām iepirkuma līguma 
izpildes prasībām un šajā iepirkumā tiek uzaicināti iesniegt piedāvājumu tikai tie pretendenti, kuri 
iepriekš veiktajā iepirkumā nav izslēgti un nebija izslēdzami, un atbilst izvirzītajām kvalifikā cijas 
prasībām;  
3) iepriekš ir veikts iepirkums šajā pantā noteiktajā kārtībā un tajā nav iesniegti piedāvājumi, — 
ievērojot nosacījumu, ka iepirkuma līguma noteikumi būtiski neatšķiras no iepriekš veiktajā 
iepirkumā paredzētajām iepirkuma līguma izpildes prasībām;  
4) iepērk zvērināta revidenta sniegtus revīzijas pakalpojumus attiecībā uz gada pārskata revīzijām 
(pārbaudēm).  
(22)  Ministru kabinets nosaka:  
1) informācijas sistēmu, kurā veicama šā panta devītajā daļā minētā pārbaude, kā arī šīs sistēmas 
uztur ēšanas un izmantošanas kārtību;  
2) šā panta devītās daļas 1.  punktā minētās pārbaudāmās informācijas apstrādes mērķi un apjomu;  
3) kārtību, kādā šīs daļas 1.  punktā minētā informācijas sistēma saņem informāciju no šā panta devītās 
daļas 1.  punktā minēto ie stāžu uzturētajām informācijas sistēmām un apstrādā to;  
4) šā panta sestajā daļā minētā paziņojuma un sešpadsmitajā daļā minētā informatīvā paziņojuma 
saturu un šo paziņojumu sagatavošanas kārtību.  
(23)  Pretendents, kurš iesniedzis piedāvājumu iepirkumā, u z ko attiecas šā panta noteikumi, un kurš uzskata, 
ka ir aizskartas tā tiesības vai ir iespējams šo tiesību aizskārums, ir tiesīgs pārsūdzēt pieņemto lēmumu 
Administratīvajā rajona tiesā Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā mēneša laikā no lēmu ma saņemšanas 
dienas. Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Administratīvo lietu 
departamentā. Lēmuma pārsūdzēšana neaptur tā darbību.  
 
10. pants. Šā likuma 2.  pielikumā minēto pakalpojumu iepirkumi  
(1) Ja publiska pakalpojuma l īguma paredzamā līgumcena ir 42  000  euro  vai lielāka un līgumu slēdz par šā 
likuma 2.  pielikumā minētajiem pakalpojumiem, pasūtītājs var nepiemērot šajā likumā noteiktās iepirkuma 
procedūras, izņemot šā likuma 13., 14., 19., 20., 21.  un 22.  pantā, III nodaļā, 28.  panta otrajā daļā, 32. un 33.  pantā, 
36. panta pirmajā un trešajā daļā, 37., 38. un 39.  pantā, 40.  panta pirmajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā, 60. un 
61. pantā paredzētās prasības.  
(2) Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot  šo likumu publiskam pakalpojuma līgumam, kura priekšmets atbilst kādam 
no šā likuma 2.  pielikuma sadaļā "Veselības, sociālie un saistītie pakalpojumi " minētajiem CPV kodiem, ja tā 
paredzamā līgumcena ir mazāka par 750  000 euro . Ja šāda publiska pakalpojum a līguma paredzamā līgumcena ir 
750  000 euro  vai lielāka, iepirkumam piemēro šā panta pirmajā daļā paredzēto iepirkuma veikšanas kārtību.  
(3) Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šo likumu publiskam pakalpojuma līgumam, kurš tiek slēgts par mācību 
prakses vai studiju prakses, vai darba vidē balstītu mācību nodrošināšanu , ja tā paredzamā līgumcena ir mazāka par 
750 000 euro . 
 
11. pants. Paredzamās līgumcenas noteikšana  
(1) Paredzamo līgumcenu nosaka, lai izvēlētos iepirkuma veidu un piemērojamo procedūru.  
(2) Paredzamo līgumcenu noteic kā pasūtītāja plānoto kopējo samaksu par iepirkuma līguma izpildi, ko 
piegādātājs var saņemt no pasūtītāja un citām personām. Pasūtītājs, plānojot kopējo samaksu, ņem vērā jebkuru 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
15
izvēles iespēju un jebkurus iepirkuma līguma papild inājumus, visus saistībā ar iepirkuma līgumu maksājamos 
nodokļus (izņemot pievienotās vērtības nodokli), kā arī godalgu un maksājumu vērtību, ja pasūtītājs paredz 
kandidātiem, pretendentiem, konkursa dialoga dalībniekiem, inovāciju partnerības procedūras p artneriem vai metu 
konkursa dalībniekiem piešķirt godalgas vai izmaksāt maksājumus. Ja pasūtītājs sastāv no atsevišķām 
struktūrvienībām,  kurām nav noteikta patstāvīga atbildība par iepirkumu veikšanu, paredzamo līgumcenu noteic kā 
visu struktūrvienību plān oto kopējo samaksu par iepirkuma līguma izpildi.  
(3) Paredzamo līgumcenu nosaka, pirms iesniedz publicēšanai paziņojumu par līgumu vai, ja šāda paziņojuma 
iesniegšana publicēšanai nav nepieciešama, pirms iepirkuma procedūras uzsākšanas.  
(4) Nav atļauts sad alīt daļās būvdarbu projektus, paredzamās piegādes vai pakalpojumus, lai izvairītos no 
iepirkuma vai attiecīgās iepirkuma procedūras piemērošanas. Paredzamās līgumcenas noteikšanai nav atļauts 
izmantot tādu metodi, kas vērsta uz šajā likumā noteikto iepirk uma procedūru nepiemērošanu.  
(5) Publiska būvdarbu līguma paredzamā līgumcena ir visu būvdarbu vai būves kopējā vērtība, ieskaitot to 
piegāžu un pakalpojumu līgumcenu, kuri nepieciešami publiska būvdarbu līguma izpildei un kurus pasūtītājs 
paredzējis attie cīgi veikt vai sniegt būvdarbu izpildītājam. Pasūtītājs nepievieno publiska būvdarbu līguma 
paredzamajai līgumcenai to piegāžu un pakalpojumu paredzamo līgumcenu, kuri nav nepieciešami konkrētā publiskā 
būvdarbu līguma izpildei, ja tādējādi var izvairīties  no šā likuma prasību piemērošanas attiecīgajiem piegādes vai 
pakalpojuma līgumiem.  
(6) Ja iespējamo publiska būvdarbu vai publiska pakalpojuma līguma priekšmetu var sadalīt daļās, vienlaikus 
slēdzot iepirkuma līgumu par katru daļu, paredzamo līgumcenu no saka kā visu daļu kopējo summu. Pasūtītājs šā 
likuma prasības piemēro katrai daļai, ja daļu kopējā summa ir vienāda ar attiecīgajām šā likuma 8.  panta ceturtajā 
daļā minētajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka. Attiecībā uz tām daļām, kuru paredzamā līgu mcena ir mazāka 
par 80  000 euro  publiskiem pakalpojuma līgumiem un par 1  000  000 euro  publiskiem būvdarbu līgumiem, pasūtītājs 
ir tiesīgs veikt iepirkumu, kas attiektos uz šo daļu paredzamo līgumcenu atbilstoši šā likuma 8., 9. vai 10.  pantam, ja 
attiecīgo  daļu kopējā paredzamā līgumcena ir mazāka par 20 procentiem no visu daļu kopējās paredzamās 
līgumcenas. Ja šādu daļu kopējā paredzamā līgumcena ir mazāka par 20  000 euro  publiskiem būvdarbu līgumiem un 
mazāka par 10  000 euro publiskiem  pakalpojuma līgumie m, pasūtītājs attiecībā uz šādām daļām ir tiesīgs nepiemērot 
šo likumu.  
(7) Ja paredz iepirkt līdzīgas preces, vienlaikus slēdzot vairākus publiskus piegādes līgumus tā, ka tie ir 
iepirkuma līgumi par daļām, paredzamo līgumcenu nosaka kā visu daļu kopējo summu. Pasūtītājs šā likuma prasības 
piemēro katrai daļai, ja daļu kopējā sum ma ir vienāda ar attiecīgajām šā likuma 8. panta ceturtajā daļā minētajām 
līgumcenu robežvērtībām vai lielāka. Attiecībā uz tām daļām, kuru paredzamā līgumcena ir mazāka par 80  000 euro , 
pasūtītājs ir tiesīgs veikt iepirkumu, kas attiektos uz šo daļu pared zamo līgumcenu atbilstoši šā likuma 8. vai 
9. pantam, ja attiecīgo daļu kopējā paredzamā līgumcena ir mazāka par 20 procentiem no visu daļu kopējās 
paredzamās līgumcenas. Ja šādu daļu kopējā paredzamā līgumcena ir mazāka par 10 000 euro , pasūtītājs attiecī bā uz 
šādām daļām ir tiesīgs nepiemērot šo likumu.  
(8) Paredzamo līgumcenu publiskiem piegādes līgumiem, kas paredz nomu, nomu ar izpirkuma tiesībām vai 
nomaksas pirkumu, nosaka šādi:  
1) iepirkuma līgumiem, kuriem ir noteikts termiņš:  
a) ja termiņš ir 12 m ēneši vai īsāks, — kā kopējo līgumcenu iepirkuma līguma darbības laikā,  
b) ja termiņš ir garāks par 12 mēnešiem, — kā kopējo līgumcenu iepirkuma līguma darbības 
laikā, ņemot vērā atlikušo vērtību;  
2) beztermiņa iepirkuma līgumiem vai iepirkuma līgumiem, ku riem nevar noteikt termiņu, — kā 
paredzamo mēneša maksājumu, kas reizināts ar 48.  
(9) Ja tiek slēgti regulāri publiski piegādes vai publiski pakalpojuma līgumi vai noteiktā laikposmā iepirkuma 
līguma termiņš tiek pagarināts, paredzamo līgumcenu nosaka:  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
16
1) kā kopējo iepriekšējos 12 mēnešos vai iepriekšējā finanšu gadā citu citam sekojošo viena veida 
iepirkuma līgumu reālo vērtību, ņemot vērā iespējamās apjomu un vērtības izmaiņas turpmākajos 
12 mēnešos;  
2) kā kopējo nākamajos 12 mēnešos pēc pirmās piegādes v ai nākamajā finanšu gadā (ja tas ir garāks 
par 12 mēnešiem) citu citam sekojošo viena veida iepirkuma līgumu paredzamo vērtību.  
(10)  Paredzamo līgumcenu pakalpojumiem nosaka:  
1) apdrošināšanas pakalpojumiem — kā maksājamo apdrošināšanas prēmiju un citu atlīdzības veidu 
kopējo summu;  
2) banku un citiem finanšu pakalpojumiem — kā maksas par pakalpojumiem, komisijas maksas, 
maksājamo procentu un citu atlīdzības veidu kopējo summu;  
3) publiskiem pakalpojuma līgumiem, kas ietver konstruēšanu, arhitektūras vai  inženierbūvju 
projektēšanu un modelēšanu, — kā maksas par pakalpojumiem, komisijas maksas un citu atlīdzības 
veidu kopējo summu.  
(11)  Ja publiskiem pakalpojuma līgumiem nenorāda kopējo līgumcenu, paredzamo līgumcenu nosaka šādi:  
1) iepirkuma līgumiem, kur iem ir noteikts termiņ š, kas ir 48  mēneši vai īsāks, — kā kopējo līgumcenu 
iepirkuma līguma darbības laikā;  
2) beztermiņa iepirkuma līgumiem vai iepirkuma līgumiem, kuru termiņš pārsniedz 48 mēnešus, — kā 
paredzamo mēneša maksājumu, kas reizināts ar 48.  
(12) Paredzamā līgumcena vispārīgās vienošanās gadījumā un dinamiskajai iepirkumu sistēmai ir visu 
paredzamo iepirkuma līgumu kopējā līgumcena vispārīgās vienošanās vai dinamiskās iepirkumu sistēmas darbības 
laikā.  
(13)  Paredzamā līgumcena inovācijas partner ības procedūras gadījumā ir visu pētniecības un izstrādes 
darbību maksimālā paredzamā vērtība visos procedūras posmos un visu to piegāžu, pakalpojumu vai būvdarbu 
paredzamā maksimālā līgumcena, kurus paredzēts izstrādāt procedūras laikā un pēc tam iepirkt.  
(14) Ja metu konkursu plāno kā iepirkuma procedūras sastāvdaļu, kuras rezultātā tiek piešķirtas publiska 
pakalpojuma līguma slēgšanas tiesības, paredzamo līgumcenu nosaka, ņemot vērā godalgu vai maksājumu kopējo 
apjomu un noslēdzamā publiskā pakalpojuma l īguma paredzamo līgumcenu.  
 
12. pants. Līgumcenu robežvērtības  
Šā likuma 5.  pantā, 6.  panta pirmās daļas 1. un 2.  punktā, 8.  panta vienpadsmitajā daļā, 33.  pantā, 34.  panta 
otrajā un trešajā daļā, 35.  panta ceturtajā daļā, 47.  panta trešajā daļā, 48.  panta trešajā daļā, 55.  panta pirmajā daļā, 
60. panta desmitajā daļā , 61.  panta piektās daļas 1.  punktā, 73. panta trešās daļas 2. punkta "a" apakšpunktā, 
74. panta pirmās daļas 2., 5. un 6.  punktā minētās līgumcenu robežvērtības nosaka Ministru kabinets, pamatojoties uz 
Eiropas Savienības starptautiskajām saistībām attiec ībā uz līgumcenu robežvērtībām, kas jāievēro pasūtītājam. 
Ministru kabinets nosaka minētās līgumcenu robežvērtības vismaz reizi divos gados mēneša laikā pēc tam, kad 
Eiropas Komisija ir paziņojusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecīgās līgumcenu  robežvērtības.  
 
13. pants. Vispārīgie nosacījumi attiecībā uz piegādātāju  
(1) Pasūtītājs nenoraida kandidātu, pretendentu vai metu konkursa dalībnieku, ja tam atbilstoši Latvijas 
normatīvajiem aktiem nav noteikta juridiskā statusa, bet tas ir tiesīgs veik t būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt 
pakalpojumus atbilstoši tās Eiropas Savienības dalībvalsts normatīvajiem aktiem, kurā tas dibināts.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
17
(2) Pasūtītājs pieprasa no kandidāta, pretendenta vai metu konkursa dalībnieka tikai tādu informāciju un 
dokumentus , kas nepieciešami kvalifikācijas un piedāvājumu atbilstības pārbaudei, kā arī piedāvājuma izvēlei 
saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.  
(3) Ja tiek slēgts publisks būvdarbu vai publisks pakalpojuma līgums vai ja publisks piegādes l īgums ietver arī 
pakalpojumus vai preces iebūvēšanu un uzstādīšanu, pasūtītājs no juridiskajām personām var prasīt, lai pieteikumā 
vai piedāvājumā būtu norādīts par iepirkuma līguma izpildi atbildīgo darbinieku vārds, uzvārds un profesionālā 
kvalifikācija.   
(4) Piegādātāju apvienības var iesniegt piedāvājumus vai pieteikties par kandidātiem. Pasūtītājs nav tiesīgs 
izvirzīt prasību šīm apvienībām organizēties noteiktā juridiskā statusā, lai tās kā pretendents iesniegtu piedāvājumu 
vai kā kandidāts — pieteiku mu par piedalīšanos iepirkuma procedūrā.  
(5) Pasūtītājs var iepirkuma procedūras dokumentos noteikt, kā piegādātāju apvienībām ir jāizpilda prasības 
attiecībā uz saimniecisko un finansiālo stāvokli vai tehniskām un profesionālām spējām. Prasībām jābūt sam ērīgām, 
un tās nosaka, balstoties uz objektīviem iemesliem.  
(6) Pasūtītājs var izvirzīt atšķirīgus, samērīgus un objektīvi pamatotus nosacījumus piegādātāju apvienībām 
attiecībā uz iepirkuma līguma izpildi. Pasūtītājs var prasīt, lai apvienība, attiecībā uz kuru pieņemts lēmums slēgt 
iepirkuma līgumu, pēc savas izvēles izveidojas atbilstoši noteiktam juridiskam statusam vai noslēdz sabiedrības 
līgumu, vienojoties par apvienības dalībnieku atbildības sadalījumu, ja tas nepieciešams iepirkuma līguma noteikum u 
sekmīgai izpildei.  
 
14. pants. Informācijas aizsardzība  
(1) Pasūtītājs var izvirzīt nosacījumus tās informācijas aizsardzībai, kuru nodevis piegādātājiem kopā ar 
tehniskajām specifikācijām, kā arī iepirkuma procedūras laikā.  
(2) Paziņojot par iepirkuma l īguma slēgšanu un informējot kandidātus un pretendentus, pasūtītājs nav tiesīgs 
atklāt informāciju, kuru tam kā komercnoslēpumu vai konfidenciālu informāciju nodevuši citi kandidāti un 
pretendenti.  
 
15. pants.  Nosacījumi attiecībā uz Pasaules Tirdzniecības  organizācijas nolīgumu par valsts līgumiem 
un citiem starptautiskajiem līgumiem  
Pasūtītājs, ciktāl tas ir noteikts Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumā par valsts iepirkumu un citos 
Eiropas Savienībai saistošos starptautiskajos līgumos, piemēro v ismaz tikpat labvēlīgus nosacījumus minēto 
līgumslēdzēju būvdarbiem, piegādēm, pakalpojumiem un piegādātājiem kā Eiropas Savienības būvdarbiem, 
piegādēm, pakalpojumiem un piegādātājiem.  
 
16. pants. Privileģētie līgumi  
(1) Ja paredzamā iepirkuma līguma prie kšmets to pieļauj, pasūtītājs ir tiesīgs noteiktām personu grupām 
paredzētu pasākumu ietvaros rezervēt iespēju piedalīties iepirkuma procedūrās tikai tiem kandidātiem vai 
pretendentiem, kas galvenokārt (vairāk par 30 procentiem no vidējā darbinieku skaita gadā) nodarbina personas ar 
invaliditāti.  
(2) Piemērojot šā panta pirmo daļu, paziņojumā par līgumu atsaucas uz šo pantu.  
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
18
17. pants.  Centralizēto iepirkumu institūciju veiktie iepirkumi un pasūtītāju kopīgi veiktie iepirkumi  
(1) Centralizēto iepirkumu institūcija var iepirkt preces un pakalpojumus, kā arī veikt iepirkumus, lai noslēgtu 
iepirkuma līgumus un vispārīgās vienošanās citu pasūtītāju un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, tai skaitā citu 
valstu pasūtītāju un sabiedris ko pakalpojumu sniedzēju, vajadzībām. Šādā gadījumā centralizēto iepirkumu 
institūcija piemēro šā likuma prasības. Centralizēto iepirkumu institūcija var uzturēt elektroniskās informācijas 
sistēmu pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai, kā arī sniegt konsult ācijas pasūtītājiem un piegādātājiem par šīs 
sistēmas izmantošanu.  
(2) Pasūtītājs var iepirkt preces un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas vai saņemt būvdarbus, 
piegādes un pakalpojumus ar tās starpniecību.  
(3) Ja pasūtītājs iepērk preces  un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas vai saņem būvdarbus, 
piegādes un pakalpojumus ar tās starpniecību, uzskatāms, ka tas ir piemērojis šā likuma prasības, ja centralizēto 
iepirkumu institūcija, veicot iepirkumu, ir piemērojusi šā likuma  prasības.  
(4) Pasūtītājs var iepirkt preces un pakalpojumus no centralizēto iepirkumu institūcijas, kas atrodas citā 
Eiropas Savienības dalībvalstī, vai saņemt būvdarbus, piegādes un pakalpojumus ar šādas institūcijas starpniecību, ja 
tā, veicot iepirkumu  pasūtītāja vajadzībām, piemēro tādu normatīvo aktu prasības, kuri atbilst Eiropas Savienības 
tiesībām publisko iepirkumu jomā. Šādā gadījumā uzskatāms, ka pasūtītājs ir ievērojis šā likuma prasības.  
(5) Vairāki pasūtītāji no dažādām Eiropas Savienības dal ībvalstīm var kopīgi piešķirt iepirkuma līguma 
slēgšanas tiesības, noslēgt vispārīgo vienošanos vai izmantot dinamisko iepirkumu sistēmu. Ja šādas sadarbības 
noteikumi nav ietverti Eiropas Savienības dalībvalstu noslēgtā starptautiskā līgumā, attiecīgie pa sūtītāji noslēdz 
līgumu, kurā paredz pušu tiesības un pienākumus, nosaka, kuras valsts tiesību normas ir piemērojamas saistībām, kā 
arī iepirkuma organizēšanas un iepirkuma līguma slēgšanas noteikumus. Pasūtītāju tiesības un pienākumus norāda 
arī attiecīgā  iepirkuma vai iepirkuma procedūras dokumentos.  
(6) Ja vairāki pasūtītāji no dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm ir izveidojuši kopīgu subjektu, tai skaitā 
Eiropas teritoriālās sadarbības grupu vai citu subjektu atbilstoši Eiropas Savienības tiesību a ktiem, iesaistītie 
pasūtītāji ar kopīgā subjekta kompetentās institūcijas lēmumu vienojas, vai piemēros tās dalībvalsts publisko 
iepirkumu noteikumus, kurā kopīgajam subjektam ir juridiskā adrese vai kurā kopīgais subjekts īsteno savas 
darbības.  
(7) Tiešā s pārvaldes iestādēm ir pienākums preces un pakalpojumus iegādāties no Ministru kabineta noteiktās 
centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību, ja attiecīgās preces vai pakalpojumi ietilpst Ministru 
kabineta noteiktajās preču un pakalpojumu  grupās un to līgumcena 12 mēnešu laikā attiecīgajā preču vai 
pakalpojumu grupā ir 1000  euro  vai lielāka. Šis nosacījums neattiecas uz šā panta desmitajā daļā minēto gadījumu.  
(8) Pašvaldībām un pašvaldību iestādēm ir pienākums preces un pakalpojumus iegād āties no centralizēto 
iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību, ja attiecīgās preces vai pakalpojumi ietilpst Ministru kabineta 
noteiktajās preču un pakalpojumu grupās un to līgumcena 12 mēnešu laikā attiecīgajā preču vai pakalpojumu grupā 
ir 10  000  euro  vai lielāka.  
(9) Šā panta astotajā daļā noteiktais pienākums ir izpildīts, ja attiecīgās preces un pakalpojumi iepirkti jebkurā 
no šādiem veidiem:  
1) no Ministru kabineta noteiktās centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību;  
2) no vienas vai vairāku pašvaldību izveidotas centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību,  
ja attiecīgā centralizēto iepirkumu institūcija nodrošina attiecīgo preču un pakalpojumu iepirkumus 
pašvaldībai un visām tās iestādēm.  
(10)  Pašvaldība un pašvaldības iestāde šā panta astotajā daļā un tiešās pārvaldes iestāde šā panta septītajā 
daļā minētajā gadījumā var neiegādāties attiecīgās preces un pakalpojumus no Ministru kabineta noteiktās 
centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību j ebkurā no šādiem gadījumiem:  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
19
1) tiešās pārvaldes vai pašvaldības iestādes vai pašvaldības vajadzībām atbilstošu preci vai 
pakalpojumu nav iespējams iegādāties no centralizēto iepirkumu institūcijas vai ar tās starpniecību 
saskaņā ar centralizēto iepirkumu institūcijas publicētajām tehniskajām specifikācijām;  
2) tiešās pārvaldes vai pašvaldības iestāde vai pašvaldība var nodrošināt preču vai pakalpojumu iegādi 
par zemāku cenu. Šādā gadījumā tā vienu darbdienu pirms iepirkuma līguma noslēgšanas fiksē 
centralizēto iepirkumu institūcijas piedāvāto līgumcenu attiecīgajām precēm un pakalpojumiem, 
izdrukājot informāciju par attiecīgo preču un pakalpojumu cenu no centralizēto iepirkumu 
institūcijas uzturētas informācijas sistēmas vai pieprasot šo informāciju  no centralizēto iepirkumu 
institūcijas, ja attiecīgas izdrukas informācijas sistēmā netiek nodrošinātas.  
(11)  Pasūtītāji var vienoties par atsevišķu iepirkumu kopīgu rīkošanu. Ja kopīgo iepirkumu rīko visu pasūtītāju 
vārdā un uzdevumā, lai gan iepirkumu v eic tikai viens no pasūtītājiem, iesaistītie pasūtītāji ir kopīgi atbildīgi par šā 
likuma prasību ievērošanu. Pasūtītāji kopīgi ir atbildīgi tikai par tām iepirkuma daļām, kas paredzētas visu iesaistīto 
pasūtītāju vajadzībām.   
(12)  Ministru kabinets nosak a: 
1) šā panta septītajā un astotajā daļā minētās preču un pakalpojumu grupas;  
2) šā panta septītajā daļā un devītās daļas 1.  punktā minētās centralizēto iepirkumu institūcijas un to 
sniegto pakalpojumu izmantošanas nosacījumus.  
 
II nodaļa  
Sagatavošanās ie pirkumam, iepirkuma procedūras dokumentu sagatavošana un 
tehniskās specifikācijas  
 
18. pants.  Informēšana par plānotajiem iepirkumiem un iepirkuma procedūrām, apspriešanās ar 
piegādātājiem un kandidātu un pretendentu iepriekšēja iesaistīšana  
(1) Pasūtītājs  mēneša laikā no gadskārtējā budžeta apstiprināšanas dienas publicē valsts elektroniskās 
informācijas sistēmā, kas paredzēta piedāvājumu un pieteikumu saņemšanai, informāciju par plānotajiem šā likuma 
8. panta otrajā daļā, 9. un 10.  pantā noteiktajā kārtīb ā veicamajiem iepirkumiem un iepirkuma procedūrām, norādot 
vismaz pasūtītāju, plānoto iepirkuma priekšmetu un saiti uz pircēja profilu, kur būs pieejama iepirkuma procedūras 
dokumentācija, plānoto iepirkuma veikšanas kārtību, plānoto CPV kodu, iepirkuma lī guma veidu, plānoto iepirkuma 
izsludināšanas gadu un ceturksni vai mēnesi  un datu aktualizācijas datumu. Pasūtītājs informāciju aktualizē pēc 
nepieciešamības.  
(2) Pirms iepirkuma sākšanas pasūtītājs var rīkot apspriedi ar piegādātājiem, lai sagatavotu iepi rkumu un 
informētu piegādātājus par iepirkuma plānu un prasībām. Pasūtītājs paziņo par apspriedi savā tīmekļvietnē, norādot 
apspriežamos jautājumus, apspriedes laiku un vietu, veidu, kādā piegādātāji var pieteikties dalībai apspriedē, 
prasības attiecībā uz  apspriedes dokumentēšanu un šīs dokumentācijas publicēšanu.  
(3) Pasūtītājs var saņemt konsultācijas no neatkarīgiem ekspertiem vai iestādēm, vai piegādātājiem. Minētās 
konsultācijas var izmantot iepirkuma plānošanā un sagatavošanā, ja tās neierobežo konku renci un nepārkāpj 
vienlīdzīgas attieksmes un caurskatāmības principus.  
(4) Ja kandidāts vai pretendents, vai juridiskā persona, kas ir saistīta ar kandidātu vai pretendentu, konsultēja 
pasūtītāju vai citādi iesaistījās iepirkuma sagatavošanā, pasūtītājs n odrošina, ka attiecīgā kandidāta vai pretendenta 
dalības dēļ iepirkumā netiek ierobežota konkurence, paziņojot citiem kandidātiem un pretendentiem būtisku 
informāciju, kura tika sniegta, kandidātam vai pretendentam iesaistoties iepirkuma sagatavošanā, vai kura izriet no 
šādas iesaistīšanās, un nosakot atbilstošu termiņu piedāvājumu iesniegšanai.  
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
20
19. pants. Zaļais publiskais iepirkums  
(1) Pasūtītājs, sagatavojot iepirkumu, ņem vērā saskaņā ar šā panta otro daļu noteiktās prasības. Ja tādas nav 
noteiktas, pa sūtītājs pēc iespējas dod priekšroku tādām tehnisko specifikāciju prasībām, piedāvājuma izvērtēšanas 
kritērijiem un iepirkuma līguma izpildes noteikumiem, kas nodrošina iepirkuma atbilstību zaļā publiskā iepirkuma 
principiem, ievērojot samērīguma principu un balstoties uz objektīviem iemesliem.  
(2) Ministru kabinets nosaka zaļā publiskā iepirkuma principus, prasības un to piemērošanas kārtību, preču, 
pakalpojumu un būvdarbu grupas, kurām piemēro zaļā publiskā iepirkuma prasības, piedāvājuma izvērtēšanas 
kritērijus, iepirkuma līguma izpildes noteikumus un kontroles kārtību.  
(3) Pasūtītājs ir tiesīgs nepiemērot šā likuma 9.  panta noteikumus, ja tiek slēgts iepirkuma līgums par pārtikas 
produktu piegādi, tā paredzamā līgumcena ir zemāka par 42  000 euro  un ti ek ievērotas Ministru kabineta noteiktās 
zaļā publiskā iepirkuma prasības attiecībā uz pārtikas produktu piegādēm.  
 
20. pants. Tehniskās specifikācijas  
(1) Tehniskās specifikācijas tiek ietvertas iepirkuma procedūras dokumentos un nosaka būvdarbiem, 
pakal pojumiem vai piegādēm izvirzītās prasības. Tehniskās specifikācijas nodrošina vienādas iespējas visiem 
pretendentiem un nerada nepamatotus ierobežojumus konkurencei iepirkumā.  
(2) Pasūtītāja prasības var attiekties uz pieprasīto būvdarbu, pakalpojumu vai p iegāžu īpašu ražošanas vai 
sniegšanas procesu vai metodi vai uz īpašu procesu kādā citā to aprites cikla posmā pat tad, ja šādi faktori nav tieši 
saistīti ar būvdarbu, pakalpojumu vai piegāžu būtību, ja vien tie ir saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu u n ir 
samērīgi ar iepirkuma līguma vērtību un mērķiem.  
(3) Tehniskās specifikācijas publiskiem būvdarbu līgumiem ir tehnisko aprakstu apkopojums, kas nosaka 
pasūtītāja prasības attiecībā uz materiāliem, precēm, tehnisko aprīkojumu vai piegādēm un kas rakst uro materiālus, 
preces, tehnisko aprīkojumu vai piegādes tā, lai, tos iegūstot, tie atbilstu pasūtītāja paredzētajiem mērķiem. Šie 
apraksti ietver vides aizsardzības prasības, projektēšanas prasības (arī prasības attiecībā uz pie kļuves  nodrošināšanu 
person ām ar invaliditāti), atbilstības novērtējuma un izpildes prasības, drošības noteikumus, kvalitātes 
nodrošināšanas sistēmu, terminoloģiju, izmērus, simbolus, pārbaudes noteikumus un metodes, iesaiņojumu, 
marķēšanu, ražošanas procesus un metodes visos būvdar bu aprites cikla posmos. Tehniskajās specifikācijās iekļauj 
arī noteikumus par darbu izpildes pārbaudēm un darbu pieņemšanu, prasības attiecībā uz būvdarbu veikšanas 
metodēm un tehnoloģiju, noteikumus par būvprojektēšanu un cenas noteikšanu un citus tehnis kos noteikumus, ko 
pasūtītājs paredzējis būvdarbiem vai būvei kopumā, kā arī materiāliem un priekšmeti em, ko paredzēts izmantot 
būvē. Būvdarbu apjomus nosaka saskaņā ar būvprojektu un ietver būvdarbu apjomu sarakstā. Būvizmaksu 
noteikšanas kārtību publiska m būvdarbu līgumam nosaka Ministru kabinets.  
(4) Tehniskajās specifikācijās nosaka publiskiem piegādes un pakalpojuma līgumiem nepieciešamajām 
piegādēm un pakalpojumiem izvirzītās prasības. Publiskam pakalpojuma līgumam papildus nosaka pakalpojumu 
mērķi, i zmantojamās metodes un resursus (ja nepieciešams), kā arī gala rezultātu. Tehniskajās specifikācijās 
publiskiem piegādes un pakalpojuma līgumiem papildus iekļauj tehniskos aprakstus, kas ietver tādas pasūtītāja 
prasības attiecībā uz preci vai pakalpojumu k ā kvalitātes līmenis, vides aizsardzības prasības, noteikumus par klimata 
pārmaiņu samazināšanu (siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu) un pielāgošanos klimata pārmaiņām, 
energoefektivitāti, konstrukcijas prasības (arī prasības attiecībā uz preces vai pakalpojuma pieejamību personām ar 
invaliditāti), izpildes prasības, pakalpojumu sniegšanas metodiku, preces lietošanas prasības, drošības noteikumus, 
izmērus, terminoloģiju, simbolus, pārbaudes noteikumus un metodes, prasības attiecībā uz preces nosaukumu , ar 
kādu tā tiek pārdota, iepakojumu un marķēšanu, lietotāja instrukcijas, ražošanas procesu un metodes jebkurā preces 
vai pakalpojuma aprites cikla posmā, kā arī atbilstības noteikšanas metodes.  
(5) Tehniskās specifikācijas sagatavo vienā no šādiem veidi em: 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
21
1) nosakot funkcionālās prasības vai darbības rezultātus, iekļaujot arī vides aizsardzības prasības. 
Prasības formulē precīzi, lai pretendents varētu konstatēt līguma priekšmetu, bet pasūtītājs — 
salīdzināt piedāvājumus;  
2) ar atsauci uz šā panta treša jā un ceturtajā daļā minētajām tehniskajām specifikācijām un uz 
standartiem šādā secībā: Latvijas nacionālā standarta statusā adaptētie Eiropas standarti, Eiropas 
tehniskie novērtējumi, kopējās tehniskās specifikācijas, citi starptautiskie standarti, kā ar ī citas 
tehniskās atsauces sistēmas, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas institūcijas, vai, ja minēto 
standartu nav, šādā secībā: Latvijas nacionālie standarti, nacionālie tehniskie apstiprinājumi vai 
nacionālās tehniskās specifikācijas attiecībā uz p rojektēšanu, tāmēšanu un izpildi, un preču 
izmantošanu. Katrā atsaucē iekļauj vārdus "vai ekvivalents "; 
3) nosakot funkcionālās prasības vai darbības rezultātus saskaņā ar šīs daļas 1.  punktu un atsaucoties 
uz specifikācijām saskaņā ar šīs daļas 2.  punktu,  lai nodrošinātu atbilstību funkcionālajām vai 
darbības prasībām;  
4) atsaucoties uz specifikācijām saskaņā ar šīs daļas 2.  punktu, bet citas prasības nosakot kā 
funkcionālās prasības vai darbības prasības saskaņā ar šīs daļas 1.  punktu.  
(6) Ja tas nav izšķ iroši svarīgi iepirkuma līguma priekšmeta pastāvēšanai, tehniskajās specifikācijās nenorāda 
specifisku izcelsmi, īpašu procesu, kas raksturo tikai kāda konkrēta piegādātāja preces vai pakalpojumus, zīmolu, 
patentus vai specifiskus preču veidus, kas noteikt iem piegādātājiem vai precēm rada priekšrocības vai noraidīšanas 
iemeslu. Izņēmuma gadījumos šādu norādi var iekļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un skaidru 
iepirkuma līguma priekšmeta aprakstu saskaņā ar šā panta piekto daļu. Tādā gadīju mā norādi lieto kopā ar vārdiem 
"vai ekvivalents ". 
(7) Ja pasūtītājs sagatavo tehnisko specifikāciju saskaņā ar šā panta piektās daļas 2.  punktu, tas nenoraida 
piedāvājumu tāpēc, ka piedāvātā prece vai pakalpojumi neatbilst atsaucē norādītajiem standartiem  vai tehniskajām 
specifikācijām, ja pretendents, izmantojot jebkādus atbilstošus līdzekļus, tai skaitā šā likuma 22.  pantā minētos 
pierādījumus, var pierādīt, ka piedāvājums ir ekvivalents un apmierina tehniskajā specifikācijā norādītās pasūtītāja 
prasības . 
(8) Ja pasūtītājs vides aizsardzības prasības nosaka kā funkcionālās prasības vai kā darbības prasības saskaņā 
ar šā panta piektās daļas 1.  punktu, tas nenoraida piedāvājumus, kas atbilst Latvijas nacionālā standarta statusā 
adaptētajiem Eiropas standart iem, Eiropas tehniskajiem novērtējumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, citiem 
starptautiskajiem standartiem, citām tehniskās atsauces sistēmām, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas 
institūcijas, ja šie standarti, tehniskās specifikācijas vai atsa uces sistēmas nosaka tās pašas funkcionālās prasības vai 
darbības prasības, kuras noteicis pasūtītājs, un ja pretendents, izmantojot jebkādus atbilstošus līdzekļus, tai skaitā šā 
likuma 22.  pantā minētos pierādījumus, var pierādīt, ka standartam atbilstoši e būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi 
atbilst pasūtītāja noteiktajām funkcionālajām prasībām vai darbības prasībām.  
(9) Iepirkumiem, kuru rezultāti paredzēti lietošanai fiziskajām personām, tai skaitā pasūtītāja personālam, 
tehniskās specifikācijas sagatav o tā, lai nodrošinātu iepirkuma rezultātu pieejamību personām ar invaliditāti vai tiktu 
ņemti vērā universāl ā dizaina principi, izņemot gadījumus, kad pasūtītājs pienācīgi pamato šādu prasību 
neiekļaušanu tehniskajās specifikācijās. Ja ar Eiropas Savienības tiesību aktiem ir apstiprinātas obligātas piekļuves 
prasības, tehniskajās specifikācijās ietver atsauci uz šādiem standartiem, ciktāl tie prasa nodrošināt piekļuvi 
personām ar invaliditāti vai ievērot universāl ā dizaina principus.  
(10)  Tehniskajās specifikācijās var norādīt arī nosacījumus intelektuālā īpašuma tiesību nodošanai 
pasūtītājam.  
 
21. pants. Marķēju mi 
(1) Ja pasūtītājs plāno iegādāties būvdarbus, preces vai pakalpojumus, kas atbilst noteiktām vides aizsardzības,  
sociālajām vai citām īpašām prasībām, tas var tehniskajās specifikācijās, piedāvājuma izvērtēšanas kritērijos vai 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
22
iepirkuma līguma izpildes noteikumos prasīt īpašu marķējumu kā pierādījumu būvdarbu, pakalpojumu vai piegāžu 
atbilstībai noteiktajām prasībām, ja ir ievēroti visi šādi nosacījumi:  
1) marķējuma prasības attiecas tikai uz kritērijiem, kas saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu, un i r 
piemērotas tam, lai noteiktu iepirkuma priekšmetā ietilpstošos būvdarbus, piegādes vai 
pakalpojumus raksturojošās pazīmes;  
2) marķējuma prasības sagatavotas, pamatojoties uz objektīvi pārbaudāmiem un nediskriminējošiem 
kritērijiem;  
3) marķējums apstiprin āts, izmantojot atklātas un caurskatāmas procedūras, kurās var piedalīties 
visas ieinteresētās personas, tai skaitā valsts institūcijas, patērētāji, sociālie partneri, ražotāji, 
izplatītāji un nevalstiskās organizācijas;  
4) marķējumi ir pieejami visām iein teresētajām personām;  
5) marķējuma prasības nosaka persona, uz kuru piegādātājam, kas piesakās marķējuma saņemšanai, 
nav izšķirošas ietekmes.  
(2) Ja marķējums atbilst šā panta pirmās daļas 2., 3., 4. un 5.  punkta nosacījumiem, bet pasūtītājs nosaka arī ar 
iepirkuma līguma priekšmetu nesaistītas prasības, tas neprasa atbilstību visām marķējuma prasībām, bet atsaucas uz 
attiecīgā marķējuma detaliz ēto specifikāciju vai tās daļām, kuras ir saistītas ar iepirkuma līguma priekšmetu un ir 
piemērotas tam, lai noteiktu iepirkuma līguma priekšmetu raksturojošās pazīmes.   
(3) Pasūtītājs norāda, kuras marķējuma prasības ir jāievēro, ja netiek prasīta būvdar bu, piegāžu vai 
pakalpojumu atbilstība visām marķējuma prasībām. Pasūtītājs pieņem līdzvērtīgus marķējumus, kas apstiprina 
būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu atbilstību pasūtītāja norādītajam marķējumam.  
(4) Ja piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ neb ija iespējams līdz piedāvājuma iesniegšanas dienai iegūt 
pasūtītāja norādīto marķējumu vai līdzvērtīgu marķējumu, pasūtītājs pieņem citus atbilstošus pierādījumus, tai 
skaitā ražotāja tehnisko dokumentāciju, kas pamato būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu atb ilstību pasūtītāja 
norādītā marķējuma prasībām.  
 
22. pants. Testēšanas pārskati, specifikācijas un citi pierādījumi  
(1) Pasūtītājs var prasīt, lai piegādātājs iesniedz Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija regulā  
(EK) Nr.  765/2008 , ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un 
atceļ regulu (EEK) Nr.  339/93 noteiktajā kārtībā akreditētas atbilstības novērtēšanas institūcijas testēšanas pārskatu 
un protokolus vai sertifikātu un tādējā di pierāda atbilstību tehniskajā specifikācijā noteiktajām prasībām vai 
kritērijiem, piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem vai iepirkuma līguma izpildes noteikumiem. Ja pasūtītājs pieprasa 
iesniegt konkrētas atbilstības novērtēšanas institūcijas izdotus ser tifikātus, tas pieņem arī citu līdzvērtīgu atbilstības 
novērtēšanas institūciju izdotus sertifikātus.  
(2) Pasūtītājs pieņem citus atbilstošus pierādījumus, tai skaitā ražotāja tehnisko dokumentāciju, ja 
piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ vispār vai  līdz piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām nebija iespējams 
iegūt šā panta pirmajā daļā minētos sertifikātus vai testēšanas pārskatus un piegādātājs pierāda, ka būvdarbi, 
piegādes vai pakalpojumi atbilst tehniskajā specifikācijā noteiktajām prasībām vai  kritērijiem, piedāvājuma 
izvērtēšanas kritērijiem vai iepirkuma līguma izpildes noteikumiem.  
 
23. pants. Piedāvājumu varianti  
(1) Pasūtītājs var paredzēt iespēju iesniegt piedāvājumu variantus. Pasūtītājs paziņojumā par līgumu norāda, 
vai piedāvājumu var iantu iesniegšana ir obligāta vai pieļaujama. Bez šādas norādes variantu iesniegšana nav atļauta.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
23
(2) Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos nosaka minimālās prasības attiecībā uz variantiem un 
specifiskās prasības variantu iesniegšanai, norādot, vai v ariantus var iesniegt tikai tad, ja ir iesniegts arī piedāvājums, 
kas nav variants. Pasūtītājs nodrošina, ka iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus var piemērot 
piedāvājumam ar variantiem, kā arī atbilstošiem piedāvājumiem, kuros nav ie tverti varianti. Varianti obligāti ir 
saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu.  
(3) Pasūtītājs izskata tikai tos piedāvājumu variantus, kuri atbilst tā noteiktajām minimālajām prasībām.  
(4) Ja iepirkuma procedūrās paredzēts noslēgt publisku piegādes vai pu blisku pakalpojuma līgumu un 
pasūtītājs ir atļāvis iesniegt piedāvājumu variantus, tas nenoraida piedāvājuma variantu, pamatojoties tikai uz to, ka 
piedāvājuma izvēles gadījumā publiska piegādes līguma vietā tiks noslēgts publisks pakalpojuma līgums vai pu bliska 
pakalpojuma līguma vietā — publisks piegādes līgums.  
 
III nodaļa  
Iepirkuma komisija  
 
24. pants. Iepirkuma komisijas izveide  
(1) Šā likuma 8.  panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5. un 6.  punktā minēto iepirkuma procedūru veikšanai un šā 
likuma 9. un 1 0. pantā minēto iepirkumu veikšanai pasūtītājs izveido iepirkuma komisiju. Komisijā iekļauj personas, 
kurām nav piemērots administratīvais sods par pārkāpumiem publisko iepirkumu un publiskās un privātās 
partnerības jomā — aizliegums ieņemt valsts amatpers onas amatus, kuru pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana 
publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, 
partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, kā arī pieņemt attiecīgus lēmumu s un slēgt 
attiecīgus līgumus, — vai šā soda izpilde ir beigusies. Lai pārliecinātos par iepriekš minēto, pasūtītājs iegūst 
informāciju publikāciju vadības sistēmā.  
(2) Iepirkuma komisiju izveido katram iepirkumam atsevišķi vai uz noteiktu laikposmu, vai k ā pastāvīgi 
funkcionējošu institūciju. Izveidojot iepirkuma komisiju, pasūtītājs nodrošina, lai šī komisija būtu kompetenta jomā, 
kurā tiks slēgts iepirkuma līgums. Iepirkuma komisija, pildot savus pienākumus, ir tiesīga pieaicināt ekspertus.  
(3) Pasūtītā js izveido iepirkuma komisiju vismaz triju locekļu sastāvā. Ja iepirkuma paredzamā līgumcena ir 
lielāka par 1  000  000 euro , pasūtītājs izveido iepirkuma komisiju vismaz piecu locekļu sastāvā.  
 
25. pants. Iepirkuma komisijas darbības pamatprincipi  
(1) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai darbinieks), iepirkuma 
komisijas locekļi un eksperti nedrīkst pārstāvēt kandidāta vai pretendenta intereses, kā arī nedrīkst būt saistīti ar 
kandidātu vai pretendentu. Šīs daļas iz pratnē iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona 
vai darbinieks), iepirkuma komisijas loceklis un eksperts ir saistīts ar kandidātu vai pretendentu, ja viņš ir:  
1) juridiskās personas — kandidāta, pretendenta vai apakšuzņēmēja — pašreizējais vai bijušais 
darbinieks, amatpersona, dalībnieks, akcionārs, prokūrists vai biedrs un ja šī saistība ar juridisko 
personu izbeigusies pēdējo 24 mēnešu laikā;  
2) juridiskās personas — kandidāta, pretendenta vai apakšuzņēmēja — akcionāra, kuram p ieder 
vismaz 10 procenti akciju, dalībnieka, prokūrista vai amatpersonas tēvs, māte, vecāmāte, vecaistēvs, 
bērns, mazbērns, adoptētais, adoptētājs, brālis, māsa, pusbrālis, pusmāsa, laulātais (turpmāk — 
radinieks);  
3) fiziskās personas — kandidāta, pretend enta vai apakšuzņēmēja — radinieks.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
24
(2) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotāja (pasūtītāja amatpersonas vai darbinieka), iepirkuma 
komisijas locekļu un ekspertu saistība ar kandidātu vai pretendentu attiecas arī uz gadījumiem, kad kandidāts vai 
preten dents ir personu apvienība, kuras dalībnieki ir fiziskās vai juridiskās personas, ar kurām iepirkuma procedūras 
dokumentu sagatavotājam (pasūtītāja amatpersonai vai darbiniekam)  vai komisijas loceklim, vai ekspertam ir šā 
panta pirmās daļas 1., 2. un 3.  punktā minētā saistība.  
(3) Iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai darbinieks), iepirkuma 
komisijas locekļi un eksperti paraksta apliecinājumu, ka nav tādu apstākļu, kuru dēļ varētu uzskatīt, ka viņi ir 
ieinteresēti konkrēta kandidāta vai pretendenta izvēlē vai darbībā vai ka viņi ir saistīti ar tiem šā panta pirmās daļas 
izpratnē.  
(4) Iepirkuma komisija nodrošina iepirkuma procedūras dokumentu, šā likuma 9. un 10.  pantā minēto 
iepirkumu dokumentu izstrādāšanu, protokolē iepir kuma procesa gaitu un ir atbildīga par iepirkuma procesu.  
(5) Iepirkuma komisija atlasa kandidātus un vērtē pretendentus un to iesniegtos piedāvājumus saskaņā ar šo 
likumu, iepirkuma procedūras dokumentiem, šā likuma 9. un 10.  pantā minēto iepirkumu dokume ntiem, kā arī citiem 
normatīvajiem aktiem. Iepirkuma komisijas lēmums ir saistošs pasūtītājam, ja tiek slēgts iepirkuma līgums.  
(6) Iepirkuma komisijas priekšsēdētājs organizē un vada komisijas darbu, nosaka komisijas sēžu vietu, laiku 
un kārtību, sasauc u n vada komisijas sēdes, kā arī nodrošina šā panta trešajā daļā minēto apliecinājumu parakstīšanu.  
 
26. pants. Iepirkuma komisijas lēmumu pieņemšanas kārtība  
(1) Iepirkuma komisija lēmumus pieņem sēdēs. Iepirkuma komisija ir lemttiesīga, ja tās sēdē piedalā s vismaz 
divas trešdaļas komisijas locekļu, bet ne mazāk kā trīs locekļi. Komisijas locekļu skaitu nosaka, iegūto rezultātu 
apaļojot uz augšu. Iepirkuma komisija pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja iepirkuma komisijas locekļu 
balsis sadalās vie nādi, izšķirošā ir komisijas priekšsēdētāja balss. Komisijas loceklis nevar atturēties no lēmuma 
pieņemšanas.  
(2) Katrs iepirkuma komisijas loceklis piedāvājumu vērtē individuāli pēc visiem iepirkuma procedūras 
dokumentos norādītajiem vērtēšanas kritērijie m, izņemot gadījumu, kad piedāvājumu salīdzināšanai un novērtēšanai 
tiek izmantota tikai cena. Par saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu atzīst to piedāvājumu, kurš pēc individuālo 
vērtējumu apkopošanas ieguvis visaugstāko novērtējumu.  
 
IV nodaļa  
Izsludināšana un atklātības ievērošana  
 
27. pants. Iepriekšējais informatīvais paziņojums  
Pasūtītājs var informēt par plānotajiem iepirkumiem, publicējot iepriekšējo informatīvo paziņojumu.  
 
28. pants.  Paziņojums par līgumu, paziņojums par izmaiņām vai papildu informāciju  
(1) Ja pasūtītājs piemēro atklātu vai slēgtu konkursu, konkursa procedūru ar sarunām, inovācijas partnerības 
procedūru, konkursa dialogu vai plāno izveidot dinamisko iepirkumu sistēmu, tas publicē paziņojumu par līgumu.  
(2) Ja pasūtītā js izdara grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos vai šā likuma 10.  pantā noteiktajā 
kārtībā veicamā iepirkuma dokumentos vai pagarina noteiktos pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņus, 
tas publicē paziņojumu par izmaiņām vai papildu informāciju.  
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
25
29. pants. Paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu  
(1) Pasūtītājs 10 darbdienu laikā pēc tam, kad noslēgts iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās vai 
pieņemts lēmums par iepirkuma procedūras izbeigšanu vai pārtraukšanu vai dina miskās iepirkumu sistēmas 
neizveidošanu, iesniedz publicēšanai paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Pasūtītājs paziņojumus 
par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecībā uz iepirkuma līgumiem, kas tiek noslēgti vispārīgās vienošanās 
ietvaros, var apvienot viena ceturkšņa ietvaros un iesniegt publicēšanai 10 darbdienu laikā pēc katra ceturkšņa 
beigām.  
(2) Ja pasūtītājs pieņem lēmumu dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros, tas paziņojumu par līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecībā u z katru iepirkuma līgumu iesniedz publicēšanai 10 darbdienu laikā pēc 
lēmuma pieņemšanas. Šo nosacījumu var nepiemērot, ja pasūtītājs paziņojumus par līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanu apvieno viena ceturkšņa ietvaros un iesniedz publicēšanai 10 darbdien u laikā pēc katra ceturkšņa 
beigām.  
 
30. pants. Brīvprātīgs paziņojums par iepirkuma rezultātiem  
(1) Pasūtītājs var iesniegt publicēšanai brīvprātīgu paziņojumu par iepirkuma rezultātiem šā likuma 3. vai 
5. pantā minētajos gadījumos vai sarunu procedūras g adījumā.   
(2) Brīvprātīgs paziņojums par iepirkuma rezultātiem tiek publicēts tādēļ, lai ieinteresētās personas varētu 
apstrīdēt tāda iepirkuma pamatotību, kas pasūtītāja kļūdas dēļ veikts, nepiemērojot atbilstošu iepirkuma procedūru 
un nepublicējot paziņ ojumu par līgumu, un vienlaikus lai novērstu šā likuma 75. pantā minētās sekas.  
 
31. pants.  Paziņojums par metu konkursu un metu konkursa rezultātiem  
(1) Pasūtītājs, kurš vēlas organizēt metu konkursu, publicē paziņojumu par metu konkursu.  
(2) Pasūtītājs 1 0 darbdienu laikā pēc metu konkursa dalībnieku informēšanas iesniedz publicēšanai 
paziņojumu par metu konkursa rezultātiem.  
 
32. pants. Paziņojums par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem  
(1) Pasūtītājs, kurš vēlas organizēt iepirkumu šā likuma 10.  pantā noteiktajā kārtībā, publicē paziņojumu par 
sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem. Pasūtītājs piedāvājumu iesniegšanas termiņu noteic ne īsāku par 
piecām darbdienām no dienas, kad paziņojums par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem publi cēts 
Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē . 
(2) Pasūtītājs 10 darbdienu laikā pēc publiska pakalpojuma līguma noslēgšanas iesniedz publicēšanai 
paziņojumu par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem.  
(3) Pasūtītājs ir tiesīgs nepublicēt šā panta pi rmajā daļā minēto paziņojumu, ja tas nav objektīvi iespējams 
pasūtītājam neparedzamu ārkārtas apstākļu dēļ vai ja tehnisku vai māksliniecisku iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, 
kuri saistīti ar izņēmuma tiesību aizsardzību, iepirkuma līgumu var izpildīt tik ai konkrēts piegādātājs, vai ja 
iepirkums atbilst kādam no šā likuma 8.  panta septītajā daļā minētajiem gadījumiem.  
 
33. pants. Paziņojums par izmaiņām līguma darbības laikā  
Pasūtītājs, kurš izdarījis šā likuma 61.  panta trešās daļas 2. un 3.  punktā minēto s grozījumus iepirkuma līgumā, 
kura līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, 10 darbdienu laikā 
pēc grozījumu spēkā stāšanās dienas publicē paziņojumu par izmaiņām līguma darbības laikā.  
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
26
34. pants. Paziņoj umu publicēšana  
(1) Šā likuma 27. un 28.  pantā, 29.  panta pirmajā daļā, 30., 31., 32. un 33.  pantā minēto paziņojumu saturu un 
sagatavošanas kārtību nosaka Ministru kabinets. Paziņojuma veidlapas paraugu nosaka Eiropas Komisijas 2015.  gada 
11. novembra Īstenošanas regula (ES)  2015/1986, ar ko izveido standarta veidlapas paziņojumu publicēšanai 
publisko iepirkumu jomā un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr.  842/2011.  
(2) Pasūtītājs attiecīgo šā panta pirmajā daļā minēto paziņojumu sagatavo un iesniedz publikāciju vadības 
sistēmā. Iepirkumu uzraudzības birojs triju darbdienu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā paziņojuma 
saņemšanas pārbauda tā satura atbilstību šā likuma prasībām un publicē to Iepirkumu uzraudzības biroja 
tīmekļvietnē, ja paredzamā līgumcena ir mazāka par Mi nistru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām.  
(3) Ja paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka 
vai šā likuma 10.  pantā minētā iepirkuma gadījumā 750  000 euro  vai lielāka, Iepirkumu uzraudzības birojs triju 
darbdienu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā paziņojuma saņemšanas pārbauda tā satura atbilstību šā likuma 
prasībām un nosūta paziņojumu Eiropas Savienības Publikāciju birojam publicēšanai Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. Iepirkumu uzraudzības birojs publicē savā tīmekļvietnē paziņojumu pēc tam, kad saņemts apstiprinājums 
par paziņojuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai 48 stundas pēc tam, kad saņemts Eiropas 
Savienības Publik āciju biroja apstiprinājums par paziņojuma saņemšanu.   
(4) Pasūtītājs, paziņojot iepirkuma rezultātus, ir tiesīgs paziņojumā nepublicēt tādu informāciju, kuras 
publiskošana varētu kavēt normatīvo aktu piemērošanu vai būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm , vai ierobežotu 
piegādātāju konkurenci, vai kaitētu piegādātāju pamatotām komerciālajām interesēm (publiskām vai privātām).  
 
35. pants. Pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņi  
(1) Pasūtītājs, nosakot pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņu s, ņem vērā iespējamā iepirkuma 
līguma sarežģītības pakāpi un laiku, kāds nepieciešams piedāvājumu sagatavošanai, kā arī Ministru kabineta 
noteiktos minimālos pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņus.  
(2) Pasūtītājs nosaka par Ministru kabineta note iktajiem minimālajiem piedāvājumu iesniegšanas termiņiem 
garāku piedāvājumu iesniegšanas termiņu, ja piedāvājumu var sagatavot tikai pēc pasūtītāja norādītās iepirkuma 
līguma izpildes vietas apmeklēšanas vai pēc iepazīšanās ar iepirkuma procedūras dokument os norādītiem papildu 
dokumentiem pasūtītāja norādītajā vietā. Nosakāms tāds piedāvājumu iesniegšanas termiņš, lai piegādātājiem vai 
kandidātiem būtu iespēja iepazīties ar visu informāciju, kas nepieciešama piedāvājuma sagatavošanai.   
(3) Pasūtītājs var i zdarīt grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos, ja vien grozītie noteikumi nepieļauj 
atšķirīgu piedāvājumu iesniegšanu vai citu kandidātu un pretendentu dalību vai izvēli iepirkuma procedūrā. Ja 
iepirkuma procedūras dokumentos izdarīti grozījumi, piedāv ājumu iesniegšanas termiņš tiek pagarināts atbilstoši 
informācijas vai izmaiņu svarīgumam tā, lai piegādātāji vai kandidāti varētu iepazīties ar visu informāciju, kas 
nepieciešama piedāvājuma sagatavošanai, un ievērojot Ministru kabineta noteiktos minimālo s pieteikumu un 
piedāvājumu iesniegšanas termiņus.  
(4) Pasūtītājs ir tiesīgs pagarināt noteiktos pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņus, publicējot 
paziņojumu par izmaiņām vai papildu informāciju. Ja iepirkuma līguma paredzamā līgumcena ir vienāda  ar Ministru 
kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, minimālais termiņš, par kuru pasūtītājs ir tiesīgs 
pagarināt pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņu, ir septiņas dienas. Šāda termiņu pagarināšana nav 
uzskatāma par grozījumiem  iepirkuma procedūras dokumentos šā panta trešās daļas izpratnē.  
 
36. pants.  Piekļuve  iepirkuma procedūras dokumentiem, to izsniegšana un papildu informācijas 
sniegšana  
(1) Pasūtītājs savā pircēja profilā nodrošina brīvu un tiešu elektronisku pie kļuvi  iepirkuma procedūras 
dokumentiem un visiem papildus nepieciešamajiem dokumentiem, kā arī iespēju piegādātājiem iepazīties uz vietas ar 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
27
iepirkuma papildu dokumentiem, kam tehnisku iemeslu dēļ vai tajos iekļautās informācijas vai komerciālu interešu 
aizsardzības  dēļ nav nodrošināma brīva un tieša elektroniska pie kļuve , sākot ar attiecīgā iepirkuma izsludināšanas 
brīdi. Ja piegādātājs pieprasa izsniegt iepirkuma procedūras dokumentus drukātā veidā, pasūtītājs tos izsniedz triju 
darbdienu laikā pēc tam, kad saņemts  šo dokumentu pieprasījums, ievērojot nosacījumu, ka dokumentu pieprasījums 
iesniegts laikus pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. Par iepirkuma procedūras dokumentu izsniegšanu 
drukātā veidā pasūtītājs var prasīt samaksu, kas nepārsniedz faktisko s dokumentu pavairošanas un nosūtīšanas 
izdevumus.  
(2) Ja piegādātājs vai kandidāts ir laikus pieprasījis papildu informāciju par iepirkuma procedūras 
dokumentos iekļautajām prasībām, pasūtītājs to sniedz piecu darbdienu laikā, bet ne vēlāk kā sešas dienas  pirms 
pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. Ja pasūtītājs steidzamības dēļ ir saīsinājis piedāvājumu 
iesniegšanas termiņu atklātā konkursā vai pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņu slēgtā konkursā, 
papildu informāciju pasūtītājs sniedz triju darbdienu laikā, bet ne vēlāk kā četras dienas pirms pieteikumu un 
piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām.  
(3) Papildu informāciju pasūtītājs nosūta piegādātājam vai kandidātam, kas uzdevis jautājumu, un vienlaikus 
ievieto šo informāciju pirc ēja profilā, kur ir pieejami iepirkuma procedūras dokumenti, norādot arī uzdoto jautājumu.  
(4) Ja pasūtītājs izdarījis grozījumus iepirkuma procedūras dokumentos, tas ievieto informāciju par 
grozījumiem pircēja profilā, kur ir pieejami šie dokumenti, ne vē lāk kā dienu pēc tam, kad paziņojums par izmaiņām 
vai papildu informācija iesniegta Iepirkumu uzraudzības birojam publicēšanai.  
 
37. pants.  Kārtība, kādā kandidāti un pretendenti informējami par rezultātiem  
(1) Pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc lēmuma p ieņemšanas vienlaikus informē visus kandidātus par 
pieņemto lēmumu attiecībā uz kandidātu atlases rezultātiem (noraidītajam kandidātam norāda arī tā iesniegtā 
pieteikuma noraidīšanas iemeslus) vai pretendentus par iekļaušanu dinamiskajā iepirkumu sistēmā ( noraidītajam 
pretendentam norāda arī tā iesniegtā piedāvājuma noraidīšanas iemeslus), vai metu konkursa dalībniekus par 
pieņemto lēmumu attiecībā uz metu konkursa rezultātiem. Pasūtītājs informē visus kandidātus vai pretendentus par 
termiņu, kādā persona, ievērojot šā likuma 68.  panta otrās daļas 1. un 2.  punktu, var iesniegt Iepirkumu uzraudzības 
birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem. Šā panta izpratnē uzskatāms, ka informācija nodota 
visiem kandidātiem vai visiem pretendentiem vienlaikus , ja informācija nosūtīta vai nodota tiem vienā dienā.  
(2) Pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas vienlaikus informē visus pretendentus par 
pieņemto lēmumu attiecībā uz iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās slēgšanu. Pasūtītājs paziņo  izraudzītā 
pretendenta nosaukumu vai izraudzīto vispārīgās vienošanās dalībnieku nosaukumus, norādot:  
1) noraidītajam pretendentam — tā iesniegtā piedāvājuma noraidīšanas iemeslus, tai skaitā pamatojot 
lēmumu par neatbilstību ekvivalencei vai lēmumu par attiecīgā piedāvājuma neatbilstību 
funkcionālajām prasībām vai darbības prasībām (ja attiecināms);  
2) pretendentam, kurš iesniedzis atbilstošu piedāvājumu, — izraudzītā piedāvājuma raksturojumu un 
nosacītās priekšrocības;  
3) termiņu, kādā pretendents, ievērojot šā likuma 68.  panta otrās daļas 1. un 2.  punktu, var iesniegt 
Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.  
(3) Ja iepirkuma procedūra tiek izbeigta vai pārtraukta vai dinamiskā iepirkumu sistēma netiek izveidota,  
pasūtītājs triju darbdienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas vienlaikus informē visus kandidātus vai pretendentus par 
visiem iemesliem, kuru dēļ iepirkuma procedūra tiek izbeigta vai pārtraukta vai dinamiskā iepirkumu sistēma netiek 
izveidota. Pasūtītājs visus  kandidātus vai pretendentus informē par termiņu, kādā persona, ievērojot šā likuma 
68. panta otrās daļas 1. un 2.  punktu, var iesniegt Iepirkumu uzraudzības birojam iesniegumu par iepirkuma 
procedūras pārkāpumiem.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
28
(4) Pasūtītājs informāciju par rezultātie m nosūta pa pastu, faksu vai elektroniski, izmantojot drošu elektronisko  
parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu dokumentu, vai nodod personīgi.  
(5) Pasūtītājs, informējot par rezultātiem, saglabā pierādījumus par informācijas nosūtīšanas v ai nodošanas 
datumu un veidu.  
 
38. pants. Informācijas apmaiņa  
(1) Informācijas apmaiņa starp pasūtītāju un piegādātājiem notiek pa pastu, faksu vai elektroniski (saskaņā ar 
šā panta trešās, ceturtās, sestās un astotās daļas nosacījumiem) atkarībā no pasūt ītāja izvēles.  
(2) Informācijas apmaiņai, kas neattiecas uz iepirkuma procedūras dokumentiem, pieteikumiem un 
piedāvājumiem, var izmantot mutvārdu saziņu. Mutvārdu saziņas saturs ir dokumentējams rakstveidā vai 
audioierakstos, ja tā var ietekmēt pieteikum u vai piedāvājumu saturu un piedāvājumu vērtēšanu.  
(3) Pasūtītājs izvēlas informācijas apmaiņas līdzekļus, kas ir vispārpieejami, lai neapgrūtinātu piegādātājam 
piekļuvi iepirkumam. Pasūtītājs izvēlas tādu šajā likumā minēto dokumentu nosūtīšanas veidu, k as adresātam 
nodrošina pēc iespējas ātru informācijas saņemšanu. Ja informācijas apmaiņā tiek izmantoti elektroniskie līdzekļi, 
izvēlas tādus, kuri ir publiski pieejami un savietojami ar vispārlietot ām informācijas un komunikācijas tehnoloģij ām, 
tādējādi n ovēršot iespēju diskriminēt piegādātājus uz šā pamata.  
(4) Informācijas apmaiņu un uzglabāšanu veic tā, lai visi piedāvājumos un pieteikumos iekļautie dati būtu 
aizsargāti un pasūtītājs varētu pārbaudīt piedāvājumu un pieteikumu saturu tikai pēc to iesnieg šanas termiņa 
beigām.  
(5) Laikā no piedāvājumu vai pieteikumu iesniegšanas dienas līdz to atvēršanas brīdim pasūtītājs nesniedz 
informāciju par citu piedāvājumu vai pieteikumu esību. Piedāvājumu un pieteikumu vērtēšanas laikā līdz rezultātu 
paziņošanai pas ūtītājs nesniedz informāciju par vērtēšanas procesu.  
(6) Elektroniskajām iekārtām, kuras izmanto piedāvājumu un pieteikumu saņemšanai un nosūtīšanai, piemēro 
šā likuma 39.  panta noteikumus.  
(7) Pasūtītājs, ja nepieciešams, var prasīt, lai piedāvājumu iesni egšanai tiktu izmantotas speciālas iekārtas un 
tehnoloģijas, kas nav vispārpieejamas, ja pasūtītājs piedāvā šādas alternatīvas piekļuves iespējas:  
1) neierobežotā un pilnā apmērā bez maksas piedāvā tiešu elektronisku piekļuvi speciālajām iekārtām 
un tehnol oģijām, sākot no dienas, kad publicēts paziņojums par līgumu. Paziņojumā par līgumu 
norāda tīmekļvietnes adresi, kur var piekļūt attiecīgajām tehnoloģijām un iekārtām;  
2) nodrošina, lai pretendenti, kuriem nav piekļuves attiecīgajām tehnoloģijām un iekārtā m vai kuriem 
nav iespējams tās iegūt attiecīgajos termiņos (ņemot vērā to, ka piekļuves trūkumā nav vainojams 
attiecīgais pretendents), varētu piekļūt iepirkumam, izmantojot pagaidu piekļuves tiesības, kas bez 
maksas ir pieejamas tiešsaistē;  
3) atbalsta al ternatīvu datu kanālu piedāvājumu elektroniskai iesniegšanai.  
(8) Iesniedzot piedāvājumu vai pieteikumu elektroniski, kandidāts vai piegādātājs ir tiesīgs ar vienu drošu 
elektronisko parakstu parakstīt visus dokumentus kā vienu kopumu. Ja piedāvājumu vai p ieteikumu var iesniegt 
elektroniski, pasūtītājs nav tiesīgs pieprasīt, lai papildus elektroniskajam piedāvājumam vai pieteikumam kandidāts 
vai piegādātājs iesniedz arī rakstveida piedāvājumu vai pieteikumu.  
 
39. pants.  Prasības elektroniskai pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai  
(1) Pasūtītājs iepirkumos paredz elektronisku pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanu, izņemot Ministru 
kabineta noteiktos gadījumus, kad pasūtītājam nav pienākuma pieteikumu un piedāvājumu vai tā sastāvdaļu 
saņemšanai izmantot elektro niskās informācijas sistēmas. Pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai pasūtītājs izvēlas 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
29
bez maksas izmantojamās elektroniskās informācijas sistēmas, kas paredzētas piedāvājumu un pieteikumu 
elektroniskai saņemšanai.  
(2) Izmantojot elektroniskās informācijas sistēmas, ar kurām saņem piedāvājumus un pieteikumus, kā arī 
plānus un projektus iepirkuma procedūrās, ievēro šādus noteikumus:  
1) visiem ieinteresētajiem piegādātājiem ir pieejama informācija par specifikācijām, kas attiecas uz 
piedāvājumu un pieteikumu e lektronisku iesniegšanu, kodēšanu un laika reģistrāciju;  
2) tiek izmantots sistēmā iestrādāts paraksta rīks, kas nodrošina elektroniskā dokumenta parakstītāja 
identitātes apstiprināšanu, vai elektroniskais paraksts, kas atbilst normatīvajiem aktiem par 
elektronisko dokumentu un elektroniskā paraksta statusu;  
3) var precīzi noteikt datumu un laiku, kad iesniedzami piedāvājumi un pieteikumi, kā arī plāni un 
projekti;  
4) pasūtītājs nodrošina, lai neviens nevarētu piekļūt iesniegtajai informācijai pirms noteikt ā termiņa 
beigām;  
5) tikai pilnvarotām personām ir iespēja noteikt vai mainīt saņemto dokumentu atvēršanas laiku;  
6) dažādos iepirkuma procedūras posmos pie kļuve  iesniegtajiem dokumentiem vai to daļai ir 
iespējama pēc pilnvarotu personu vienlaikus veiktām darbībām;  
7) iesniegtajiem dokumentiem var piekļūt tikai noteiktā datumā pēc pilnvarotu personu vienlaikus 
veiktām darbībām;  
8) piekļuve  iesniegtajiem un atvērta jiem dokumentiem saglabājas tikai tām pilnvarotām personām, 
kurām šāda pie kļuve  ir atļauta;  
9) ir iespējams atklāt to, ka ir pārkāpts šīs daļas 4., 5., 6., 7. un 8.  punktā minētais aizliegums.  
(3) Ministru kabinets nosaka prasības un standartus sistēmām, k as tiek izmantotas piedāvājumu un 
pieteikumu iesniegšanai.  
 
40. pants.  Iepirkuma procedūras dokumentēšana un iepirkuma procedūras dokumentu glabāšana  
(1) Pasūtītājs nodrošina katra iepirkuma procedūras posma dokumentēšanu un šā likuma 9. un 10.  pantā 
minēto iepirkumu dokumentēšanu, kā arī dokumentē iepirkuma procedūru, kas noris, izmantojot elektroniskos 
līdzekļus.  
(2) Iepirkuma procedūras ziņojums (turpmāk — ziņojums) ir pārskats, kas atspoguļo iepirkuma procedūras 
norisi. Ziņojumu sagatavo un publicē  pircēja profilā par katru iepirkuma procedūru pēc tam, kad pieņemts lēmums 
par iepirkuma procedūras rezultātiem, ievērojot Ministru kabineta noteikto kārtību un saturu.  
(3) Protokoli, kas atspoguļo iepirkuma norisi, ziņojums, iepirkuma procedūras dokument i, izņemot 
piedāvājumus un pieteikumus, ir vispārpieejama informācija.  
(4) Pasūtītājs nodrošina šā panta trešajā daļā minēto dokumentu izsniegšanu triju darbdienu laikā pēc 
attiecīga pieprasījuma saņemšanas dienas. Pasūtītājs neizsniedz protokolus, izņemo t piedāvājumu atvēršanas 
sanāksmes protokolu, kamēr notiek pieteikumu vai piedāvājumu vērtēšana.   
(5) Pasūtītājs visus šā panta trešajā daļā minēto dokumentu oriģinālus, kā arī pieteikumu un piedāvājumu 
oriģinālus glabā 10 gadus pēc iepirkuma līguma noslē gšanas, vispārīgās vienošanās noslēgšanas vai dinamiskās 
iepirkumu sistēmas izveides.  
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
30
V nodaļa  
Kandidātu un pretendentu atlase un piedāvājuma izvēle  
 
41. pants.  Kandidātu un pretendentu atlases, piedāvājumu atbilstības pārbaudes un izvēles vispārīgie 
noteikumi  
(1) Pasūtītājs atlasa kandidātus un pretendentus saskaņā ar šā likuma 44., 45., 46., 47. un 48.  pantā 
noteiktajām kvalifikācijas prasībām, pārbauda piedāvājumu atbilstību iepirkuma procedūras dokumentos 
noteiktajām prasībām un izvēlas piedāvājumu  vai piedāvājumus saskaņā ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas 
kritērijiem.  
(2) Pasūtītājs var noteikt minimālo atbilstības līmeni šā likuma 45. un 46.  pantā minētajām prasībām. Prasību 
apjomu, kā arī pieprasīto minimālo spēju līmeni konkrētā iepirkuma  līguma izpildei nosaka samērīgi iepirkuma 
līguma priekšmetam. Šādas minimālā atbilstības līmeņa prasības iekļauj paziņojumā par līgumu, kā arī iepirkuma 
procedūras dokumentos.  
(3) Izziņas un citus dokumentus, kurus šajā likumā noteiktajos gadījumos izsniedz Latvijas kompetentās 
institūcijas, pasūtītājs pieņem un atzīst, ja tie izdoti ne agrāk kā vienu mēnesi pirms iesniegšanas dienas, bet ārvalstu 
kompetento institūciju izsniegtās izziņas un citus dokumentus pasūtītājs pieņem un atzīst, ja tie izdoti  ne agrāk kā 
sešus mēnešus pirms iesniegšanas dienas, ja izziņas vai dokumenta izdevējs nav norādījis īsāku tā derīguma termiņu.  
(4) Ja pasūtītājs nepieciešamo informāciju par kandidātu vai pretendentu iegūst tieši no kompetentās 
institūcijas, datubāzēs va i no citiem avotiem, attiecīgais kandidāts vai pretendents ir tiesīgs iesniegt izziņu vai citu 
dokumentu par attiecīgo faktu, ja pasūtītāja iegūtā informācija neatbilst faktiskajai situācijai.  
(5) Ja pasūtītājam rodas šaubas par iesniegtās dokumenta kopija s autentiskumu, tas pieprasa, lai kandidāts vai 
pretendents uzrāda dokumenta oriģinālu vai iesniedz apliecinātu dokumenta kopiju.  
(6) Ja pasūtītājs konstatē, ka pieteikumā vai piedāvājumā ietvertā vai kandidāta vai pretendenta iesniegtā 
informācija vai dok uments ir neskaidrs vai nepilnīgs, tas pieprasa, lai kandidāts vai pretendents, vai kompetenta 
institūcija izskaidro vai papildina minēto informāciju vai dokumentu vai iesniedz trūkstošo dokumentu, nodrošinot 
vienlīdzīgu attieksmi pret visiem kandidātiem u n pretendentiem. Termiņu nepieciešamās informācijas vai 
dokumenta iesniegšanai pasūtītājs nosaka samērīgi ar laiku, kas nepieciešams šādas informācijas vai dokumenta 
sagatavošanai un iesniegšanai.  
(7) Ja pasūtītājs saskaņā ar šā panta sesto daļu ir piepras ījis izskaidrot vai papildināt pieteikumā vai 
piedāvājumā ietverto vai kandidāta vai pretendenta iesniegto informāciju, bet kandidāts vai pretendents to nav 
izdarījis atbilstoši pasūtītāja noteiktajām prasībām, pasūtītājs pieteikumu vai piedāvājumu vērtē p ēc tā rīcībā esošās 
informācijas.  
(8) Piedāvājumu vērtēšanas gaitā pasūtītājs ir tiesīgs pieprasīt, lai tiek izskaidrota tehniskajā un finanšu 
piedāvājumā iekļautā informācija, kā arī iesniegti piedāvāto preču paraugi, ja tie nepieciešami preču atbilstības  
novērtēšanai un pretendents ar tam pieejamiem dokumentiem nevar pasūtītājam pierādīt preču atbilstību. Pasūtītājs 
nepieprasa iesniegt tādu preču paraugus, kuras pielāgojamas vai izgatavojamas iepirkuma līguma izpildes laikā 
atbilstoši tā prasībām, ja šādi  paraugi piegādātājam nav pieejami pirms iepirkuma līguma noslēgšanas, kā arī preču 
paraugus, kuru iesniegšana piegādātājam rada nesamērīgus izdevumus.  
(9) Piedāvājumu vērtēšanas laikā pasūtītājs pārbauda, vai piedāvājumā nav aritmētisku kļūdu. Ja pasūtītā js 
konstatē šādas kļūdas, tas šīs kļūdas izlabo. Par kļūdu labojumu un laboto piedāvājuma summu pasūtītājs paziņo 
pretendentam, kura pieļautās kļūdas labotas. Vērtējot finanšu piedāvājumu, pasūtītājs ņem vērā labojumus.  
(10)  Piedāvājumu vērtēšanas gaitā pa sūtītājs ir tiesīgs pieprasīt, lai pretendents iesniedz apliecinājumu tam, 
ka piedāvājumu izstrādājis neatkarīgi.  
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
31
42. pants. Kandidātu un pretendentu izslēgšanas noteikumi  
(1) Pasūtītājs izslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā jeb kurā no šādiem 
gadījumiem:  
1) kandidāts, pretendents vai persona, kura ir kandidāta vai pretendenta valdes vai padomes loceklis, 
pārstāvēttiesīgā persona vai prokūrists, vai persona, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai 
pretendentu darbībās, kas sais tītas ar filiāli, ar tādu prokurora priekšrakstu par sodu vai tiesas 
spriedumu, kas stājies spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīta par vainīgu vai tai ir 
piemērots piespiedu ietekmēšanas līdzeklis par jebkuru no šādiem noziedzīgiem nodarīj umiem:  
a) noziedzīgas organizācijas izveidošana, vadīšana, iesaistīšanās tajā vai tās sastāvā ietilpstošā 
organizētā grupā vai citā noziedzīgā formējumā vai piedalīšanās šādas organizācijas izdarītos 
noziedzīgos nodarījumos,  
b) kukuļņemšana, kukuļdošana, k ukuļa piesavināšanās, starpniecība kukuļošanā, neatļauta 
piedalīšanās mantiskos darījumos, neatļauta labumu pieņemšana, komerciāla uzpirkšana, 
prettiesiska labuma pieprasīšana, pieņemšana un došana, tirgošanās ar ietekmi,  
c) krāpšana, piesavināšanās vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana,  
d) terorisms, terorisma finansēšana, aicinājums uz terorismu, terorisma draudi vai personas 
vervēšana un apmācīšana terora aktu veikšanai,  
e) cilvēku tirdzniecība,  
f) izvairīšanās no nodokļu un tiem pielīdzināto mak sājumu samaksas;  
2) ir konstatēts, ka kandidātam pieteikumu un pretendentam piedāvājumu iesniegšanas termiņa 
pēdējā dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanu, Latvijā vai valstī, kurā tas reģistrēts v ai kurā atrodas tā pastāvīgā dzīvesvieta, ir 
nodokļu parādi, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādi, kas kopsummā 
kādā no valstīm pārsniedz 150  euro . Attiecībā uz Latvijā reģistrētiem un pastāvīgi dzīvojošiem 
pretendentiem pasūtī tājs ņem vērā informāciju, kas ievietota Ministru kabineta noteiktajā 
informācijas sistēmā Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku datubāzes un 
Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā;  
3) ir paslu dināts kandidāta vai pretendenta maksātnespējas process, apturēta kandidāta vai 
pretendenta saimnieciskā darbība, kandidāts vai pretendents tiek likvidēts;  
4) iepirkuma procedūras dokumentu sagatavotājs (pasūtītāja amatpersona vai darbinieks), iepirkuma 
komisijas loceklis vai eksperts ir saistīts ar kandidātu vai pretendentu šā likuma 25.  panta pirmās 
un otrās daļas izpratnē vai ir ieinteresēts kāda kandidāta vai pretendenta izvēlē, un pasūtītājam nav 
iespējams novērst šo situāciju ar kandidātu vai pretende ntu mazāk ierobežojošiem pasākumiem;  
5) kandidātam vai pretendentam ir konkurenci ierobežojošas priekšrocības iepirkuma procedūrā, ja 
tas vai ar to saistīta juridiskā persona iesaistījās iepirkuma procedūras sagatavošanā saskaņā ar šā 
likuma 18.  panta cetu rto daļu un šīs priekšrocības nevar novērst ar mazāk ierobežojošiem 
pasākumiem, un kandidāts vai pretendents nevar pierādīt, ka tā vai ar to saistītas juridiskās 
personas dalība iepirkuma procedūras sagatavošanā neierobežo konkurenci;  
6) kandidāts vai pret endents ar tādu kompetentas institūcijas lēmumu vai tiesas spriedumu, kas 
stājies spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīts par vainīgu konkurences tiesību 
pārkāpumā, kas izpaužas kā horizontālā karteļa vienošanās, izņemot gadījumu, kad attie cīgā 
institūcija, konstatējot konkurences tiesību pārkāpumu, par sadarbību iecietības programmas 
ietvaros ir kandidātu vai pretendentu atbrīvojusi no naudas soda vai naudas sodu samazinājusi;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
32
7) kandidāts vai pretendents ar kompetentas institūcijas lēmumu vai tiesas spriedumu, kas stājies 
spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams, ir atzīts par vainīgu pārkāpumā, kas izpaužas kā:  
a) vienas vai vairāku personu nodarbināšana, ja tām nav nepieciešamās darba atļaujas vai ja tās 
nav tiesīgas uzturēties Eiropa s Savienības dalībvalstī,  
b) personas nodarbināšana bez rakstveidā noslēgta darba līguma, nodokļu normatīvajos aktos 
noteiktajā termiņā neiesniedzot par šo personu informatīvo deklarāciju par darbiniekiem, kas 
iesniedzama par personām, kuras uzsāk darbu;  
8) kandidāts vai pretendents ir sniedzis nepatiesu informāciju, lai apliecinātu atbilstību šā panta 
noteikumiem vai saskaņā ar šo likumu noteiktajām kandidātu un pretendentu kvalifikācijas 
prasībām, vai nav sniedzis prasīto informāciju;  
9) uz personālsabied rības biedru, ja kandidāts vai pretendents ir personālsabiedrība, ir attiecināmi šīs 
daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6. vai 7.  punkta nosacījumi;  
10) uz pretendenta norādīto apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu 
vērtība ir vismaz 10 proc enti no kopējās publiska būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes līguma 
vērtības, ir attiecināmi šīs daļas 2., 3., 4., 5., 6. vai 7.  punkta nosacījumi;  
11) uz kandidāta vai pretendenta norādīto personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents 
balstās, lai a pliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras 
dokumentos noteiktajām prasībām, ir attiecināmi šīs daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6. vai 7.  punkta nosacījumi.  
(2) Pasūtītājs, ja to ir norādījis paziņojumā par līgumu vai i epirkuma procedūras dokumentos, ir tiesīgs izslēgt 
kandidātu vai pretendentu no turpmāk ās dalības iepirkuma procedūrā šādos gadījumos:  
1) kandidāts vai pretendents (kā līgumslēdzēja puse vai līgumslēdzējas puses dalībnieks vai biedrs, ja 
līgumslēdzēja puse  ir bijusi piegādātāju apvienība vai personālsabiedrība), tā dalībnieks vai biedrs 
(ja kandidāts vai pretendents ir piegādātāju apvienība vai personālsabiedrība)  nav pildījis ar šo 
pasūtītāju noslēgtu iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos vai koncesijas l īgumu un tādēļ 
pasūtītājs vai publiskais partneris ir izmantojis iepirkuma līgumā, vispārīgās vienošanās 
noteikumos vai koncesijas līgumā paredzētās tiesības vienpusēji atkāpties no iepirkuma līguma, 
vispārīgās vienošanās vai koncesijas līguma;  
2) kandidāt s vai pretendents ir izdarījis smagu profesionālās darbības pārkāpumu, kas liek apšaubīt tā 
godīgumu, vai nav pildījis ar pasūtītāju vai publisko partneri noslēgtu iepirkuma līgumu, vispārīgo 
vienošanos vai koncesijas līgumu, un šis fakts ir atzīts ar tādu  kompetentas institūcijas lēmumu vai 
tiesas spriedumu, kas stājies spēkā un kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams;  
3) uz personālsabiedrības biedru, ja kandidāts vai pretendents ir personālsabiedrība, ir attiecināmi šīs 
daļas 2.  punkta nosacījumi;  
4) uz pretendenta norādīto apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu 
vērtība ir vismaz 10 procenti no kopējās publiska būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes līguma 
vērtības, ir attiecināmi šīs daļas 1. vai 2.  punkta nosacījumi;  
5) uz kandidāta vai pretendenta norādīto personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents 
balstās, lai apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras 
dokumentos noteiktajām prasībām, ir attiecināmi šīs daļas 1. vai 2.  punkta no sacījumi.  
(3) Pasūtītājs neizslēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā, ja:  
1) no dienas, kad kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams tiesas spriedums, prokurora priekšraksts par 
sodu vai citas kompetentas institūcijas pieņemtais lēmums sa istībā ar šā panta pirmās daļas 
1. punktā un 7.  punkta "a" apakšpunktā minētajiem pārkāpumiem, līdz pieteikuma vai piedāvājuma 
iesniegšanas dienai ir pagājuši trīs gadi;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
33
2) no dienas, kad kļuvis neapstrīdams un nepārsūdzams tiesas spriedums vai citas kompe tentas 
institūcijas pieņemtais lēmums saistībā ar šā panta pirmās daļas 6.  punktā un 7.  punkta "b" 
apakšpunktā un otrās daļas 2.  punktā minētajiem pārkāpumiem, līdz pieteikuma vai piedāvājuma 
iesniegšanas dienai ir pagājuši 12 mēneši.  
(4) Pasūtītājs neizsl ēdz kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā, ja no dienas, kad 
pasūtītājs vienpusēji atkāpies no šā panta otrās daļas 1.  punktā minētā publiska piegādes, pakalpojuma vai būvdarbu 
līguma, vispārīgās vienošanās par piegādi, pakalpojumiem vai  būvdarbiem vai pakalpojumu vai būvdarbu koncesijas 
līguma, līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai ir pagājuši 12 mēneši. Pasūtītājs, ja to norādījis 
paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos, ir tiesīgs neizslēgt kandidātu vai  pretendentu no 
turpmākās dalības iepirkuma procedūrā saskaņā ar šā panta otrās daļas 1.  punktu, tā vietā paredzot papildu saistību 
izpildes nodrošinājumu vai tādus iepirkuma līguma izpildes noteikumus, kas kandidātam vai pretendentam padara 
ekonomiski nei zdevīgu iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās būtisku noteikumu neievērošanu. Pasūtītājs, 
pieņemot lēmumu par kandidāta vai pretendenta izslēgšanu no turpmākās dalības iepirkuma procedūrā saskaņā ar 
šā panta otrās daļas 1.  punktu, ņem vērā, cik būtisk s ir pārkāpums, kas pieļauts tā iepirkuma līguma, vispārīgās 
vienošanās vai koncesijas līguma izpildē, no kā pasūtītājs vienpusēji atkāpies, kā arī slēdzamā iepirkuma līguma vai 
vispārīgās vienošanās neizpildes risku.  
(5) Ja pasūtītājs konstatē, ka Ministr u kabineta noteiktajā informācijas sistēmā saskaņā ar Valsts ieņēmumu 
dienesta publiskās nodokļu parādnieku datubāzes vai Nekustamā īpašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās 
datu aktualizācijas datumā ievietoto informāciju kandidātam, pretendentam v ai šā panta pirmās daļas 9., 10. un 
11. punktā minētajai personai pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai arī dienā, kad 
pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ir nodokļu parādi, tai skaitā va lsts 
sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādi, kas kopsummā pārsniedz 150  euro , pasūtītājs nosaka termiņu —  
10 dienas pēc informācijas izsniegšanas vai nosūtīšanas dienas — apliecinājuma iesniegšanai par to, ka kandidātam 
pieteikumu un pretendentam  piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā vai dienā, kad pieņemts lēmums par 
iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, nebija nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās 
apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, kas kopsummā pārsniedz 150  euro.  Ja noteiktajā termiņā apliecinājums nav 
iesniegts, pasūtītājs kandidātu vai pretendentu izslēdz no dalības iepirkumā. Ja pasūtītājs konstatē, ka Ministru 
kabineta noteiktajā informācijas sistēmā saskaņā ar Valsts ieņēmumu dienesta publiskās nodokļu parādnieku 
datubāzes vai Nekustamā īp ašuma nodokļa administrēšanas sistēmas pēdējās datu aktualizācijas datumā ievietoto 
informāciju kandidātam, pretendentam vai šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11.  punktā minētajai personai pieteikumu 
vai piedāvājumu iesn iegšanas termiņa pēdējā dienā vai arī dienā, kad pieņemts lēmums par iespējamu iepirkuma 
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, nav nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu 
parādu, kas kopsummā pārsniedz 150  euro , pasūtītāj s apliecinājumu nepieprasa.  
(6) Kandidāts vai pretendents, lai apliecinātu, ka tam, kā arī šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11.  punktā 
minētajai personai nebija nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu parādu, kas 
kopsummā  Latvijā pārsniedz 150  euro , šā panta piektajā daļā minētajā termiņā iesniedz:  
1) attiecīgās personas vai tās pārstāvja apliecinātu izdruku no Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās 
deklarēšanas sistēmas vai Valsts ieņēmumu dienesta izziņu par to, ka attie cīgajai personai nebija 
attiecīgo nodokļu parādu, tai skaitā valsts sociālās apdrošināšanas iemaksu parādu;  
2) pašvaldības izdotu izziņu par to, ka attiecīgajai personai nebija nekustamā īpašuma nodokļa parādu;  
3) līdz pieteikumu vai piedāvājumu iesniegšan as termiņa pēdējai dienai vai arī dienai, kad pieņemts 
lēmums par iespējamu iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, kopiju no Valsts ieņēmumu 
dienesta vai pašvaldības kompetentas institūcijas izdota lēmuma par nodokļu samaksas termiņa 
pagarināšanu vai atlikšanu vai kopiju no vienošanās ar Valsts ieņēmumu dienestu par nodokļu 
parāda nomaksu, vai citus objektīvus pierādījumus par nodokļu parādu neesību.  
(7) Pasūtītājs pieprasa, lai kandidāts vai pretendents nomaina apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu  vai 
sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 10 procenti no kopējās publiska būvdarbu, publiska pakalpojuma vai 
publiska piegādes līguma vērtības, ja tas atbilst šā panta pirmās daļas 2., 3., 4., 5., 6. vai 7.  punktā vai otrās daļas 1. un 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
34
2. punktā minētaj am izslēgšanas gadījumam, un personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents balstās, lai 
apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām 
prasībām, ja t ā atbilst šā panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6. vai 7.  punktā vai otrās daļas 1. un 2.  punktā minētajam 
izslēgšanas gadījumam. Ja kandidāts vai pretendents 10 darbdienu laikā pēc pieprasījuma izsniegšanas vai 
nosūtīšanas dienas neiesniedz dokumentus par jaunu paziņojumā par līgumu vai  iepirkuma procedūras dokumentos 
noteiktajām prasībām atbilstošu apa kšuzņēmēju vai personu, uz kuras iespējām kandidāts vai pretendents balstās, lai 
apliecinātu, ka tā kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteikta jām 
prasībām, pasūtītājs izslēdz pretendentu un kandidātu no dalības iepirkuma procedūrā.  
(8) Ministru kabinets nosaka to profesionālās darbības pārkāpumu sarakstu, par kuriem paredzēta izslēgšana 
no iepirkuma procedūras.  
(9) Lai pārbaudītu, vai kandidāts vai pretendents nav izslēdzams no dalības iepirkuma procedūrā šā panta 
pirmās daļas 1., 6. un 7.  punktā un otrās daļas 2.  punktā minēto noziedzīgo nodarījumu un pārkāpumu dēļ, par 
kuriem attiecīgā šā panta pirmajā daļā minētā persona ir sodīta vai tai ir p iemērots piespiedu ietekmēšanas līdzeklis 
Latvijā, kā arī šā panta pirmās daļas 2. un 3.  punktā minēto faktu dēļ, pasūtītājs, kā arī piegādātājs par sevi, izmantojot 
Ministru kabineta noteikto informācijas sistēmu attiecībā uz Latvijā reģistrētu vai pastāv īgi dzīvojošu personu, 
Ministru kabineta noteiktajā kārtībā iegūst informāciju:  
1) par šā panta pirmās daļas 1., 6. un 7.  punktā un otrās daļas 2.  punktā minētajiem pārkāpumiem un 
noziedzīgajiem nodarījumiem — no Iekšlietu ministrijas Informācijas centra (Sodu reģistra). 
Pasūtītājs minēto informāciju no Iekšlietu ministrijas Info rmācijas centra (Sodu reģistra) ir tiesīgs 
saņemt, neprasot kandidāta, pretendenta un citu šā panta pirmajā un otrajā daļā minēto personu 
piekrišanu;  
2) par šā panta pirmās daļas 2 . punktā minētajiem faktiem — no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas 
pašvaldībām. Pasūtītājs minēto informāciju no Valsts ieņēmumu dienesta un Latvijas pašvaldībām ir 
tiesīgs saņemt, neprasot kandidāta, pretendenta un citu šā panta pirmajā daļā minēto per sonu 
piekrišanu;  
3) par šā panta pirmās daļas 1.  punktā minēto personu (personu, kura ir kandidāta vai pretendenta 
valdes vai padomes loceklis, pārstāvēttiesīgā persona, prokūrists, vai personu, kura ir pilnvarota 
pārstāvēt kandidātu vai pretendentu darbīb ās, kas saistītas ar filiāli) un par šā panta pirmās daļas 
3. punktā minētajiem faktiem — no Uzņēmumu reģistra.  
(10) Lai pārbaudītu, vai uz Latvijā reģistrēta kandidāta vai pretendenta valdes vai padomes locekli, 
pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, va i personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu 
darbībās, kas saistītas ar filiāli, un kura ir reģistrēta vai pastāvīgi dzīvo ārvalstī, vai uz ārvalstī reģistrētu vai pastāv īgi 
dzīvojošu kandidātu vai pretendentu, vai uz šā panta pirmās d aļas 9., 10. un 11. punktā minēto personu, kas 
reģistrēta vai pastāvīgi dzīvo ārvalstī, nav attiecināmi šā panta pirmajā daļā un otrās daļas 2. punktā noteiktie 
izslēgšanas nosacījumi, pasūtītājs, izņemot šā panta vienpadsmitajā daļā minēto gadījumu, piepr asa, lai kandidāts vai 
pretendents iesniedz attiecīgās kompetentās institūcijas izziņu , kas apliecina, ka uz Latvijā reģistrēta kandidāta vai 
pretendenta valdes vai padomes locekli, pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota 
pārstāvēt kandidātu vai pretendentu darbībās, kas saistītas ar filiāli, un kura ir reģis trēta vai pastāvīgi dzīvo ārvalstī, 
vai uz kandidātu vai pretendentu, vai uz šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11.  punktā minēto personu neattiecas šā 
panta pirmajā daļā un otrās daļas 2.  punktā minētie gadījumi. Ja par valdes vai padomes locekli, pārstāvēt tiesīgo 
personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt kandidātu vai pretendentu darbībās,  kas saistītas ar 
filiāli, atbilstoši kandidāta, pretendenta vai šā panta pirmās daļas 9. un 11.  punktā minētās personas reģistrācijas 
valsts norma tīvajiem aktiem nevar būt persona, uz kuru ir attiecināmi šā panta pirmajā daļā noteiktie izslēgšanas 
nosacījumi, kandidāts vai pretendents ir tiesīgs izziņas vietā iesniegt attiecīgu skaidrojumu. Termiņu skaidrojuma vai 
izziņas iesniegšanai pasūtītājs nos aka ne īsāku par 10 darbdienām pēc pieprasījuma izsniegšanas vai nosūtīšanas 
dienas. Ja attiecīgais kandidāts vai pretendents noteiktajā termiņā neiesniedz minēto skaidrojumu vai izziņu, 
pasūtītājs to izslēdz no dalības iepirkuma procedūrā. Ja pasūtītājs n o skaidrojuma negūst pārliecību, ka uz 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
35
attiecīgajām personām nav attiecināmi šā panta pirmajā daļā noteiktie izslēgšanas nosacījumi, tas ir tiesīgs pieprasīt 
iesniegt par attiecīgajām personām kompetento institūciju izziņas.  
(11)  Šā panta desmito daļu nepi emēro tām šā panta pirmās daļas 9., 10. un 11.  punktā minētajām personām, 
kuras ir reģistrētas Latvijā vai pastāvīgi dzīvo Latvijā un ir norādītas kandidāta vai pretendenta iesniegtajā 
pieteikumā vai piedāvājumā. Šādā gadījumā pārbaudi veic saskaņā ar šā p anta devīto daļu.  
(12)  Ja tādi dokumenti, ar kuriem ārvalstī reģistrēts vai pastāvīgi dzīvojošs kandidāts vai pretendents var 
apliecināt, ka uz to neattiecas šā panta pirmajā daļā noteiktie gadījumi, netiek izdoti vai ar šiem dokumentiem 
nepietiek, lai apl iecinātu, ka uz šo kandidātu vai pretendentu neattiecas šā panta pirmajā daļā noteiktie gadījumi, 
minētos dokumentus var aizstāt ar zvērestu vai, ja zvēresta došanu attiecīgās valsts normatīvie akti neparedz, — ar 
paša kandidāta, pretendenta vai citas šā p anta pirmajā daļā minētās personas apliecinājumu kompetentai izpildvaras 
vai tiesu varas iestādei, zvērinātam notāram vai kompetentai attiecīgās nozares organizācijai to reģistrācijas 
(pastāvīgās dzīvesvietas) valstī.  
(13)  Ministru kabinets nosaka:  
1) info rmācijas sistēmu, kurā veicama šā panta devī tajā daļā minētā pārbaude, kā arī šīs sistēmas 
uzturēšanas un izmantošanas kārtību;  
2) šā panta devītās daļas 1.  punktā minētās pārbaudāmās informācijas apstrādes mērķi un apjomu, kā 
arī tos normatīvos aktus un t o pantus, kuri atbilst šā panta pirmajā un otrajā daļā noteiktajiem 
kandidātu un pretendentu izslēgšanas gadījumiem un par kuros paredzētajiem pārkāpumiem un 
noziedzīgajiem nodarījumiem veicama šā panta devītās daļas 1.  punktā noteiktā pārbaude;  
3) kārtību , kādā šīs daļas 1.  punktā minētā informācijas sistēma saņem un apstrādā informāciju no šā 
panta desmitajā daļā minēto iestāžu uzturētajām informācijas sistēmām.  
(14)  Pasūtītājs pārbaudi par šā panta pirmajā un otrajā daļā noteikto kandidātu un pretendentu  izslēgšanas 
gadījumiem veic:  
1) atklātā konkursā — attiecībā uz katru pretendentu, kuram atbilstoši citām paziņojumā par līgumu 
un iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām un izraudzītajiem piedāvājuma 
izvērtēšanas kritērijiem būtu piešķiramas  līguma slēgšanas tiesības;  
2) slēgtā konkursā, konkursa dialogā, inovāciju partnerības procedūrā un konkursa procedūrā ar 
sarunām — attiecībā uz katru kandidātu, kas atbilst citām paziņojumā par līgumu un kandidātu 
atlases nolikumā noteiktajām prasībām un  būtu uzaicināms iesniegt piedāvājumu. Ja pasūtītājs 
piemēro kandidātu skaita samazināšanu, tas pārbaudi veic pirms kandidātu skaita samazināšanas. 
Pasūtītājs pārbaudi par šā panta pirmās daļas 2.  vai 10.  punktā minētā kandidātu un pretendentu 
izslēgšanas gadījuma esību veic attiecībā uz katru pretendentu, kuram atbilstoši citām paziņojumā 
par līgumu un iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām un izraudzītajiem 
piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem būtu piešķiramas iepirkuma līguma slēgšanas ties ības;  
3) sarunu procedūrā un šā likuma 10.  pantā minētajā iepirkumā (ja pasūtītājs iepirkuma dokumentos 
paredzējis piemērot šā panta pirmajā un otrajā daļā m inētos izslēgšanas nosacījumus)  — attiecībā 
uz katru pretendentu, kuram būtu piešķiramas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības;  
4) sarunu procedūrā šā likuma 8.  panta septītās daļas 1.  punktā minētajā gadījumā, ja tas uzaicina 
piedalīties sarunās tikai visus tos pretendentus, kuri iepriekš izsludinātajā attiecīgajā iepirkuma 
procedūrā nav izslēgti saskaņā  ar šā panta noteikumiem un atbilst izvirzītajām kvalifikācijas 
prasībām, ja tā tiek piemērota pēc atklāta konkursa izbeigšanas, — attiecībā uz katru pretendentu, 
kas iesniedzis piedāvājumu atklātā konkursā un ir uzaicināts uz sarunu procedūru. Šo pārbaudi  veic 
pirms sarunu uzsākšanas.  
(15)  Ja pasūtītājs saskaņā ar šā likuma 8.  panta septītās daļas 7.  punktu piemēro sarunu procedūru, tas 
nepiemēro šā panta pirmās daļas 3.  punktu.  
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
36
43. pants.  Uzticamības nodrošināšanai iesniegto pierādījumu vērtēšana  
(1) Ja kandidāts vai personālsabiedrības biedrs, ja kandidāts ir personālsabiedrība, atbilst šā likuma 42.  panta 
pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 7.  punktā vai otrās daļas 1. vai 2.  punktā minētajam izslēgšanas gadījumam, kandidāts 
kopā ar pieteikumu iesniedz  skaidrojumu un pierādījumus par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu vai noslēgtu 
vienošanos par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu, sadarbošanos ar izmeklēšanas iestādēm un veiktajiem 
tehniskajiem, organizatoriskajiem vai personālvadības pasākumiem, lai pierād ītu savu uzticamību un novērstu tādu 
pašu un līdzīgu gadījumu atkārtošanos nākotnē.  
(2) Ja pretendents vai personālsabiedrības biedrs, ja pretendents ir personālsabiedrība, atbilst šā likuma 
42. panta pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 7.  punktā vai otrā s daļas 1. vai 2.  punktā minētajam izslēgšanas gadījumam, 
pretendents norāda to piedāvājumā un, ja tiek atzīts par tādu, kuram būtu piešķiramas līguma slēgšanas tiesības, 
iesniedz skaidrojumu un pierādījumus par nodarītā kaitējuma atlīdzināšanu vai noslēgt u vienošanos par nodarītā 
kaitējuma atlīdzināšanu, sadarbošanos ar izmeklēšanas iestādēm un veiktajiem tehniskajiem, organizatoriskajiem vai 
personālvadības pasākumiem, lai pierādītu savu uzticamību un novērstu tādu pašu un līdzīgu gadījumu atkārtošanos 
nākotnē.  
(3) Ja kandidāts vai pretendents neiesniedz skaidrojumu un pierādījumus, pasūtītājs izslēdz kandidātu vai 
pretendentu no dalības iepirkuma procedūrā kā atbilstošu šā likuma 42.  panta pirmās daļas 1., 3., 4., 5., 6. vai 
7. punktā vai otrās daļas 1. v ai 2.  punktā minētajam izslēgšanas gadījumam.  
(4) Pasūtītājs izvērtē kandidāta, pretendenta vai personālsabiedrības biedra, ja kandidāts vai pretendents ir 
personālsabiedrība, veiktos pasākumus un to pierādījumus, ņemot vērā noziedzīga nodarījuma vai pārkā puma 
smagumu un konkrētos apstākļus. Pasūtītājs var prasīt no attiecīgā noziedzīgā nodarījuma vai pārkāpuma jomā 
kompetentām institūcijām atzinumus par to, vai kandidāta vai pretendenta veiktie pasākumi ir pietiekami 
uzticamības atjaunošanai un tādu pašu u n līdzīgu gadījumu novēršanai nākotnē. Atzinumu nepieprasa, ja pasūtītājam 
ir pieejams vai arī kandidāts vai pretendents ir iesniedzis attiecīgā noziedzīgā nodarījuma vai pārkāpuma jomā 
kompetentas institūcijas atzinumu par konkrētā kandidāta vai pretenden ta veikto pasākumu pietiekamību 
uzticamības atjaunošanai un tādu pašu un līdzīgu gadījumu novēršanai nākotnē.  
(5) Ja pasūtītājs veiktos pasākumus uzskata par pietiekamiem uzticamības atjaunošanai un līdzīgu gadījumu 
novēršanai nākotnē, tas pieņem lēmumu ne izslēgt attiecīgo kandidātu vai pretendentu no dalības iepirkuma 
procedūrā. Ja veiktie pasākumi ir nepietiekami, pasūtītājs pieņem lēmumu izslēgt kandidātu vai pretendentu no 
turpmākās dalības iepirkuma procedūrā.  
 
44. pants. Atbilstība profesionālās darbī bas veikšanai  
(1) Pasūtītājs var pieprasīt pierādījumus tam, ka attiecīgais piegādātājs ir reģistrēts, licencēts vai sertificēts 
atbilstoši reģistrācijas vai pastāvīgās dzīvesvietas valsts normatīvo aktu prasībām.  
(2) Publiska pakalpojuma līguma gadījumā, ciktāl piegādātājiem jābūt pilnvarotiem vai jābūt kādas 
organizācijas biedriem, lai tie reģistrācijas vai pastāvīgās dzīvesvietas valstī varētu sniegt konkrēto pakalpojumu, 
pasūtītājs var prasīt pierādījumus par šādu pilnvarojumu vai dalību.  
(3) Publiska b ūvdarbu līguma gadījumā pasūtītājs pieprasa, lai piegādātājs būtu ieguvis vai līdz iepirkuma 
līguma slēgšanai iegūst normatīvajos aktos noteiktu attiecīgo būvdarbu veikšanai atbilstošu būvkomersanta 
kvalifikācijas klasi. Ministru kabinets nosaka prasības b ūvkomersantam attiecībā uz pieredzi un klasi publisku 
būvdarbu veikšanai būvju grupās.  
(4) Pasūtītājs nenosaka prasības attiecībā uz minimālo laiku kopš piegādātāja reģistrēšanas, licencēšanas vai 
pilnvarošanas, vai kļūšanas par noteiktas organizācijas bie dru.  
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
37
45. pants. Saimnieciskais un finansiālais stāvoklis  
(1) Pasūtītājs var noteikt prasības attiecībā uz piegādātāja saimnieciskajām un finansiālajām spējām, kas 
nepieciešamas iepirkuma līguma izpildei. Šādas prasības var attiekties uz:  
1) piegādātāja gada minimālo finanšu apgrozījumu, tai skaitā konkrētā iepirkuma līguma priekšmeta jomā;  
2) piegādātāja finanšu rādītājiem;  
3) profesionālā riska apdrošināšanu.  
(2) Gada minimālo finanšu apgrozījumu var noteikt ne lielāku par divām paredzamo līgumcenu vērt ībām, 
izņemot gadījumu, kad iepirkuma līguma izpilde ir saistīta ar īpašiem riskiem attiecīgo būvdarbu, pakalpojumu vai 
piegāžu rakstura dēļ. Pasūtītājs sniedz pamatojumu izņēmuma piemērošanai iepirkuma procedūras dokumentos.  
(3) Ja iepirkuma līguma priekš mets tiek dalīts daļās, pasūtītājs piegādātāja gada minimālo finanšu 
apgrozījumu var noteikt par daļu grupām, ja iepirkuma līguma slēgšanas tiesības tiks piešķirtas vairākās vienlaikus 
izpildāmās daļās.  
(4) Ja vispārīgās vienošanās ietvaros paredzēta pied āvājumu atkārtota izvērtēšana, piegādātāja gada minimālo 
finanšu apgrozījumu nosaka, pamatojoties uz to iepirkuma līgumu paredzamo maksimālo līgumcenu, kuru izpilde 
paredzēta vienlaikus, vai, ja iepirkuma līgumu paredzamā maksimālā līgumcena nav zināma, — pamatojoties uz 
vispārīgās vienošanās paredzamo līgumcenu.  
(5) Dinamiskās iepirkumu sistēmas gadījumā piegādātāja gada maksimālo apgrozījumu nosaka, pamatojoties 
uz sistēmas ietvaros piešķiramo iepirkuma līgumu paredzamo maksimālo līgumcenu.  
(6) Piegādātā js sava saimnieciskā un finansiālā stāvokļa atbilstību izvirzītajām prasībām galvenokārt var 
apliecināt, iesniedzot šādus dokumentus:  
1) kredītiestādes apliecinājumus vai, ja nepieciešams, attiecīgas profesionālā riska apdrošināšanas 
sabiedrības pierādījum us; 
2) finanšu pārskatu vai izrakstu no finanšu pārskata, ja finanšu pārskats ir publiski pieejama 
informācija saskaņā ar piegādātāja reģistrācijas valsts normatīvajiem aktiem;  
3) apliecinājumu par savu kopējo neto ap grozījumu vai, ja nepieciešams,  apgrozī jumu, kas attiecas uz 
konkrētā iepirkuma j omu, bet ne vairāk kā par tri m iepriekšējiem pārskata gadiem, ciktāl 
informācija par šo apgrozījumu ir pieejama, ņemot vērā piegādātāja dibināšanas vai darbības 
uzsākšanas laiku.  
(7) Nosakot prasības attiecībā uz p iegādātāja finanšu rādītājiem, pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos 
skaidri norāda objektīvas un nediskriminējošas metodes un kritērijus, ko izmantos finanšu rādītāju noteikšanai. 
Publiska būvdarbu līguma gadījumā pasūtītājs noteic, ka atbilstību sai mnieciskajam un finansiālajam stāvoklim 
apliecina normatīvajos aktos noteiktās būvkomersantu kvalifikācijas klases. Pasūtītājam ir tiesības piegādātājam 
papildus izvirzīt tikai tādas prasības, kas netiek vērtētas būvkomersantu klasifikācijas ietvaros.  
(8) Piegādātājs var balstīties uz citu personu saimnieciskajām un finansiālajām iespējām, ja tas ir nepieciešams 
konkrētā līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību tiesiskā rakstura. Šādā gadījumā piegādātājs pierāda 
pasūtītājam, ka viņa rīcībā būs nepieciešamie resursi, iesniedzot, piemēram, šo personu apliecinājumu vai vienošanos 
par sadarbību konkrētā līguma izpildē. Pasūtītājs var prasīt, lai piegādātājs un persona, uz kuras saimnieciskajām un 
finansiālajām iespējām tas balstās, ir solidāri atbil dīgi par iepirkuma līguma izpildi.  
(9) Paziņojumā par līgumu (ja attiecīgā paziņojuma veidlapa šādu informāciju paredz)  vai uzaicinājumā 
iesniegt piedāvājumu un iepirkuma procedūras dokumentos pasūtītājs nosaka dokumentus, kurus piegādātājs vai 
kandidāts i esniedz, lai apliecinātu atbilstību pasūtītāja prasībām. Piegādātājs, kas pamatotu iemeslu dēļ nespēj 
iesniegt pasūtītāja pieprasītos dokumentus, ir tiesīgs apliecināt savu saimniecisko vai finansiālo stāvokli ar jebkuriem 
citiem dokumentiem, ja pasūtītājs  uzskata tos par piemērotiem.  
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
38
46. pants. Tehniskās un profesionālās spējas  
(1) Pasūtītājs var noteikt prasības attiecībā uz piegādātāja tehniskajām un profesionālajām spējām, kas 
nepieciešamas iepirkuma līguma izpildei. Šādas prasības var attiekties uz l īguma izpildē iesaistīto personālu, 
piegādātāja pieredzi un tehniskajiem resursiem. Publiska būvdarbu līguma gadījumā pasūtītājs noteic, ka piegādātāja 
tehniskās un profesionālās spējas apliecina normatīvajos aktos noteiktās būvkomersantu kvalifikācijas kl ases. 
Pasūtītājam ir tiesības piegādātājam papildus izvirzīt tikai tādas prasības, kas netiek vērtētas būvkomersantu 
klasifikācijas ietvaros.  
(2) Iepirkuma procedūrās par piegādēm, kurās paredzēta izvietošana vai uzstādīšana, pakalpojumi vai 
būvdarbi, pieg ādātāja profesionālās spējas sniegt pakalpojumu vai nodrošināt uzstādīšanu, vai veikt būvdarbus var 
novērtēt, ņemot vērā tā prasmes, efektivitāti un pieredzi.  
(3) Piegādātāja tehniskās un profesionālās spējas atbilstoši būvdarbu, piegādes vai pakalpojuma raksturam, 
kvantitātei, svarīguma pakāpei un lietojumam var apliecināt ar:  
1) informāciju par veiktajiem būvdarbiem, pievienojot izziņas un atsauksmes par svarīgāko darbu 
izpildi ne vairāk kā piecos iepriekšējos gados, izņemot gadījumu, kad konkurences vei cināšanai 
pasūtītājs ir noteicis garāku pieredzes apliecināšanas termiņu;  
2) informāciju par būtiskākajām veiktajām piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem ne vairāk kā 
trijos iepriekšējos gados, norādot summas, laiku un saņēmējus (publiskas vai privātas p ersonas). Ja 
tas nepieciešams konkurences veicināšanai, pasūtītājs var noteikt garāku pieredzes apliecināšanas 
termiņu;  
3) ziņām par tehnisko personālu vai institūcijām, kas atbild par kvalitātes kontroli, bet, ja tiks veikti 
būvdarbi, — par tehnisko personālu vai institūcijām, kuras iesaistīs būvdarbu veikšanā;  
4) to tehnisko iekārtu un līdzekļu aprakstu, kurus piegādātājs lieto kvalitātes nodrošināšanai, kā arī 
piegādātāja mācību un pētniecības iekārtu aprakstu;  
5) informāciju par piegādes ķēdes vadī bas un maršruta kontroles sistēmām, kuras piegādātājs 
izmantos iepirkuma līguma izpildē;  
6) pārbaudi, ko veic pasūtītājs vai tā vārdā preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja valsts 
kompetenta institūcija, ja piegādājamām precēm vai sniedzamajiem pakalp ojumiem ir sarežģīts 
raksturs vai šīs preces vai pakalpojumi ir paredzēti īpašam mērķim. Minētā pārbaude attiecas uz 
preču piegādātāja ražošanas iespējām vai pakalpojumu sniedzēja tehniskajām iespējām un, ja 
nepieciešams, uz kvalitātes kontroles nodrošināš anas pasākumiem, kurus tas veiks;  
7) būvdarbu veicēja vai pakalpojumu sniedzēja personāla izglītību vai profesionālo kvalifikāciju 
apliecinošiem dokumentiem, ja personāla izglītība vai profesionālā kvalifikācija netiek paredzēta kā 
viens no piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem;  
8) to pasākumu aprakstu, kurus piegādātājs plāno veikt vides aizsardzības prasību ievērošanai 
iepirkuma līguma izpildes laikā;  
9) informāciju par būvdarbu veicēja un pakalpojumu sniedzēja vidējo nodarbināto skaitu gadā un 
vadošā personāla skaitu pēdējo triju gadu laikā;  
10) informāciju par instrumentiem, iekārtām un tehnisko aprīkojumu, kas pieejams būvdarbu veicējam 
un pakalpojumu sniedzējam līguma izpildei;  
11) norādi uz iepirkuma līguma daļu, ko piegādātājs paredzējis nodot apa kšuzņēmējiem;  
12) attiecībā uz piegādājamām precēm:  
a) paraugiem, aprakstiem vai fotogrāfijām, kuru autentiskumu apliecina, ja pasūtītājs to pieprasa,  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
39
b) kvalitātes kontroles institūcijas (kuras kompetence ir atzīta)  sertifikātu, kas apliecina preces 
atbil stību noteiktām tehniskajām specifikācijām vai standartiem.  
(4) Piegādātājs var balstīties uz citu personu tehniskajām un profesionālajām iespējām, ja tas ir nepieciešams 
konkrētā iepirkuma līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību tiesiskā raks tura. Šādā gadījumā piegādātājs 
pierāda pasūtītājam, ka tā rīcībā būs nepieciešamie resursi, iesniedzot šo personu apliecinājumu vai vienošanos par 
nepieciešamo resursu nodošanu piegādātāja rīcībā. Piegādātājs, lai apliecinātu profesionālo pieredzi vai pas ūtītāja 
prasībām atbilstoša personāla pieejamību, var balstīties uz citu personu iespējām tikai tad, ja šīs personas veiks 
būvdarbus vai sniegs pakalpojumus, kuru izpildei attiecīgās spējas ir nepieciešamas.  
(5) Pasūtītājs var prasīt, lai noteiktus īpaši s varīgus uzdevumus pildītu pretendents vai personu apvienības 
dalībnieks, ja tiek slēgts publisks būvdarbu vai publisks pakalpojuma līgums vai ja publisks piegādes līgums ietver arī 
preces iebūvēšanu vai uzstādīšanu.    
(6) Paziņojumā par līgumu (ja attiecī gā paziņojuma veidlapa šādu informāciju paredz) vai uzaicinājumā 
iesniegt piedāvājumu un iepirkuma procedūras dokumentos pasūtītājs nosaka dokumentus, kurus piegādātājs vai 
kandidāts iesniedz, lai apliecinātu atbilstību pasūtītāja prasībām.  
 
47. pants. Kva litātes vadības standarti  
(1) Ja pasūtītājs pieprasa neatkarīgas institūcijas sertifikātu par piegādātāja atbilstību noteiktiem kvalitātes 
nodrošināšanas standartiem, tai skaitā par piekļuves nodrošināšanu personām ar invaliditāti, tas atsaucas uz 
kvalitāt es nodrošināšanas sistēmām, kuras atbilstoši Eiropas standartiem apstiprinājušas normatīvajos aktos 
noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas. Pasūtītājs atzīst citas Eiropas Savienības dalībvalsts normatīvajos aktos 
noteiktajā kārtībā akreditētas instit ūcijas izdotu sertifikātu. Ja piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ nebija 
iespējams šādus sertifikātus iegūt līdz pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas dienai, piegādātājs iesniedz citus 
pierādījumus par līdzvērtīgu kvalitātes nodrošināšanas pasākum u veikšanu un pierāda, ka piedāvātie kvalitātes 
nodrošināšanas pasākumi atbilst pasūtītāja prasībām.  
(2) Publiska būvdarbu līguma gadījumā pasūtītājs neizvirza tādas prasības attiecībā uz piegādātāja atbilstību 
noteiktiem kvalitātes nodrošināšanas standart iem, kas jau ir vērtētas, piešķirot būvkomersanta kvalifikācijas klasi.  
(3) Šā panta pirmo daļu piemēro tikai iepirkumiem, kuru paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru 
kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.  
 
48. pants. Vides vadības s tandarti  
(1) Ja pasūtītājs pieprasa neatkarīgas institūcijas sertifikātu par piegādātāja atbilstību vides vadības 
standartiem vai vides vadības sistēmām, tas atsaucas uz vides pārvaldības un audita sistēmu (EMAS) vai uz citām 
sistēmām, kuras atzītas saskaņ ā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 25.  novembra regulas 
(EK)  Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS), kā arī par 
regulas (EK) Nr.  761/2001 un Komisijas lēmumu 2001/681/EK un 2006/193/EK a tcelšanu 45.  pantu vai citiem 
vides vadības standartiem, kuri atbilst Eiropas vai starptautiskajiem vides vadības sistēmas standartiem un kurus ir 
apstiprinājušas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas. Pasūtītājs atzīst citas Eirop as 
Savienības dalībvalsts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā akreditētas institūcijas izd otu sertifikātu. Ja 
piegādātājam no tā neatkarīgu iemeslu dēļ nebija iespējams šādus sertifikātus iegūt līdz pieteikuma vai piedāvājuma 
iesniegšanas dienai, piegādā tājs iesniedz citus pierādījumus par līdzvērtīgiem pasākumiem, kas būtu jānodrošina 
saskaņā ar pasūtītāja prasīto vides vadības sistēmu vai standartu.  
(2) Publiska būvdarbu līguma gadījumā pasūtītājs neizvirza tādas prasības attiecībā uz piegādātāja atbils tību 
noteiktiem vides vadības standartiem vai vides vadības sistēmām, kas jau ir vērtētas, piešķirot būvkomersanta 
kvalifikācijas klasi.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
40
(3) Šā panta pirmo daļu piemēro tikai iepirkumiem, kuru paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru 
kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.   
 
49. pants. Eiropas vienotais iepirkuma procedūras dokuments  
(1) Pasūtītājs pieņem Eiropas vienot o iepirkuma procedūras dokumentu kā sākotnējo pierādījumu atbilstībai 
paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām pretendentu un kandidātu atlases 
prasībām. Ja piegādātājs izvēlējies iesniegt Eiropas vienoto iepirkuma procedūras d okumentu, lai apliecinātu, ka tas 
atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām pretendentu un kandidātu atlases 
prasībām, tas iesniedz šo dokumentu arī par katru personu, uz kuras iespējām tas balstās, lai apliecinātu, ka t ā 
kvalifikācija atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām, un par tā 
norādīto apakšuzņēmēju, kura veicamo būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 10 procenti no 
iepirkuma līguma vērtības. Piegādātāj u apvienība iesniedz atsevišķu Eiropas vienoto iepirkum a procedūras 
dokumentu par katru tās dalībnieku.  
(2) Piegādātājs var pasūtītājam iesniegt Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu, kas ir bijis 
iesniegts citā iepirkuma procedūrā, ja apliecina, ka tajā iekļautā informācija ir pareiza.  
(3) Pasūtītājam jebkurā iepirkuma procedūras stadijā ir tiesības prasīt, lai pretendents un kandidāts iesniedz 
visus vai daļu no dokumentiem, kas apliecina atbilstību paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras 
dokumentos noteiktajām pretendentu un kandidātu atlases prasībām. Pasūtītājs nepieprasa tādus dokumentus un 
informāciju, kas ir tā rīcībā vai ir pieejama publiskās datubāzēs.  
(4) Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta piemērošanas kārtību iepirkuma procedūrās nosaka 
Ministru kabinets. Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta veidlapu paraugus nosaka Eiropas Komisijas 
2016.  gada 5.  janvāra Īstenošanas regula 2016/7, ar ko nosaka standarta veidlapu Eiropas vienotajam iepirkuma 
procedūras dokument am.  
 
50. pants.  Piedāvājuma nodrošinājums un saistību izpildes nodrošinājums  
(1) Pasūtītājs ir tiesīgs pieprasīt, lai pretendents iesniedz vai iemaksā piedāvājuma nodrošinājumu un saistību 
izpildes nodrošinājumu. Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos  noteic piedāvājuma nodrošinājuma un saistību 
izpildes nodrošinājum a veidus, apmēru un termiņu, kā arī iesniegšanas un izsniegšanas, iemaksāšanas un 
izmaksāšanas noteikumus.  
(2) Piedāvājuma nodrošinājuma apmēru nosaka samērīgi, ņemot vērā attiecīgā iepirku ma paredzamo 
līgumcenu un iepirkuma līguma priekšmetu, bet ne lielāku par diviem procentiem no paredzamās līgumcenas.  
(3) Piedāvājuma nodrošinājuma termiņu nosaka samērīgi, ņemot vērā attiecīgā iepirkuma sarežģītību un 
paredzamo piedāvājumu izvērtēšanas te rmiņu, bet tas nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus, skaitot no piedāvājumu 
atvēršanas dienas.  
(4) Piegādātājs piedāvājuma nodrošinājumu un saistību izpildes nodrošinājumu ir tiesīgs iesniegt kā bankas 
garantiju, apdrošināšanas polisi vai, ja pasūtītājs šādu i espēju ir paredzējis iepirkuma procedūras dokumentos, kā 
naudas summas iemaksu pasūtītāja norādītajā kontā.  
(5) Piedāvājuma nodrošinājums ir spēkā īsākajā no šādiem termiņiem, izņemot šā panta sestajā daļā minēto 
gadījumu:  
1) iepirkuma procedūras dokumento s noteiktajā minimālajā piedāvājuma nodrošinājuma spēkā esības 
termiņā;  
2) ja iepirkuma procedūras dokumentos ir noteikts, ka pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma  
slēgšanas tiesības, pēc iepirkuma līguma noslēgšanas iesniedz saistību izpildes nod rošinājumu, — 
līdz dienai, kad izraudzītais pretendents iesniedz šādu saistību izpildes nodrošinājumu;  
3) līdz iepirkuma līguma noslēgšanai.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
41
(6) Nodrošinājuma devējs izmaksā pasūtītājam vai pasūtītājs ietur pretendenta iemaksāto piedāvājuma 
nodrošinājuma s ummu, ja:  
1) pretendents atsauc savu piedāvājumu, kamēr ir spēkā piedāvājuma nodrošinājums;  
2) pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, pasūtītāja noteiktajā termiņā 
nav iesniedzis tam iepirkuma procedūras dokumentos un iepirkuma līgumā paredzēto saistību 
izpildes nodrošinājumu;  
3) pretendents, kuram piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, neparaksta iepirkuma līgumu 
vai vispārīgo vienošanos pasūtītāja noteiktajā termiņā.  
 
51. pants. Piedāvājuma izvērtēšanas kritēriji  
(1) Pasūtītājs piešķir iepirkuma līguma slēgšanas tiesības saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam, kuru 
nosaka, ņemot vērā izmaksas vai cenu, vai izmaksas un kvalitātes kritērijus, vai tikai cenu.  
(2) Saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu nosaka:  
1) izman tojot cenu vai izmaksas, piemērojot efektivitātes pieeju (piemēram, vērtējot aprites cikla 
izmaksas);  
2) ņemot vērā cenu vai izmaksas un ar iepirkuma līguma priekšmetu saistītus kvalitātes kritērijus, 
piemēram:  
a) kvalitāti, tai skaitā tehniskās priekšroc ības, estētiskās un funkcionālās īpašības, pieejamību, 
atbilstību universālajam dizainam, sociālās un vides aizsardzības prasības, inovatīvos 
raksturlielumus un pārdošanas nosacījumus,  
b) iepirkuma līguma izpildes vadības struktūru un iesaistītā personāla kvalifikāciju un pieredzi, ja 
iepirkuma līguma izpildes kvalitāti var būtiski ietekmēt iesaistītā personāla kvalifikācija un 
pieredze,  
c) pēcpārdošanas pakalpojumus un tehnisko palīdzību, piegādes nosacījumus, piemēram, 
piegādes datumu, piegādes procesu un  piegādes periodu vai piegādes pabeigšanas periodu.  
(3) Kvalitātes kritēriji ir saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu, ja tie attiecas uz jebkuru būvdarbu, piegādes 
vai pakalpojuma aprites cikla posmu, kā arī uz faktoriem, kas saistīti ar būvdarbu veikš anas, preču ražošanas vai 
pārdošanas vai pakalpojumu sniegšanas procesu vai kādu citu procesu aprites cikla posmā, pat ja šādi faktori nav 
tieši saistīti ar iepirkuma līguma priekšmetu (piemēram, vides aizsardzības prasību vai sociālo kritēriju ievērošana 
pakalpojuma sniegšanas, produkta ražošanas vai būvdarbu veikšanas laikā).   
(4) Pasūtītājs piedāvājumu salīdzināšanai un izvērtēšanai ir tiesīgs izmantot tikai cenu, ja iepirkums tiek 
veikts šā likuma 9. un 10.  pantā noteiktajā  kārtībā vai ja sagatavotā t ehniskā specifikācija ir detalizēta un citiem 
kritērijiem nav būtiskas nozīmes piedāvājuma izvēlē.  
(5) Pasūtītājs nosaka konkurenci neierobežojošus un objektīvi salīdzināmus vai izvērtējamus piedāvājuma 
izvērtēšanas kritērijus.  
(6) Pasūtītājs iepirkuma p rocedūras dokumentos norāda visus piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus to 
nozīmīguma secībā, kritēriju vērtības un, ja attiecināms, vērtību diapazonus, kā arī piedāvājuma izvēles algoritmu 
saskaņā ar šiem kritērijiem un apraksta, kā tiks piemērots katrs no norādītajiem izvērtēšanas kritērijiem.  
(7) Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos norāda izšķirošo piedāvājuma izvēles kritēriju, atbilstoši 
kuram izvēlēsies piedāvājumu, ja pirms tam, kad pieņems lēmumu par iepirkuma līguma slēgšanas tiesību 
piešķirš anu, konstatēs, ka vismaz divu piedāvājumu novērtējums ir vienāds. Pasūtītājam ir tiesības par izšķirošo 
piedāvājuma izvēles kritēriju noteikt tādu kritēriju, kas raksturo piegādātāja atbilstību sociālās aizsardzības 
prasībām, tai skaitā to, ka izraudzīto piedāvājumu iesniedzis piegādātājs, kas ir nacionāla līmeņa darba devēju 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
42
organizācijas biedrs un ir noslēdzis koplīgumu ar arodbiedrību, kas ir nacionāla līmeņa arodbiedrības biedre (ja 
piedāvājumu iesniegusi personālsabiedrība vai personu apvienība, koplī gumam jābūt noslēgtam ar katru 
personālsabiedrības biedru un katru personu apvienības dalībnieku).  
 
52. pants. Aprites cikla izmaksas  
(1) Aprites cikla izmaksas ietver pilnībā vai daļēji šādas produkta, pakalpojuma vai būvdarbu aprites cikla izmaksas:  
1) izmaksas, kas rodas pasūtītājam vai citiem lietotājiem, piemēram:  
a) ar iegādi saistītas izmaksas,  
b) lietošanas izmaksas (piemēram, elektroenerģijas un citu resursu patēriņš),  
c) apkopes izmaksas,  
d) aprites cikla beigu izmaksas (piemēram, savākšanas un reģenerācijas izmaksas);  
2) produkta, pakalpojuma vai būvdarbu aprites ciklā radušās un ar ietekmi uz vidi saistītas izmaksas 
(piemēram, siltumnīcefekta gāzu un citu piesārņotāju emisiju izmaksas, uz klimata pārmaiņu 
mazināšanu un pielāgošanos klimata pārm aiņām vērstu pasākumu izmaksas), ja tās var izteikt 
naudas izteiksmē un pārbaudīt.  
(2) Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos norāda aprites cikla izmaksu aprēķina metodiku un aprēķina 
veikšanai nepieciešamos datus, ko iesniegs pretendenti.  
(3) Ar iet ekmi uz vidi saistīto izmaksu aprēķināšanas metodikai jāatbilst šādiem nosacījumiem:  
1) tās pamatā ir objektīvi pārbaudāmi un nediskriminējoši kritēriji;  
2) tā ir pieejama visām ieinteresētajām personām;  
3) aprēķiniem nepieciešamie dati ir piegādātāju rīcī bā, tai skaitā to piegādātāju rīcībā, kuri reģistrēti 
valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, bet ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīguma 
par valsts iepirkumu vai citu Eiropas Savienībai saistošu starptautisku līgumu puse, vai ir viegli 
iegūstami.  
 
53. pants. Nepamatoti lēts piedāvājums  
(1) Ja piedāvājums konkrētam publiskam būvdarbu, publiskam piegādes vai publiskam pakalpojuma līgumam 
šķiet nepamatoti lēts, pasūtītājs pieprasa skaidrojumu par piedāvāto cenu vai izmaksām.  
(2) Skaidrojums ī paši var attiekties uz:  
1) ražošanas procesa, būvdarbu metodes vai sniedzamo pakalpojumu izmaksām;  
2) izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem un īpaši izdevīgajiem būvdarbu veikšanas, preču 
piegādes vai pakalpojumu sniegšanas apstākļiem, kas ir pieejami p retendentam;  
3) piedāvāto būvdarbu, preču vai pakalpojumu īpašībām un oriģinalitāti;  
4) vides, sociālo un darba tiesību un darba aizsardzības jomas normatīvajos aktos un darba 
koplīgumos noteikto pienākumu ievērošanu;  
5) saistībām pret apakšuzņēmējiem;  
6) pretendenta saņemto komercdarbības atbalstu.  
(3) Pasūtītājs, konsultējoties ar pretendentu, izvērtē tā sniegtos skaidrojumus. Pasūtītājam ir tiesības prasīt, 
lai pretendents iesniedz izdrukas no Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmas par pretendenta 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
43
un tā piedāvājumā norādīto apakšuzņēmēju darbinieku vidējām stundas tarifa likmēm profesiju grupās, ja šādus 
datus apkopo Valsts ieņēmumu dienests.  
(4) Pasūtītājs noraida piedāvājumu kā nepamatoti lētu, ja sniegtie skaidrojumi nepamato pret endenta 
piedāvāto zemo cenas vai izmaksu līmeni vai ja cenā vai izmaksās nav iekļautas izmaksas, kas saistītas ar vides, 
sociālo un darba tiesību un darba aizsardzības jomas normatīvajos aktos un darba koplīgumos noteikto pienākumu 
ievērošanu.  
(5) Ja pasūt ītājs konstatē, ka piedāvājums ir nepamatoti lēts tāpēc, ka pretendents saņēmis komercdarbības 
atbalstu, piedāvājumu pēc konsultācijām ar pretendentu var noraidīt , tikai pamatojoties uz to, ka pretendents nevar 
pasūtītāja noteiktā saprātīgā termiņā pierādī t, ka saņemtais komercdarbības atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu 
atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. pantam. Ja pasūtītājs noraida piedāvājumu šā iemesla dēļ, tas 
informē Eiropas Komisiju un Iepirkumu uzraudzības biroju par piedāvājum a noraidīšanu un noraidīšanas iemeslu.  
 
54. pants. Īpaši noteikumi iepirkumiem autotransporta jomā  
(1) Pasūtītājs, rīkojot autotransporta līdzekļu iepirkumu, ņem vērā to ekspluatācijas ietekmi uz enerģētiku un 
vidi un šai nolūkā izvērtē vismaz enerģijas patēriņu un oglekļa dioksīda, slāpekļa oksīdu, metānu nesaturošo 
ogļūdeņražu un cieto daļiņu emisiju apjomu.  
(2) To autotransporta līdzekļu kategorijas, kuru iepirkumos piemēro šā panta prasības, kā arī minēto 
autotransporta līdzekļu ekspluatācijas izmaksu  aprēķināšanas metodiku nosaka Ministru kabinets.  
(3) Šā panta pirmās daļas prasības pasūtītājs izpilda vienā no šādiem veidiem:  
1) tehniskajās specifikācijās iekļauj prasības attiecībā uz enerģijas patēriņa un šā panta pirmajā daļā 
minēto vielu emisiju ap jomu, kā arī, ja nepieciešams, citiem ietekmes uz vidi aspektiem;  
2) izvērtē ekspluatācijas ietekmes uz enerģētiku un vidi faktorus saskaņā ar šā likuma 51.  panta otrās 
daļas 1.  punktu. Pasūtītājs ir tiesīgs minētos faktorus izteikt un izvērtēt naudas izte iksmē, 
izmantojot Ministru kabineta noteikto metodiku autotransporta līdzekļu ekspluatācijas izmaksu 
aprēķināšanai.  
 
55. pants. Īpaši noteikumi attiecībā uz energoefektivitāti  
(1) Rīkojot preču vai pakalpojumu iepirkumus, kuru paredzamā līgumcena ir vienād a ar Ministru kabineta 
noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, tiešās pārvaldes iestādes iegādājas tikai tādas preces un 
pakalpojumus, kuru energoefektivitātes līmenis ir augsts. Tiešās pārvaldes iestāde var iegādāties zemākam 
energoefektivitātes līmenim atbilstošas preces vai pakalpojumus, ņemot vērā apsvērumus, kas saistīti ar rentabilitāti, 
tehnisko piemērotību un ilgtspēju.  
(2) Ministru kabinets nosaka tiešās pārvaldes iestāžu rīkotajos iepirkumos izvirzāmās prasības attiecībā uz 
preču un paka lpojumu energoefektivitāti.  
(3) Ja pakalpojumu sniedzējs nolūkā sniegt attiecīgo pakalpojumu, par kuru tiek slēgts publisks pakalpojuma 
līgums, iegādājas preces, uz kurām nav attiecināmas šā panta otrās daļas prasības, tad prasības attiecībā uz 
pakalpojuma  energoefektivitāti var neizvirzīt.  
(4) Ja tiešās pārvaldes iestāde iegādājas preču kopumu, uz kuru attiecas šā panta otrajā daļā minētajās 
prasībās norādītie normatīvie akti par tādu preču marķēšanu, kuras ir saistītas ar enerģijas un citu resursu patēriņ u, 
un šie normatīvie akti nosaka marķēšanas prasības konkrētajam preču kopumam, tad var izvirzīt prasības attiecībā 
uz preču kopējo energoefektivitāti, nevis katras atsevišķas preces energoefektivitāti. Šādā gadījumā tiešās pārvaldes 
iestāde iegādājas preč u kopumu, kas atbilst augstam energoefektivitātes līmenim saskaņā ar normatīvo aktu 
noteikumiem par tādu preču marķēšanu, kuras ir saistītas ar enerģijas un citu resursu patēriņu.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
44
(5) Šā panta pirmajā daļā noteikto pienākumu tiešās pārvaldes iestādes izpil da, tehniskajās specifikācijās vai 
citos iepirkuma procedūras dokumentos iekļaujot prasības attiecībā uz energoefektivitāti. Pasūtītājs, vērtējot 
iesniegtos piedāvājumus, var piešķirt punktus vērtēšanas kritēriju ietvaros, vērtējot preces vai pakalpojuma 
enerģijas patēriņu kalpošanas laikā vai atbilstību pēc iespējas augstākai energoefektivitātes klasei.  
(6) Šā panta noteikumi neattiecas uz iepirkumiem būvdarbu jomā.  
 
VI nodaļa  
Vispārīgās vienošanās, dinamiskās iepirkumu sistēmas, elektroniskās izsoles un 
elektronisko katalogu piemērošana  
 
56. pants. Vispārīgā vienošanās  
(1) Lai noslēgtu vispārīgo vienošanos, pasūtītājs ievēro šajā likumā paredzētās iepirkuma procedūras visās 
stadijās līdz pat iepirkuma līgumu noslēgšanai vispārīgās vienošanās ietvaros. Pas ūtītājs nosaka vispārīgās 
vienošanās dalībniekus, ņemot vērā noteiktos piedāvājuma izvērtēšanas kritērijus.  
(2) Vispārīgās vienošanās ietvaros iepirkuma līgumus slēdz saskaņā ar šā panta piektās, sestās un septītās 
daļas noteikumiem. Šī procedūra attiecas vienīgi uz tiem pasūtītājiem un piegādātājiem, kuri kā dalībnieki noteikti 
vispārīgās vienošanās noteikumos tās noslēgšanas dienā. Par vispārīgās vienošanās dalībniekiem nosaka vienīgi tos 
pasūtītājus, kas norādīti paziņojumā par līgumu, uzaicinājumā iesni egt pieteikumu vai iepirkuma procedūras 
dokumentos.  
(3) Slēdzot iepirkuma līgumus vispārīgās vienošanās ietvaros, puses neizdara būtiskus grozījumus vispārīgās 
vienošanās noteikumos, it sevišķi šā panta piektajā daļā paredzētajos gadījumos.  
(4) Vispārīgo vienošanos slēdz uz laiku līdz četriem gadiem, izņemot gadījumus, kad objektīvu iemeslu dēļ (it 
sevišķi, ja to prasa iepirkuma līguma priekšmets) nepieciešams ilgāks termiņš. Pasūtītājs neizmanto vispārīgo 
vienošanos, lai ierobežotu konkurenci.  
(5) Ja visp ārīgo vienošanos slēdz ar vienu piegādātāju, šīs vienošanās ietvaros iepirkuma līgumus slēdz 
saskaņā ar vispārīgās vienošanās noteikumiem. Lai noslēgtu šos iepirkuma līgumus, pasūtītājs var konsultēties ar 
piegādātāju rakstveidā, ja nepieciešams, pieprasot  papildināt piedāvājumu.  
(6) Ja vispārīgā vienošanās ir noslēgta ar vairākiem piegādātājiem, konkrētos iepirkuma līgumus vispārīgās 
vienošanās ietvaros slēdz vienā no šādiem veidiem:  
1) piemērojot vispārīgās vienošanās noteikumus un atkārtoti neizvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās 
vienošanās noteikumos ir paredzēti visi nepieciešamie attiecīgo būvdarbu, pakalpojumu un piegāžu 
nodrošināšanas nosacījumi un objektīvi piegādātāja, kurš tos veiks, izvēles nosacījumi;  
2) piemērojot vispārīgās vienošanās noteiku mus, tai skaitā arī attiecībā uz vispārīgās vienošanās 
daļām, un atkārtoti neizvērtējot vai izvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās vienošanās noteikumos ir 
paredzēti visi nepieciešamie attiecīgo būvdarbu, pakalpojumu un piegāžu nodrošināšanas 
nosacījumi un  noteikti tiešas iepirkuma līguma slēgšanas un atkārtotas piedāvājumu izvērtēšanas 
gadījumi un noteikumi;  
3) izvērtējot piedāvājumus, ja vispārīgās vienošanās noteikumos nav paredzēti visi nepieciešamie 
attiecīgo būvdarbu, pakalpojumu un piegāžu nodrošināš anas nosacījumi.  
(7) Ja vispārīgās vienošanās noteikumos nav paredzēti visi nepieciešamie nosacījumi un piedāvājumi jāizvērtē 
atkārtoti, šos noteikumus papildina, pamatojoties uz tiem pašiem (ja nepieciešams, sīkāk regulētiem)  noteikumiem 
vai arī citiem no teikumiem atbilstoši vispārīgās vienošanās tehniskajām specifikācijām saskaņā ar šādu procedūru:  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
45
1) lai noslēgtu konkrēto iepirkuma līgumu, pasūtītājs rakstveidā konsultējas ar piegādātājiem, kas spēj 
izpildīt attiecīgo iepirkuma līgumu;  
2) pasūtītājs nosa ka termiņu, kas ir pietiekams attiecīgā piedāvājuma iesniegšanai, ņemot vērā tādus 
faktorus kā iepirkuma līguma priekšmeta sarežģītība un piedāvājumu sagatavošanai nepieciešamais 
laiks;  
3) pretendenti iesniedz piedāvājumus rakstveidā, un pasūtītājs tos nea tver līdz iesniegšanai noteiktā 
termiņa beigām;  
4) pasūtītājs konkrēto iepirkuma līgumu slēdz ar to pretendentu, kurš ir iesniedzis atbilstošāko 
piedāvājumu, pamatojoties uz piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem, ko paredz vispārīgā 
vienošanās.  
 
57. pants. Dinamiskā iepirkumu sistēma  
Iepirkumiem dinamiskajā iepirkumu sistēmā piemēro slēgtu konkursu. Dinamiskās iepirkumu sistēmas 
piemērošanas noteikumus un kārtību nosaka Ministru kabinets.  
 
58. pants. Elektronisko izsoļu piemērošana  
(1) Pasūtītājs atklāta ko nkursa, slēgta konkursa un konkursa procedūras ar sarunām gadījumā var nolemt 
pirms piedāvājuma izvēles piemērot elektronisko izsoli, ja iepirkuma procedūras dokumentus, it īpaši tehniskās 
specifikācijas, var sagatavot ļoti precīzi. Elektronisko izsoli var  rīkot arī pirms piedāvājuma izvēles vispārīgās 
vienošanās ietvaros saskaņā ar šā likuma  56. panta  sestās daļas 2. un 3.  punktu, kā arī pirms piedāvājuma izvēles 
dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros.  
(2) Elektroniskās izsoles objekts var būt:  
1) cena vai  cena un iepirkuma procedūras dokumentos norādītās piedāvājuma elementu jaunās 
vērtības, ja piedāvājuma izvērtēšanas kritērijs ir cenas vai izmaksu efektivitātes un ar iepirkuma 
līguma priekšmetu saistītu kvalitātes kritēriju attiecība vai zemākās izmaksas , piemērojot izmaksu 
efektivitātes pieeju;  
2) cena, ja piedāvājuma izvērtēšanas kritērijs ir tikai tā.  
(3) Ja pieņemts lēmums par elektroniskās izsoles rīkošanu, pasūtītājs to norāda paziņojumā par līgumu.  
(4) Ja tiek rīkota elektroniskā izsole, iepirkuma procedūras dokumentos papildus citām ziņām norāda arī:  
1) elektroniskās izsoles objektu raksturojumu, ja šie raksturlielumi ir mērāmi un to vērtību var izteikt 
skaitļos vai procentos;  
2) jebkuras robežvērtības (kuras var iesniegt un mainīt), ņemot vērā iep irkuma līguma priekšmeta 
tehniskās specifikācijas;  
3) informāciju, kas tiks nodota pretendentiem izsoles laikā, un, ja iespējams, laiku, kad šī informācija 
būs pieejama;  
4) nepieciešamo informāciju, kas attiecas uz elektroniskās izsoles organizāciju;  
5) noteikumus, kas pretendentiem jāievēro elektroniskajā izsolē, it sevišķi attiecībā uz minimālajiem 
izsoles soļiem, kādi tiks pieprasīti, ja tas būs nepieciešams;  
6) nepieciešamo informāciju par izmantojamām elektroniskajām iekārtām, pieslēguma noteikumiem 
un tehniskajām specifikācijām.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
46
(5) Pirms elektroniskās izsoles uzsākšanas pasūtītājs veic pilnu sākotnējo piedāvājumu novērtēšanu saskaņā 
ar noteiktajiem piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.  
(6) Pasūtītājs vienlaikus uzaicina visus pretendentus, kuri iesn ieguši atbilstošus piedāvājumus, elektroniski 
iesniegt jaunas cenas vai cenas un vērtības. Uzaicinājums ietver visu nepieciešamo informāciju par individuālo 
pieslēgumu izsolē izmantotajai elektroniskajai iekārtai, tajā ir noteikts datums un laiks, kurā tik s uzsākta elektroniskā 
izsole. Elektroniskā izsole var notikt vairākos secīgos posmos. To neuzsāk agrāk par divām darbdienām pēc tam, kad 
izsūtīts uzaicinājums piedalīties šajā izsolē.  
(7) Uzaicinājumam pievieno piedāvājumu vērtēšanas apkopojumu un uzaicin ājumā ietver elektroniskajā 
izsolē izmantojamo matemātisko formulu vai algoritmu, kas atspoguļo visu kritēriju nosacītās vērtības un kas, ņemot 
vērā sākotnēji noteikto kritēriju īpatsvaru, noteiks vietu pārdalīšanu, izmantojot jaunās iesniegtās vērtības un  cenas 
vai tikai cenas. Minētajā formulā, izņemot gadījumu, kad piedāvājums tiek vērtēts, pamatojoties tikai uz cenu, ietver 
visu saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma noteikšanai paredzēto izvērtēšanas kritēriju svērumu saskaņā ar 
paziņojumā par līgumu v ai iepirkuma procedūras dokumentos paredzēto. Ja kritērijiem piešķirtās skaitliskās vērtības 
tiek norādītas noteiktā diapazonā, tās ir jāizsaka līdz konkrētai vērtībai. Ja ir pieļauti piedāvājumu varianti, katram 
variantam nosaka savu formulu.  
(8) Jebkurā elektroniskās izsoles posmā pasūtītājs pastāvīgi sniedz visiem pretendentiem ziņas, kas ļauj tiem 
jebkurā brīdī droši noteikt savu relatīvo vietu. Pasūtītājs var sniegt arī ziņas par citām piedāvātajām cenām vai 
vērtībām, ja tas paredzēts iepirkuma procedū ras dokumentos. Pasūtītājs var jebkurā laikā paziņot arī izsoles 
dalībnieku skaitu konkrētajā izsoles posmā, bet nav tiesīgs izpaust dalībnieku identitāti.  
(9) Pasūtītājs elektronisko izsoli beidz (ievērojot vienu vai vairākus nosacījumus):  
1) iepriekš not eiktā datumā un laikā;  
2) pēc pēdējā solījuma saņemšanas, ja pagājis uzaicinājumā uz izsoli noteiktais laiks un jauns solījums 
šajā laikā nav izteikts;  
3) ja visi iepriekš noteiktie izsoles posmi ir pabeigti.  
(10)  Ja pasūtītājs vēlas izbeigt izsoli, ievēro jot gan šā panta devītās daļas 2.  punkta, gan 3.  punkta noteikumus, 
uzaicinājumā uz izsoli norāda katra izsoles posma laiku.  
(11)  Kad elektroniskā izsole ir pabeigta, pasūtītājs, izmantojot šīs izsoles rezultātus, izvēlas piedāvājumu 
saskaņā ar noteiktajie m piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.  
 
59. pants. Elektronisko katalogu piemērošana  
(1) Pasūtītājs var prasīt, lai piedāvājums tiek iesniegts elektroniskā kataloga formā vai piedāvājumā tiek 
iekļauts elektroniskais katalogs, ja paredzēts, ka piedāvājumi tiks iesniegti, izmantojot tikai elektroniskās saziņas 
līdzekļus. Ja piedāvājumi tiek pieņemti vai pieprasīti elektroniskā kataloga formā, pasūtītājs to norāda paziņojumā 
par līgumu. Pasūtītājs iepirkuma procedūras dokumentos norāda visu elektronisko dokum entu saņemšanai 
nepieciešamo informāciju saskaņā ar šā likuma 36.  pantu, tai skaitā katalogam nepieciešamo formu, izmantojamo 
elektronisko aprīkojumu, pieslēguma tehnisko kārtību un specifikācijas.  
(2) Kandidāts vai pretendents elektronisko katalogu izveid o saskaņā ar iepirkuma procedūras dokumentos 
noteiktajām prasībām. Piedāvājumiem elektroniskā kataloga formā var pievienot citus dokumentus, kas papildina 
piedāvājumu.  
(3) Pasūtītājs var paredzēt, ka atkārtota piedāvājumu izvērtēšana notiks, pamatojoties u z atjauninātiem 
katalogiem, ja vispārīgā vienošanās ir noslēgta ar vairākiem piegādātājiem un piedāvājumi bija iesniegti elektronisko 
katalogu formā, izmantojot vienu no šādām procedūrām:  
1) pasūtītājs uzaicina pretendentus atkārtoti iesniegt elektroniskos  katalogus, kas pielāgoti konkrēta 
iepirkuma līguma prasībām;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
47
2) pasūtītājs informē pretendentus, ka no iesniegtajiem elektroniskajiem katalogiem tiks izveidoti 
konkrētā iepirkuma līguma prasībām pielāgoti piedāvājumi atbilstoši piedāvājumu izveides 
metodi kai, ko paredz vispārīgā vienošanās, un norāda piedāvājumu izveides datumu un laiku, kā arī 
informē pretendentus par tiesībām izteikt iebildumus pret šādu piedāvājumu izveidi un nosaka 
samērīgu laiku iebildumu izteikšanai.   
(4) Pasūtītājs izmanto šā panta  trešās daļas 1.  punktā minēto procedūru, ja pretendents iebilst pret šā panta 
trešās daļas 2.  punktā minētās procedūras izmantošanu.  
(5) Pasūtītājs informē pretendentu par izveidoto piedāvājumu un tā saturu un nosaka samērīgu laiku 
iebildumu izteikšanai vai piedāvājuma apstiprināšanai.  
(6) Pasūtītājs var paredzēt, ka dinamiskajā iepirkumu sistēmā piedāvājumus attiecībā uz konkrētu iepirkuma 
līgumu iesniedz elektroniskā kataloga formā. Ja dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros izmanto šā panta trešās 
daļas  2. punktā minēto procedūru, pasūtītājs pieteikumam par dalību dinamiskajā iepirkumu sistēmā pievieno 
iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajām prasībām atbilstošu elektronisko katalogu, kuru aizpilda kandidāti 
pēc tam, kad pasūtītājs ir paziņojis par šā  panta trešās daļas 2.  punktā minētās procedūras izmantošanu.    
 
VII nodaļa  
Iepirkuma līguma noslēgšana un izpilde  
 
60. pants. Iepirkuma līgums  
(1) Iepirkuma līgums nosaka tiesiskās attiecības starp pasūtītāju vai pasūtītājiem un piegādātāju vai 
piegādātājiem. Iepirkuma līgums var noteikt tiesiskās attiecības starp pasūtītāju vai pasūtītājiem un piegādātāju vai 
piegādātājiem, un apakšuzņēmējiem.  
(2) Pasūtītājs, sagatavojot iepirkuma līgumu, ņem vērā normatīvo aktu prasības attiecībā uz iepirkuma 
priekšmetā iekļautajiem būvdarbiem, piegādēm un pakalpojumiem un iepirkuma līgumā norāda:  
1) pasūtītāja nosaukumu;  
2) piegādātāja nosaukumu;  
3) iepirkuma priekšmetu, tā apjomu, kvalitātes prasības un citu nepieciešamo informāciju;  
4) līgumcenu un tās samaks as kārtību, kā arī, ja pasūtītājs paredzējis, maksājumu kārtību 
apakšuzņēmējiem šā likuma 63.  pantā minētajā gadījumā;  
5) iepirkuma līguma izpildes termiņu, vietu un nosacījumus;  
6) līgumslēdzēju pušu atbildību par radītajiem zaudējumiem un iepirkuma līgum a neizpildīšanu;  
7) piedāvājumā norādīto apakšuzņēmēju un personāla nomaiņas un jaunu apakšuzņēmēju un 
personāla piesaistes kārtību atbilstoši šā likuma 63.  panta noteikumiem;  
8) iepirkuma līguma grozīšanas kārtību un kārtību, kādā pieļaujama atkāpšanās no  iepirkuma līguma;  
9) citus noteikumus.  
(3) Pasūtītājs ir tiesīgs paredzēt speciālus iepirkuma līguma izpildes noteikumus galvenokārt saistībā ar 
ekonomiskiem un sociāliem apstākļiem, inovācijām vai vides aizsardzības prasībām, ievērojot nosacījumu, ka šie  
noteikumi nav pretrunā ar Eiropas Savienības tieši piemērojamiem tiesību aktiem minētajās jomās un ir norādīti 
tehniskajās specifikācijās vai paziņojumā par līgumu, vai iepirkuma procedūras dokumentos un ir saistīti ar attiecīgā 
iepirkuma līguma priekšmet u. Pasūtītājs iepirkuma līguma sagatavošanā var izmantot nozaru ekspertu vai 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
48
organizāciju izstrādātas vadlīnijas iepirkumu veikšanai un līgumu slēgšanai, kā arī standartlīgumus. Slēdzot 
iepirkuma līgumu, tiek nodrošināta samērīga līgumslēdzēju pušu tiesību  un tiesisko interešu ievērošana.  
(4) Iepirkuma līgumu slēdz uz laiku, ne ilgāku par pieciem gadiem. Pasūtītājs ir tiesīgs noslēgt iepirkuma 
līgumu uz ilgāku laiku, ja pastāv kāds no šādiem nosacījumiem:  
1) tas ir paredzēts citā likumā;  
2) tas ir būtiski nepieciešams iepirkuma līguma izpildes nodrošināšanai ar iepirkuma līguma 
priekšmetu tieši saistītu tehnisku vai ekonomisku apstākļu dēļ. Šajā gadījumā pirms iepirkuma 
uzsākšanas pasūtītājam, kas ir tiešās pārvaldes iestāde, nepieciešams saņemt Ministru ka bineta 
atļauju, bet pasūtītājam, kas ir pastarpinātās pārvaldes iestāde, — attiecīgās atvasinātās publiskās 
personas orgāna atļauju.  
(5) Šā panta ceturtajā daļā minētajos gadījumos pasūtītājs paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanu norāda pamat ojumu tādu apstākļu esībai, kuri dod tiesības iepirkuma līgumu noslēgt uz ilgāku laiku.  
(6) Iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos slēdz ne agrāk kā nākamajā darbdienā pēc nogaidīšanas 
termiņa beigām, ja Iepirkumu uzraudzības birojam nav šā likuma 68.  pantā noteiktajā kārtībā iesniegts iesniegums 
par iepirkuma procedūras pārkāpumiem.  
(7) Šā panta sestajā daļā minētais nogaidīšanas termiņš ir:  
1) 10 dienas pēc dienas, kad šā likuma 37.  panta otrajā daļā minētā informācija nosūtīta visiem 
pretendentiem elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot 
elektroniskajam pastam skenētu dokumentu, faksu, vai nodota personiski, un papildus viena 
darbdiena;  
2) 15 dienas pēc šā likuma 37.  panta otrajā daļā minētās informācijas nosūtīšanas dien as, ja kaut 
vienam pretendentam tā nosūtīta pa pastu, un papildus viena darbdiena.  
(8) Ja šā panta septītās daļas 1.  punktā minētā desmitā diena un 2.  punktā minētā piecpadsmitā diena ir 
sestdiena, svētdiena vai likumā noteikta svētku diena, nogaidīšanas t ermiņš pagarināms par vienu darbdienu.  
(9) Iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var slēgt, neievērojot šā panta sesto daļu, ja:  
1) vienīgajam pretendentam ir piešķirtas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības un nav kandidātu vai 
pretendentu, kas būtu tie sīgi iesniegt iesniegumu šā likuma 68.  pantā noteiktajā kārtībā;  
2) tiek rīkots šā likuma 2.  pielikumā noteikto sociālo un citu īpašu pakalpojumu iepirkums pasūtītājam 
neparedzamu ārkārtas apstākļu dēļ;  
3) tiek piemērota sarunu procedūra;  
4) līgumu slēdz v ispārīgās vienošanās ietvaros saskaņā ar šā likuma 56. vai 59.  pantu;  
5) līgumu slēdz dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros saskaņā ar šā likuma 57.  pantu.  
(10)  Ne vēlāk kā 10 darbdienu laikā pēc dienas, kad stājas spēkā iepirkuma līgums vai tā grozījumi,  pasūtītājs 
savā pircēja profilā ievieto attiecīgi iepirkuma līguma, vispārīgās vienošanās pamattekstu vai uz vispārīgās 
vienošanās pamata noslēgta iepirkuma līguma tekstu, ja līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām 
līgumcenu robežvērtībām va i lielāka, vai iepirkuma līguma grozījumu tekstu un šā likuma 61.  panta otrajā un trešajā 
daļā minēto iepirkuma līguma grozījumu pamatojumu, atbilstoši normatīvajos aktos noteiktajai kārtībai ievērojot 
komercnoslēpuma aizsardzības prasības. Iepirkuma līgum s un tā grozījumu teksts ir pieejams pircēja profilā vismaz 
visā iepirkuma līguma darbības laikā, bet ne mazāk kā 36 mēnešus pēc iepirkuma līguma spēkā stāšanās dienas.  
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
49
61. pants. Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozīšana  
(1) Iepirkuma līgum a vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami, ja tie nemaina iepirkuma līguma vai 
vispārīgās vienošanās vispārējo raksturu (veidu un iepirkuma procedūras dokumentos noteikto mērķi) un atbilst 
vienam no šādiem gadījumiem:  
1) grozījumi ir nebūtiski;  
2) grozījumi ir būtiski un tiek izdarīti tikai šā panta trešajā daļā minētajos gadījumos;  
3) grozījumi tiek izdarīti šā panta piektajā daļā minētajā gadījumā neatkarīgi no tā, vai tie ir būtiski vai 
nebūtiski.  
(2) Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir būtiski jebkurā no šādiem gadījumiem:  
1) grozītie iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noteikumi, ja tie būtu bijuši paredzēti 
iepirkuma procedūras dokumentos, pieļautu atšķirīgu piedāvājumu iesniegšanu vai citu kandidātu 
un pretendentu dalību vai izvēli iepirkuma procedūrā;  
2) ekonomiskais līdzsvars (piemēram, risku sadalījums un tos kompensējošie līdzekļi), ko paredz 
iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās, tiek mainīts iepirkuma procedūrā izraudzītā pretendenta  
interesēs;  
3) iepirkum a līguma priekšmetā ietver piegādes, pakalpojumus vai būvdarbus, ko neparedz sākotnēji 
noslēgtais iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās;  
4) iepirkuma procedūrā izraudzīto pretendentu (līgumslēdzēju pusi) aizstāj ar citu piegādātāju.  
(3) Būtiski iepirku ma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami šādos gadījumos:  
1) iepirkuma procedūras dokumenti un iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās skaidri un 
nepārprotami paredz grozījumu iespēju, nosacījumus, ar kādiem grozījumi ir pieļaujami, gr ozījumu 
apjomu un būtību. Šādi noteikumi par grozījumiem var attiekties uz līgumcenas pārskatīšanu, 
izvēles iespēju izmantošanu, kā arī uz citiem iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās izpildes 
aspektiem;  
2) pasūtītājam ir nepieciešami papildu būvdarbi , pakalpojumi vai piegādes, kas nebija iekļauti 
sākotnējā iepirkumā, un piegādātāja maiņa radītu būtisku izmaksu pieaugumu, un to nevar veikt 
tādu ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ kā aizvietojamība vai savietojamība ar jau sākotnējā 
iepirkumā iegādāto a prīkojumu, pakalpojumiem vai iekārtām , vai piegādātāja maiņa radītu 
ievērojamas grūtības;  
3) iepirkuma līguma grozījumi ir nepieciešami tādu iemeslu dēļ, kurus pasūtītājs iepriekš nevarēja 
paredzēt;  
4) iepirkuma procedūrā izraudzīto p retendentu (līgumslēdzēju pusi) aizstāj ar citu piegādātāju 
atbilstoši komerctiesību jomas normatīvo aktu noteikumiem par komersantu reorganizāciju un 
uzņēmuma pāreju, un šis piegādātājs atbilst paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras 
dokumentos not eiktajām kvalifikācijas prasībām, un uz to neattiecas šā likuma 42.  panta pirmajā 
daļā paredzētie izslēgšanas noteikumi, kā arī tie šā likuma 42.  panta otrajā daļā paredzētie 
izslēgšanas noteikumi, kurus pasūtītājs sākotnēji ietvēris paziņojumā par līgumu vai iepirkuma 
procedūras dokumentos.  
(4) Līgumcenas pieaugums šā panta trešās daļas 2. un 3.  punktā minēto grozījumu gadījumā nevar pārsniegt 
50 procentus no sākotnējās iepirkuma līguma līgumcenas.  
(5) Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās grozījumi ir pieļaujami, ja iepirkuma līguma vai vispārīgās 
vienošanās grozījumu vērtība, ko noteic kā visu secīgi veikto grozījumu naudas vērtību summu (neņemot vērā to 
grozījumu vērtību, kuri izdarīti  saskaņā ar šā panta trešās daļas 1., 2. un 3.  punktu), vienlaik us nesasniedz:  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
50
1) Ministru kabineta noteiktās līgumcenu robežvērtības, sākot ar kurām paziņojums par līgumu 
publicējams Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;  
2) 10 procentus no sākotnējās iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās līgumcenas publiska 
piegādes un publiska pakalpojuma līguma gadījumā un 15  procentus no sākotnējās iepirkuma 
līguma vai vispārīgās vienošanās līgumcenas publiska būvdarbu līguma gadījumā.  
(6) Ja iepirkuma līgumā ir paredzēta līgumcenas indeksācija, šā panta ceturtajā un piektajā  daļā minētā 
sākotnējā iepirkuma līguma līgumcena ir līgumcena, kas indeksēta.  
(7) Pasūtītājs publicē paziņojumu par izmaiņām līguma darbības laikā saskaņā ar šā likuma 33.  pantu.   
(8) Iepirkuma līguma un vispārīgās vienošanās grozījumiem, kas nav atbils toši šā panta pirmajā daļā 
minētajiem gadījumiem, piemērojamas šajā likumā noteiktās iepirkuma procedūras.   
 
62. pants.  Iepirkuma līguma izpildē iesaistītā personāla un apakšuzņēmēju nomaiņa un jauna 
personāla un apakšuzņēmēju piesaiste  
(1) Iepirkuma proc edūrā izraudzītais pretendents (iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās puse) nav 
tiesīgs bez saskaņošanas ar pasūtītāju veikt piedāvājumā norādītā personāla un apakšuzņēmēju nomaiņu un iesaistīt 
papildu apakšuzņēmējus iepirkuma līguma izpildē. Pasūtītā js var prasīt personāla un apakšuzņēmēja viedokli par 
nomaiņas iemesliem. Pasūtītājs var iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās noteikumos paredzēt, ka iepirkuma 
procedūrā izraudzītajam pretendentam (iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās pusei) ir  pienākums saskaņot ar 
pasūtītāju papildu personāla iesaistīšanu iepirkuma līguma izpildē.    
(2) Piedāvājumā norādītā personāla nomaiņa pieļaujama tikai iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās 
noteikumos norādītajā kārtībā un gadījumos. Pasūtītājs nepi ekrīt piedāvājumā norādītā personāla nomaiņai 
iepirkuma līgumā vai vispārīgās vienošanās noteikumos norādītajos gadījumos un gadījumos, kad piedāvātais 
personāls neatbilst iepirkuma procedūras dokumentos personālam izvirzītajām prasībām vai tam nav vismaz tādas 
pašas kvalifikācijas un pieredzes kā personālam, kas tika vērtēts, nosakot saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu.   
(3) Pasūtītājs nepiekrīt piedāvājumā norādītā apakšuzņēmēja nomaiņai, ja pastāv kāds no šādiem 
nosacījumiem:  
1) piedāvātais apakšuzņē mējs neatbilst iepirkuma procedūras dokumentos apakšuzņēmējiem 
izvirzītajām prasībām;  
2) tiek nomainīts apakšuzņēmējs, uz kura iespējām iepirkuma procedūrā izraudzītais pretendents 
balstījies, lai apliecinātu savas kvalifikācijas atbilstību paziņojumā par līgumu un iepirkuma 
procedūras dokumentos noteiktajām prasībām, un piedāvātajam apakšuzņēmējam nav vismaz 
tādas pašas kvalifikācijas, uz kādu iepirkuma procedūrā izraudzītais pretendents atsaucies, 
apliecinot savu atbilstību iepirkuma procedūrā noteiktajām  prasībām, vai tas atbilst šā likuma 
42. panta pirmajā vai otrajā daļā (atbilstoši pasūtītāja norādītajam paziņojumā par līgumu vai 
iepirkuma procedūras dokumentos) minētajiem pretendentu izslēgšanas gadījumiem;  
3) piedāvātais apakšuzņēmējs, kura veicamo b ūvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir vismaz 
10 procenti no kopējās iepirkuma līguma vērtības, atbilst šā likuma 42.  panta pirmajā vai otrajā daļā 
(atbilstoši pasūtītāja norādītajam paziņojumā par līgumu vai iepirkuma procedūras dokumentos) 
minētaji em pretendentu izslēgšanas gadījumiem;  
4) apakšuzņēmēja maiņas rezultātā tiktu izdarīti  tādi grozījumi pretendenta piedāvājumā, kuri, ja 
sākotnēji būtu tajā iekļauti, ietekmētu piedāvājuma izvēli atbilstoši iepirkuma procedūras 
dokumentos noteiktajiem pied āvājuma izvērtēšanas kritērijiem.   
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
51
(4) Pasūtītājs nepiekrīt jauna apakšuzņēmēja piesaistei gadījumā, kad šādas izmaiņas, ja tās tiktu veiktas 
sākotnējā piedāvājumā, būtu ietekmējušas piedāvājuma izvēli atbilstoši iepirkuma procedūras dokumentos 
noteiktaji em piedāvājuma izvērtēšanas kritērijiem.  
(5) Pārbaudot jaunā apakšuzņēmēja atbilstību, pasūtītājs piemēro šā likuma 42.  panta noteikumus. Šā likuma 
42. panta trešajā daļā minētos termiņus skaita no dienas, kad lūgums par apakšuzņēmēja nomaiņu iesniegts 
pasūtītājam.  
(6) Pasūtītājs pieņem lēmumu atļaut vai atteikt iepirkuma procedūrā izraudzītā pretendenta (iepirkuma 
līguma vai vispārīgās vienošanās puses)  personāla vai apakšuzņēmēju nomaiņu vai jaunu apakšuzņēmēju 
iesaistīšanu iepirkuma līguma izpildē iespēj ami īsā laikā, bet ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā pēc tam, kad saņēmis 
visu informāciju un dokumentus, kas nepieciešami lēmuma pieņemšanai saskaņā ar šā panta noteikumiem.  
 
63. pants. Apakšuzņēmēji  
(1) Pasūtītājs nolūkā pārliecināties, ka piegādātājs spēs izpildīt iepirkuma līgumu, ir tiesīgs pieprasīt, lai 
pretendents savā piedāvājumā norāda tās iepirkuma līguma daļas, kuras nodos izpildei apakšuzņēmējiem, kā arī 
visus paredzamos apakšuzņēmējus.  
(2) Pasūtītājs pieprasa, lai pretendents savā piedāvājum ā norāda visus tos apakšuzņēmējus, kuru veicamo 
būvdarbu vai sniedzamo pakalpojumu vērtība ir 10 procenti no kopējās iepirkuma līguma vērtības vai lielāka, un 
katram šādam apakšuzņēmējam izpildei nododamo iepirkuma līguma daļu.  
(3) Apakšuzņēmēja veicamo bū vdarbu vai sniedzamo pakalpojumu kopējo vērtību nosaka, ņemot vērā 
apakšuzņēmēja un visu attiecīgā iepirkuma ietvaros tā saistīto uzņēmumu veicamo būvdarbu vai sniedzamo 
pakalpojumu vērtību. Šā panta izpratnē par saistīto uzņēmumu uzskata kapitālsabiedrību , kurā saskaņā ar koncerna 
statusu nosakošajiem normatīvajiem aktiem apakšuzņēmējam ir izšķirošā ietekme vai kurai ir izšķirošā ietekme 
apakšuzņēmējā, vai kapitālsabiedrību, kurā izšķirošā ietekme ir citai kapitālsabiedrībai, kurai vienlaikus ir izšķirošā 
ietekme attiecīgajā apakšuzņēmējā.  
(4) Publiska pakalpojuma līguma gadījumā, ja pakalpojumi tiek sniegti pasūtītāja objektā, un publiska 
būvdarbu līguma gadījumā pasūtītājs pieprasa, lai pēc iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas un ne vēlāk kā 
uzsākot iepirkuma līguma izpildi, pretendents iesniedz būvdarbos vai pakalpojumu sniegšanā iesaistīto 
apakšuzņēmēju (ja tādus plānots iesaistīt) sarakstu, kurā norāda apakšuzņēmēja nosaukumu, kontaktinformāciju un 
to pārstāvēttiesīgo personu, ciktāl minētā i nformācija ir zināma. Sarakstā norāda arī piegādātāja apakšuzņēmēju 
apakšuzņēmējus. Pasūtītājs pieprasa, lai iepirkuma līguma izpildes laikā piegādātājs paziņo pasūtītājam par jebkurām 
minētās informācijas izmaiņām, kā arī papildina sarakstu ar informāciju  par apakšuzņēmēju, kas tiek vēlāk iesaistīts 
būvdarbu veikšanā vai pakalpojumu sniegšanā.  
(5) Pasūtītājs var iepirkuma procedūras dokumentos paredzēt, ka publiska būvdarbu līguma gadījumā pēc 
apakšuzņēmēja pieprasījuma maksājumus par apakšuzņēmēja sniegta jiem pakalpojumiem, piegādēm vai 
būvdarbiem piegādātājam, kurus tas ir pieņēmis un kuru apmaksas termiņš tiek kavēts, ja pasūtītājs nav izmaksājis 
visu piegādātājam pienākošos līgumcenu, pasūtītājs uz apakšuzņēmēja iesniegta rēķina pamata pārskaita tieši 
apakšuzņēmējam un par attiecīgo summu samazina nākamo maksājumu piegādātājam. Pasūtītājs pirms 
apakšuzņēmēja rēķina apmaksas informē par šādu pieprasījumu piegādātāju un ļauj tam izteikt viedokli par 
pieprasījuma pamatotību. Kārtību, kādā veicami maksājumi un notiek informācijas apmaiņa ar piegādātāju un tā 
apakšuzņēmējiem, pasūtītājs paredz iepirkuma līgumā.   
(6) Šā panta pirmajā un piektajā daļā paredzētā kārtība neietekmē jautājumus, kas attiecas uz piegādātāja 
atbildību par iepirkuma līguma izpildi.   
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
52
64. pants. Iepirkuma līguma pirmstermiņa izbeigšana  
(1) Pasūtītājam ir tiesības vienpusēji atkāpties no iepirkuma līguma pirms termiņa, nosūtot piegādātājam 
rakstveida paziņojumu, iepirkuma līgumā paredzētajos un šādos gadījumos:  
1) iepirkuma līgumā ir izdarīti būtiski grozījumi, kas nav pieļaujami saskaņā ar šā likuma 61.  panta 
pirmo daļu;  
2) iepirkuma līgums nav noslēgts atbilstoši iepirkuma procedūras dokumentos paredzētajiem 
noteikumiem, vai ir mainīti būtiski iepirkuma procedūra s dokumentos iekļautā iepirkuma līguma 
projekta noteikumi;  
3) iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas brīdī piegādātājs bija atbilstošs kādam no šā 
likuma 42.  panta pirmajā daļā minētajiem izslēgšanas gadījumiem un bija izslēdzams no iepirkuma 
procedūras;  
4) iepirkuma līguma slēgšanas tiesībām piegādātājam nevajadzēja tikt piešķirtām Līgumā par Eiropas 
Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un šajā likumā paredzēto pienākumu būtiska 
pārkāpuma dēļ, kuru Līguma par Eiropas Savienības darbīb u 258.  pantā noteiktajā procedūrā 
konstatējusi Eiropas Savienības Tiesa.  
(2) Ja iepirkuma līgumu izbeidz pirms termiņa šā panta pirmajā daļā minētajos gadījumos, pasūtītājs samaksā 
par piegādātāja faktiski veiktiem būvdarbiem, piegādēm un sniegtiem pakalpo jumiem. Pasūtītājs un piegādātājs 
vienojas par samaksas apmēru un kārtību.  
 
VIII nodaļa  
Iepirkumu uzraudzības birojs  
 
65. pants. Iepirkumu uzraudzības biroja juridiskais statuss  
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs ir Finanšu ministrijas padotībā esoša tiešās  valsts pārvaldes iestāde, kas 
darbojas saskaņā ar šo likumu, Iepirkumu uzraudzības biroja nolikumu un citiem normatīvajiem aktiem.  
(2) Iepirkumu uzraudzības biroja darbību finansē no valsts budžeta.  
(3) Iepirkumu uzraudzības birojs ir funkcionāli augstākā  iestāde attiecībā uz šā likuma 66.  panta pirmās daļas 
2. punktā minētās funkcijas izpildi.  
 
66. pants. Iepirkumu uzraudzības biroja funkcijas  
(1) Iepirkumu uzraudzības birojam ir šādas funkcijas:  
1) uzraudzīt šā likuma 8.  panta pirmajā daļā minēto iepirku ma procedūru, metu konkursu un šā 
likuma 10. pantā noteikto iepirkumu atbilstību normatīvo aktu prasībām;  
2) izskatīt iesniegumus par šā likuma 8.  panta pirmajā daļā minēto iepirkuma procedūru, metu 
konkursu un šā likuma 10.  pantā minēto iepirkumu pārkāpum iem;  
3) sniegt metodisku palīdzību un konsultācijas un rīkot mācības pasūtītājiem, preču pārdevējiem, 
iznomātājiem, būvdarbu veicējiem un pakalpojumu sniedzējiem par publiskos iepirkumus 
regulējošu normatīvo aktu piemērošanu;  
4) izskatīt administratīvo pārkāpumu lietas publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības 
jomā un piemērot administratīvos sodus;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
53
5) nodrošināt informācijas ievadi un atjaunošanu sertifikātu tiešsaistes reģistrā (e -Certis);  
6) citas normatīvajos ak tos noteiktās funkcijas.  
(2) Iepirkumu uzraudzības birojam ir šādas tiesības:  
1) pieprasīt un bez maksas saņemt pilnu informāciju par jebkuru iepirkumu un noslēgto līgumu;  
2) sadarboties ar ārvalstu institūcijām un nevalstiskajām organizācijām;  
3) pieaici nāt neatkarīgus iepirkum u lietpratējus un ekspertus.  
 
67. pants. Iesniegumu izskatīšanas komisija  
(1) Iesniegumus par iepirkuma procedūras pārkāpumiem izskata Iepirkumu uzraudzības biroja izveidota 
iesniegumu izskatīšanas ko misija (turpmāk arī — komisija) triju locekļu sastāvā. Komisijas locekļi ir Iepirkumu 
uzraudzības biroja amatpersonas. Komisijas priekšsēdētājs atbilst šā panta otrajā daļā minētajiem kritērijiem, un 
vismaz vēl vienam komisijas loceklim ir akadēmiskā vai otrā līmeņa profesionālā augstākā  izglītība tiesību zinātnēs. 
Lai izskatītu iesniegumus, Iepirkumu uzraudzības birojs var pieaicināt iepirkumu lietpratēju vai ekspertu.  
(2) Komisijas darbu vada komisijas priekšsēdētājs, kas atbilst šādiem kritērijiem:  
1) viņam ir akadēmiskā vai otrā līmeņ a profesionālā augstākā izglītība tiesību vai vadības zinātnēs vai 
ekonomikā;  
2) viņam ir vismaz viena gada darba pieredze iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem 
izskatīšanā.  
(3) Par komisijas locekli, lietpratēju vai ekspertu nevar būt persona, k ura iepriekš sniegusi konsultācijas par 
iesniegumā minēto iepirkumu vai ir ieinteresēta iegūt tiesības uz iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās 
noslēgšanu, vai ir saistīta ar iesnieguma iesniedzēju vai citu pretendentu. Pirms iesnieguma izskatīšanas v isi 
komisijas locekļi, lietpratējs un eksperts paraksta attiecīgu apliecinājumu. Šā panta izpratnē komisijas loceklis, 
lietpratējs un eksperts ir saistīts ar iesnieguma iesniedzēju vai citu pretendentu, ja viņš ir:  
1) juridiskās personas — iesnieguma iesni edzēja vai cita pretendenta — īpašnieka vai amatpersonas 
radinieks;  
2) fiziskās personas — iesnieguma iesniedzēja vai cita pretendenta — radinieks;  
3) juridiskās personas — iesnieguma iesniedzēja vai cita pretendenta — pašreizējais vai bijušais 
darbinieks,  amatpersona vai īpašnieks, kas pārtraucis darba attiecības vai īpašuma attiecības ar 
iesnieguma iesniedzēju vai citu pretendentu laikposmā, kas ir īsāks par 24 mēnešiem, vai to radinieks.  
(4) Komisija lēmumu pieņem balsojot. Pieņemot lēmumu, komisijas locekļi ir neatkarīgi un pakļauti vienīgi 
likumam. Lietpratējs un eksperts piedalās komisijas sēdēs bez balsstiesībām un izsaka komisijai neatkarīgu 
profesionālu viedokli par iesnieguma izskatīšanas laikā konstatētajiem faktiem vai sniedz atzinumu par komi sijas 
uzdotajiem jautājumiem.  
 
IX nodaļa  
Kārtība, kādā izskatāmi iesniegumi par iepirkuma procedūras pārkāpumiem  
 
68. pants.  Tiesības iesniegt iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem  
(1) Persona, kura ir vai ir bijusi ieinteresēta iegūt tiesības noslēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos 
vai pretendē uz iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu un kura saistībā ar konkrēto iepirkuma procedūru, uz 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
54
kuru attiecas šis likums, u zskata, ka ir aizskartas tās tiesības vai ir iespējams šo tiesību aizskārums, ko rada varbūtējs 
Eiropas Savienības normatīvo aktu vai citu normatīvo aktu pārkāpums, ir tiesīga iesniegt iesniegumu par kandidātu 
vai pretendentu atlases noteikumiem, tehniskaj ām specifikācijām un citām prasībām, kas attiecas uz konkrēto 
iepirkuma procedūru, vai par pasūtītāja vai iepirkuma komisijas darbību iepirkuma procedūras laikā. Šīs nodaļas 
izpratnē par iepirkuma procedūru uzskatāma arī šā likuma 10.  pantā minētā iepirkum a veikšanas kārtība un metu 
konkurss.  
(2) Iesniegumu par šā panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem (izņemot šā panta trešajā daļā minētos 
gadījumus)  Iepirkumu uzraudzības birojam var iesniegt līdz iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanai 
šādos termiņos:  
1) 10 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 37.  pantā minētā informācija nosūtīta attiecīgajai personai 
elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam 
skenētu dokumentu, vai pa faksu vai nodota pe rsoniski;  
2) 15 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 37.  pantā minētā informācija nosūtīta attiecīgajai personai 
pa pastu;  
3) 10 dienu laikā pēc dienas, kad šā likuma 30.  panta pirmajā daļā minētais paziņojums publicēts 
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstn esī. 
(3) Iesniegumu attiecībā uz iepirkuma procedūras dokumentos iekļautajām prasībām var iesniegt šādos 
termiņos:  
1) ne vēlāk kā septiņas dienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā 
uz atklāta konkursa nolikumā un paziņojum ā par līgumu iekļautajām prasībām;  
2) ne vēlāk kā četras darbdienas pirms tam, kad beidzas pieteikumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā 
uz slēgta konkursa kandidātu atlases nolikumā un paziņojumā par līgumu, konkursa dialoga 
dokumentos un paziņojumā par lī gumu vai konkursa procedūras ar sarunām dokumentos un 
paziņojumā par līgumu, vai inovācijas partnerības procedūras dokumentos un paziņojumā par 
līgumu iekļautajām prasībām;  
3) ne vēlāk kā četras darbdienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas te rmiņš, — 
attiecībā uz slēgta konkursa, konkursa dialoga, konkursa procedūras ar sarunām vai inovācijas 
partnerības procedūras uzaicinājumā iekļautajām prasībām;  
4) ne vēlāk kā septiņas dienas pirms tam, kad beidzas metu iesniegšanas termiņš, — attiecībā uz  metu 
konkursa nolikumā un paziņojumā par metu konkursu iekļautajām prasībām;  
5) ne vēlāk kā divas darbdienas pirms tam, kad beidzas piedāvājumu iesniegšanas termiņš, — attiecībā 
uz iepirkuma dokumentos iekļautajām prasībām šā likuma 10.  pantā minētā iepir kuma gadījumā.  
(4) Iesniegumu Iepirkumu uzraudzības birojam var iesniegt, nododot to personiski vai nosūtot pa pastu, faksu 
vai elektroniski, izmantojot drošu elektronisko parakstu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu dokumentu. 
Iesniegums uzskat āms par iesniegtu Iepirkumu uzraudzības birojam šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktajā 
termiņā, ja tas Iepirkumu uzraudzības birojā saņemts:  
1) ne vēlāk kā termiņa pēdējā dienā, ja nosūtīts pa faksu vai elektroniski, izmantojot drošu 
elektronisko parak stu vai pievienojot elektroniskajam pastam skenētu dokumentu;  
2) ne vēlāk kā termiņa pēdējā dienā Iepirkumu uzraudzības biroja darba laikā, ja nosūtīts pa pastu vai 
nodots personiski.  
(5) Iesniegums iesniedzams rakstveidā, un tajā ietveramas šādas ziņas:  
1) iesnieguma iesniedzēja nosaukums un adrese;  
2) tā pasūtītāja nosaukums un adrese, par kuru iesniegts iesniegums;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
55
3) iepirkuma procedūras nosaukums un iepirkuma identifikācijas numurs;  
4) fakti, par kuriem iesniegts iesniegums, norādot pārkāpumu;  
5) iesn ieguma juridiskais pamatojums;  
6) iesnieguma iesniedzēja prasība.  
(6) Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pēc tam, kad saņemts iesniegums par iepirkuma 
procedūras pārkāpumiem, ievieto ziņas par to savā tīmekļvietnē, norādot iesnieguma iesniedzēju, pasūtītāju un 
iepirkuma procedūru, kuras likumību apstrīd iesnieguma iesniedzējs, kā arī informē pasūtītāju par administratīvās 
lietas ierosināšanu, nosūtot paziņojumu par saņemto iesniegumu un iesnieguma kopiju uz pasūtītāja norādīto faksa 
numuru vai elektroniskā pasta adresi, un pasūtītājs neslēdz iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, kamēr nav 
saņemts komisijas lēmums par iesnieguma izskatīšanas rezultātiem vai administratīvās lietas izbeigšanu.  
(7) Ja ir iesniegts iesniegums attiecībā uz prasībām, kas noteiktas atklāta konkursa nolikumā vai paziņojumā 
par līgumu , vai slēgta konkursa uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu, tad pasūtītājs rīkojas Ministru kabineta 
noteiktajā kārtībā.  
(8) Ja tiek iesniegts iesniegums par pasūtītāja darbību atti ecībā uz iepirkuma procedūras likumību un 
iesniegumu par to pašu iepirkuma procedūru jau ir iesniedzis cits iesniedzējs, bet tas vēl nav izskatīts, šos 
iesniegumus var apvienot un izskatīt kopā.  
(9) Iesnieguma iesniedzējs ir tiesīgs rakstveidā atsaukt iesn iegto iesniegumu jebkurā brīdī, kamēr komisija 
nav pieņēmusi lēmumu par attiecīgo iesniegumu.  
 
69. pants. Iesnieguma atstāšana bez izskatīšanas  
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs ir tiesīgs iesniegumu atstāt bez izskatīšanas jebkurā no šādiem gadījumiem:  
1) iesniegums neatbilst šā likuma 68.  panta pirmās, otrās, trešās vai piektās daļas prasībām;  
2) attiecībā uz iepirkuma procedūru par to pašu priekšmetu un uz tā paša pamata jau bijis iesniegts un 
izskatīts iesniegums;  
3) iesniegumā ietvertās ziņas ir acīmred zami nepietiekamas iesniedzēja prasības apmierināšanai, vai 
iesniegums ir acīmredzami noraidāms pēc būtības;  
4) šā likuma 70.  panta ceturtajā daļā minētajā gadījumā.  
(2) Lēmumu var pārsūdzēt tiesā Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā. Lēmuma pā rsūdzēšana 
neaptur tā darbību.  
 
70. pants. Depozīts  
(1) Iesniedzot iesniegumu šā likuma 68.pantā noteiktajā kārtībā, maksājams vai iesniedzams depozīts.  
(2) Iesniedzējs ir tiesīgs depozītu iemaksāt kā naudas summu vai iesniegt kā bankas garantiju vai 
apdro šināšanas polisi.  
(3) Depozīts ir 0,5  procenti no paredzamās līgumcenas, bet ne vairāk kā 15  000 euro  publiska būvdarbu 
līguma gadījumā un 840 euro  publiska pakalpojuma līguma un piegādes līguma gadījumā. Ja paredzamo līgumcenu 
nav iespējams noteikt vai tā  nav norādīta iepirkuma procedūras dokumentos, publiska būvdarbu līguma gadījumā 
depozīts ir 3400 euro , bet publiska pakalpojuma līguma un piegādes līguma gadījumā — 840 euro .   
(4) Pēc iesnieguma saņemšanas Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pārbauda depozīta 
maksājuma saņemšanas vai iesniegšanas faktu. Ja depozīta maksājums nav saņemts vai iesniegts, Iepirkumu 
uzraudzības birojs ir tiesīgs iesniegumu atstāt bez izskatīšanas.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
56
(5) Iepirkumu uzraudzības birojs atmaksā depozīta maksājumu va i atdod depozītu iesniedzējam piecu 
darbdienu laikā pēc:  
1) iesnieguma atsaukšanas dienas, ja iesniedzējs ir atsaucis iesniegumu līdz tā izskatīšanai komisijā, 
pamatojoties uz to, ka pasūtītājs ir novērsis iesniegumā minētos pārkāpumus;  
2) tiesas sprieduma  noraksta saņemšanas, ja ar spēkā stājušos spriedumu tiesa iemaksāto depozīta 
maksājumu uzdod atmaksāt iesniedzējam;  
3) tam, kad paziņots lēmums par iesnieguma atstāšanu bez izskatīšanas;  
4) tam, kad stājies spēkā lēmums aizliegt pasūtītājam slēgt iepirkum a līgumu vai vispārīgo vienošanos 
vai atcelt pasūtītāja lēmumu par iepirkuma procedūras izbeigšanu.  
(6) Šis pants nav piemērojams, ja iesniegumā apstrīdēta iepirkuma procedūras pārtraukšanas likumība vai 
iepirkuma procedūras dokumentos noteiktās prasības.  
(7) Ministru kabinets nosaka depozīta samaksas vai iesniegšanas un atmaks āšan as vai atdošanas kārtību.  
 
71. pants. Iesnieguma izskatīšana  
(1) Komisija izskata iesniegumu mēneša laikā pēc tā saņemšanas Iepirkumu uzraudzības birojā. Ja objektīvu 
iemeslu dēļ  šo termiņu nav iespējams ievērot, komisija to var pagarināt, paziņojot par to iesnieguma iesniedzējam, 
pretendentam, kura piedāvājums izraudzīts saskaņā ar noteiktajiem piedā vājuma izvērtēšanas kritērijiem , 
(turpmāk  — dalībnieki)  un pasūtītājam.  
(2) Izsk atot iesniegumu par iepirkuma procedūras pārkāpumiem, komisija ar savu lēmumu var:  
1) atļaut slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos un atstāt spēkā iepirkuma procedūras 
dokumentos noteiktās prasības vai iepirkuma komisijas lēmumu, ja iesniegums ir  nepamatots vai 
pamatots, taču komisijas konstatētie pārkāpumi nevar ietekmēt lēmumu par iepirkuma līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanu;  
2) aizliegt slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos, ja pasūtītājs nav ievērojis šā likuma 
37. panta prasības;  
3) aizliegt slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos un atcelt iepirkuma procedūras 
dokumentos noteiktās prasības vai iepirkuma komisijas lēmumu pilnībā vai kādā tā daļā, ja 
iesniegums ir pamatots un komisijas konstatētie pārkāpumi var ietekmēt lēmu mu par iepirkuma 
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu;  
4) atstāt spēkā pasūtītāja vai iepirkuma komisijas lēmumu par iepirkuma procedūras izbeigšanu vai 
pārtraukšanu, ja iesniegums ir nepamatots;  
5) atcelt iepirkuma komisijas lēmumu par iepirkuma procedūra s izbeigšanu vai pārtraukšanu, ja 
iesniegums ir pamatots.  
(3) Šā panta otrās daļas 2., 3. un 5.  punktā minētajos gadījumos komisija var lemt par pasākumiem konstatēto 
pārkāpumu novēršanai. Komisija var uzdot pasūtītājam pārtraukt iepirkuma procedūru tikai tādā gadījumā, ja 
pasūtītāja pieļautos iepirkuma procedūras pārkāpumus citādi nav iespējams novērst.  
(4) Ja iesnieguma izskatīšanas laikā komisija konstatē, ka iesniegums atstājams bez izskatīšanas, tā var 
pieņemt lēmumu par administratīvās lietas izbeigša nu. Ja iesniedzējs atsauc iesniegumu, attiecīgais administratīvais 
process uzskatāms par izbeigtu.  
(5) Iepirkumu uzraudzības birojs uzaicina uz iesnieguma izskatīšanas sēdi dalībniekus, publicējot 
uzaicinājumu savā tīmekļvietnē vismaz trīs darbdienas iepri ekš. Uzaicinājums uzskatāms par paziņotu nākamajā 
darbdienā pēc tā publicēšanas Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē. Ja dalībnieki Iepirkumu uzraudzības 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
57
birojam ir paziņojuši elektroniskā pasta adresi, uz kuru nosūtīt uzaicinājumu, Iepirkumu uzraudzī bas birojs 
informāciju par iesnieguma izskatīšanas sēdi nosūta dalībniekiem arī pa elektronisko pastu ne vēlāk kā dienā, kad 
uzaicinājums publicēts Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē.  
(6) Komisija uzklausa visu klātesošo dalībnieku viedokli. Pēc dal ībnieku uzklausīšanas tā turpina darbu bez 
dalībnieku klātbūtnes.  
(7) Komisija izvērtē iesniegumu, pamatojoties uz tā iesniedzēja un dalībnieku minētajiem faktiem, pasūtītāja 
paskaidrojumiem un eksperta viedokli vai atzinumu. Ja dalībnieki nav ieradušies u z iesnieguma izskatīšanas sēdi, 
komisija izskata iesniegumu, pamatojoties uz tai pieejamiem faktiem. Komisija pieņem lēmumu un triju darbdienu 
laikā pēc tā pieņemšanas sagatavo un ievieto to Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē. Lēmums uzskatāms par 
paziņotu nākamajā darbdienā pēc tā publicēšanas Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē.  
(8) Komisijas lēmumā norāda šādu informāciju:  
1) komisijas izveidošanas pamatojumu;  
2) komisijas locekļus un ekspertu, kas piedalījušies komisijas sēdē;  
3) iesnieguma iesniedzēja, pasūtītāja un citu dalībnieku pārstāvjus, kas piedalījušies komisijas sēdē;  
4) tās iepirkuma procedūras identifikācijas numuru, par kuru iesniegts iesniegums;  
5) faktus, par kuriem iesniegts iesniegums, un iesnieguma iesniedzēja pra sību;  
6) svarīgākos iesnieguma iesniedzēja un pasūtītāja argumentus;  
7) lēmuma pamatojumu;  
8) piemērotās tiesību normas;  
9) pasūtītājam uzlikto pienākumu un termiņu, kādā tas izpildāms, ja komisija lemj par pasākumiem 
konstatēto pārkāpumu novēršanai;  
10) aizliegumu vai atļauju pasūtītājam slēgt iepirkuma līgumu;  
11) kur un kādā termiņā šo lēmumu var pārsūdzēt.  
(9) Ja komisija ir lēmusi par pasākumiem konstatēto pārkāpumu novēršanai, pasūtītājs novērš pārkāpumus, 
pieņem lēmumu un paziņo par grozījumiem iepirkuma procedūras dokumentos , un iesniedz to grozījumus vai paziņo 
par iepirkuma procedūras rezultātiem. Lēmumu publicē šā likuma 34.  pantā noteiktajā kārtībā, kā arī nosūta 
Iepirkumu uzraudzības birojam visu informāciju par lēmuma pieņemšanu un komisij as konstatēto pārkāpumu 
novēršanu. Iepirkuma līgumu šajā gadījumā slēdz, ievērojot šā likuma 60.  panta sestās daļas noteikumus.  
 
72. pants. Komisijas lēmuma pārsūdzēšana  
(1) Komisijas lēmumu var pārsūdzēt Administratīvajā rajona tiesā  Administratīvā proces a likumā noteiktajā 
kārtībā. Lietu izskata tiesa triju tiesnešu sastāvā.  
(2) Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Administratīvo 
lietu departamentā.  
(3) Komisijas lēmuma pārsūdzēšana neaptur tā darbību.  
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
58
X nodaļa  
Iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās atzīšana par spēkā neesošu,  
to noteikumu grozīšana vai atcelšana vai iepirkuma līguma vai  
vispārīgās vienošanās termiņa saīsināšana  
 
73. pants.  Pieteikuma iesniegšana un lietas izskatīšana par iepirkuma līguma vai vispārīgās 
vienošanās atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai 
vispārīgās vienošanās termiņa saīsināšanu  
(1) Pieteikumu par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu 
grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņa saīsināšanu var iesniegt šā likuma 
68. panta pirmajā daļā minētās personas šā likuma 74.  panta pirmajā daļā minētajos gadījumos.  
(2) Pieteikums iesniedzams  Administratīvajai rajona tiesai, kura lietu izskata triju tiesnešu sastāvā. 
Pieteikuma un lietas izskatīšanai piemēro  Administratīvā procesa likuma normas, tai skaitā normas par publisko 
tiesību līguma izskatīšanu tiesā, ciktāl šajā likumā nav noteikts ci tādi.  
(3) Pieteikumu attiecībā uz šā likuma 74.  panta pirmajā daļā minētajiem pārkāpumiem var iesniegt šādos 
termiņos:  
1) sešu mēnešu laikā pēc iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanas dienas, izņemot šīs 
daļas 2.  punkta "a" un "b" apakšpunkt ā minētos gadījumus;  
2) 30 dienu laikā pēc dienas, kad:  
a) Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē vai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja 
iepirkuma līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām 
vai lielāka, publicē ts tāds paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, kurā pasūtītājs 
ir ietvēris pamatojumu lēmumam piešķirt tiesības slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo 
vienošanos, nepublicējot paziņojumu par līgumu,  
b) pasūtītājs informējis attiecīgo pretendent u par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās 
noslēgšanu, norādot tam šā likuma 37.  panta otrās daļas 1. vai 2.  punktā minēto informāciju, 
vai attiecīgo kandidātu par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noslēgšanu, norādot tā 
iesniegtā pieteikuma  noraidīšanas iemeslus. Minētais attiecināms arī uz šā likuma 74.  panta 
pirmās daļas 5. un 6.  punktā paredzētajiem gadījumiem.  
(4) Vienlaikus ar pieteikuma iesniegšanu vai lietas izskatīšanas laikā pieteicējs Administratīvā procesa likumā 
noteiktajos gadīj umos un kārtībā var lūgt, lai tiek piemērots pagaidu noregulējums.  
(5) Administratīvās rajona tiesas nolēmumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Administratīvo 
lietu departamentā.  
(6) Ja pieteikuma par iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošan ās atzīšanu par spēkā neesošu, to noteikumu 
grozīšanu vai atcelšanu vai iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņa saīsināšanu pamatā ir gadījums, kas 
nav minēts šā likuma 74.  pantā, prasība iesniedzama vispārējās jurisdikcijas tiesā Civilprocesa l ikumā noteiktajā 
kārtībā.  
 
74. pants.  Gadījumi, kad iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var atzīt par spēkā neesošu, grozīt 
vai atcelt to noteikumus vai saīsināt iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu  
(1) Tiesa iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos var atzīt par spēkā neesošu, grozīt vai atcelt to 
noteikumus vai saīsināt iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu jebkurā no šādiem gadījumiem:  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
59
1) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, nepiemērojot šā likuma 8.  panta pirmajā daļā 
noteiktās iepirkuma procedūras vai šā likuma 10.  pantā minēto iepirkuma veikšanas kārtību, ja 
pasūtītājam tā bija jāpiemēro;  
2) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, nepamatoti piešķirot tiesības slēgt iepirkuma 
līgumu vai  vispārīgo vienošanos bez paziņojuma par līgumu publicēšanas Iepirkumu uzraudzības 
biroja tīmekļvietnē vai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja iepirkuma līgumcena ir vienāda ar 
Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka;  
3) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, neievērojot šā likuma 60.  panta sestajā daļā 
noteikto termiņu;  
4) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, pārkāpjot šā likuma 68.  panta sestajā daļā 
noteikto aizliegumu slēgt iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos;  
5) iepirkuma līgums noslēgts, neievērojot šā likuma 56.  panta sestās daļas prasības, ja konkrētā 
iepirkuma līguma līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām 
vai lielāka;  
6) iepirkuma līgums noslē gts, neievērojot Ministru kabineta noteikumos, kas regulē dinamiskās 
iepirkumu sistēmas izveidi un darbību, noteikto kārtību, ja konkrētā iepirkuma līguma līgumcena ir 
vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka.  
(2) Šā pan ta pirmās daļas 1. vai 2.  punktā minētajos gadījumos iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos 
neatzīst par spēkā neesošu, negroza vai neatceļ to noteikumus, nesaīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās 
termiņu, lai arī ir pieļauti likuma pārkāpumi , ja vienlaikus pastāv šādi nosacījumi:  
1) pasūtītājs ir publicējis šā likuma 30.  panta pirmajā daļā minēto paziņojumu;  
2) iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās tika noslēgta ne agrāk kā pēc 10 dienām un papildus 
vienas darbdienas pēc dienas, kad šā li kuma 30.  panta pirmajā daļā minētais paziņojums publicēts 
Iepirkumu uzraudzības biroja tīmekļvietnē;  
3) ir ievērots šā likuma 68.  panta sestajā daļā noteiktais aizliegums slēgt iepirkuma līgumu vai 
vispārīgo vienošanos.  
(3) Šā panta pirmās daļas 5. vai 6.  punktā minētajos gadījumos iepirkuma līgumu neatzīst par spēkā neesošu, 
negroza vai neatceļ tā noteikumus, nesaīsina tā termiņu, lai arī ir pieļauti likuma pārkāpumi, ja vienlaikus pastāv šādi 
nosacījumi:  
1) pasūtītājs ir informējis pretendentus saskaņā ar  šā likuma 37.  pantu;  
2) konkrētais iepirkuma līgums noslēgts, ievērojot šā likuma 60.  panta sestajā daļā noteikto termiņu;  
3) ir ievērots šā likuma 68.  panta sestajā daļā noteiktais aizliegums slēgt iepirkuma līgumu.  
 
75. pants.  Tiesas spriedums par iepir kuma līgumu vai vispārīgo vienošanos  
(1) Ja tiesa konstatē, ka iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, pārkāpjot šā likuma normas, un 
secina, ka pieteikums ir apmierināms, tā, ievērojot šā likuma nosacījumus, pati izvēlas vienu no šādiem spried uma 
veidiem:  
1) atzīst iepirkuma līgumu vai vispārīgo vienošanos par spēkā neesošu no noslēgšanas brīža;  
2) groza vai atceļ iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās noteikumus. Pieņemot šo spriedumu, 
tiesa papildus saīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās  vienošanās termiņu;  
3) saīsina iepirkuma līguma vai vispārīgās vienošanās termiņu.  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
60
(2) Tiesa, izvēloties vienu no šā panta pirmajā daļā minētajiem sprieduma veidiem, nav saistīta ar pieteikuma 
iesniedzēja norādīto pieteikuma priekšmetu un prasījuma robežā m. 
(3) Tiesa, izvēloties šā panta pirmās daļas 1. vai 2.  punktā minēto sprieduma veidu, izvērtē, kurš sprieduma 
veids konkrētajā gadījumā ir pietiekami samērīgs, iedarbīgs un preventīvs, lai nodrošinātu, ka turpmāk pasūtītājs 
nepieļauj šā likuma pārkāpumus . Šā panta pirmās daļas 3.  punktā minēto spriedumu tiesa pieņem tikai šā panta 
ceturtajā un piektajā daļā minētajos gadījumos.  
(4) Tiesa nepieņem šā panta pirmās daļas 1. vai 2.  punktā minēto spriedumu, ja sabiedrības interesēs ir būtiski 
saglabāt iepirkum a līguma vai vispārīgās vienošanās radītās sekas. Finansiālās sekas (piemēram, izmaksas izpildes 
kavējuma, izpildītāja maiņas, sankciju vai citu juridisko saistību dēļ) pašas par sevi vien nav uzskatāmas par 
pietiekamu pamatu šā panta pirmās daļas 1. vai 2 . punktā minētā sprieduma nepieņemšanai.  
(5) Ja iepirkuma līgums vai vispārīgā vienošanās noslēgta, neievērojot šā likuma 60.  panta piektajā daļā noteikto 
termiņu vai pārkāpjot šā likuma 68.  panta sestajā daļā noteikto aizliegumu slēgt iepirkuma līgumu vai  vispārīgo 
vienošanos, un tiek konstatēts, ka iepirkuma procedūra līdz lēmuma pieņemšanai par uzvarētāja noteikšanu ir veikta 
saskaņā ar šā likuma prasībām un minētais lēmums nav ietekmējis tā pretendenta izredzes iegūt iepirkuma līguma 
slēgšanas tiesības,  kurš iesniedzis pieteikumu, tiesa pieņem šā panta pirmās daļas 2. vai 3.  punktā minēto spriedumu.  
(6) Pieņemot kādu no šā panta pirmās daļas 1. un 2.  punktā minētajiem spriedumiem, tiesa lemj par to 
iepirkuma līgumu spēkā esību, kuri noslēgti, pamatojotie s uz attiecīgo vispārīgo vienošanos.  
(7) Tiesa sprieduma norakstu nosūta Iepirkumu uzraudzības birojam un Finanšu ministrijai.  
 
XI nodaļa  
Zaudējumu atlīdzināšana  
 
76. pants. Zaudējumu atlīdzināšana  
(1) Zaudējumus, kas nodarīti administratīvā procesa ietvaros, atlīdzina saskaņā ar  administratīvo procesu un 
valsts pārvaldes iestāžu nodarīto zaudējumu atlīdzināšanas kārtību regulējošiem normatīvajiem aktiem. Lietas par 
zaudējumu atlīdzināšanu tiesvedības kārtībā izskata Administratīvā rajona tiesa triju tiesnešu sastāvā.  
(2) Ja atlīdzinājums tiek prasīts vienlaikus ar šā likuma 73.  pantā paredzēto prasījumu, tiesa to izlemj, izskatot 
attiecīgo pieteikumu un pieņemot kādu no šā likuma 75.  panta pirmajā daļā minētajiem spriedumiem. Šādu 
zaudējumu esības un atlīdzinājuma apmēra pierādīšanas pienākums gulstas uz pieteicēju. Pēc sprieduma spēkā 
stāšanās dienas šādu zaudējumu atlīdzināšanu var prasīt civiltiesiskā kārtībā.  
(3) Iesniedzot iesniegumu Iepirkumu uzraudzības birojam saskaņā ar šā likuma 68.  pantu, za udējumu 
atlīdzināšana netiek lūgta. Pasūtītāja nodarīto zaudējumu atlīdzināšanu var lūgt vienlaikus ar pieteikuma iesniegšanu 
tiesā vai vēršoties pie pasūtītāja valsts pārvaldes iestāžu nodarīto zaudējumu atlīdzināšanu regulējošos normatīvajos 
aktos noteik tajā kārtībā.  
 
XII nodaļa  
Statistikas pārskati un administratīvā sadarbība  
 
77. pants. Statistikas pārskati  
Pasūtītājs katru gadu līdz 1.  aprīlim iesniedz Iepirkumu uzraudzības birojam statistikas pārskatus Ministru 
kabineta noteiktajā kārtībā. Ministru kabinets nosaka statistikas pārskatu saturu.  
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
61
78. pants. Sertifikātu tiešsaistes reģistrs  
Pasūtītāji var izm antot sertifikātu tiešsaistes reģistru (e -Certis), lai iegūtu informāciju par Eiropas Savienības 
dalībvalstī reģistrētiem (pastāvīgi dzīvojošiem) piegādātājiem kompetento institūciju izsniedzamiem sertifikātiem un 
citiem dokumentiem.  
 
79. pants . Administra tīvā sadarbība informācijas apmaiņas nodrošināšanai  
Šā likuma mērķa sasniegšanai Latvijas atbildīgās iestādes sadarbojas un konsultējas ar citu Eiropas Savienības 
dalībvalstu atbildīgajām iestādēm, lai iegūtu un noskaidrotu nepieciešamo informāciju par Eiropas Savienības 
dalībvalstu izsniegtajiem dokumentiem un to saturu.  
 
XIII nodaļa  
Citi noteikumi  
 
80. pants.  Lēmuma par aizliegumu ieņemt valsts amatpersonas amatu s izpildes kārtība  
(1) Iepirkumu uzraudzības birojs vienas darbdienas laikā pēc lēmuma administratīvā pārkāpuma lietā 
paziņošanas personai, kurai piemērots aizliegums ieņemt valsts amatpersonas amatu s, par pieņemto lēmumu 
informē visas tās institūcijas, kurās šī persona ieņem valsts amatpersonas amatu s, kā arī šo institūciju augstākas 
instit ūcijas (izņemot gadījumu, kad augstākas institūcijas nav vai augstāka institūcija ir Ministru kabinets) vai 
kapitāla daļu īpašniekus vai turētājus, ja attiecīgā institūcija ir kapitālsabiedrība.  
(2) Pēc tam  kad lēmums administratīvā pārkāpuma lietā, kurā p iemērots aizliegums ieņemt valsts 
amatpersonas amatu s, ir stājies spēkā, personai, kura saukta pie administratīvās atbildības, ir aizliegts līdz lēmumā 
norādītajam termiņam ieņemt tādu valsts amatpersonas amatu s, kur u pienākumos ietilpst lēmumu pieņemšana 
publisko iepirkumu un publiskās un privātās partnerības jomā vai iepirkuma līgumu, vispārīgo vienošanos, 
partnerības iepirkuma līgumu vai koncesijas līgumu noslēgšana, kā arī pieņemt attiecīgus lēmumus un slēgt 
attiecīgus līgumus. Institūcijai, kurā minētā  persona ieņem valsts amatpersonas amatu s, ir pienākums nodrošināt, ka 
persona iepriekš minētos amatus neieņem, lēmumus nepieņem un līgumus neslēdz.  
(3) Triju darbdienu laikā pēc tam, kad saņemtas ziņas par to, ka lēmums administratīvā pārkāpuma lietā, kur ā 
piemērots aizliegums ieņemt valsts amatpersonas amatu s, ir stājies spēkā, Iepirkumu uzraudzības birojs šo 
informāciju nosūta šā panta pirmajā daļā minētajām institūcijām, kā arī publikāciju vadības sistēmā publicē pie 
administratīvās atbildības sauktās p ersonas vārdu, uzvārdu, pārkāpuma izdarīšanas brīdī ieņemto amatu un 
institūciju, kurā šis amats ieņemts, kā arī termiņu, līdz kuram notiek šā soda izpilde. Minētā informācija publikāciju 
vadības sistēmā ir pieejama līdz dienai, kad soda izpilde beidzas.  
 
81. pants. Būvdarbu līgumu nomenklatūras piemērošana  
Ja šā likuma 1.  pielikumā minētās iepirkuma nomenklatūras CPV dati atšķiras no NACE nomenklatūras, kas 
noteikta Komisijas 2001.  gada 19.  decembra regulā (EK) Nr.  29/2002, ar ko groza Padomes regulu (EEK)  Nr. 3037/90 
par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā, piemēro attiecīgo CPV nomenklatūru.  
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
62
Pārejas noteikumi  
 
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē Publisko iepirkumu likums (Latvijas Republikas Saeimas un 
Ministru Kabinet a Ziņotājs, 2006, 10.  nr.; 2007, 6.  nr.; 2009, 17.  nr.; Latvijas Vēstnesis, 2010, 91.  nr.; 2012, 24., 
109.  nr.; 2013, 129., 183., 194.  nr.; 2014, 175., 204.  nr.; 2015, 107., 242.  nr.; 2016, 52., 95.  nr.).  
2. Ja iepirkums vai iepirkuma procedūra ir izsludin āta vai lēmums par iepirkuma vai iepirkuma procedūras 
uzsākšanu, ja iepirkums vai iepirkuma procedūra nav jāizsludina, ir pieņemts pirms šā likuma spēkā stāšanās dienas, 
tad iepirkums vai iepirkuma procedūra pabeidzama, ta i skaitā apstrīdama vai pārsūdzama , saskaņā ar tā likuma 
noteikumiem, kas bija spēkā attiecīgā iepirkuma vai iepirkuma procedūras izsludināšanas vai lēmuma par tās 
uzsākšanu pieņemšanas dienā, izņemot noteikumus, kas iekļauti šā likuma 28.  panta otrajā daļā, 29.  pantā, 30.  panta 
pirmajā da ļā un 31.  panta otrajā daļā. Noslēgtās vispārīgās vienošanās administrējamas saskaņā ar tā likuma 
noteikumiem, kas bija spēkā attiecīgā iepirkuma vai iepirkuma procedūras izsludināšanas dienā un kā rezultātā tika 
noslēgta vispārīgā vienošanās.  
3. Šā likuma  39. panta pirmo daļu piemēro:  
1) attiecībā uz centralizēt o iepirkumu institūciju veiktajām iepirkuma procedūrām, kuru paredzamā 
līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, no 
2017.  gada 18.  aprīļa;  
2) attiecībā uz iepirkuma procedūrām, kuru paredzamā līgumcena ir vienāda ar Ministru kabineta 
noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka, no 2017.  gada 1.  oktobra;  
3) attiecībā uz iepirkuma procedūrām, kuru paredzamā līgumcena ir mazāka par Ministru kab ineta 
noteiktajām līgumcenu robežvērtībām, no 2018.  gada 1.  aprīļa;  
4) attiecībā uz šā likuma 9. un 10.  pantā minētajiem iepirkumiem no 2019.  gada 1.  janvāra.  
4. Ministru kabinets līdz 2019.  gada 30.  aprīlim izdod šā likuma 44.  panta trešajā daļā minētos n oteikumus.  
5. Šā likuma 18.  panta pirmo daļu piemēro no 2017.  gada 1.  jūnija.  
6. Iepirkumu uzraudzības birojs publikāciju vadības sistēmā publicē šā likuma 80.  panta trešajā daļā minēto 
informāciju par visiem lēmumiem administratīvo pārkāpumu lietās publis ko iepirkumu un publiskās un privātās 
partnerības jomā, kurās piemērots aizliegums i eņemt valsts amatpersonas amatu s, kuri ir stājušies spēkā un kuru 
izpilde nav beigusies.  
7. Ja lēmums administratīvā pārkāpuma lietā publisko iepirkumu un publiskās un priv ātās partnerības jomā, 
kurā piemērots aizliegums ieņemt valsts amatpersonas  amatu s, ir paziņots personai, kas saukta pie administratīvās 
atbildības, pirms šā likuma stāšanās spēkā un tas vēl nav stājies spēkā, šā likuma 80.  panta pirmajā daļā minēto 
pienāk umu attiecībā uz šo lēmumu Iepirkumu uzraudzības birojs izpilda līdz 2017.  gada 10.  martam.  
8. Statistikas pārskatus par 2016.  gadu pasūtītāji iesniedz, piemērojot Ministru kabineta 2016.  gada 1.  marta 
noteikumus Nr.  121 "Noteikumi par oficiālās statistika s veidlapu paraugiem iepirkumu jomā un veidlapu 
iesniegšanas un aizpildīšanas kārtību ". 
 
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām  
 
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:  
1) Padomes 1989.  gada 21.  decembra direktīvas 89/665/EK par to normatīvo un administratīvo aktu 
koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un 
uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām;  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
63
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007.  gada 11.  decembra direktīvas 2007/66/EK, ar ko Padomes 
dire ktīvas 89/665/EEK un 92/13/EEK groza attiecībā uz pārskatīšanas procedūru efektivitātes 
uzlabošanu valsts līgumu piešķiršanas jomā;  
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 23.  aprīļa direktīvas 2009/33/EK par "tīro" un 
energoefektīvo autotransporta līd zekļu izmantošanas veicināšanu;  
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 18.  jūnija direktīvas 2009/52/EK, ar ko nosaka 
minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu 
valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uztu ras nelikumīgi;  
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.  gada 25.  oktobra direktīvas 2012/27/ES par 
energoefektivitāti, ar ko groza direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ direktīvas 
2004/8/EK un 2006/32/EK ; 
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.  gada 26. februāra direktīvas 2014/24/ES par publisko 
iepirkumu un ar ko atceļ direktīvu 2004/18/EK.  
 
Likums stājas spēkā 2017.  gada 1.  martā.  
Likums Saeimā pieņemts 2016.  gada 15.  decembrī.  
 
Valsts prezidents R.Vējonis  
Rīgā 2016.  gada  29. decembrī  
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
64
Publisko iepirkumu likuma  
1. pielikums  
Būvdarbu līgumu nomenklatūra  
 
Eiropas Savienības ekonomisko aktivitāšu klasifikācija (NACE)  CPV  kods  
F IEDAĻA  BŪVNIECĪBA  
Daļa  Grupa  Klase  Darbības veids  Piezīmes  
45   Būvniecība  Šajā daļā ietilpst:  
jaunu ēku būvniecība un  būvdarbi, 
restaurācija un remontdarbi  45000000  
 45.1   Būvlaukuma 
sagatavošana   45100000  
  45.11  Būvju demontāža un 
nojaukšana; grunts 
pārvietošana  Šajā klasē ietilpst:  
1) būvju un citu konstrukciju demontāža,  
2) būvlaukuma attīrīšana,  
3) grunts noņemšana — norakšanas, 
būvlaukuma līmeņošanas un iezīmēšanas 
darbi, tranšeju rakšana, akmeņu novākšana, 
spridzināšana utt.,  
4) derīgo izrakteņu ieguves vietas 
sagatavošana — liekās slodzes noņemšana un 
citi sagatavošanas darbi minerālu nogulu un  
karjeru vietās.  
Šajā klasē ietilpst arī:  
1) būvlaukuma drenāža,  
2) lauksaimniecības un meža zemes drenāža  45110000  
  45.12  Izmēģinājuma urbšana 
un urbu mu izveidošana  Šajā klasē ietilpst:  
izmēģinājuma urbšana, izmēģinājuma urbumu 
veidošana un grunts paraugu ņemšana 
celtniecības, ģeofiziskiem, ģeoloģiskiem vai 
līdzīgiem mērķiem.  
Šajā klasē neietilpst:  
1) naftas un gāzes ieguves urbumu veidošana,  
sk. 11.20 , 
2) ūdens ieguves urbumu veidošana,  
sk. 45.25 , 
3) šahtu izciršana, sk. 45.25,  
4) naftas un gāzes lauku izpēte, ģeofiziskā, 
ģeoloģiskā un seismiskā apsekošana,  
sk. 74.20  45120000  
 45.2   Pabeigti visi vai 
atsevišķu kārtu 
būvdarbi; 
inženiertehniskie darbi   45200000  
 
  45.21  Vispārīgie ēku 
būvniecības  
darbi un 
inženier tehniskie darbi  Šajā klasē ietilpst:  
1) visu tipu ēku būvniecība, inženiertehnisko 
būvju būvniecība,  
2) tilti, ieskaitot autoceļu estakādes, viadukti, 
tuneļi un apakšzemes pārejas,  
3) maģistrālie cauruļvadi, komunikāciju un 
elektropadeves līnijas,  
4) pilsētas cauruļvadi, pilsētas komunikāciju 
un elektropadeves līnijas,  
5) citi saistītie darbi pilsētās,  45210000  
Izņemot:  
45213316  
45220000  
45231000  
45232000  
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
65
    6) saliekamo konstrukciju montāža un 
uzstādīšana būvlaukumā.  
Šajā klasē neietilpst:  
1) ar naftas un gāzes ieguvi saistīti 
pakalpojumi,  
sk. 11.20,  
2) tādu pilnīgi saliekamu būvju montāža, ko 
veido pašražotas konstrukcijas, kuras nav 
ražotas no betona,  
sk. 20., 26. un 28. daļu,  
3) stadionu, peldbaseinu, vingrošanas zāļu, 
tenisa kortu, gol fa laukumu un citu sporta 
laukumu būvdarbi, izņemot ēku būvdarbus,  
sk. 45.23,  
4) ēku ierīkošanas darbi,  
sk. 45.3,  
5) ēku apdares darbi,  
sk. 45.4,  
6) arhitektūras un inženierzinību darbības,  
sk. 74.20,  
7) būvniecības projektu vadīšana,  
sk. 74.20   
  45.22  Jumta seguma un 
konstrukciju montāža  Šajā klasē ietilpst:  
1) jumtu montāža,  
2) jumta seguma uzlikšana,  
3) hidroizolācija  45261000  
  45.23  Lielceļu,  
auto ceļu, lidlauku un 
sporta objektu 
būvniecība  Šajā klasē ietilpst:  
1) lielceļu, ielu, autoceļu un citu satiksmes un 
kājāmgājēju ceļu būvniecība,  
2) dzelzceļu būvniecība,  
3) lidlauka skrejceļu būvniecība,  
4) stadionu, peldbaseinu, vingrošanas zāļu, 
tenisa kortu, golfa laukumu un citu sporta 
laukumu būvdarbi, izņemot ēku būvdarbus,  
5) ceļu un autostāvvie tu marķēšana.  
Šajā klasē neietilpst:  
iepriekšēja grunts pārvietošana,  
sk. 45.11  45212212 un 
DA03  
45230000  
Izņemot:  
45231000  
45232000  
45234115  
  45.24  Hidrotehnisko būvju 
būvniecība  Šajā klasē ietilpst:  
1) ūdensceļu, ostu un upju nostiprinājumu, 
piestātņu, slūžu u. c. būvniecība,  
2) dambju un aizsprostu būvniecība,  
3) bagarēšana,  
4) zemūdens darbi  45240000  
  45.25  Citi būvdarbi, kuru 
veikšanai 
nepieciešamas speciālas 
iemaņas  Šajā klasē ietilpst:  
1) viena v eida būvdarbi, kuri ir kopīgi 
dažādiem būvju veidiem un kuru veikšanai 
nepieciešamas speciālas iemaņas vai iekārtas,  
2) pamatu likšanas darbi, ieskaitot pāļu 
dzīšan u, 
3) ūdens ieguves aku urbšana un būvdarbi, 
šahtu rakšana,  
4) rūpnieciski ražotu tērauda elementu 
montāža,  
5) tērauda locīšana,  
6) mūrēšanas un akmeņu likšanas darbi,  
7) sastatņu un darba platformu montāža un 
demontāža, ieskaitot sastatņu un darba 45250000  
45262000  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
66
platformu nomu,  
8) skursteņu un rūpniecisko kurtuvju 
būvniecība.  
Šajā klasē neietilpst:  
sastatņu noma bez montāžas un demontāžas,  
sk. 71.32  
 45.3   Ēku ierīkošanas darbi   45300000  
  45.31  Elektrības vadu 
instalēšana un montāža  Šajā klasē ietilpst  
šādu ietaišu ierīkošana ēkās vai citās būvēs:  
1) elektrības vadu sistēmas un iekārtas,  
2) telekomunikāciju sistēmas,  
3) elektriskās apkures sistēmas,  
4) pastāvīgas antenas,  
5) ugunsdzēsības signalizācija,  
6) apsardzes signalizācijas sistēmas,  
7) lifti un eskalatori,  
8) zibensnovedēji  
u. c. 45213316  
45310000  
Izņemot:  
45316000  
 
  45.32  Izolācijas darbi  Šajā klasē ietilpst:  
siltumizolācijas, skaņas vai vibrācijas 
izolācijas ierīkošana ēkās vai citās būvēs.  
Šajā klasē neietilpst:  
hidroizolācija,  
sk. 45.22  45320000  
  45.33  Sanitārtehniskie darbi  Šajā klasē ietilpst šādu iekārtu uzstādīšana 
ēkās vai citās būvēs:  
1) sanitārtehnika un sanitārās iekārtas,  
2) gāzes iekārtas,  
3) apkures, vēdināšanas, dzesēšanas vai gaisa 
kondicionēšanas iekārtas un cauruļvadi,  
4) ūdens izsmidzināšanas sistēmas.  
Šajā klasē neietilpst:  
elektriskās apkure s sistēmu uzstādīšana,  
sk. 45.31  45330000  
  45.34  Pārējās būves un ierīces  Šajā klasē ietilpst:  
1) gaismas un signalizācijas sistēmu 
ierīkošana uz autoceļiem, dzelzceļiem, lidostās 
un ostās,  
2) citur neminēta aprīkojuma un palīgierīču 
ierīkošana ēkās vai  citās būvēs  45234115  
45316000  
45340000  
 45.4   Būvobjekta apdare   45400000  
  45.41  Apmetēju darbi  Šajā klasē ietilpst:  
ēku vai citu būvju iekšējo vai ārējo virsmu 
apmešana, ieskaitot apmetumu ar  plākšņu vai 
lokšņu materiāliem  45410000  
  45.42  Namdaru darbi  Šajā klasē ietilpst:  
1) no koka vai cita materiāla rūpnieciski 
izgatavotu durvju, logu, durvju un logu rāmju, 
iebūvējamo virtuves iekārtu, kāpņu, veikala 
iekārtu un citu iekārtu iebūvēšana,  
2) iekštelpu apdare (griesti, sienu koka  
apdare, bīdāmās šķērssienas  
u. c.). 
Šajā klasē neietilpst:  
parketa un cita veida koka grīdu ierīkošana,  
sk. 45.43  45420000  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
67
  45.43  Grīdu un sienu klājumu 
ierīkošana  Šajā klasē ietilpst šādu materiālu ieklāšana, 
noklāšana, iekāršana vai montāža ēkās vai  
citās būvēs:  
1) sienu vai grīdas keramikas, betona vai 
akmens flīzes,  
2) parkets un cita veida koka grīda, paklāji un 
grīdas segumi no linoleja,  
3) grīdas segumi no gumijas vai plastikāta,  
4) sienu un grīdas segumi no "teraco " betona, 
marmora, granīta vai  slānekļa,  
5) tapetes  45430000  
  45.44  Krāsošana un stiklošana  Šajā klasē ietilpst:  
1) iekštelpu un ārējo virsmu krāsošana,  
2) tehniskā aprīkojuma krāsošana,  
3) montāža (stikls, spoguļi u. c.).  
Šajā klasē neietilpst:  
logu likšana,  
sk. 45.42  45440000  
  45.45  Citi būvobjekta apdares 
darbi  Šajā klasē ietilpst:  
1) privātu peldbaseinu montāža,  
2) ēku virsmas tīrīšana ar ūdens tvaiku, smilšu 
strūklu un tamlīdzīgā veidā,  
3) citur neminēti apdares un nobeiguma darbi.  
Šajā klasē neietilpst:  
ēku un citu būvju  iekštelpu tīrīšana,  
sk. 74.70  45212212 un 
DA04  
45450000  
 45.5   Būvkonstrukciju 
montāžas vai 
demontāžas iekārtu (ar 
vadītāju) noma   45500000  
  45.50  Būvkonstrukciju 
montāžas va i 
demontāžas iekārtu (ar 
vadītāju) noma  Šajā klasē neietilpst:  
būvkonstrukciju montāžas vai demontāžas 
iekārtu  
(bez vadītāja) noma, sk.  71.32  45500000  
 
 
 
 
  
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
68
Publisko iepirkumu likuma  
2. pielikums  
Sociālie un citi īpaši pakalpojumi  
 
Nr. 
p. k. Apraksts  CPV kods  
1. Veselības, sociālie un saistītie 
pakalpojumi  75200000 -8, 75231200 -6, 75231240 -8, 79611000 -0, 79622000 -0 
(mājsaimniecību personāla nodrošināšanas pakalpojumi),  
79624000 -4 (aprūpes personāla nodrošināšanas pakalpojumi), 
79625000 -1 (medicīniskā personāla nodrošināšanas pakalpojumi), 
no 85000000 -9 līdz 85323000 -9, 98133100 -5, 98133000 -4, 
98200000 -5, 98500000 -8 (privātas mājsaimniecības ar 
nodarbinātām personām), no 98513000 -2 līdz 98514000 -9 
(darbaspēka pakalpojumi mājsaimniecībām, aģentūru personāla 
pakalpojumi mājsaimniecībām, kalpotāju pakalpojumi 
mājsaimniecībām, pagaidu personāls mājsaimniecībām, mājas 
palīdzības pakalpojumi un mājas apkopes pakalpojumi)  
2. Administratīvie, sociālie, izglītības, 
veselības aprūpes un kultūras 
pakalpojumi  85321000 -5, 85322000 -2, 75000000 -6 (pārvaldes, aizsardzības un 
sociālā nodrošinājuma pakalpojumi),  
75121000 -0, 75122000 -7, 75124000 -1, no 79995000 -5 līdz 
79995200 -7, no 80000000 -4 (izglītības un mācību pakalpojumi) 
līdz 80660000 -8, no 92000000 -1 līdz 92700000 -8,  
79950000 -8 (izstāžu, gadatirgu un kongresu organizēšan as 
pakalpojumi), 79951000 -5 (semināru organizēšanas pakalpojumi), 
79952000 -2 (pasākumu organizēšanas pakalpojumi), 79952100 -3 
(kultūras pasākumu organizēšanas pakalpojumi), 79953000 -9 
(festivālu organizēšanas pakalpojumi), 79954000 -6 (sarīkojumu 
organizēša nas pakalpojumi), 79955000 -3 (modes skašu 
organizēšanas pakalpojumi), 79956000 -0 (gadatirgu un izstāžu 
organizēšanas pakalpojumi)  
3. Obligātās sociālās nodrošināšanas 
pakalpojumi  75300000 -9 
4. Pabalstu pakalpojumi  75310000 -2, 75311000 -9, 75312000 -6, 7531 3000 -3, 75313100 -4, 
75314000 -0, 75320000 -5, 75330000 -8, 75340000 -1 
5. Citi kopienas, sociālie un personālie 
pakalpojumi, tostarp arodbiedrību, 
politisko organizāciju, jauniešu 
biedrību sniegtie pakalpojumi, un citi 
biedru organizāciju pakalpojumi  98000000 -3, 98120000 -0, 98132000 -7, 98133110 -8, 98130000 -3 
6. Reliģiskie pakalpojumi  98131000 -0 
7. Viesnīcu un restorānu pakalpojumi  No 55100000 -1 līdz 55410000 -7, no 55521000 -8 līdz 55521200 -0,  
55521000 -8 (ēdināšanas pakalpojumi privātajām 
mājsaimniecībām),  
55521100 -9 (ēdienu piegādes pakalpojumi veciem un slimiem 
cilvēkiem), 55521200 -0 (ēdienu piegādes pakalpojumi), 55520000 -
1 (ēdināšanas pakalpojumi), 55522000 -5 (ēdināšanas pakalpojumi 
transporta uzņēmumiem), 55523000 -2 (ēdināšanas pakalpojumi 
citiem uzņēmu miem vai citām iestādēm), 55524000 -9 (skolas 
ēdināšanas pakalpojumi); 55510000 -8 (ēdnīcu pakalpojumi), 
55511000 -5 (ēdnīcu un citu slēgta veida kafetēriju pakalpojumi), 
55512000 -2 (ēdnīcu vadības pakalpojumi), 55523100 -3 (skolas 
ēdināšanas nodrošināšanas pa kalpojumi)  
8. Juridiskie pakalpojumi  No 79100000 -5 līdz 79140000 -7, 75231100 -5 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
69
9. Citi administratīvie pakalpojumi un 
valdības pakalpojumi  No 75100000 -7 līdz 75120000 -3, 75123000 -4, no 75125000 -8 līdz 
75131000 -3 
10. Pakalpojumu sniegšana sabiedrībai  No 75200000 -8 līdz 75231000 -4 
11. Ar cietumiem saistīti pakalpojumi, 
sabiedriskās drošības un glābšanas 
pakalpojumi, ja tie nav izslēgti saskaņā 
ar šā likuma 3.  panta pirmās daļas 
10. punktu  No 75231210 -9 līdz 75231230 -5, no 75240000 -0 līdz 75252000 -7, 
79430 0000 -7, 98113100 -9 
12. Izmeklēšanas un apsardzes 
pakalpojumi  No 79700000 -1 līdz 79721000 -4 (izmeklēšanas un apsardzes 
pakalpojumi, apsardzes pakalpojumi, signalizācijas uzraudzības 
pakalpojumi, apsargu pakalpojumi, novērošanas pakalpojumi, 
izsekošanas sis tēmas pakalpojumi, bēgļu izsekošanas pakalpojumi, 
patrulēšanas pakalpojumi, identifikācijas kartes piegādes 
pakalpojumi, izmeklēšanas pakalpojumi un detektīvu aģentūras 
pakalpojumi), 79722000 -1 (grafoloģijas pakalpojumi), 79723000 -8 
(atkritumu analīzes pak alpojumi)  
13. Starptautiskie pakalpojumi  98900000 -2 (ārpusteritoriālo organizāciju un institūciju sniegtie 
pakalpojumi), 98910000 -5 (starptautiskām organizācijām un 
struktūrām raksturīgi pakalpojumi)  
14. Pasta pakalpojumi  64000000 -6 (pasta un telekomunik āciju pakalpojumi), 64100000 -7 
(pasta un kurjeru pakalpojumi), 64110000 -0 (pasta pakalpojumi), 
64111000 -7 (pasta pakalpojumi, kas saistīti ar avīzēm un 
periodiskajiem izdevumiem), 64112000 -4 (pasta pakalpojumi, kas 
saistīti ar vēstulēm), 64113000 -1 (pasta pakalpojumi, kas saistīti ar 
pakām), 64114000 -8 (pasta iestādes pakalpojumi), 64115000 -5 
(pastkastīšu noma), 64116000 -2 (pasta pakalpojumi sūtījumiem 
pēc pieprasījuma),  
64122000 -7 (biroja iekšējā pasta un kurjera pakalpojumi)  
15. Dažādi pakalpojumi  50116510 -9 (riepu vulkanizēšanas pakalpojumi), 71550000 -8 
(kalēja pakalpojumi)  
 
www.vestnesis.lv2016. gada 29. decembris, Nr. 254 (5826) OP 2016/254.1
70