Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 126 (5953),
27.06.2017.
OP numurs: 
2017/126.15
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
338
Pieņemts: 
13.06.2017.
Stājas spēkā: 
01.07.2017.
Attēlotā redakcija:
 14.09.2018. - ...
Grozījumi:
MK 11.09.2018. noteikumi 
Nr.571 / LV, 182 (6268), 13.09.2018. / Stājas spēkā 14.09.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 338
Rīgā 2017. gada 13. jūnijā (prot. Nr. 30 24. §)
Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem
Izdoti saskaņā ar 
Sociālo pakalpojumu
un sociālās palīdzības likuma
 
17. panta
 otro daļu
un 
Bērnu tiesību aizsardzības likuma
37. panta
 septīto daļu
1
/
72
I. Vispārīgais jautājums
1. Noteikumi nosaka prasības:
1.1. sociālo pakalpojumu sniedzējiem;
1.2. bāreņu un bez vecāku gādības palikušo bērnu aprūpes iestādēm.
II. Vispārīgās prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem
2. Sociālo pakalpojumu sniedzējs:
2.1. ir komersants, kooperatīvā sabiedrība, biedrība, nodibinājums, reliģiska organizācija, valsts vai pašvaldības iestāde vai cits tiesību
subjekts;
2.2. nodarbina personas ar atbilstošu izglītību, pamatojoties uz darba līgumu vai uzņēmuma līgumu. Nepieciešamo darbinieku skaitu
nosaka sociālo pakalpojumu sniedzēja institūcijas vadītājs vai augstāka institūcija, pamatojoties uz sociālo pakalpojumu sniedzēja
institūcijas vadītāja priekšlikumu;
2.3. nodrošina vienmērīgu un racionālu darba uzdevumu sadali starp darbiniekiem;
2.4. ievēro 
Bērnu tiesību aizsardzības likumā
 un citos normatīvajos aktos minētās prasības attiecībā uz bērnu tiesību un interešu ievērošanu
un aizsardzību, ja sociālos pakalpojumus sniedz bērniem;
2.5. ir izstrādājis un apstiprinājis darba kārtības un drošības noteikumus, kuros norādītas darbinieka tiesības, pienākumi, atbildība un citas
būtiskas normas, kas jāievēro sociālo pakalpojumu sniegšanas laikā, kā arī nodrošina darbiniekiem iespēju iepazīties ar šiem noteikumiem;
2.6. sociālo pakalpojumu sniegšanas laikā nodrošina pirmo palīdzību klientiem;
2.7. vismaz reizi trijos gados veic iekšējo pašnovērtējumu par nodrošināto sociālo pakalpojumu kvalitāti un atbilstību normatīvajos aktos
2
/
72
noteiktajām prasībām, ja nav ieviesta un uzturēta kvalitātes vadības sistēma ISO 9001.
3. Sociālo pakalpojumu sniedzējs nodrošina šādu publiski pieejamu informāciju, tai skaitā tīmekļvietnē:
3.1. sociālo pakalpojumu sniedzēja mērķi, uzdevumi, organizatoriskā struktūra un darba organizācija;
3.2. sniedzamie sociālie pakalpojumi un to saņemšanas kārtība;
3.3. katra sociālā pakalpojuma cena un samaksas kārtība, ja par sociālo pakalpojumu daļēji vai pilnībā maksā klients;
3.4. administratīvā personāla un speciālistu pieņemšanas laiki, kā arī kontaktinformācija saziņai.
4. Sociālo pakalpojumu sniedzējs nodrošina:
4.1. klientu reģistrēšanu sociālā pakalpojuma saņemšanai rindas kārtībā, ja sociālo pakalpojumu nevar nodrošināt uzreiz;
4.2. sociālo pakalpojumu satura un apjoma plānošanu un nodrošināšanu atbilstoši klienta vajadzībām;
4.3. skaidrojumu par klientam sniedzamā sociālā pakalpojuma mērķiem, apjomu un saņemšanas regularitāti, nepieciešamajām izmaiņām,
mainoties klienta funkcionālajam stāvoklim vai citiem apstākļiem;
4.4. klienta ģimenes vai mājsaimniecības locekļu iesaistīšanu sociālā pakalpojuma sniegšanas procesā, ja tas ir nepieciešams, izņemot
gadījumus, ja tas nav klienta interesēs;
4.5. ar klientu saistītās informācijas iegūšanu, lietošanu un glabāšanu atbilstoši ierobežotas pieejamības informācijas statusam un fizisko
personu datu aizsardzības prasībām;
4.6. klienta privātās dzīves neaizskaramības ievērošanu;
4.7. ētikas principu ievērošanu un darbību klienta labākajās interesēs;
3
/
72
4.8. ziņu sniegšanu tiesībaizsardzības institūcijām atbilstoši kompetencei, ja rodas aizdomas, ka klients varētu būt veicis vai pret viņu
varētu būt veiktas prettiesiskas darbības;
4.9. multidisciplināro un starpnozaru sadarbības principu piemērošanu sociālo pakalpojumu rezultātu sasniegšanai un ilgtspējas
nodrošināšanai.
5. Lai nodrošinātu sociālos pakalpojumus, sociālo pakalpojumu sniedzējs:
5.1. veic sākotnējo klienta sociālās situācijas novērtēšanu, ja tas atbilst sniegtā sociālā pakalpojuma veidam;
5.2. nosaka klienta sociālās problēmas, kuras tiks risinātas, izmantojot sociālo pakalpojumu;
5.3. plāno un dokumentē sociālā pakalpojuma sniegšanas procesu vai atsevišķu sociālo pakalpojumu;
5.4. izstrādā individuālo sociālās rehabilitācijas vai sociālās aprūpes plānu, kurā ietver:
5.4.1. risināmās problēmas definējumu;
5.4.2. sociālās rehabilitācijas vai sociālās aprūpes ilgtermiņa un īstermiņa mērķus;
5.4.3. sociālās rehabilitācijas vai sociālās aprūpes uzdevumus, veicamos pasākumus, termiņu, sagaidāmo rezultātu un atbildīgo
personu;
5.5. vienojas ar klientu par veicamajiem pasākumiem sociālās problēmas risināšanai vai mazināšanai un nodrošina plānotā sociālā
pakalpojuma apjoma izpildi, atspoguļojot sociālā pakalpojuma sniegšanas procesu (piemēram, apmeklējumu un darbību reģistrācija, sarunu
protokoli, informācija par veicamajiem uzdevumiem un darbībām);
5.6. ne retāk kā reizi 12 mēnešos un pēc attiecīgā sociālā pakalpojuma sniegšanas beigām novērtē klienta sociālās situācijas izmaiņas un
sasniegtos rezultātus.
6. Sociālo pakalpojumu sniedzējs:
4
/
72
6.1. veido bērnu reģistru (
1. pielikums
) vai pilngadīgu klientu reģistru (
2. pielikums
), kurā iekļauj informāciju attiecīgi par bērna vai pilngadīgā
klienta iestāšanos sociālo pakalpojuma sniedzēja institūcijā un izstāšanos no tās, ja sociālais pakalpojums ir ar izmitināšanu, vai veic
klientu apmeklējumu uzskaiti, ja sociālais pakalpojums ir bez izmitināšanas;
6.2. veido klienta lietu, kurā iekļauj šādus dokumentus un ietver šādas ziņas:
6.2.1. informāciju par klientu, ar sociālo pakalpojumu sniegšanu saistītos dokumentus vai to atvasinājumus (piemēram, klienta
iesniegumi, klienta vai mājsaimniecības locekļu sociālās situācijas novērtējums, sociālā pakalpojuma saņemšanas pamatojums, klienta
iesaistīšanās sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas procesos vai atteikšanās saņemt sociālo pakalpojumu, kā arī cita būtiska
informācija, kas saistīta ar klienta sociālo problēmu risināšanu);
6.2.2. šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minēto plānu, sociālo pakalpojumu sniegšanas procesa atspoguļojumu un rezultātu novērtējumu;
6.2.3. informāciju par klienta funkcionālajiem traucējumiem un to smaguma pakāpi;
6.2.4. informāciju par ārstniecības personas noteikto ārstēšanās ieteikumu izpildi, ja sociālo pakalpojumu sniegšanā ir iesaistīta
ārstniecības persona un tā ir sniegusi atbalstu noteikto ārstēšanās ieteikumu izpildē;
6.2.5. līgumu ar klientu, viņa likumisko pārstāvi vai audžuģimeni, ja bērns ir ievietots audžuģimenē, par sociālā pakalpojuma sniegšanu,
kurā nosaka sniedzamā sociālā pakalpojuma saturu, apjomu un samaksas kārtību, kā arī pušu tiesības un pienākumus;
6.2.6. citu informāciju, kas ir būtiska sociālo pakalpojumu sniegšanai, apturēšanai vai izbeigšanai;
6.3. nosaka darbinieku skaitu;
6.4. izstrādā:
6.4.1. kārtību, kādā rīkoties ārkārtas situācijās, ja sociālais pakalpojums ir ar izmitināšanu, un iepazīstina ar to klientus un darbiniekus;
6.4.2. kārtību, kādā klients uz laiku tiek izolēts, ja viņš apdraud savu vai citu cilvēku dzīvību vai veselību, un tiek nodrošināta klienta
uzraudzība, ja sociālais pakalpojums ir ar izmitināšanu, kā arī iepazīstina ar šo kārtību klientus un darbiniekus.
7. Šo noteikumu 6.1. apakšpunktā minētos reģistrus ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas institūcijas glabā 75 gadus, pārējās
5
/
72
institūcijas – 10 gadus pēc pēdējā ieraksta veikšanas.
8. Šo noteikumu 6.2. apakšpunktā minēto klienta lietu glabā 10 gadus pēc tam, kad attiecīgajam klientam tiek izbeigta sociālā pakalpojuma
sniegšana.
9. Sociālo pakalpojumu sniedzējs nodrošina darbiniekiem regulāru profesionālās kompetences pilnveidi:
9.1. apmācības:
9.1.1. institūcijas vadītājam, struktūrvienības vadītājam, kurš ir tieši iesaistīts sociālā pakalpojuma sniegšanā un organizēšanā, un
sociālajam darbiniekam – ne mazāk par 24 akadēmiskajām stundām gadā;
9.1.2. sociālajam aprūpētājam, sociālajam rehabilitētājam un sociālās palīdzības organizatoram – ne mazāk par 16 akadēmiskajām
stundām gadā;
9.1.3. aprūpētājam – ne mazāk par astoņām akadēmiskajām stundām gadā;
9.1.4. pārējiem darbiniekiem – atbilstoši nepieciešamībai;
9.2. supervīziju (individuālo, grupas, komandas, organizācijas):
9.2.1. sociālā darba speciālistam, institūcijas vadītājam un struktūrvienības vadītājam, kurš ir tieši iesaistīts sociālā pakalpojuma
sniegšanā un organizēšanā, – ne mazāk par 21 stundu gadā;
9.2.2. pārējiem darbiniekiem – atbilstoši nepieciešamībai.
10. Sociālo pakalpojumu sniedzēja telpas un vide ir piemērotas sociālā pakalpojuma sniegšanai:
10.1. būves vai telpu grupas lietošanas veids atbilst normatīvajos aktos par būvju klasifikāciju noteiktajām prasībām;
10.2. telpas ir piemērotas un aprīkotas atbilstoši to lietošanas mērķim, ievērojot klientu vecumu un funkcionālo stāvokli;
6
/
72
10.3. telpu plānojums, daudzums un veidi atbilst klientu vajadzībām un risināmo problēmu specifikai;
10.4. klientiem ar kustību traucējumiem ir piemērotas telpas ēkas pirmajā stāvā, un šajās telpās ir pieejams pilns sociālo pakalpojumu
apjoms, ja sociālo pakalpojumu sniedzējs sociālos pakalpojumus sniedz telpās, kuras ir izvietotas vairākos stāvos, un ēkā nav lifta vai
pacēlāja;
10.5. 
(svītrots ar MK 
11.09.2018.
 noteikumiem Nr. 571)
;
10.6. telpu un teritorijas iekārtošanā izmanto universālā dizaina elementus, kas mazina klienta funkcionālo traucējumu ietekmi uz personas
sociālās funkcionēšanas spējām;
10.7. speciālistu individuālās konsultācijas un grupu nodarbības ar klientiem notiek telpā, kurā iespējams ievērot konfidencialitāti;
10.8. klientiem un apmeklētājiem ir nodrošināta uzgaidāmā telpa ar sēdvietām un iespēju izmantot sanitāro telpu ar tualeti un roku
mazgātni;
10.9. darbiniekiem ir nodrošināta pārģērbšanās vieta, atpūtas un higiēnas telpas, ja klientiem tiek nodrošināts sociālais pakalpojums ar
izmitināšanu;
10.10. ja sociālais pakalpojums tiek nodrošināts ar izmitināšanu:
10.10.1. klientiem ir nodrošināta iespēja izmantot dušu vai vannu;
10.10.2. klientiem ir nodrošināta iespēja izmantot telpu vai vietu personīgās veļas mazgāšanai un žāvēšanai, kā arī apavu kopšanai;
10.10.3. guļamtelpas vai guļamvietas ir izvietotas atsevišķi vīriešiem, sievietēm un ģimenēm. Kopīgas guļamtelpas, nešķirojot pēc
dzimumiem, var nodrošināt bērniem līdz septiņu gadu vecumam.
(Grozīts ar MK 
11.09.2018.
 noteikumiem Nr. 571)
11. Ja sociālo pakalpojumu sniedzējs sniedz sociālo pakalpojumu, kuram šajos noteikumos vai citos normatīvajos aktos nav noteiktas īpašas
prasības, sociālo pakalpojumu sniedzējs nodrošina vispārīgo prasību izpildi atbilstoši sniedzamā sociālā pakalpojuma specifikai.
7
/
72
III. Prasības sociālā darba pakalpojuma sniedzējiem
(pašvaldību sociālajiem dienestiem)
12. Pašvaldības sociālais dienests (turpmāk – sociālais dienests) veic sociālo darbu, organizē un sniedz sociālos pakalpojumus un sociālo
palīdzību, piesaista sociālo resursu sistēmas, lai risinātu sociālās problēmas, kas aktuālas konkrētiem indivīdiem, ģimenēm un sociālām grupām
ar kopīgām interesēm vai dzīvojošām vienā teritoriālajā vienībā.
13. Sociālais dienests nodrošina 
Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā
 noteikto sociālā darba speciālistu skaitu atbilstoši
specializācijai, ņemot vērā administratīvajā teritorijā dzīvojošo iedzīvotāju vajadzību specifiku. Ja pašvaldības teritorijā iedzīvotāju skaits pārsniedz
3000, sociālajā dienestā ar klientiem strādā ne mazāk kā trīs sociālā darba speciālisti – sociālais darbinieks darbam ar ģimenēm un bērniem,
sociālais darbinieks darbam ar pilngadīgām personām un sociālās palīdzības organizators.
14. Sociālais dienests:
14.1. nodrošina klienta lietas satura izstrādi un apraksta sociālā gadījuma vadības procesu;
14.2. nodrošina klienta apkalpošanu vai vienošanos par atkārtotas tikšanās laiku un vietu;
14.3. vada sociālā gadījuma procesu un dokumentē to, izvērtē situāciju un, ja nepieciešams, veic pārbaudi klienta dzīvesvietā;
14.4. nodrošina, ka sociālās situācijas izpēte tiek uzsākta 10 darbdienu laikā kopš pirmreizējās informācijas saņemšanas, bet krīzes
situācijās – nekavējoties;
14.5. atbilstoši šo noteikumu 
3. pielikumā
 minētajiem kritērijiem veic riska novērtēšanu ģimenēs ar bērniem, kurās ir bērna attīstībai
nelabvēlīgi apstākļi, aizpilda šo noteikumu 
4. pielikumā
 minēto riska novērtējuma anketu par bērnu, bērna vecākiem un, ja nepieciešams,
citām pilngadīgām personām, kas piedalās bērna ikdienas aprūpē;
14.6. veic šo noteikumu 14.5. apakšpunktā minēto riska novērtēšanu ģimenēs ar bērniem pēc sadarbības institūciju vai citu avotu sniegtās
informācijas par iespējamu bērnu tiesību aizskārumu vai apdraudējumu;
8
/
72
14.7. veic sociālā gadījuma vadības procesa pirmreizēju novērtēšanu sešus mēnešus pēc sociālā gadījuma vadības procesa uzsākšanas un
turpmāk atbilstoši nepieciešamībai, bet ne retāk kā reizi 12 mēnešos un noslēdzot sociālo gadījumu;
14.8. ne retāk kā reizi sešos mēnešos atkārtoti novērtē šo noteikumu 14.5. un 14.6. apakšpunktā minētos riskus;
14.9. organizē resursu tīkla apzināšanu un nepieciešamo resursu piesaisti sociālā gadījuma risināšanai;
14.10. veido sadarbības komandas, pieņem sadarbības komandu izstrādātos sadarbības, pienākumu un savstarpējas saziņas noteikumus;
14.11. ja nepieciešams, organizē klienta nokļūšanu līdz sociālo vai citu pakalpojumu saņemšanas vietai un atpakaļ, ja klients nevar nokļūt
ar sabiedrisko vai personisko transportu.
15. Ja sociālais dienests veido attālinātos klientu pieņemšanas punktus, tajos tiek nodrošināta sociālā darbinieka pieņemšana vismaz reizi
nedēļā.
IV. Prasības pakalpojuma sniedzējiem, kas nodrošina sociālo aprūpi mājās
16. Pakalpojuma sniedzējs, kas nodrošina sociālo aprūpi mājās (turpmāk – aprūpe mājās), klientiem, kuri objektīvu apstākļu dēļ nevar sevi
aprūpēt, sniedz šādus pakalpojumus pamatvajadzību apmierināšanai:
16.1. palīdzību personīgās higiēnas nodrošināšanā (piemēram, mazgāšanās, inkontinences līdzekļu nomaiņa, ķemmēšanās, skūšanās,
protēžu kopšana), izņemot podologa pakalpojumus;
16.2. palīdzību apģērbties un noģērbties, gultas veļas nomaiņu;
16.3. palīdzību iekļūt gultā un izkļūt no tās, pozicionēšanu un pārvietošanos;
16.4. ēdiena gatavošanu un palīdzību paēst;
16.5. pārtikas produktu, medikamentu un citu sīkpreču piegādi;
9
/
72
16.6. palīdzību mājvietas uzkopšanā (piemēram, trauku mazgāšana, telpu mitrā uzkopšana, sadzīves atkritumu iznešana);
16.7. ārstniecības personas izsaukšanu, atbalstu medikamentu lietošanā, palīdzību sadarbībā ar dažādām institūcijām (piemēram,
samaksāt rēķinus);
16.8. kurināmā piegādi telpās, krāsns kurināšanu;
16.9. citus pakalpojumus atbilstoši šo noteikumu 6.2.5. apakšpunktā minētajam līgumam, kas noslēgts starp klientu un pakalpojuma
sniedzēju, kas nodrošina aprūpi mājās, vai atbilstoši sociālā dienesta noteiktajam veicamo darbu apjomam.
17. Pakalpojuma sniedzējs, kas nodrošina aprūpi mājās, ja nepieciešams, sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista aprūpētāju, sociālo
aprūpētāju un darbinieku, kurš koordinē aprūpes personāla darbību.
18. Pakalpojuma sniedzējs, kas nodrošina aprūpi mājās:
18.1. reģistrē personas iesniegumu vai sociālā dienesta pasūtījumu par pakalpojuma – aprūpe mājās – nepieciešamību;
18.2. īsteno pakalpojumu noteiktajā apjomā atbilstoši šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajam plānam vai pakalpojuma sniedzēja vai
sociālā dienesta izstrādātajam plānam un situācijas novērtējumam;
18.3. piemeklē ar klientu psiholoģiski saderīgu darbinieku vai, ja iespējams, piedāvā citu aprūpes darbinieku, ja tiek konstatēta klienta un
darbinieka savstarpējā nesaderība;
18.4. nekavējoties informē ārstniecības personu, ja ir aizdomas par būtisku klienta veselības pasliktināšanos vai apdraudējumu;
18.5. apmāca vienā mājsaimniecībā dzīvojošos klienta ģimenes locekļus klienta aprūpē;
18.6. pamatojoties uz sociālā dienesta lēmumu par nepieciešamību nodrošināt aprūpi mājās:
18.6.1. iesniedz sociālajam dienestam pārskatu par pakalpojuma ietvaros plānoto darbu izpildi un citas ar pakalpojuma sniegšanu
saistītas ziņas ne retāk kā reizi gadā vai beidzot sniegt pakalpojumu;
10
/
72
18.6.2. nekavējoties informē sociālo dienestu, ja konstatē, ka aprūpe mājās nav pietiekama vai klienta stāvoklis ir uzlabojies tiktāl, ka
pakalpojums nav nepieciešams vai tā apjoms ir samazināms.
19. Ja klienta dzīvesvietā nav pieejams pilnvērtīgs nodrošinājums atsevišķu aprūpes mājās pakalpojumu sniegšanai un personīgās higiēnas
nodrošināšanai, klientu var nogādāt pie attiecīgā pakalpojumu sniedzēja (piemēram, uz pirti) vai ar nepieciešamo aprīkojumu ierasties pie klienta.
20. Ja klienta personīgās higiēnas nodrošināšanai ir nepieciešams speciāls tehniskais nodrošinājums vai aprūpes mājās pakalpojuma
veikšanai piesaistāms īpaši apmācīts personāls, pakalpojuma sniedzējs nodrošina attiecīgos tehniskos līdzekļus vai cilvēkresursus.
21. Aprūpes mājās pakalpojumu var organizēt izbraukuma veidā, pakalpojuma sniegšanā vienlaikus iesaistot vairākus speciālistus (piemēram,
aprūpētājs, sociālais aprūpētājs, psihologs, ārstniecības persona).
22. Aprūpes mājās pakalpojuma sniedzējs sadarbojas ar citiem pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, veselības aprūpes pakalpojumu
sniedzēji, asistenti), lai efektīvi izmantotu publiskos līdzekļus un sekmētu klienta saskarsmi ar citām fiziskām un juridiskām personām.
23. Uz aprūpes mājās pakalpojuma sniedzēju neattiecas šo noteikumu 
10. punktā
 minētās prasības. Ja klients ierodas pie aprūpes mājās
pakalpojuma sniedzēja, viņam tiek nodrošināta iekļūšana ēkā un konsultācijas saņemšana.
24. Ja klienta funkcionālais stāvoklis ir mainīgs vai pastāv iespēja nonākt bezpalīdzīgā stāvoklī, pakalpojuma sniedzējs aprūpes mājās
pakalpojumu var nodrošināt pēc īpaša izsaukuma, kurā izmantota "drošības poga". Šādā gadījumā pakalpojuma sniedzējs pasākumus organizē
atbilstoši vajadzībai un noslēgtajam līgumam par pakalpojuma "drošības poga" sniegšanu un šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minēto plānu var
neizstrādāt.
25. Šo noteikumu 
24. punktā
 minētā pakalpojuma "drošības poga" ietvaros klientam nodrošina:
25.1. "drošības pogas" saziņas iekārtu nodošanu klienta lietošanā uz pakalpojuma sniegšanas laiku;
11
/
72
25.2. "drošības pogas" centrāles tehnisko nodrošinājumu un darbinieka gatavību pieņemt "drošības pogas" signālu no klienta 24 stundas
diennaktī;
25.3. "drošības pogas" saziņas iekārtas uzraudzību un programmēšanu, pārprogrammēšanu un tehnisko apkalpošanu, tai skaitā
bezmaksas bateriju un stiprinājumu nomaiņu, iekārtas nomaiņu vai remontu tās bojājuma gadījumā, informēšanu un palīdzību strāvas
zuduma gadījumā;
25.4. klienta apmācību un konsultēšanu par "drošības pogas" sarunu iekārtas un signālpogas izmantošanu;
25.5. informatīvas un konsultatīvas palīdzības sniegšanu, ja klients sazinās ar centrāles darbinieku, un palīdzību atbilstošu pasākumu
veikšanā (piemēram, sazināties ar neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu, Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienestu, valsts vai
pašvaldības policiju);
25.6. centrāles darbinieka veiktu klienta kontroluzraudzību vienu reizi divās nedēļās, ja klients minētajā laikposmā nav sazinājies ar centrāli;
25.7. drošības pasākumu ievērošanu, kas saistīti ar aprūpes mājās pakalpojuma sniedzējam nodotās informācijas vai priekšmetu lietošanu
iekļūšanai klienta dzīvesvietā (piemēram, durvju kodi, rezerves atslēgas) un brīvas pieejas ierobežošanu nepiederošām personām;
25.8. ja nepieciešams, izbraukšanu pie klienta un palīdzības sniegšanu klientam dzīvesvietā.
V. Prasības bērnu ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas institūcijas pakalpojuma
sniedzējiem
26. Bērnu ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas institūcijas pakalpojuma sniedzējs (turpmāk šajā nodaļā – bērnu aprūpes
institūcija) bāreņiem, bez vecāku gādības palikušiem bērniem un bērniem ar invaliditāti (turpmāk šajā nodaļā – aprūpē esošie bērni) nodrošina
mājokli, diennakts aprūpi, sociālo rehabilitāciju, kā arī veicina bērna un ģimenes atkalapvienošanos vai jaunas ģimenes iegūšanu vai, ja tas nav
iespējams, sagatavo bērnu patstāvīgas dzīves uzsākšanai.
27. Bērnu aprūpes institūcija ģimeniskai videi pietuvinātu sociālo pakalpojumu veido atsevišķās dzīvokļa tipa sociālā pakalpojuma sniegšanas
vietās, tai skaitā dzīvojamās mājās vai dzīvokļos.
12
/
72
28. Bērnu aprūpes institūcija sociālo pakalpojumu sniegšanā nodrošina sociālā darbinieka, sociālā aprūpētāja vai sociālā rehabilitētāja, vai
sociālā audzinātāja, aprūpētāja vai aukles iesaisti.
29. Bērnu aprūpes institūcija sociālā pakalpojuma sniegšanā var iesaistīt ārstniecības personas.
30. Lai nodrošinātu apstākļus aprūpē esoša bērna vispusīgai attīstībai, bērnu aprūpes institūcija:
30.1. plāno darbinieku resursus atbilstoši bērnu vecumam, kā arī attīstības un funkcionēšanas līmenim;
30.2. veido vai nodrošina ģimeniskai videi pietuvinātu bērnu aprūpes institūcijas pakalpojumu;
30.3. pielāgo un padara pieejamas nodarbību telpas aprūpē esošo bērnu, tai skaitā bērnu ar funkcionāliem traucējumiem, vajadzību
apmierināšanai;
30.4. rada iespējas aprūpē esošiem bērniem saturīgi pavadīt brīvo laiku, apmeklēt kultūras un sporta nodarbības un pasākumus, iesaistīties
sabiedriskajās aktivitātēs bērnu aprūpes institūcijā un ārpus tās;
30.5. nodrošina saskarsmes iespējas ar vienaudžiem, vecākiem, brāļiem (pusbrāļiem), māsām (pusmāsām), vecvecākiem, kā arī citām
personām, ar kurām aprūpē esošais bērns ilgu laiku ir dzīvojis nedalītā mājsaimniecībā, un atbalsta personām bērnu aprūpes institūcijā un
ārpus tās;
30.6. iespēju robežās veicina vecāku un to personu iesaisti un klātbūtni aprūpē esošu bērnu aktivitātēs, kuras ilgu laiku dzīvojušas nedalītā
mājsaimniecībā ar šo bērnu, vai uztur emocionālu saikni ar minētajām personām.
31. Lai sekmētu izglītības ieguvi, bērnu aprūpes institūcija aprūpē esošam bērnam nodrošina:
31.1. iespēju apmeklēt individuālajām vajadzībām un spējām atbilstošu izglītības iestādi;
31.2. nepieciešamos mācību līdzekļus un piederumus;
13
/
72
31.3. piemērotu vietu vai telpu mājas darbu veikšanai un palīdzību to sagatavošanā;
31.4. telpu mājmācības nodarbībām aprūpē esošiem bērniem, kuriem tiek nodrošināta mājmācība.
32. Bērnu aprūpes institūcija nodrošina aprūpē esošam bērnam iespēju apgūt un šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajā plānā iekļauj šādu
iemaņu un zināšanu apgūšanu:
32.1. sadzīves un pašaprūpes iemaņu apgūšanu un nostiprināšanu:
32.1.1. personiskās naudas izlietojuma plānošana un iepirkšanās;
32.1.2. ēdiena gatavošana un galda kultūra;
32.1.3. dzīvojamo telpu un teritorijas uzkopšana;
32.1.4. sava apģērba mazgāšana, gludināšana un apavu kopšana;
32.1.5. pašaprūpe un personīgā higiēna;
32.2. iemaņu apgūšanu un izglītošanu par šādām tēmām:
32.2.1. izpratne par darba lomu cilvēka dzīvē, darba attiecībām un darba samaksu;
32.2.2. orientēšanās apkārtējā vidē, ja šo nepieciešamību nosaka aprūpē esoša bērna funkcionālais stāvoklis;
32.2.3. saskarsme un komunikācija;
32.2.4. ugunsdrošība, elektrodrošība un personas drošība;
32.2.5. veselība un higiēna;
32.2.6. tiesības, pienākumi un atbildība;
14
/
72
32.2.7. brīvā laika pavadīšana;
32.3. profesijas izvēli un apguvi, ja aprūpē esošais bērns ir sasniedzis 15 gadu vecumu;
32.4. citu sadzīvē nepieciešamu iemaņu un prasmju apgūšanu.
33. Bērnu aprūpes institūcija aprūpē esošam bērnam nodrošina reģistrāciju pie ģimenes ārsta un atbalstu ārstniecības personas nozīmētā
ārstēšanās plāna izpildē.
34. Bērnu aprūpes institūcija aprūpē esošam bērnam nodrošina:
34.1. dzimumam, augumam, gadalaikam un individuālajām vajadzībām piemērotu apģērbu un apavus individuālai lietošanai;
34.2. mīksto inventāru (piemēram, gultas piederumus, veļu, dvieļus), personīgās higiēnas un mazgāšanas līdzekļus;
34.3. kvalitatīvu, bērna vecumam, veselības stāvoklim un uztura normām atbilstošu ēdināšanu vismaz četras reizes dienā;
34.4. atsevišķu dzīvojamo istabu nepilngadīgai mātei ar bērnu, ja bērnu aprūpes institūcijā esošai nepilngadīgai mātei piedzimst bērns;
34.5. nepieciešamos tehniskos palīglīdzekļus atbilstoši normatīvajiem aktiem par nodrošināšanu ar tehniskajiem palīglīdzekļiem un, ja
nepieciešams, sedz bāreņa un bez vecāku gādības palikuša bērna līdzmaksājumu. Tehniskos palīglīdzekļus, ko var izmantot vairāki bērni
vai ar kuriem tiek aprīkotas koplietošanas, sadzīves vai nodarbību telpas, bērnu aprūpes institūcija iegādājas par bērnu aprūpes institūcijas
budžeta līdzekļiem.
35. Bērnu aprūpes institūcija atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā veicama aprūpē esoša bērna izolācija vispārējā bāreņu un bez
vecāku gādības palikušo bērnu aprūpes un audzināšanas iestādē, ja nepieciešams, nodrošina aprūpē esoša bērna izolēšanu un uzraudzību.
36. Bērnu aprūpes institūcija šo noteikumu 6.2. apakšpunktā minētajā klienta lietā papildus iekļauj:
15
/
72
36.1. aprūpē esoša bērna dzimšanas apliecības atvasinājumu;
36.2. dokumentus, kas apliecina, ka bāreņa vecāki ir miruši vai normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā atzīti par mirušiem, bet bez vecāku
gādības palikuša bērna vecāki ir pazuduši vai ilgstošas slimības dēļ nespēj realizēt aizgādību vai vecākiem pārtrauktas vai atņemtas
aizgādības tiesības;
36.3. ziņas par aprūpē esoša bērna vecākiem, brāļiem (pusbrāļiem) un māsām (pusmāsām);
36.4. ziņas par aprūpē esoša bērna veselības stāvokli;
36.5. invaliditāti apliecinošu dokumentu atvasinājumus vai izdrukas no attiecīgās datubāzes, ja aprūpē esošam bērnam noteikta invaliditāte;
36.6. citu informāciju, kas ir būtiska sociālā pakalpojuma nodrošināšanā.
37. Bāreņa un bez vecāku gādības palikuša bērna personu apliecinošos dokumentus un dzimšanas apliecību sociālā pakalpojuma sniegšanas
laikā glabā bērnu aprūpes institūcijas seifā vai slēdzamā skapī. Nepieprasītos bāreņa un bez vecāku gādības palikuša bērna personu apliecinošos
dokumentus un dzimšanas apliecību bērnu aprūpes institūcija uzglabā līdz bāreņa un bez vecāku gādības palikuša bērna pilngadībai, pēc tam tos
nodod izdevējiestādei.
38. Bāreņa un bez vecāku gādības palikuša bērna nāves gadījumā bērnu aprūpes institūcija organizē apbedīšanu, ja to neuzņemas cita
persona.
39. Nodrošinot aprūpē esošam bērnam ģimeniskai videi pietuvinātu sociālo pakalpojumu, aprūpē esošo bērnu skaits vienā grupā nav lielāks par
astoņiem bērniem, izņemot šo noteikumu 
43. punktā
 minētos gadījumus vai ja visi grupā esošie bērni ir brāļi (pusbrāļi) un māsas (pusmāsas).
40. Veidojot šo noteikumu 
39. punktā
 minētās grupas:
40.1. aprūpē esošo bērnu interesēs pieļaujama brāļu (pusbrāļu) un māsu (pusmāsu) šķiršana, ja ir šķēršļi, kas traucē brāļus (pusbrāļus) un
māsas (pusmāsas) ievietot vienā grupā kopā. Šķirot bērnus, bērnu aprūpes institūcija nodrošina, lai aprūpē esošie bērni varētu uzturēt
personiskas attiecības un tiešus kontaktus ar brāļiem (pusbrāļiem) un māsām (pusmāsām);
16
/
72
40.2. ņem vērā bērna vecumposma un attīstības īpatnības, kā arī aprūpē esoša bērna funkcionālo un fizioloģisko stāvokli.
41. Gultas veļu maina atbilstoši nepieciešamībai, bet ne retāk kā reizi 10 dienās.
42. Veidojot vairākas aprūpē esošo bērnu grupas vienā ēkā, bērnu aprūpes institūcija nodrošina, ka šajā ēkā neatrodas vairāk par 24 aprūpē
esošiem bērniem un tām nav kopīgu sanitāro telpu, virtuves telpu un sadzīves telpu. Kopīgas var būt nodarbību telpas, darbinieku kabineti un brīvā
laika nodarbību telpas.
43. Aprūpē esošiem bērniem, kas sasnieguši 15 gadu vecumu, var veidot atsevišķas dzīvokļa tipa sociālā pakalpojuma sniegšanas vietas
(turpmāk – jauniešu māja), tai skaitā dzīvojamās mājas vai dzīvokļus.
44. Jauniešu mājā dzīvo ne vairāk kā 12 aprūpē esoši bērni.
45. Papildus šo noteikumu 
32. punktā
 minēto prasību izpildei jauniešu mājā aprūpē esošo bērnu sagatavo patstāvīgai dzīvei ārpus bērnu
aprūpes institūcijas, sniedzot atbalstu:
45.1. darba meklējumos un pastāvīgu ienākumu gūšanā atbilstoši situācijai darba tirgū, tai skaitā sniedzot konsultācijas un veicinot
kontaktus ar darba devējiem;
45.2. pastāvīgas dzīvesvietas atrašanā.
46. Aprūpē esošiem bērniem jauniešu mājā nodrošina:
46.1. uzraudzību (vismaz viens darbinieks diennaktī) un atbalstu;
46.2. dzīvojamo istabu, kurā izvieto ne vairāk kā trīs viena dzimuma aprūpē esošos bērnus;
46.3. koplietošanas telpu ar galdu un krēsliem;
17
/
72
46.4. virtuvi, kurā ir:
46.4.1. elektriskās plīts virsma vai gāzes plīts, aprīkota ar liesmu drošības slēdzi, kas pārtrauc gāzes padevi, ja ierīces gāzes deglis
apdziest;
46.4.2. galds vai darba virsma ēdiena gatavošanai;
46.4.3. ledusskapis;
46.4.4. trauki un virtuves piederumi, kā arī skapis to uzglabāšanai.
47. Aprūpē esošiem bērniem jauniešu mājā nodrošina iespēju pirkt produktus, apģērbu un apavus, gatavot ēdienu, mazgāt un gludināt apģērbu,
kopt apavus un dzīvojamās telpas.
48. Aprūpē esošiem bērniem jauniešu mājā produktu iegādei var izsniegt līdzekļus no bērnu aprūpes institūcijas budžeta.
49. Veidojot vairākas jauniešu mājas vienā ēkā, bērnu aprūpes institūcija nodrošina, ka šajā ēkā atrodas ne vairāk par 24 aprūpē esošiem
bērniem un jauniešu mājām nav kopīgu sanitāro telpu, virtuves telpu un sadzīves telpu. Kopīgas var būt nodarbību telpas, telpas nodarbinātību
veicinošiem pasākumiem, brīvā laika aktivitāšu telpas un darbinieku kabineti.
VI. Prasības pilngadīgu personu ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas institūcijas
pakalpojuma sniedzējiem
50. Pilngadīgu personu ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas institūcijas pakalpojuma sniedzējs (turpmāk šajā nodaļā –
pilngadīgo aprūpes institūcija) nodrošina personai, kura vecuma vai veselības stāvokļa dēļ nespēj sevi aprūpēt (pensijas vecuma personām un
personām ar ļoti smagu vai smagu invaliditāti), mājokli, atbalstu viņas problēmu risināšanā, sociālo rehabilitāciju, ja klientam nav attiecīgo spēju,
kā arī diennakts aprūpi.
18
/
72
51. Šajā nodaļā pilngadīgo aprūpes institūcijām noteiktās prasības attiecas arī uz tām sociālās aprūpes institūcijām, kuras pensijas vecuma
personām un personām ar ļoti smagu vai smagu invaliditāti nodrošina īslaicīgu sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu ar
izmitināšanu.
52. Pilngadīgo aprūpes institūcija sociālo pakalpojumu sniegšanā iesaista sociālo darbinieku, sociālo aprūpētāju, sociālo rehabilitētāju un
aprūpētāju.
53. Pilngadīgo aprūpes institūcija sociālo pakalpojumu sniegšanā var iesaistīt ārstniecības personas.
54. Pilngadīgo aprūpes institūcija klientam atbilstoši viņa funkcionālajam stāvoklim un šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajam plānam
nodrošina:
54.1. diennakts uzraudzību un individuālu atbalstu atbilstoši nepieciešamībai;
54.2. palīdzību pašaprūpē vai ķermeņa aprūpē atbilstoši nepieciešamībai;
54.3. kognitīvo spēju uzturēšanu vai attīstīšanu;
54.4. prasmju un kustību attīstību veicinošas nodarbības;
54.5. brīvā laika aktivitātes un relaksējošās nodarbības;
54.6. pastaigas svaigā gaisā;
54.7. klientu informēšanas un izglītošanas pasākumus atbilstoši nepieciešamībai;
54.8. sociālā darba speciālistu konsultācijas atbilstoši nepieciešamībai;
54.9. darba prasmju saglabāšanu, atjaunošanu vai apgūšanu personām darbspējas vecumā.
19
/
72
55. Pilngadīgo aprūpes institūcija, kurā nav izveidota pusceļa māja, veicot pasākumus klienta pārejai uz sabiedrībā balstīto sociālo
pakalpojumu saņemšanu, sociālo pakalpojumu sniegšanas procesā nodrošina šo noteikumu 
67.
, 
68. 
un 
70. punktā
 minēto prasību izpildi.
56. Pilngadīgo aprūpes institūcija klientam nodrošina:
56.1. dzimumam, augumam, gadalaikam un individuālajām vajadzībām piemērotu apģērbu un apavus individuālai lietošanai;
56.2. mīksto inventāru (piemēram, gultas piederumus, veļu, dvieļus), higiēnas un mazgāšanas līdzekļus;
56.3. kvalitatīvu klienta vecumam, veselības stāvoklim un uztura normām atbilstošu ēdināšanu vismaz četras reizes dienā;
56.4. klientam nepieciešamos tehniskos palīglīdzekļus atbilstoši normatīvajiem aktiem par nodrošināšanu ar tehniskajiem palīglīdzekļiem un
sedz klienta līdzmaksājumu, ja nepieciešams. Tehniskos palīglīdzekļus, ko var izmantot vairāki klienti vai ar kuriem tiek aprīkotas
koplietošanas, sadzīves vai nodarbību telpas, pilngadīgo aprūpes institūcija iegādājas par pilngadīgo aprūpes institūcijas budžeta līdzekļiem.
57. Pilngadīgo aprūpes institūcija nodrošina klientiem apstākļus saturīgai laika pavadīšanai:
57.1. atpūtai un nodarbībām piemērotas telpas un atbilstošu inventāru;
57.2. atpūtai un brīvā laika pavadīšanai piemērotu teritoriju;
57.3. iespēju apmeklēt kultūras un sporta nodarbības un pasākumus, kā arī iesaistīties sabiedriskajās aktivitātēs ārpus pilngadīgo aprūpes
institūcijas;
57.4. iespēju tikties ar draugiem, ģimenes locekļiem un radiniekiem.
58. Pilngadīgo aprūpes institūcija nodrošina istabas aprīkojuma un iekārtojuma atbilstību klienta vecumam un funkcionālajam stāvoklim.
59. Pilngadīgo aprūpes institūcija nodrošina klienta reģistrāciju pie ģimenes ārsta, kā arī atbalstu ārstniecības personas nozīmētā ārstēšanās
plāna izpildē.
20
/
72
60. Pilngadīgo aprūpes institūcija klientam sniedz atbalstu Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras administrēto maksājumu pārskaitīšanai
pilngadīgo aprūpes institūcijas kontā un nodrošina naudas līdzekļu izmaksu personīgām vajadzībām.
61. Ja pilngadīgo aprūpes institūcija sniedz sociālos pakalpojumus neredzīgām personām, klientam atbilstoši šo noteikumu 5.4. apakšpunktā
minētajam plānam tiek nodrošināti šo noteikumu 
126. punktā
 minētie pasākumi.
62. Pilngadīgo aprūpes institūcija šo noteikumu 6.2. apakšpunktā minētajā klienta lietā papildus iekļauj:
62.1. invaliditāti apliecinošu dokumentu atvasinājumus vai izdrukas no attiecīgās datubāzes, ja klientam noteikta invaliditāte;
62.2. dokumentu atvasinājumus vai izdrukas no attiecīgās datubāzes, kas apliecina, ka klientam ir piešķirta pensija, piemaksas pie
pensijas, apdrošināšanas atlīdzība, kaitējuma atlīdzība vai valsts sociālā nodrošinājuma pabalsts;
62.3. klienta personīgo mantu pieņemšanas aktu;
62.4. ģimenes ārsta izziņu par klienta veselības stāvokli;
62.5. psihiatra atzinumu, ja klients saņem valsts finansētu ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu;
62.6. citu informāciju, kas ir būtiska sociālā pakalpojuma nodrošināšanā.
63. Pilngadīgo aprūpes institūcija nekavējoties informē Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūru par visiem apstākļiem, kas var ietekmēt
Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras maksājumus, tai skaitā par pilngadīgo aprūpes institūcijas rekvizītiem un bankas kontiem, uz kuriem
jāpārskaita Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras maksājumi, kā arī informē par konkrētā klienta sociālā pakalpojuma finansējuma avotu.
64. Ja klients ir miris vai ir izbeigta vai apturēta sociālā pakalpojuma sniegšana klientam pilngadīgo aprūpes institūcijā, pilngadīgo aprūpes
institūcija septiņu dienu laikā atmaksā neizmantoto maksājumu daļu:
64.1. Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūrai – klientam pienākošos, bet līdz sociālā pakalpojuma saņemšanas pēdējai dienai
21
/
72
neizmantoto Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras maksājuma daļu;
64.2. pašvaldībai – klienta sociālā pakalpojuma samaksai paredzēto, bet līdz sociālā pakalpojuma saņemšanas pēdējai dienai neizmantoto
pašvaldības maksājuma daļu;
64.3. klienta apgādniekam – klienta sociālā pakalpojuma samaksai paredzēto, bet līdz sociālā pakalpojuma saņemšanas pēdējai dienai
neizmantoto apgādnieka maksājuma daļu.
65. Klienta nāves gadījumā pilngadīgo aprūpes institūcija organizē apbedīšanu, ja to neuzņemas cita persona.
VII. Prasības pusceļa mājas pakalpojuma sniedzējiem
66. Pusceļa mājas pakalpojuma sniedzējs nodrošina klientiem ar funkcionāliem traucējumiem mājokli, sociālo rehabilitāciju un patstāvīgai
dzīvei nepieciešamo pašaprūpes iemaņu un dzīves prasmju apgūšanu vai nostiprināšanu.
67. Pusceļa mājas pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista sociālo darbinieku, kā arī sociālo rehabilitētāju vai sociālo
aprūpētāju.
68. Pusceļa mājas pakalpojuma sniedzējs patstāvīgai dzīvei nepieciešamo pašaprūpes iemaņu un dzīves prasmju apgūšanas vai
nostiprināšanas ietvaros nodrošina:
68.1. sadzīves un pašaprūpes iemaņu apgūšanu un nostiprināšanu:
68.1.1. personiskās naudas izlietojuma plānošana un iepirkšanās;
68.1.2. ēdiena gatavošana un galda kultūra;
68.1.3. dzīvojamo telpu un teritorijas uzkopšana;
22
/
72
68.1.4. apģērba mazgāšana, gludināšana un apavu kopšana;
68.1.5. pašaprūpe un personīgā higiēna;
68.2. prasmju apgūšanu un klienta izglītošanu par šādām tēmām:
68.2.1. izpratne par darba lomu cilvēka dzīvē, darba attiecībām un darba samaksu;
68.2.2. orientēšanās apkārtējā vidē, ja šo nepieciešamību nosaka klienta funkcionālais stāvoklis;
68.2.3. saskarsme un komunikācijas prasmes;
68.2.4. ugunsdrošība, elektrodrošība un personas drošība;
68.2.5. veselība un veselīgs dzīvesveids;
68.2.6. tiesības, pienākumi un atbildība;
68.2.7. cilvēka seksualitāte;
68.2.8. brīvā laika pavadīšana;
68.2.9. pietiekamu fizisko aktivitāšu un aktīva dzīvesveida nozīme;
68.2.10. citas prasmes atbilstoši identificētajām vajadzībām;
68.3. darba prasmju apguvi atbilstoši spējām un funkcionālajiem traucējumiem;
68.4. regulāru sociālā dienesta informēšanu par šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajā plānā izvirzīto mērķu un uzdevumu sasniegšanu.
Informāciju par šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajā plānā izvirzītajiem mērķiem un uzdevumiem pusceļa mājas pakalpojuma sniedzējs
sniedz pirmā mēneša laikā pēc pusceļa mājas pakalpojuma sniegšanas uzsākšanas.
23
/
72
69. Pusceļa mājas pakalpojuma sniedzējs klientam nodrošina:
69.1. dzimumam, augumam, gadalaikam un individuālajām vajadzībām piemērotu apģērbu un apavus individuālai lietošanai;
69.2. mīksto inventāru (piemēram, gultas piederumus, veļu, dvieļus), higiēnas un mazgāšanas līdzekļus;
69.3. gultas veļas maiņu atbilstoši nepieciešamībai, bet ne retāk kā reizi 10 dienās;
69.4. kvalitatīvu klienta vecumam, veselības stāvoklim un uztura normām atbilstošu ēdināšanu vismaz četras reizes dienā;
69.5. dzīvojamo istabu, kurā izvietoti ne vairāk kā trīs klienti (paredzot ne mazāk kā 6 m
2
 vienai personai);
69.6. koplietošanas telpu ar galdu un krēsliem;
69.7. virtuvi, kurā ir:
69.7.1. elektriskās plīts virsma vai gāzes plīts, aprīkota ar liesmu drošības slēdzi, kas pārtrauc gāzes padevi, ja ierīces gāzes deglis
apdziest;
69.7.2. galds vai darba virsma ēdiena gatavošanai;
69.7.3. ledusskapis;
69.7.4. trauki un virtuves piederumi, kā arī skapis to uzglabāšanai;
69.8. ne mazāk kā vienu dušu, tualeti ar roku mazgātni astoņām personām;
69.9. klientam nepieciešamos tehniskos palīglīdzekļus atbilstoši normatīvajiem aktiem par nodrošināšanu ar tehniskajiem palīglīdzekļiem
un, ja nepieciešams, sedz klienta līdzmaksājumu. Tehniskos palīglīdzekļus, ko var izmantot vairāki klienti vai ar kuriem tiek aprīkotas
koplietošanas, sadzīves vai nodarbību telpas, pusceļa mājas pakalpojuma sniedzējs iegādājas par pusceļa mājas pakalpojuma sniedzēja
budžeta līdzekļiem.
24
/
72
70. Beidzot sociālās rehabilitācijas kursu pusceļa mājā, pusceļa mājas pakalpojuma sniedzējs sagatavo kopsavilkumu par sociālajā
rehabilitācijā sasniegtajiem rezultātiem un, ja klients ar garīga rakstura traucējumiem ir piemērots dzīvei grupu mājā (dzīvoklī), iesniedz to grupu
mājas (dzīvokļa) pakalpojuma sniedzējam vai sociālajam dienestam. Kopsavilkumam pievieno dokumentus atbilstoši normatīvajiem aktiem par
sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības saņemšanas kārtību, kuri nepieciešami grupu mājas (dzīvokļa) pakalpojumu saņemšanai.
VIII. Prasības pansijas pakalpojuma sniedzējiem
71. Pansijas pakalpojuma sniedzējs pensijas vecuma personām vai pilngadīgām personām ar smagiem funkcionāliem traucējumiem nodrošina
mājokli, uzraudzību, atbalstu pašaprūpē un, ja nepieciešams, atbalstu sociālo problēmu risināšanā.
72. Pansijas pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista sociālo darbinieku, sociālo aprūpētāju vai sociālo rehabilitētāju, kā
arī aprūpētāju.
73. Pansijas pakalpojuma sniedzējs klientam nodrošina:
73.1. diennakts uzraudzību, kuru veic vismaz viens darbinieks vai elektroniskās informēšanas sistēma, ar kuras lietošanu iepazīstināti visi
klienti un kura ir ērti lietojama ārkārtas situācijā;
73.2. dzimumam, augumam, gadalaikam un individuālajām vajadzībām piemērotu apģērbu un apavus individuālai lietošanai, ja klients pats
nespēj sev to nodrošināt;
73.3. mīksto inventāru (piemēram, gultas piederumus, veļu, dvieļus), personīgās higiēnas un mazgāšanas līdzekļus;
73.4. gultas veļas maiņu atbilstoši nepieciešamībai, bet ne retāk kā reizi 10 dienās, ja klients pats nespēj sev to nodrošināt;
73.5. atbalstu pašaprūpes un personīgās higiēnas veikšanā;
73.6. konsultācijas un atbalstu sociālo problēmu risināšanā;
73.7. personāla atbalstu ārstniecības personas noteikto ārstēšanās ieteikumu izpildē; 
25
/
72
73.7. personāla atbalstu ārstniecības personas noteikto ārstēšanās ieteikumu izpildē;
73.8. dzīvojamo istabu, kurā dzīvo ne vairāk kā divi klienti (paredzot ne mazāk kā 6 m
2
 vienai personai);
73.9. koplietošanas telpu ar galdu un krēsliem;
73.10. virtuvi, kurā ir:
73.10.1. elektriskās plīts virsma vai gāzes plīts, aprīkota ar liesmu drošības slēdzi, kas pārtrauc gāzes padevi, ja ierīces gāzes deglis
apdziest;
73.10.2. galds vai darba virsma ēdiena sagatavošanai;
73.10.3. ledusskapis;
73.10.4. trauki un virtuves piederumi, kā arī skapis to uzglabāšanai;
73.11. ēdināšanas pakalpojumu atbilstoši klienta vecumam, veselības stāvoklim un uztura normām, ja klients pats nespēj sev to nodrošināt;
73.12. ne mazāk kā vienu dušu un tualeti ar roku mazgātni sešām personām.
74. Pansijas pakalpojuma sniedzējs sniedz klientam atbalstu sociālā pakalpojuma nomaiņai, ja klienta veselības un funkcionālā stāvokļa
pasliktināšanās dēļ klients vairs patstāvīgi nespēj tikt galā ar pašaprūpi un viņam nepieciešams cits klienta aprūpes līmenim atbilstošs sociālais
pakalpojums.
75. Klienta nāves gadījumā pansijas pakalpojuma sniedzējs organizē apbedīšanu, ja to neuzņemas cita persona.
IX. Prasības atelpas brīža pakalpojuma sniedzējam
76. Atelpas brīža pakalpojuma sniedzējs nodrošina personām ar funkcionāliem traucējumiem īslaicīgu sociālo aprūpi līdz 30 diennaktīm gadā, 
26
/
72
aizstājot aprūpes procesā mājsaimniecības locekļus.
77. Atelpas brīža pakalpojuma sniedzējs klientam nodrošina:
77.1. uzraudzību un individuālu atbalstu aprūpē atbilstoši nepieciešamībai;
77.2. palīdzību pašaprūpē un personīgās higiēnas nodrošināšanā atbilstoši nepieciešamībai;
77.3. sociālā darbinieka konsultācijas atbilstoši nepieciešamībai;
77.4. kognitīvo spēju uzturēšanu vai attīstīšanu;
77.5. prasmju un kustību attīstību veicinošas nodarbības;
77.6. brīvā laika aktivitātes un relaksējošās nodarbības;
77.7. pastaigas svaigā gaisā;
77.8. klientu informēšanas un izglītošanas pasākumus atbilstoši nepieciešamībai;
77.9. vecumam, veselības stāvoklim un uztura normām atbilstošu ēdināšanu četras reizes dienā;
77.10. speciālista konsultāciju (piemēram, fizioterapeits, ergoterapeits, fizikālās un rehabilitācijas medicīnas ārsts, logopēds, psihiatrs vai
psihologs) atbilstoši nepieciešamībai un iespējām;
77.11. bērnam ar funkcionāliem traucējumiem, kuram ir noteikta invaliditāte un kuram ir Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts
komisijas izsniegts atzinums par īpašas kopšanas nepieciešamību sakarā ar smagiem funkcionāliem traucējumiem, dienas laikā vismaz
sociālā darbinieka, māsas palīga vai aprūpētāja, interešu izglītības pedagoga vai sociālā audzinātāja konsultācijas un atbalstu, kā arī
atbilstoši nepieciešamībai – māsas vai ārsta palīga atbalstu, nakts laikā no plkst. 20.00 līdz plkst. 8.00 – māsas palīga vai aprūpētāja
aprūpi un atbalstu;
77.12. izmitināšanu klienta vajadzībām pielāgotās telpās. Ja atelpas brīža pakalpojuma sniedzējs sniedz arī citus sociālos pakalpojumus,
atelpas brīža pakalpojuma sniedzējs nodrošina klienta izmitināšanu atsevišķā telpā; 
27
/
72
atelpas brīža pakalpojuma sniedzējs nodrošina klienta izmitināšanu atsevišķā telpā;
77.13. gultas veļas maiņu atbilstoši nepieciešamībai, bet ne retāk kā reizi 10 dienās;
77.14. citus pakalpojumus atbilstoši šo noteikumu 6.2.5. apakšpunktā minētajam līgumam, kas noslēgts starp klientu un atelpas brīža
pakalpojuma sniedzēju, vai atbilstoši sociālā dienesta noteiktajam veicamo darbu apjomam.
78. Atelpas brīža pakalpojums tiek nodrošināts ne mazāk kā diennakti (24 stundas).
79. Atelpas brīža pakalpojuma sniedzējs neizstrādā šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minēto plānu, un sniedzamā sociālā pakalpojuma apjoms
tiek noteikts šo noteikumu 6.2.5. apakšpunktā minētajā līgumā, kas noslēgts starp klientu un pakalpojuma sniedzēju, vai atbilstoši sociālā
dienesta izstrādātajam sociālās aprūpes vai sociālās rehabilitācijas plānam, ja pakalpojums tiek nodrošināts saskaņā ar sociālā dienesta lēmumu
par atelpas brīža pakalpojuma piešķiršanu.
X. Prasības grupu mājas (dzīvokļa) pakalpojuma sniedzējiem
80. Grupu mājas (dzīvokļa) pakalpojuma sniedzējs (turpmāk – grupu mājas pakalpojuma sniedzējs) pilngadīgām personām ar garīga rakstura
traucējumiem nodrošina mājokli un individuālu atbalstu sociālo problēmu risināšanā.
81. Grupu mājas pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista sociālo darbinieku un sociālo rehabilitētāju vai sociālo
aprūpētāju, vai aprūpētāju.
82. Grupu mājas pakalpojuma sniedzējs klientam ar vidēji smagiem funkcionālajiem traucējumiem nodrošina:
82.1. diennakts uzraudzību, kuru veic vismaz viens darbinieks vai elektroniskās informēšanas sistēma, ar kuras lietošanu iepazīstināti visi
klienti un kura ir ērti lietojama ārkārtas situācijā;
82.2. sadzīves iemaņu uzturēšanu vai korekciju;
28
/
72
82.3. atbalstu pašaprūpē;
82.4. sociālo prasmju pilnveidi;
82.5. atbalstu darba meklēšanā un izpratnes par darba attiecībām veidošanu;
82.6. sabiedrībai pieņemamu saskarsmes iemaņu apgūšanu;
82.7. atbalstu fiziski aktīva dzīvesveida veicināšanai;
82.8. sociālā darbinieka individuālās konsultācijas.
83. Grupu mājas pakalpojuma sniedzējs klientam ar smagiem un ļoti smagiem funkcionālajiem traucējumiem un klientiem ar ierobežotu
rīcībspēju nodrošina:
83.1. diennakts uzraudzību, kuru veic vismaz viens darbinieks;
83.2. palīdzību un atbalstu pašaprūpē vai, ja nepieciešams, sociālo aprūpi;
83.3. sadzīves iemaņu apgūšanu un uzturēšanu;
83.4. sociālo prasmju pilnveidi;
83.5. sabiedrībai pieņemamu saskarsmes iemaņu apgūšanu;
83.6. sociālā darbinieka individuālās konsultācijas.
84. Ja grupu mājas pakalpojuma sniedzēja klients darba dienas laikā nav nodarbināts vai nesaņem citu regulāru sociālo pakalpojumu, grupu
mājas pakalpojuma sniedzējs nodrošina nodarbības atbilstoši šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajam plānam.
85. Grupu mājas pakalpojuma sniedzējs klientiem nodrošina šādas telpas un aprīkojumu: 
29
/
72
85.1. dzīvojamo istabu (paredzot ne mazāk kā 6 m
2
 vienai personai), kurā dzīvo ne vairāk kā divas personas;
85.2. koplietošanas telpu ar galdu un krēsliem;
85.3. virtuvi, kurā ir:
85.3.1. elektriskās plīts virsma vai gāzes plīts, aprīkota ar liesmu drošības slēdzi, kas pārtrauc gāzes padevi, ja ierīces gāzes deglis
apdziest;
85.3.2. galds vai darba virsma ēdiena gatavošanai;
85.3.3. ledusskapis;
85.3.4. trauki un virtuves piederumi, kā arī skapis to uzglabāšanai;
85.4. ne mazāk kā vienu dušu, tualeti ar roku mazgātni sešām personām.
86. Ja grupu mājas pakalpojuma sniedzējs izveido vairākas grupu mājas vienā ēkā, sociālā pakalpojuma sniedzējs nodrošina, ka tām nav
kopīgu sanitāro telpu, virtuves telpu un sadzīves telpu. Kopīgi var būt darbinieku kabineti un brīvā laika aktivitāšu telpas.
87. Vienā grupu mājā dzīvo ne vairāk kā 16 klienti.
XI. Prasības krīzes centra pakalpojuma sniedzējiem
88. Krīzes centra pakalpojuma sniedzējs krīzes situācijā nonākušiem klientiem nodrošina:
88.1. sociālo prasmju novērtēšanu, pilnveidošanu un attīstīšanu;
30
/
72
88.2. individuālās un grupu nodarbības psihosociālā atbalsta sniegšanai;
88.3. drošu naktsmītni, ja sociālais pakalpojums ir ar izmitināšanu.
89. Krīzes centra pakalpojuma sniedzējs pakalpojuma sniegšanā iesaista sociālo darbinieku un psihologu.
90. Ja krīzes centra pakalpojumu ar izmitināšanu saņem bērns, krīzes centra pakalpojuma sniedzējs nodrošina:
90.1. vispārējās izglītības procesa nepārtrauktību;
90.2. kvalitatīvu bērna vecumam, veselības stāvoklim un uztura normām atbilstošu ēdināšanu vismaz četras reizes dienā.
91. Ja krīzes centra pakalpojums ir ar izmitināšanu, krīzes centra pakalpojumu sniedzējs klientam nodrošina:
91.1. klienta izmitināšanu telpās, kuras atbilst dzīvojamo telpu ekspluatācijai noteiktajām prasībām;
91.2. koplietošanas telpu ar galdu un krēsliem;
91.3. virtuvi, kurā ir:
91.3.1. elektriskās plīts virsma vai gāzes plīts, aprīkota ar liesmu drošības slēdzi, kas pārtrauc gāzes padevi, ja ierīces gāzes deglis
apdziest;
91.3.2. galds vai darba virsma ēdiena gatavošanai;
91.3.3. ledusskapis;
91.3.4. trauki un virtuves piederumi, kā arī skapis to uzglabāšanai;
91.4. ne mazāk kā vienu dušu, tualeti ar roku mazgātni sešām personām;
31
/
72
91.5. plauktus drēbju, apavu un personīgo mantu uzglabāšanai;
91.6. ja nepieciešams, gultasveļu, dvieļus un higiēnas un mazgāšanas līdzekļus;
91.7. gultas veļas maiņu atbilstoši nepieciešamībai, bet ne retāk kā reizi 10 dienās, ja sociālā pakalpojuma ietvaros tiek nodrošināta gultas
veļa.
92. Piecu darbdienu laikā pēc tam, kad izbeigta krīzes centra pakalpojuma sniegšana klientam, krīzes centra pakalpojuma sniedzējs sociālajā
dienestā iesniedz pārskatu par šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētā plāna mērķu sasniegšanu, tā izpildes rezultātiem, kā arī ieteikumus klienta
turpmākajam atbalstam, ja klients sociālo pakalpojumu ir saņēmis saskaņā ar sociālā dienesta lēmumu par krīzes centra pakalpojuma
piešķiršanu.
93. Krīzes centra pakalpojuma sniedzējs sadarbojas ar bāriņtiesu, izglītības iestādēm, bērnu tiesību aizsardzības institūcijām, prokuratūru,
policiju, ārstniecības iestādēm, sociālo pakalpojumu sniedzējiem un citām institūcijām, lai noskaidrotu pret bērnu veiktās un novērstu turpmākās
iespējamās prettiesiskās darbības.
XII. Prasības krīzes tālruņa un uzticības tālruņa pakalpojuma sniedzējiem
94. Krīzes tālruņa un uzticības tālruņa (turpmāk šajā nodaļā – krīzes tālrunis) pakalpojuma sniedzējs nodrošina konsultācijas un psiholoģisku
palīdzību, kā arī informāciju par citām palīdzības saņemšanas iespējām.
95. Krīzes tālruņa pakalpojuma sniedzējs pakalpojuma sniegšanā iesaista personas, kas ir īpaši apmācītas un apguvušas psiholoģiskās krīzes
pārvarēšanas (krīzes intervences) metodes.
96. Krīzes tālruņa pakalpojuma sniedzējs informē atbildīgās institūcijas par suicīda riska vai vardarbības riska gadījumiem, ja klients ir
identificējams un nosakāma viņa atrašanās vieta.
32
/
72
97. Krīzes tālruņa pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaistītajām personām nodrošina:
97.1. ne retāk kā reizi mēnesī kopīgas tikšanās, kurās tiek sniegts psiholoģisks un konsultatīvs atbalsts – vismaz divas stundas vienā
reizē;
97.2. kvalifikācijas celšanu – vismaz 24 stundas gadā;
97.3. pieredzējušu darbinieku uzraudzību klientu konsultēšanā, ja attiecīgās pakalpojuma sniegšanā iesaistītās personas pieredze krīzes
tālruņa konsultāciju sniegšanā ir mazāka par 60 stundām.
98. Krīzes tālruņa pakalpojuma sniedzējs izstrādā zvanu reģistrācijas kārtību un nodrošina zvanu reģistrāciju. Zvanu reģistru glabā piecus
gadus pēc pēdējā ieraksta veikšanas.
99. Uz krīzes tālruņa pakalpojuma sniedzēju neattiecas šo noteikumu 
5.
, 
6.
, 
7.
, 
8. 
un 
10. punktā
 minētās vispārīgās prasības.
XIII. Prasības sociālās rehabilitācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz sociālās rehabilitācijas
pakalpojumu institūcijā, kurā uzturas no prettiesiskām darbībām cietušie bērni
100. Sociālās rehabilitācijas pakalpojumu no prettiesiskām darbībām cietušiem bērniem sniedz diennakts sociālās rehabilitācijas un
psiholoģiskās palīdzības institūcija (turpmāk šajā nodaļā – sociālās rehabilitācijas institūcija), nodrošinot vardarbībā cietušiem bērniem
psiholoģisko palīdzību, sociālo rehabilitāciju, drošu mājokli un citu palīdzību atbilstoši sociālā pakalpojuma sniegšanas specifikai un klienta
vajadzībām.
101. Sociālās rehabilitācijas institūcijā ar bērniem strādā sociālie darbinieki, psihologi un citi speciālisti, kuri ir apguvuši mācību programmu
vardarbībā cietušo bērnu rehabilitācijai un ieguvuši attiecīgu apliecību.
102. Lai mazinātu prettiesiskās darbības radītās sekas, sociālās rehabilitācijas institūcija:
33
/
72
102.1. informē bērnu par vardarbības draudu pazīmēm un personiskās drošības pamatprincipiem;
102.2. sniedz individuālās un grupu konsultācijas bērnam;
102.3. darbā ar bērnu izmanto viņa vecumam, prettiesiskā nodarījuma veidam un individuālajām īpašībām atbilstošas metodes;
102.4. iesaista sociālās rehabilitācijas procesā bērna likumisko pārstāvi;
102.5. ievēro bērna tiesības un nodrošina darbību atbilstību sociālās rehabilitācijas mērķiem, bērna vajadzībām un labākajām interesēm.
103. Veicot bērna sociālo rehabilitāciju, sociālās rehabilitācijas institūcija:
103.1. sadarbojas ar bāriņtiesām, izglītības iestādēm, bērnu tiesību aizsardzības institūcijām, prokuratūru, policiju, citiem sociālo
pakalpojumu sniedzējiem un ārstniecības iestādēm, lai noskaidrotu pret bērnu veiktās prettiesiskās darbības un novērstu turpmākās
iespējamās prettiesiskās darbības;
103.2. nodrošina bērna izglītības ieguves nepārtrauktību, ja bērna psihoemocionālais stāvoklis to ļauj;
103.3. nodrošina kvalitatīvu bērna vecumam, veselības stāvoklim un uztura normām atbilstošu ēdināšanu vismaz četras reizes dienā;
103.4. nodrošina dzīvojamo istabu (paredzot ne mazāk kā 6 m
2
 vienai personai), kurā dzīvo ne vairāk kā trīs personas, izņemot gadījumus,
ja tie ir vienas mājsaimniecības locekļi;
103.5. nodrošina koplietošanas telpu ar galdu un krēsliem;
103.6. nodrošina ne mazāk kā vienu dušu, tualeti ar roku mazgātni sešām personām;
103.7. nodrošina plauktus drēbju, apavu un personīgo mantu uzglabāšanai;
103.8. nodrošina gultasveļu, dvieļus, higiēnas un mazgāšanas līdzekļus;
103.9. nodrošina gultas veļas maiņu atbilstoši nepieciešamībai, bet ne retāk kā reizi 10 dienās.
34
/
72
104. Ja sociālās rehabilitācijas pakalpojumu sniedz, pamatojoties uz sociālā dienesta vai psihologa atzinumu par cietušo bērnu, pēc sociālās
rehabilitācijas pakalpojuma kursa pabeigšanas sociālās rehabilitācijas institūcija sagatavo un nosūta bērna dzīvesvietas sociālajam dienestam
informāciju par sociālās rehabilitācijas pakalpojuma saņemšanas laikposmu, sociālās rehabilitācijas uzdevumiem, rezultātiem un ieteikumiem
bērna turpmākajam atbalstam.
105. Uz sociālās rehabilitācijas institūciju neattiecas šo noteikumu 
3. punktā
 minētās prasības.
XIV. Prasības sociālās rehabilitācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz sociālās
rehabilitācijas pakalpojumu no prettiesiskām darbībām cietušiem bērniem viņu dzīvesvietā
106. Sociālās rehabilitācijas pakalpojumu sniedzējs no prettiesiskām darbībām cietušiem bērniem viņu dzīvesvietā nodrošina sociālās
rehabilitācijas pasākumus prettiesiskās darbības radīto seku mazināšanai.
107. No prettiesiskām darbībām cietušam bērnam sociālās rehabilitācijas pakalpojumu viņa dzīvesvietā sniedz psihologs, kuram ir vismaz
maģistra grāds specialitātē un kurš ir apguvis mācību programmu no vardarbības cietušo bērnu rehabilitācijai un ieguvis attiecīgu apliecību, vai
ārsts psihoterapeits (turpmāk šajā nodaļā – speciālists).
108. Prettiesiskās darbības radīto seku mazināšanai speciālists:
108.1. informē bērnu par vardarbības draudu pazīmēm un personiskās drošības pamatprincipiem;
108.2. sniedz individuālās konsultācijas bērnam;
108.3. darbā ar bērnu izmanto viņa vecumam, prettiesiskā nodarījuma veidam un bērna individuālajām īpašībām atbilstošas metodes;
108.4. sociālās rehabilitācijas pakalpojuma nodrošināšanā iesaista bērna ģimenes locekļus vai viņa likumisko pārstāvi, izņemot gadījumu, ja
tas neatbilst bērna labākajām interesēm;
35
/
72
108.5. ievēro bērna tiesības un nodrošina darbību atbilstību sociālās rehabilitācijas mērķiem, bērna vajadzībām un bērna labākajām
interesēm;
108.6. sadarbojas ar bērnu tiesību aizsardzības vai tiesībaizsardzības institūcijām, citiem sociālo pakalpojumu sniedzējiem un ārstniecības
iestādēm, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu bērna tiesību aizsardzību un konsultatīvu atbalstu.
109. Ja sociālās rehabilitācijas pakalpojumu sniedz, pamatojoties uz sociālā dienesta vai psihologa atzinumu, pēc sociālās rehabilitācijas
pakalpojuma kursa pabeigšanas speciālists sagatavo un nosūta bērna dzīvesvietas sociālajam dienestam informāciju par sociālās rehabilitācijas
pakalpojuma saņemšanas laikposmu, sociālās rehabilitācijas pakalpojuma saņēmējiem, rehabilitācijas uzdevumiem, rezultātiem un ieteikumiem
bērna turpmākajam atbalstam.
110. Speciālists neizstrādā šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minēto plānu, bet apkopo dokumentāciju, kurā tiek atspoguļota pamatinformācija
par klientu un viņa vardarbības pieredzi, izvirzīto mērķi, sociālās rehabilitācijas procesu un sociālās rehabilitācijas rezultātiem.
111. Uz speciālistiem, kuri sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu no prettiesiskām darbībām cietušiem bērniem viņu dzīvesvietā vai
faktiskajā atrašanās vietā, neattiecina šo noteikumu 
2.1
., 
2.2
., 
2.3
., 
2.5
. un 
2.7
. apakšpunktā, kā arī 
3.
, 
5.
, 
6.
, 
7.
, 
8.
, 
9. 
un 
10. punktā
 minētās
prasības.
XV. Prasības pakalpojuma sniedzējiem, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu cilvēku
tirdzniecības upuriem
112. Pakalpojuma sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu cilvēku tirdzniecības upuriem, nodrošina:
112.1. speciālistu komisijas izveidi, lai novērtētu personas atbilstību cilvēku tirdzniecības upura kritērijiem, kā arī izstrādā komisijas darbību
reglamentējošus noteikumus un nodrošina komisijas darbību. Speciālistu komisijas darbu nodrošina arī gadījumā, ja personas rīcībā ir
ārvalsts tiesībaizsardzības institūcijas izziņa, ka uzsākts kriminālprocess vai tiek veiktas citas darbības, kas var būt par pamatu tam, lai
persona saņemtu sociālās rehabilitācijas pakalpojumu kā cilvēku tirdzniecības upuris;
36
/
72
112.2. ja nepieciešams, drošu patvērumu un klienta izmitināšanu telpās, kuras atbilst dzīvojamo telpu ekspluatācijai noteiktajām prasībām,
sadarbībā ar tiesībaizsardzības institūcijām un citiem sociālo pakalpojumu sniedzējiem vai izmantojot citas normatīvajos aktos noteiktās
izmitināšanas iespējas;
112.3. klienta konfidencialitāti un datu aizsardzību;
112.4. sociālā pakalpojuma sniegšanas laikā – psihosociālu palīdzību, tai skaitā individuālas sociālā darbinieka, psihologa, jurista,
ārstniecības personas un citu speciālistu konsultācijas atbilstoši klienta vajadzībām un šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajam plānam,
kā arī palīdz īstenot cietušā pārstāvību kriminālprocesā, ja klients to pilnvaro;
112.5. atbalstu kriminālprocesā – psihosociālu palīdzību (individuālas jurista, sociālā darbinieka, psihologa konsultācijas), tulka
pakalpojumus, palīdzību juridisko dokumentu noformēšanā – sociālā pakalpojuma kursa laikā un pēc tā beigām, kā arī, ja nepieciešams,
personas pārstāvību tiesā;
112.6. iespēju apgūt vai uzlabot pašaprūpes un pašapkalpošanās iemaņas un, ja nepieciešams, saņemt pirmās nepieciešamības preces
(piemēram, pārtiku, medikamentus, apģērbu, apavus vai naudas līdzekļus to iegādei);
112.7. klienta iesaistīšanos apmācības un izglītības programmās, ja tas sekmē klienta reintegrāciju sabiedrībā un darba tirgū;
112.8. pēc sociālā pakalpojuma kursa pabeigšanas – piecas konsultācijas (vienas konsultācijas ilgums – viena stunda), ja personai tās
nepieciešamas un tās netiek nodrošinātas atbilstoši šo noteikumu 112.5. apakšpunktam;
112.9. tulka pakalpojumus rakstveidā un mutiski, ja personai tie ir nepieciešami šo noteikumu 112.4., 112.5., 112.8. un 112.10.
apakšpunktā minētajā gadījumā;
112.10. ja nepieciešams, kopumā piecas konsultācijas nepilngadīgo klientu ģimenes locekļiem, ja tie uzturas Latvijā un klients saņem
sociālo pakalpojumu par valsts budžeta līdzekļiem;
112.11. ja nepieciešams, ārvalstī esoša klienta vai potenciālā klienta, kā arī viņu nepilngadīgo bērnu (ja tie atrodas kopā ar klientu vai
potenciālo klientu) nokļūšanas organizēšanu līdz sociālā pakalpojuma sniegšanas vietai un, ja klients vai potenciālais klients patstāvīgi nav
spējīgs ceļot, tā pavadīšanu no ārvalsts līdz sociālā pakalpojuma sniegšanas vietai.
113. Sniedzot sociālās rehabilitācijas pakalpojumu cilvēku tirdzniecības upuriem, tiek iesaistīts sociālais darbinieks, psihologs un jurists.
37
/
72
Sociālā pakalpojuma sniedzējs ir tiesīgs pieaicināt arī citus speciālistus šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajā plānā noteikto uzdevumu
izpildei.
114. Pakalpojuma sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu cilvēku tirdzniecības upuriem, informācijas apmaiņā sadarbojas
ar tiesībaizsardzības un citām institūcijām.
115. Uz pakalpojuma sniedzēju, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu cilvēku tirdzniecības upuriem, neattiecas šo noteikumu 
3.
punktā
 minētās vispārīgās prasības.
XVI. Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu
no psihoaktīvām vielām atkarīgiem bērniem un pilngadīgām personām
116. Sociālo pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu no psihoaktīvām vielām atkarīgiem bērniem un
pilngadīgām personām, nodrošina:
116.1. individuālās un grupu psihosociālās palīdzības nodarbības psihisko procesu attīstīšanai atsevišķi bērniem līdz 14 gadu vecumam,
bērniem no 14 līdz 18 gadu vecumam un pilngadīgiem klientiem;
116.2. šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētā plāna izstrādāšanu, tajā iekļaujot vides terapiju, nodarbinātību un darba terapiju, individuālās
un grupu psihosociālās palīdzības nodarbības, sporta un kultūras pasākumus, psihoaktīvo vielu skrīningtestu (ja nepieciešams, lietojot
ķīmiski toksikoloģiskus izmeklējumus), un nostiprina bērna motivāciju atteikties no psihoaktīvo vielu lietošanas;
116.3. aktīvās atpūtas un sporta nodarbības bērniem – vismaz vienu stundu dienā, pilngadīgām personām – vismaz 150 minūtes nedēļā;
116.4. iespējas apgūt un uzlabot klienta pašaprūpes un pašapkalpošanās iemaņas;
116.5. kvalitatīvu vecumam, veselības stāvoklim un uztura normām atbilstošu ēdināšanu vismaz četras reizes dienā;
116.6. bērniem – iespēju turpināt apgūt atbilstošu vispārējās izglītības programmu;
38
/
72
116.7. pilngadīgiem klientiem un darbspējas vecumu sasniegušiem bērniem, kuri neapgūst vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības
programmu, sadarbībā ar Nodarbinātības valsts aģentūru, darba devējiem, izglītības iestādēm un citām institūcijām – iespēju iesaistīties
nodarbinātību veicinošos pasākumos.
117. Sociālo pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu no psihoaktīvām vielām atkarīgiem bērniem, nodrošinot
bērnam sociālo rehabilitāciju uz laiku līdz 18 mēnešiem, ievēro šādus nosacījumus:
117.1. motivāciju jeb sākuma adaptāciju nodrošina laikposmā līdz četriem mēnešiem atbilstoši šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajam
plānam. Motivācijas nodarbības tiek organizētas atsevišķās, nodalītās telpās, nepieļaujot bērna patvaļīgu iziešanu no tām. Galvenie
uzdevumi motivācijas laikā ir:
117.1.1. bērna norobežošana no psihoaktīvo vielu lietotāju vides;
117.1.2. bērna iepazīstināšana ar sociālo pakalpojumu sniedzēja institūcijas noteikumiem un sociālās rehabilitācijas programmas
būtību;
117.1.3. bērna psihiskā un somatiskā stāvokļa, kā arī rehabilitācijas potenciāla izvērtēšana;
117.2. pamata rehabilitāciju nodrošina sešu–desmit mēnešu laikā. Galvenie uzdevumi pamata rehabilitācijas laikā ir:
117.2.1. bērna iekļaušana sociālo pakalpojumu sniedzēja institūcijas dienas ritmā un kolektīvā, pakāpeniski panākot bērna personības
pozitīvu attīstību un sociālo normu apgūšanu;
117.2.2. audzinošu un socioterapeitisku metodiku (tehnoloģiju) īstenošana;
117.2.3. sociālās rehabilitācijas programmas nodrošināšana bērna individuālās atveseļošanas procesā, attīstot un stabilizējot viņa dzīves
prasmes;
117.2.4. bērna psiholoģiskā un somatiskā veselības stāvokļa uzlabošana, palīdzot atbrīvoties no psihoaktīvo vielu lietošanas negatīvajām
sekām;
117.2.5. bērna resocializācijas iemaņu pakāpeniska attīstīšana;
39
/
72
117.3. stabilizāciju nodrošina divu–četru mēnešu laikā. Galvenie uzdevumi stabilizācijas laikā ir:
117.3.1. ar psihoterapeitisko un socioterapeitisko metodiku (tehnoloģiju) palīdzību apgūto iemaņu praktiska nostiprināšana
problēmsituācijās;
117.3.2. pakāpeniska ierobežojošā režīma samazināšana un bērna sagatavošana rehabilitācijas procesa pabeigšanai;
117.3.3. bērna patstāvīgu lēmumu pieņemšanas un rīcības iemaņu praktiska attīstīšana;
117.3.4. bērna personības īpašību un izpratnes par uzvedības normām stabilizācija, lai bērns būtu spējīgs atteikties no turpmākas
psihoaktīvo vielu lietošanas.
118. Sociālo pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu no psihoaktīvām vielām atkarīgām pilngadīgām
personām, nodrošina klientiem sociālo rehabilitāciju uz laiku līdz 12 mēnešiem, ievērojot šādus nosacījumus:
118.1. motivāciju jeb sākuma adaptāciju nodrošina no 10 dienām līdz 1,5 mēnešiem. Galvenie uzdevumi motivācijas laikā ir:
118.1.1. klienta motivācijas stabilizēšana, lai klients spētu atteikties no psihoaktīvo vielu lietošanas un brīvprātīgi pieņemtu lēmumu
saņemt sociālo rehabilitāciju no psihoaktīvām vielām atkarīgām pilngadīgām personām;
118.1.2. klienta iepazīstināšana ar sociālo pakalpojumu sniedzēja institūcijas noteikumiem un sociālās rehabilitācijas programmas
būtību;
118.1.3. klienta motivācijas stabilizēšanas uzsākšana, izmantojot socioterapeitisko metodiku;
118.2. pamata rehabilitāciju nodrošina no diviem līdz 2,5 mēnešiem. Galvenie uzdevumi pamata rehabilitācijas laikā ir:
118.2.1. klienta norobežošana no psihoaktīvo vielu lietotāju vides un uzskatiem un iekļaušana grupā;
118.2.2. klienta pašpalīdzības plāna veidošana un izpilde, nodrošinot individuālo somatisko un psihosociālo problēmu korekciju;
118.2.3. klienta psihiskā un somatiskā stāvokļa, kā arī rehabilitācijas potenciāla izvērtēšana;
40
/
72
118.2.4. klienta terapijas veida noteikšana un piedalīšanās tajā;
118.2.5. psiholoģiski sociālā stāvokļa atjaunošana grupā;
118.3. stabilizāciju nodrošina līdz sešiem mēnešiem. Galvenie uzdevumi stabilizācijas laikā ir:
118.3.1. klienta iekļaušana sociālo pakalpojumu sniedzēja institūcijas dienas ritmā un grupā, pakāpeniski veicinot klienta personības
pozitīvu attīstību un sociālo normu apguvi;
118.3.2. somatiskās, klīniski psiholoģiskās intervences un socioterapeitisko metodiku (tehnoloģiju) īstenošana;
118.3.3. klienta terapija un uzraudzība;
118.3.4. pakāpeniska klienta resocializācijas iemaņu attīstīšana;
118.4. sociālo adaptāciju nodrošina līdz diviem mēnešiem. Galvenie uzdevumi sociālās adaptācijas laikā ir:
118.4.1. klienta resocializācijas iemaņu praktiska lietošana sociālā vidē;
118.4.2. klienta personības īpašību, garīgās attīstības un sociālo uzvedības normu analīze;
118.4.3. ar psihometrisko un sociometrisko metodiku (tehnoloģiju) palīdzību apgūto klienta iemaņu praktiska nostiprināšana
problēmsituācijās;
118.4.4. klienta klīniski bioloģiskā stāvokļa stabilizācijas turpināšana;
118.4.5. klienta patstāvīgu lēmumu pieņemšanas un rīcības iemaņu praktiska attīstīšana;
118.4.6. klienta pasaules izjūtas un vērtību sistēmas nostiprināšana;
118.4.7. ar psihoterapeitisko un socioterapeitisko metodiku (tehnoloģiju) palīdzību apgūto klienta iemaņu praktiska nostiprināšana
problēmsituācijās;
41
/
72
118.4.8. klienta personības īpašību un uzvedības normu stabilizācija, kā arī praktiska lietošana sociālajā vidē.
119. Sociālo pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu no psihoaktīvām vielām atkarīgiem bērniem un
pilngadīgām personām, sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista sociālo darbinieku, psihologu un ārstniecības personu.
XVII. Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu
personām ar dzirdes invaliditāti
120. Pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu personām ar dzirdes invaliditāti (turpmāk šajā nodaļā –
pakalpojumu sniedzējs personām ar dzirdes invaliditāti), īsteno pasākumus, kas mazina dzirdes zuduma ietekmi uz personas ar dzirdes invaliditāti
sociālās funkcionēšanas spējām. Pakalpojumu personām ar dzirdes invaliditāti sniedz klienta dzīvesvietā vai pie pakalpojuma sniedzēja.
121. Pakalpojuma sniedzējs personām ar dzirdes invaliditāti izstrādā sociālās rehabilitācijas programmas un atbilstoši šo noteikumu 5.4.
apakšpunktā minētajam plānam nodrošina:
121.1. latviešu zīmju valodā adaptētas informācijas sniegšanas pakalpojumus;
121.2. latviešu zīmju valodas apmācību un pilnveidi;
121.3. radošās pašizteiksmes un saskarsmes iemaņu apguvi un pilnveidi;
121.4. psiholoģiskās adaptācijas treniņus;
121.5. palīdzību un atbalstu klienta sociālo problēmu risināšanā;
121.6. klienta ģimenes locekļu un tuvinieku konsultēšanu un apmācību, ja nepieciešams.
122. Pakalpojuma sniedzējs personām ar dzirdes invaliditāti par valsts budžeta līdzekļiem sniedz:
42
/
72
122.1. atsevišķus sociālās rehabilitācijas pakalpojumus sociālās integrācijas veicināšanai vai sociālās rehabilitācijas pakalpojumu
kompleksu klienta patstāvīgas funkcionēšanas iemaņu apguvei;
122.2. šo noteikumu 122.1. apakšpunktā minētos atsevišķus sociālās rehabilitācijas pakalpojumus sociālās integrācijas veicināšanai – ne
vairāk kā 150 stundu gadā;
122.3. šo noteikumu 122.1. apakšpunktā minēto sociālās rehabilitācijas pakalpojumu kompleksu klientiem ar garīga rakstura traucējumiem
vai zemu izglītības līmeni – ne vairāk kā 28 dienas vienu reizi divos gados un klientiem, kuriem dzirdes zudums radies pēc mutvārdu valodas
apguves, – ne vairāk kā 20 dienas vienu reizi trijos gados;
122.4. šo noteikumu 122.3. apakšpunktā minēto sociālās rehabilitācijas pakalpojumu, nodrošinot izmitināšanu, izņemot Rīgas pilsētā
dzīvojošus klientus.
123. Pakalpojuma sniedzējs pakalpojuma sniegšanā personām ar dzirdes invaliditāti iesaista sociālo darbinieku vai sociālo rehabilitētāju,
psihologu un citus speciālistus, kuriem ir zināšanas un iemaņas personu ar dzirdes invaliditāti sociālajā rehabilitācijā.
XVIII. Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu
personām ar redzes invaliditāti
124. Pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu personām ar redzes invaliditāti (turpmāk šajā nodaļā –
pakalpojuma sniedzējs personām ar redzes invaliditāti), īsteno pasākumus, kas mazina redzes zuduma ietekmi uz personas ar redzes invaliditāti
sociālās funkcionēšanas spējām. Pakalpojumu personām ar redzes invaliditāti sniedz klienta dzīvesvietā vai pie pakalpojuma sniedzēja.
125. Pakalpojuma sniedzējs pakalpojuma sniegšanā personām ar redzes invaliditāti iesaista sociālā darba speciālistu, psihologu un citus
speciālistus, kuriem ir zināšanas un iemaņas personu ar redzes invaliditāti sociālajā rehabilitācijā.
126. Pakalpojuma sniedzējs personām ar redzes invaliditāti izstrādā sociālās rehabilitācijas programmas un atbilstoši šo noteikumu 5.4.
apakšpunktā minētajam plānam nodrošina:
43
/
72
126.1. psiholoģiskās adaptācijas treniņus;
126.2. orientēšanās un pārvietošanās iemaņu apguvi;
126.3. pašaprūpes iemaņu apguvi;
126.4. Braila raksta apguvi;
126.5. tiflotehnikas lietošanas apmācību;
126.6. specializēto datortehnoloģiju un komunikācijas tehnoloģiju lietošanas apmācību;
126.7. fiziskā un intelektuālā darba pamatprasmju apguvi;
126.8. saskarsmes un radošās pašizteiksmes iemaņu pilnveidi;
126.9. pielāgoto sporta aktivitāšu apguvi;
126.10. konsultācijas un palīdzību klienta sociālo problēmu risināšanā;
126.11. klienta ģimenes locekļu un tuvinieku konsultēšanu un apmācību.
127. Pakalpojuma sniedzējs personām ar redzes invaliditāti patstāvīgas funkcionēšanas iemaņu apguvei klienta dzīvesvietā vai pakalpojuma
sniedzēja institūcijā nodrošina:
127.1. sociālās rehabilitācijas pakalpojumu kompleksu;
127.2. atsevišķus sociālās rehabilitācijas pakalpojumus.
128. Sociālās rehabilitācijas pakalpojumu kompleksu par valsts budžeta līdzekļiem personām ar redzes invaliditāti pakalpojuma sniedzējs
nodrošina:
44
/
72
128.1. klientiem, kam pirmreizēji noteikta invaliditāte, kas saistīta ar redzes pasliktināšanos;
128.2. klientiem, kuriem Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts komisija noteikusi smagāku invaliditātes grupu sakarā ar redzes
pasliktināšanos.
129. Sociālās rehabilitācijas pakalpojumu kompleksu nodrošina vienā no šādiem veidiem:
129.1. ar diennakts uzturēšanos attiecīgā pakalpojuma sniedzēja institūcijā, nepārsniedzot 63 diennaktis gada laikā no dienas, kad
pieņemts lēmums par sociālās rehabilitācijas pakalpojumu kompleksa piešķiršanu;
129.2. bez uzturēšanās attiecīgā pakalpojuma sniedzēja institūcijā vai klienta dzīvesvietā, nepārsniedzot 378 stundas gada laikā no dienas,
kad pieņemts lēmums par sociālās rehabilitācijas pakalpojumu kompleksa piešķiršanu.
130. Atsevišķus sociālās rehabilitācijas pakalpojumus par valsts budžeta līdzekļiem klientiem, kas sociālās rehabilitācijas pakalpojumu saņem
atkārtoti, sniedz vienā no šādiem veidiem:
130.1. ar diennakts uzturēšanos attiecīgā pakalpojuma sniedzēja institūcijā – ne vairāk kā 10 diennaktis gadā;
130.2. bez uzturēšanās attiecīgā pakalpojuma sniedzēja institūcijā vai klienta dzīvesvietā – ne vairāk kā 60 stundas gadā.
131. Lai radītu klientam iespēju orientēties un droši pārvietoties, pakalpojuma sniedzējs personām ar redzes invaliditāti nodrošina īpaši
apmācīta suņa pavadību (turpmāk – suns pavadonis), ja tas ir noteikts šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētajā plānā un klients var nodrošināt
suņa pavadoņa turēšanu atbilstoši darba dzīvnieku labturības prasībām, vai reģistrē klientu rindā, ja suns pavadonis nav pieejams.
132. Lai sniegtu šo noteikumu 
131. punktā
 minēto suņa pavadoņa pakalpojumu, pakalpojuma sniedzējs personām ar redzes invaliditāti
nodrošina:
132.1. suņa pavadoņa iegādi atbilstoši valsts budžetā piešķirtajam finansējuma apmēram;
45
/
72
132.2. suņa pavadoņa nodošanu patapinājumā;
132.3. līguma sastādīšanu un parakstīšanu par suņa pavadoņa nodošanu patapinājumā, ja klientam ir piešķirts suns pavadonis. Līgumā
nosaka suņa pavadoņa izmantošanas kārtību un labturības prasības, kā arī suņa pavadoņa turētāja pienākumus;
132.4. suņa pavadoņa lietošanas un turēšanas rokasgrāmatas izsniegšanu suņa pavadoņa turētājam;
132.5. konsultācijas klientam par sadarbību ar suni pavadoni suņa patapinājuma periodā.
133. Pakalpojuma sniedzējs, iegādājoties suni pavadoni, seko līdzi, lai suns pavadonis atbilstu šādām prasībām:
133.1. suns ir īpaši apmācīts, un par to ir izsniegta apliecība, kas apliecina suņa atbilstību veicamajam darbam;
133.2. ja suns ir iegādāts ārvalstī, sunim ir dokumenti (suņa pavadoņa sertifikāts vai apliecinājums par atbilstību suņa pavadoņa darbam),
kas apliecina suņa atbilstību veicamajam darbam;
133.3. suņa raksturs, veselības stāvoklis un uzvedība atbilst suņa pavadoņa pienākumu pildīšanai. Suns līdz tā nodošanai potenciālajam
klientam – suņa pavadoņa turētājam – ir kastrēts/sterilizēts, tam ir veiktas visas obligātās vakcinācijas un tas ir saņēmis visus
nepieciešamos veterināros pakalpojumus;
133.4. suns ir reģistrēts valsts aģentūrā "Lauksaimniecības datu centrs", un tam ir atbilstoša apliecība;
133.5. sunim ir atbilstošas atšķirības zīmes – aksesuāri (piemēram, kakla siksna, iemaukti, apmetnītis) ar atstarojošiem elementiem un
uzrakstu "Suns pavadonis";
133.6. suns ir apzīmēts ar mikroshēmu.
XIX. Prasības dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējiem
134. Dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējs sniedz sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumus personām ar garīga
46
/
72
rakstura traucējumiem, personām ar invaliditāti, pensijas vecumu sasniegušām personām, bērniem no trūcīgām ģimenēm un ģimenēm, kurās ir
bērna attīstībai nelabvēlīgi apstākļi, kā arī personu grupām, kurām ir izteiktas socializācijas grūtības.
135. Dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista sociālā darba speciālistu, speciālistu atbilstoši
dienas aprūpes centra nodarbību specifikai un aprūpētāju, ja dienas aprūpes centra klientiem ir nepieciešams atbalsts aprūpē.
136. Klients var uzturēties dienas aprūpes centrā pilnu darbdienu vai atbilstoši šo noteikumi 6.2.5. apakšpunktā minētajam līgumam, kas
noslēgts starp klientu un dienas aprūpes centra pakalpojumu sniedzēju.
137. Dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējs klientam nodrošina:
137.1. uzraudzību un individuālu atbalstu;
137.2. palīdzību pašaprūpē atbilstoši nepieciešamībai;
137.3. sociālā darba speciālista konsultācijas atbilstoši nepieciešamībai;
137.4. kognitīvo spēju uzturēšanu vai attīstīšanu;
137.5. nodarbinātību veicinošo prasmju attīstīšanas nodarbības (piemēram, aušana, kokapstrāde, šūšana, keramika) un patstāvīgās
funkcionēšanas spēju attīstīšanu (piemēram, mājturības darbi, kulinārijas nodarbības, informācijas tehnoloģiju apguve) vai sīkās motorikas
(piemēram, rokdarbi, veidošana, motoriku attīstošās spēles), pašaprūpes un patstāvīgās funkcionēšanas (ēdiena pagatavošana, galda
klāšana, mājturības darbi, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju lietošana) un citu prasmju attīstību veicinošas nodarbības atbilstoši
klienta vecumam un funkcionālajam stāvoklim;
137.6. mākslas un mākslinieciskās pašdarbības spēju attīstīšanas nodarbības (piemēram, zīmēšana, mūzika, dažādu mākslas terapiju
lietošana, teātra uzvedumu veidošana, grāmatu lasīšana, audioierakstu klausīšanās, kino);
137.7. fiziskās aktivitātes;
137.8. brīvā laika un relaksējošās nodarbības atbilstoši dienas ritmam;
47
/
72
137.9. klientu informēšanas un izglītošanas pasākumus atbilstoši nepieciešamībai;
137.10. speciālistu konsultācijas (piemēram, ergoterapeits, fizioterapeits, psihologs) atbilstoši nepieciešamībai un iespējām;
137.11. pastaigas svaigā gaisā.
138. Dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējs klientam un viņa likumiskajam pārstāvim sniedz atbalstu sociālo problēmu risināšanā
atbilstoši nepieciešamībai.
139. Dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējs klientam organizē ēdināšanu vai nodrošina iespēju ēst līdzi paņemto ēdienu atbilstoši šo
noteikumu 6.2.5. apakšpunktā minētajam līgumam, kas noslēgts starp klientu un dienas aprūpes centru, ja klients saņem dienas aprūpes centra
pakalpojumu vismaz četras stundas dienā.
140. Ja klients lieto uzturā līdzi paņemto ēdienu, dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējs nodrošina klienta ēdiena uzglabāšanu
ledusskapī.
141. Dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējs nodrošina klientam iespēju uzturā lietot paša pagatavotu ēdienu, ja tas ir gatavots sadzīves
iemaņu attīstības veicināšanas pasākumu ietvaros.
142. Dienas aprūpes centra pakalpojuma sniedzējs sniedz klienta likumiskajam pārstāvim vai klienta norādītajai kontaktpersonai informāciju par
dienas laikā ar klientu notikušajiem negadījumiem, izteiktām klienta funkcionālā stāvokļa vai uzvedības izmaiņām un citiem būtiskiem notikumiem.
XX. Prasības dienas centra pakalpojuma sniedzējiem
143. Dienas centra pakalpojuma sniedzējs klientiem nodrošina sociālo prasmju attīstīšanas iespējas, izglītošanas, brīvā laika pavadīšanas,
mākslas vai mākslinieciskās pašdarbības nodarbības.
48
/
72
144. Dienas centra pakalpojuma sniedzējs atbilstoši dienas centra nodarbību specifikai nodrošina sociālā darba un citu speciālistu iesaisti.
145. Klients var uzturēties dienas centrā atbilstoši vajadzībai un dienas centra pakalpojuma sniedzēja noteiktajiem nosacījumiem.
146. Dienas centra pakalpojuma sniedzējs klientiem nodrošina iespēju paēst, ja klients dienas centrā uzturas četras un vairāk stundas pēc
kārtas.
147. Dienas centra pakalpojuma sniedzējs izstrādā iekšējās kārtības noteikumus, un klients parakstās par iepazīšanos ar tiem.
148. Uz dienas centra pakalpojuma sniedzēju neattiecas šo noteikumu 
5. punktā
 un 6.2. apakšpunktā minētās vispārīgās prasības, ja to
neparedz dienas centra pakalpojuma sniedzēja noteiktie nosacījumi sociālā pakalpojuma saņemšanai.
XXI. Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu
sociālās funkcionēšanas spēju atjaunošanai
149. Sociālo pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu sociālās funkcionēšanas spēju atjaunošanai (turpmāk
šajā nodaļā – funkcionēšanas spēju atjaunošanas pakalpojuma sniedzējs), sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu personām ar funkcionāliem
traucējumiem, no psihoaktīvām vielām atkarīgām personām, personām bez noteiktas dzīvesvietas un citām personām ar sociālās funkcionēšanas
problēmām.
150. Funkcionēšanas spēju atjaunošanas pakalpojuma sniedzējs nodrošina:
150.1. sociālās funkcionēšanas prasmju uzturēšanu un attīstību;
150.2. psihosociālo palīdzību;
49
/
72
150.3. iesaistīšanu nodarbinātību veicinošos pasākumos un atbalstu klienta iesaistei aktīvā darba tirgū;
150.4. šādu sadzīves un pašaprūpes iemaņu apgūšanu un nostiprināšanu:
150.4.1. dienas ritma un saturīga laika plānošana;
150.4.2. personiskās naudas izlietojuma plānošana un iepirkšanās;
150.4.3. rūpes par izskatu, personīgā higiēna;
150.4.4. orientēšanās apkārtējā vidē, ja šo nepieciešamību nosaka klienta funkcionālais stāvoklis;
150.5. informēšanu un izglītošanu par šādām tēmām:
150.5.1. darba loma cilvēka dzīvē, darba tiesiskās attiecības;
150.5.2. saskarsme un komunikācija;
150.5.3. ugunsdrošība, elektrodrošība un personas drošība;
150.5.4. veselība un higiēna;
150.5.5. tiesības, pienākumi un atbildība;
150.5.6. cilvēka seksualitāte;
150.6. brīvā laika pavadīšanas iespējas;
150.7. citu iemaņu apgūšanu atbilstoši identificētajām vajadzībām.
151. Funkcionēšanas spēju atjaunošanas pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz pakalpojumu ar izmitināšanu, klientam nodrošina:
50
/
72
151.1. apkurināmas telpas ar guļamvietām;
151.2. koplietošanas telpu ar galdu un krēsliem;
151.3. virtuvi, kurā ir:
151.3.1. plīts ēdiena pagatavošanai;
151.3.2. galds vai darba virsma ēdiena sagatavošanai;
151.3.3. ledusskapis;
151.3.4. trauki un virtuves piederumi, kā arī skapis to uzglabāšanai;
151.4. ne mazāk kā vienu tualeti ar roku mazgātni un dušu 10 personām;
151.5. ja nepieciešams, mīksto inventāru (piemēram, gultas piederumus, veļu, dvieļus) un higiēnas un mazgāšanas līdzekļus.
152. Funkcionēšanas spēju atjaunošanas pakalpojumu sniedzējs sociālo pakalpojumu sniegšanā iesaista sociālā darba speciālistu un
speciālistu atbilstoši organizējamo nodarbību specifikai.
153. Klients funkcionēšanas spēju atjaunošanas pakalpojuma sniedzēja institūcijā ar izmitināšanu var uzturēties līdz 12 mēnešiem, bez
izmitināšanas – bez laika ierobežojuma.
154. Funkcionēšanas spēju atjaunošanas pakalpojuma sniedzējs izstrādā iekšējās kārtības noteikumus un iepazīstina ar tiem klientu. Klients
parakstās par iepazīšanos ar noteikumiem.
XXII. Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu
personām pēc brīvības atņemšanas soda izciešanas vai ilgstošas bezpajumtniecības
51
/
72
155. Sociālo pakalpojumu sniedzēji, kas sniedz sociālās rehabilitācijas pakalpojumu personām pēc brīvības atņemšanas soda izciešanas vai
ilgstošas bezpajumtniecības (turpmāk šajā nodaļā – negatīvo seku mazināšanas pakalpojuma sniedzējs), sniedz sociālās rehabilitācijas
pakalpojumu, lai novērstu vai mazinātu ieslodzījuma vai bezpajumtniecības izraisītās negatīvās sekas un atjaunotu klienta sociālās funkcionēšanas
spējas, sociālo statusu, iekļaušanos darba tirgū un sabiedrībā.
156. Negatīvo seku mazināšanas pakalpojuma sniedzējs nodrošina:
156.1. atbalstu darba iemaņu apgūšanā vai nostiprināšanā;
156.2. sociālās funkcionēšanas prasmju uzturēšanu un attīstību;
156.3. atkarības profilakses pasākumus, ja klientam ir atkarības problēmas;
156.4. psihosociālo palīdzību un atbalstu;
156.5. speciālistu konsultācijas un informēšanas un izglītošanas pasākumus.
157. Negatīvo seku mazināšanas pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista sociālā darba speciālistu, psihologu vai ārstu
psihoterapeitu un speciālistu atbilstoši organizējamo nodarbību specifikai.
158. Negatīvo seku mazināšanas pakalpojuma sniedzējs sociālās rehabilitācijas pakalpojumus ar izmitināšanu sniedz institūcijā vai klienta
dzīvesvietā.
159. Negatīvo seku mazināšanas pakalpojuma sniedzējs, kas sniedz sociālo pakalpojumu ar izmitināšanu, klientam nodrošina:
159.1. apkurināmas telpas ar guļamvietām;
159.2. telpu un aprīkojumu ēdiena pagatavošanai un maltītes ieturēšanai;
52
/
72
159.3. traukus un virtuves piederumus, kā arī skapi to uzglabāšanai;
159.4. plauktus drēbju, apavu un personīgo mantu uzglabāšanai;
159.5. ja nepieciešams, gultasveļu, dvieļus un higiēnas un mazgāšanas līdzekļus;
159.6. gultas veļas maiņu atbilstoši nepieciešamībai, bet ne retāk kā reizi 10 dienās, ja pakalpojuma ietvaros tiek nodrošināta gultasveļa.
XXIII. Prasības daudzfunkcionāliem sociālo pakalpojumu centriem
160. Daudzfunkcionālais sociālo pakalpojumu centrs nodrošina vairāku veidu sociālos pakalpojumus dažādām klientu grupām, ja attiecīgajā
teritorijā nav iespēju vai nav efektīvi veidot atsevišķus sociālo pakalpojumu sniedzējus.
161. Daudzfunkcionālais sociālo pakalpojumu centrs sociālo pakalpojumu sniegšanā iesaista darbiniekus atbilstoši sniedzamo sociālo
pakalpojumu specifikai (piemēram, dienas aprūpes centra pakalpojums, krīzes centra pakalpojums, dažādi sociālās rehabilitācijas pakalpojumi).
162. Daudzfunkcionālajā sociālo pakalpojumu centrā nodrošina atsevišķus sociālos pakalpojumus, kā arī iesaista klientus sociālās
rehabilitācijas vai sociālās aprūpes pasākumos, nepieļaujot savstarpēji nesaderīgu klientu grupu darbību vienlaikus.
163. Daudzfunkcionālajā sociālo pakalpojumu centrā klientiem nodrošina atbalstu viņu problēmu risināšanā, grupējot klientus atbilstoši
problēmu risināšanas veidam un izstrādājot atsevišķas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas programmas.
164. Ziņas par dažādu grupu nodarbību laikiem, speciālistiem un viņu pieņemšanas laikiem norāda daudzfunkcionālā sociālo pakalpojumu
centra publiski pieejamā informācijas stendā.
XXIV. Prasības patversmes un naktspatversmes pakalpojuma sniedzējiem
53
/
72
165. Patversmes un naktspatversmes pakalpojuma sniedzējs nodrošina īslaicīgu izmitināšanu personām bez dzīvesvietas, kurām nav
apreibinošu vielu lietošanas pazīmju, kas liecina par drošības risku pašam klientam vai citiem patversmes vai naktspatversmes klientiem un
darbiniekiem.
166. Patversmes un naktspatversmes pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista sociālo darbinieku.
167. Patversmes un naktspatversmes pakalpojuma sniedzējs klientam nodrošina:
167.1. atrašanos apkurināmās telpās ar guļamvietām;
167.2. ēdamtelpu;
167.3. klienta personīgo mantu uzglabāšanu, ja nepieciešams (ne vairāk kā vienu vienību, kuras izmēri nepārsniedz 90 × 40 × 40 cm);
167.4. sociālā darbinieka konsultācijas un atbalstu;
167.5. informāciju par iespējamiem problēmu risinājumiem un kompetentajām institūcijām.
168. Patversmes pakalpojuma sniedzējs klientam nodrošina:
168.1. dezinficētus gultas piederumus;
168.2. vakariņas un brokastis.
169. Naktspatversmes pakalpojuma sniedzējs klientam nodrošina:
169.1. iespēju pārnakšņot apkurināmās telpās:
54
/
72
169.1.1. ziemas periodā no plkst. 18.00 līdz 8.00;
169.1.2. vasaras periodā no plkst. 20.00 līdz 7.00;
169.2. uzņemšanu visā naktspatversmes darba laikā, ja gaisa temperatūra ārā ir zemāka par 0° C;
169.3. dezinficētus gultas piederumus;
169.4. vakariņas.
170. Uz patversmes un naktspatversmes pakalpojuma sniedzēju neattiecas šo noteikumu 5.4. apakšpunktā minētās prasības, ja to izpildi
nodrošina sociālais dienests.
171. Naktspatversmes pakalpojuma sniedzējs var neslēgt ar klientu šo noteikumu 6.2.5. apakšpunktā minēto līgumu, ja klients izmanto
naktspatversmes pakalpojumus mazāk par diviem mēnešiem un klientam nav jāveic līdzmaksājums par naktspatversmes pakalpojuma
saņemšanu.
172. Patversmes un naktspatversmes pakalpojuma sniedzējs izstrādā iekšējās kārtības noteikumus un iepazīstina ar tiem klientu. Klients
parakstās par iepazīšanos ar noteikumiem.
XXV. Prasības specializētās darbnīcas pakalpojuma sniedzējiem
173. Specializētās darbnīcas pakalpojuma sniedzējs nodrošina prasmes veicinošas aktivitātes un speciālistu atbalstu personām ar
funkcionāliem traucējumiem.
174. Specializētās darbnīcas pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojuma sniegšanā iesaista specializētās darbnīcas profilam atbilstošu
speciālistu, sociālo darbinieku un sociālo rehabilitētāju. Ja specializētās darbnīcas pakalpojumu saņem nedzirdīga persona, kas lieto zīmju valodu,
specializētās darbnīcas pakalpojuma sniedzējs sociālā pakalpojumu sniegšanā iesaista speciālistu, kas lieto zīmju valodu.
55
/
72
175. Specializētās darbnīcas pakalpojuma sniedzējs izstrādā darba drošības noteikumus attiecīgi viegli uztveramā valodā, Braila rakstā vai
audioierakstā.
176. Specializētās darbnīcas pakalpojuma sniedzējs klientiem nodrošina:
176.1. klienta nodarbinātības interešu un iemaņu novērtēšanu – atbilstoši vajadzībai;
176.2. darba iemaņu apguvi;
176.3. individuālās vai grupu nodarbības sociālā rehabilitētāja vadībā;
176.4. sociālā darbinieka individuālās konsultācijas;
176.5. klientu informēšanas un izglītošanas pasākumus atbilstoši nepieciešamībai;
176.6. brīvā laika pasākumus.
177. Specializētās darbnīcas pakalpojuma sniedzējs ierīko:
177.1. darba telpu ar aprīkojumu atbilstoši profilam, darba aizsardzības noteikumiem un higiēnas prasībām;
177.2. dušu (izņemot darbnīcas, kuras izveidotas kā cita pakalpojuma struktūrvienība, kurā jau ir pieejama duša);
177.3. garderobi vai pārģērbšanās vietu klientiem;
177.4. atpūtas telpu klientiem;
177.5. telpu personālam.
56
/
72
178. Specializētās darbnīcas pakalpojuma sniedzējs var nodrošināt klientiem ēdināšanu, ja tā netiek nodrošināta no citiem līdzekļiem
(piemēram, klienta, publiskā sektora, realizējamo projektu līdzekļiem).
XXVI. Prasības pakalpojuma sniedzējiem, kas veic sociālo darbu kopienā
179. Pakalpojuma sniedzējs, kas veic sociālo darbu kopienā (turpmāk šajā nodaļā – pakalpojuma sniedzējs), nodrošina sociālo resursu
sistēmu piesaisti indivīdu, ģimeņu vai sociālo grupu ar kopīgām interesēm vai dzīvojošām vienā teritoriālajā vienībā (turpmāk šajā nodaļā – kopiena)
sociālo problēmu risināšanai.
180. Pakalpojuma sniedzējs kopienā sociālo pakalpojumu sniegšanā iesaista sociālā pakalpojuma specifikai atbilstošus speciālistus un
sociālo darbinieku.
181. Pakalpojuma sniedzējs kopienā nodrošina:
181.1. kopienā esošo problēmu novērtēšanu un noteikšanu;
181.2. problēmu cēloņu analīzi;
181.3. sasniedzamo mērķu un veicamo uzdevumu formulēšanu un īstenošanu;
181.4. nepieciešamo resursu piesaisti;
181.5. kopienas līderu iesaistīšanu veicamo uzdevumu īstenošanā;
181.6. kopienas iedzīvotāju iniciatīvas veicināšanu;
181.7. iedzīvotāju attiecību uzlabošanu kopienā;
181.8. darbības organizēšanu, ņemot vērā kopienas iedzīvotāju vajadzības, intereses un nepieciešamību pēc sociālajiem pakalpojumiem;
57
/
72
181.9. pasākumu organizēšanu iedzīvotāju sociālo prasmju uzlabošanai;
181.10. darbības, kas veicina kopienas iedzīvotāju sociālo kontaktu uzlabošanos;
181.11. atbalsta sniegšanu kopienas iedzīvotājiem;
181.12. kopienas iedzīvotāju iesaistīšanu dažādās individuālās, grupas un kopienas aktivitātēs;
181.13. kopienas iedzīvotāju motivēšanu izglītoties;
181.14. brīvā laika aktivitāšu organizēšanu;
181.15. sadarbības un atbalsta sniegšanas aktivitāšu organizēšanu kopienas nevalstiskajām organizācijām (piemēram, iespēja izmantot
kopienas centra telpas).
182. Pakalpojuma sniedzējs kopienā veido klientu reģistrācijas žurnālu, kurā atzīmē klientu dalību organizētajos pasākumus un aktivitātēs, ja
klients ir identificējams. Ja klients nav identificējams, žurnālā norāda organizētos pasākumus, laiku, vietu un aptuveno dalībnieku skaitu.
183. Uz pakalpojuma sniedzēju kopienā šo noteikumu 
5. punktā
 un 6.2. apakšpunktā minētās vispārīgās prasības neattiecas.
184. Ja pakalpojuma sniedzējs kopienā pasākumus organizē, izmantojot vispārēji pieejamas publiskās telpas, un tam nav pastāvīgu nodarbību
telpu, uz viņu nav attiecināmas šo noteikumu 
10. punktā
 minētās prasības.
XXVII. Noslēguma jautājumi
185. Noteikumi stājas spēkā 2017. gada 1. jūlijā.
58
/
72
Šajos noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvas 
2011/36/ES
 par
cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 
2002/629/
TI.
Ministru prezidents 
Māris Kučinskis
Labklājības ministrs 
Jānis Reirs
186. Šo noteikumu 9.2.1. apakšpunktu piemēro ar 2018. gada 1. janvāri. Līdz 2017. gada 31. decembrim sociālais dienests nodrošina sociālo
dienestu un pašvaldību izveidoto sociālo pakalpojumu sniedzēju sociālā darba speciālistiem individuālo supervīziju vismaz deviņas stundas gadā vai
grupu supervīziju vismaz 18 stundas gadā.
187. Šo noteikumu 
27.
, 
39.
, 
40.
, 
42. 
un 
44. punkta
 pilnīga ieviešana sociālo pakalpojumu sniedzējiem jānodrošina līdz 2023. gada 1. janvārim.
188. Pilngadību sasniegušais aprūpē esošais bērns, ar kuru pašvaldības sociālo pakalpojumu sniegšanas līgums noslēgts līdz šo noteikumu
spēkā stāšanās dienai, var turpināt uzturēties jauniešu mājā, ja viņš turpina iegūt izglītību un nav sasniedzis 24 gadu vecumu, bet ne ilgāk kā līdz
2019. gada 1. septembrim.
189. Šo noteikumu 
87. punktā
 minētais klientu skaits neattiecas uz tām grupu mājām, kuras izveidotas līdz šo noteikumu spēkā stāšanās
dienai. Minētās grupu mājas klientu skaita samazināšanu līdz 16 klientiem nodrošina līdz 2023. gada 1. janvārim.
190. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2003. gada 3. jūnija noteikumus Nr. 291 "Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem"
(Latvijas Vēstnesis, 2003, 85. nr.; 2005, 210. nr.; 2007, 50. nr.; 2008, 63. nr.; 2009, 98., 129. nr.; 2010, 49. nr.; 2011, 40. nr.; 2012, 197. nr.) un
Ministru kabineta 2000. gada 4. aprīļa noteikumus Nr. 135 "Noteikumi par kvalificēta personāla skaitu un nepieciešamo aprīkojumu vispārējās
bērnu aprūpes un audzināšanas iestādēs" (Latvijas Vēstnesis, 2000, 133./135. nr.; 2016, 140. nr.).
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
1. pielikums
Ministru kabineta
59
/
72
Nr.
p.k.
Bērna
vārds,
uzvārds
Personas
kods
Iepriekšējās
dzīvesvietas
adrese
Ziņas par piederīgajiem
Ievietošanas
pamatojums,
to
apliecinošie
dokumenti
Iestāšanās
datums
Persona,
kura
bērnu
pieņēmusi
(vārds,
uzvārds,
amats,
paraksts)
Dati par pakalpojuma
sniegšanas izbeigšanu
Bērna
lietas
numurs
mātes
vārds,
uzvārds,
personas
kods,
adrese,
tālrunis
tēva
vārds,
uzvārds,
personas
kods,
adrese,
tālrunis
citi piederīgie
(vārds, uzvārds,
kontaktinformācija)
izstāšanās
datums,
iemesls, to
apliecinošs
dokuments
jaunās
dzīvesvietas
adrese
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Piezīme. Pēc bērnu aprūpes institūcijas izvēles žurnālu var papildināt ar citām ziņām par bērnu.
Labklājības ministrs 
Jānis Reirs
2017. gada 13. jūnija
noteikumiem Nr. 338
Bērnu reģistrs (paraugs)
2. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 13. jūnija
noteikumiem Nr. 338
Pilngadīgo klientu reģistrs (paraugs)
60
/
72
Nr.
p.k.
Klienta
vārds,
uzvārds
Personas
kods
Iepriekšējās
dzīvesvietas
adrese
Ziņas par
piederīgajiem
Ievietošanas
pamatojums, to
apliecinošie
dokumenti
Iestāšanās
datums
Persona,
kura klientu
pieņēmusi
(vārds,
uzvārds,
amats,
paraksts)
Dati par pakalpojuma
sniegšanas izbeigšanu
Klienta
lietas
numurs
izstāšanās
datums,
iemesls, to
apliecinošs
dokuments
jaunās
dzīvesvietas
adrese
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Piezīme. Pēc pilngadīgo aprūpes institūcijas izvēles žurnālu var papildināt ar citām ziņām par klientu.
Labklājības ministrs 
Jānis Reirs
I. Bērna raksturojums
(aizpilda par katru bērnu atsevišķi)
Nr.
p.k.
Riska faktori
Risks nepastāv
Zems līmenis
Vidējs līmenis
Augsts līmenis
1.
Bērna vecums
–
13–18
8–12
0–7
VIDE
3. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 13. jūnija
noteikumiem Nr. 338
Riska novērtēšanas kritēriji
61
/
72
2.
Fiziskais apdraudējums vai
bīstami objekti (priekšmeti)
mājās vai dzīvesvietas
apkārtējā vidē
Dzīves apstākļi ir droši
Dzīves apstākļi rada risku
bērnam saslimt vai gūt
nenozīmīgus ievainojumus
Dzīves apstākļi rada risku
bērnam gūt nozīmīgus
ievainojumus
Apdraudējums apkārtējā
vidē un mājās rada risku
bērnam gūt dzīvībai
bīstamus ievainojumus
3.
Pamatvajadzību
nodrošinājums
Pārtikas, apģērba,
pajumtes, higiēnas
vajadzību atbilstošs
nodrošinājums
Nepietiekams
pamatvajadzību
nodrošinājums bērnam
rada nelielu kaitējumu vai
diskomfortu
Nepietiekams
pamatvajadzību
nodrošinājums rada
bērnam pieaugoša
kaitējuma risku
Nepietiekams
pamatvajadzību
nodrošinājums rada risku
bērnam nodarīt nozīmīgu
kaitējumu vai ievainojumus
4.
Uzraudzība
Uzraudzība ir atbilstoša
bērna vecumam, attīstībai
un veselības stāvoklim
Nepietiekama uzraudzība
rada bērnam nelielu
diskomforta vai kaitējuma
risku (piemēram, vecāki
vēlu nāk no darba)
Nepietiekama uzraudzība
vai tās trūkums rada
bērnam pieaugoša
kaitējuma risku
(piemēram, bērns tiek
atstāts pie citām
personām, kurām nav
pilnvarojuma vai kuras ir
jaunākas par 13 gadiem,
vai kuras nespēj veikt
uzraudzību)
Nepietiekama uzraudzība
vai tās trūkums rada
bērnam risku gūt
draudošu, nenovēršamu
kaitējumu (piemēram,
uzraudzību veic citas
personas, bērns tiek
atstāts viens vai vecāks
nespēj nodrošināt
uzraudzību)
VESELĪBA
5.
Veselības aprūpe
Bērns ir reģistrēts pie
ģimenes ārsta. Tiek
nodrošināta savlaicīga,
regulāra un atbilstoša
vispārējā profilaktiskā
veselības aprūpe un
zobārstniecības aprūpe
Bērns ir reģistrēts pie
ģimenes ārsta. Tiek
nodrošināta kārtējā un
profilaktiskā veselības
aprūpe, arī zobārstniecības
aprūpe
Bērns nav reģistrēts pie
ģimenes ārsta. Nav
pietiekami nodrošināta
atbilstoša veselības
aprūpe ievainojuma vai
slimības gadījumā, arī
zobārstniecības aprūpe.
Bērns bieži slimo
Bērns nav reģistrēts pie
ģimenes ārsta. Nav
nodrošināta veselības
aprūpe, ārstēšana
kritiskās vai dzīvību
apdraudošās situācijās,
neiesaista bērnu
atbilstošās un
nepieciešamās ārstēšanas
programmās
6.
Atkarības
Bērns nesmēķē, nelieto
alkoholu, narkotiskas vai
toksiskas vielas, nav
datoratkarības un
atkarības no azartspēlēm,
citiem elektroniskās
Agrāk ir bijuši atkarību
izraisošu vielu lietošanas
gadījumi, bieži lieto datoru
un elektroniskās saziņas
līdzekļus, bet nav
atkarības pazīmju
Bieži lieto atkarību
izraisošas vielas, kas
ietekmē bērna uzvedību,
daudz laika pavada pie
datora un lietojot
elektroniskās saziņas
Ir atkarība, kas negatīvi
ietekmē bērnu
62
/
72
saziņas līdzekļiem
līdzekļus, mēdz spēlēt
azartspēles
7.
Fiziskā un garīgā veselība
un attīstība
Fiziskās un garīgās
attīstības traucējumu nav
Viegli fiziskās un garīgās
attīstības traucējumi
Vidēji fiziskās un garīgās
attīstības traucējumi
Dziļi garīgās un fiziskās
attīstības traucējumi
8.
Līdzatkarība
Līdzatkarības nav
–
Bērnam ir līdzatkarības
problēmas. Bērns ir
iesaistījies līdzatkarības
mazināšanas pasākumos
Ir līdzatkarība, kas negatīvi
ietekmē bērnu
VARDARBĪBA
9.
Pilngadīgu personu fiziska
vardarbība pret bērnu
Pilngadīgas personas,
uzraugot un aprūpējot
bērnu, garantē bērnam
drošību un pasargā viņu no
traumām
Pilngadīgu personu
situatīva fiziska spēka
lietošana pret bērnu kā
audzināšanas metode, kas
nav radījusi smagus
miesas bojājumus
–
Pilngadīgas personas lieto
fizisku spēku pret bērnu,
kas radījis vidēji smagus
vai smagus miesas
bojājumus
10.
Fiziski ievainojumi vai
kaitējumi
Nav ievainojumu, kuru dēļ
būtu nepieciešami
veselības aprūpes
pakalpojumi
Virspusēji ievainojumi,
brūces, veselības aprūpes
pakalpojumi nav
nepieciešami
Smagi ievainojumi un
brūces, kuru dēļ ir
nepieciešami veselības
aprūpes pakalpojumi
tuvākajā laikā
Smagi ievainojumi, kuru
dēļ nekavējoties
nepieciešami veselības
aprūpes pakalpojumi
11.
Seksuālā vardarbība un
ekspluatācija
Pilngadīga persona
aizsargā bērnus no
seksuālās vardarbības un
ekspluatācijas
Pilngadīga persona lieto
seksuālas, divdomīgas
(ierosinošas) piezīmes vai
flirtē ar bērniem,
neizmantojot tiešus
seksuālus mēģinājumus
vai fiziskus kontaktus
Pilngadīga persona veic
seksuāla rakstura
mēģinājumus vai iesaista
bērnu fiziski un emocionāli
apšaubāmā uzvedībā,
bērnam ir vecumam
neatbilstoša seksuālā
uzvedība
Pilngadīga persona
iesaista bērnu seksuālos
kontaktos vai seksuāli
izmanto bērnu
12.
Bērna resursu
izmantošana sava labuma
gūšanai
Pilngadīga persona
neizmanto bērna resursus
personīgā labuma gūšanai
Pilngadīga persona dažreiz
izmanto bērna resursus,
lai iegūtu materiālu
palīdzību, mājokli,
pakalpojumus vai gūtu
kādu labumu sev
Pilngadīga persona
regulāri izmanto bērna
resursus, lai nodrošinātu
savu labklājību (piemēram,
valsts un pašvaldību
pabalsti, kas domāti bērna
vajadzību nodrošināšanai)
Pilngadīga persona
iesaista bērnus
pretlikumīgās darbībās, lai
gūtu personīgu labumu
(piemēram, ubagošana,
zagšana)
13.
Laikposms, kad notikusi
Izturēšanās pret bērnu ir
Agrāk ir bijuši atsevišķi
Konstatēti atsevišķi
Konstatēta atkārtota vai
63
/
72
vardarbība vai bijusi
nepietiekama uzraudzība,
vai bērns ir bijis
ārpusģimenes aprūpē
atbilstoša, bērns nav bijis
ārpusģimenes aprūpē
vardarbības vai
nepietiekamas
uzraudzības gadījumi, kad
bērns ir saņēmis kāda
veida psiholoģisko
palīdzību, bet bērns nav
bijis ārpusģimenes aprūpē
vardarbības vai
nepietiekamas
uzraudzības gadījumi,
bērns bijis ārpusģimenes
aprūpē
konkrētajā brīdī notiekoša
vardarbība vai
nepietiekama uzraudzība,
bērns bijis ārpusģimenes
aprūpē
14.
Bailes no vecākiem (citām
personām) vai mājas
apstākļiem
Bērns jūtas labi ar
vecākiem (citām
personām) un mājas
apstākļos
Bērns izsaka vai izrāda
nelielas bažas attiecībā uz
vecākiem (citām
personām) vai mājas
apstākļiem
Bērns izrāda dusmas vai
diskomfortu attiecībā pret
vecākiem (citām
personām) vai mājas
apstākļiem
Bērns regulāri pauž bailes
no vecākiem, un tas
būtiski ietekmē bērna
dzīves kvalitāti (uzvedību,
veselību, sekmes skolā,
socializēšanos)
15.
Emocionāls kaitējums
Bērna veselības stāvoklim,
vecumposmam un
attīstībai atbilstoša
uzvedība
Nelieli uzvedības
traucējumi, kas saistīti ar
vardarbību pret bērnu vai
nepietiekamu bērna
uzraudzību
Uzvedības traucējumi, kas
saistīti ar vardarbību pret
bērnu, pasliktinātas
sociālās attiecības
Plaši emocionāli vai
uzvedības traucējumi
saistībā ar vardarbību pret
bērnu vai nepietiekamu
bērna uzraudzību
PRASMES
16
Sociālās prasmes
Sociālās prasmes ir
atbilstošas bērna
vecumposmam un
attīstībai
Ir lielākā daļa sociālo
prasmju
Daļējs sociālo prasmju
trūkums
Būtisks sociālo prasmju
trūkums
17.
Izglītība
Bērnam ir nodrošināta
vecumam un attīstībai
atbilstoša izglītība
Ir mazsvarīgas ar izglītības
procesu saistītas
problēmas, attaisnoti
kavējumi
Pašlaik ir ar izglītības
procesu saistītas
problēmas
Ir nozīmīgas ar izglītības
procesu saistītas
problēmas. Regulāras,
atkārtotas mācīšanās,
uzvedības problēmas,
sistemātiski neapmeklē
skolu
18.
Uzvedība
Vecumam atbilstoša
uzvedība
Mazsvarīgi vienreizēji
uzvedības traucējumi
Ievērojami atkārtoti
uzvedības traucējumi
Regulāri uzvedības
traucējumi (suicīds, sevis
un citu apdraudējums)
19.
Pašaizsardzība
Bērns vēlas un ir spējīgs,
ja nepieciešams, lūgt
palīdzību ģimenē, pie
draugiem vai attiecīgajās
Bērnam ir atbilstošas
prasmes, lai lūgtu
palīdzību ģimenē, pie
draugiem vai attiecīgās
Bērnam nav atbilstošu
pašaizsardzības prasmju
Bērns nav spējīgs sevi
aizsargāt
64
/
72
institūcijās
institūcijās
II. Pilngadīgas personas, ar ko bērns atrodas vienā mājsaimniecībā vai kas piedalās bērna ikdienas aprūpē un aizgādībā,
raksturojums
(aizpilda par katru pilngadīgu personu atsevišķi. Ja aprūpi veic cita persona vai vairākas personas, vērtē to personu, kas veic ikdienas aprūpi)
Nr.
p.k.
Riska faktori
Risks nepastāv
Zems līmenis
Vidējs līmenis
Augsts līmenis
VIDE
1.
Pamatvajadzību
nodrošinājums
Ir atbilstošs finanšu,
pārtikas, mājokļa un
sadzīves priekšmetu
nodrošinājums
Ir īslaicīgs pamatvajadzību
nodrošinājuma trūkums,
kas rada nelielu
diskomfortu un kam meklē
atbilstošu risinājumu
Nepietiekams
pamatvajadzību
nodrošinājums rada vai var
radīt būtisku kaitējumu
Nepietiekams
pamatvajadzību
nodrošinājums rada
pieaugoša kaitējuma risku
(kredīti, parādi u. tml.)
2.
Nodarbinātība
Ir pastāvīgi nodarbināts
Strādā gadījuma rakstura
darbus, nav algota darba
un nav regulāru ienākumu
Nav algota darba un nav
regulāru ienākumu, kaut
arī viņam ir darba tirgum
atbilstošas un pieprasītas
prasmes un iespējas iegūt
darbu
Ilgstoši nav algota darba
un nav regulāru ienākumu,
nav darba tirgum atbilstošu
prasmju un iespēju iegūt
darbu
3.
Sociālais atbalsts
Atbalsta draugi, radi vai
citas personas, izmanto
pašvaldības vai nevalstisko
organizāciju un citus
resursus
Reizēm ir kontakti ar
atbalsta personām,
dažreiz izmanto
pašvaldības un citus
resursus
Reizēm ir konflikti ar
atbalsta personām, var
izmantot, bet neizmanto
pašvaldības resursus
Ir ģeogrāfiski vai sociāli
izolēts, pašvaldība vai
pašvaldības resursi nav
pieejami vai bieži maina
dzīvesvietu
VESELĪBA
4.
Garīgā, fiziskā un
emocionālā veselība
Ir fiziski, garīgi un
emocionāli vesels, spējīgs
pildīt bērna aprūpi
Ir nelieli fiziski, garīgi vai
emocionāli traucējumi, kas
ietekmē bērna aprūpes
pildīšanu
Fiziskās, garīgās vai
emocionālās veselības
traucējumi, kas nozīmīgi
ietekmē bērna aprūpes
pildīšanu
Fiziski, garīgi un
emocionāli traucējumi
pilnībā traucē pildīt bērna
aprūpes pienākumu
5.
Atkarību izraisošu vielu un
citu objektu lietošana, kas
izraisa atkarību
Nelieto atkarību izraisošas
vielas
1. Agrāk ir bijusi atkarību
izraisošu vielu lietošana,
bet pašlaik tās nav.
2. Iesaistījies ārstēšanās
Atkarību izraisošu vielu
lietošana ietekmē bērna
audzināšanu un aprūpi
Lieto atkarību izraisošas
vielas, kas būtiski ietekmē
bērna aprūpes pildīšanu,
vai nav spējīgs parūpēties
65
/
72
programmā.
3. Pašlaik lieto atkarību
izraisošas vielas, bet tas
neietekmē bērna
audzināšanu un aprūpi
pats par sevi, atsakās
iesaistīties rehabilitācijas
programmās
6.
Līdzatkarība
Līdzatkarības nav
Agrāk ir bijusi līdzatkarība,
bet pašlaik tās nav
Ir līdzatkarība, iesaistījies
atbalsta programmā
Ir līdzatkarība, kas negatīvi
ietekmē viņa
funkcionēšanu un bērna
aprūpes veikšanu un
audzināšanu
7.
Stress
Nav nozīmīga stresa
Ir īslaicīgs un neliels
stress, kas neietekmē
bērna aprūpes pildīšanu
Ir nozīmīgs stress vai
notikušas pārmaiņas dzīvē
(slimība, darba zaudējums
un citi), kas ietekmē bērna
audzināšanu
Ir ilglaicīgs vai smags
stress vai pārmaiņas
dzīvē, kas būtiski ietekmē
bērna audzināšanu un
aprūpi
VARDARĪBA
8.
Vardarbība ģimenē, kas
nav tieši vērsta pret bērnu,
citiem ģimenes locekļiem
un mājdzīvniekiem
Ģimenē atrisina konfliktus
bez agresīvām metodēm
Ģimenē ir bijuši atsevišķi
vardarbības gadījumi, kas
nav radījuši kaitējumu
Ģimenē ir neregulāri
vardarbības gadījumi, kuru
dēļ ir radušies vai varētu
rasties nelieli kaitējumi
Ģimenē ir atsevišķi vai
atkārtoti vardarbības
gadījumi, kuru dēļ ir vai var
rasties nozīmīgi kaitējumi,
nav piemēroti pagaidu
aizsardzības līdzekļi
9.
Bērnībā gūtā vardarbības
vai pamešanas novārtā
pieredze
Ir uzaudzis veselīgā un
ģimeniskā vidē
Bērnības pieredzē ir
vardarbības vai pamešanas
novārtā gadījumi, pēc
kuriem ir saņemta
rehabilitācija vai cita
palīdzība
Bērnības pieredzē ir
atkārtoti vardarbības vai
pamešanas novārtā
gadījumi vai bijis
ārpusģimenes aprūpē
Bērnībā ir bijuši ilgstoši vai
smagi vardarbības vai
pamešanas novārtā
gadījumi, bijis
ārpusģimenes aprūpē
PRASMES
10.
Prasmes un zināšanas
bērnu audzināšanā
Nodrošina bērnam
draudzīgu vidi, spēj
uzņemties un nodrošināt
bērna audzināšanu,
pieņem un atbalsta bērnu,
lieto bērna rīcībai
atbilstošus
pamudinājumus
Dažkārt izvirza bērnam
neatbilstošas prasības vai
nav atsevišķu prasmju vai
zināšanu, lai nodrošinātu
bērna audzināšanu
Bieži (parasti) nav svarīgu
zināšanu vai prasmju,
nevar audzināt bērnu
atbilstoši bērna vecumam
un attīstībai
Nepietiek zināšanu un
prasmju vai ir bērnam
nepiemērotas prasības,
nav spējīgs uzņemties
atbildību par bērna
audzināšanu
66
/
72
11.
Pilngadīgas personas un
bērna savstarpējās
attiecības
Drošas, stabilas un
veselīgas pilngadīgās
personas un bērna
savstarpējās attiecības
Dažreiz pilngadīgās
personas un bērna
savstarpējās attiecībās ir
konflikts
Pilngadīgās personas un
bērna attiecībās ir regulāri
konflikti vai ir vāja
pilngadīgas personas
piesaiste bērnam
Pilnīgs piesaistes trūkums
starp pilngadīgo personu
un bērnu, pilngadīgā
persona noraida bērnu, nav
pieķeršanās jūtu
12.
Reakcija uz bērna
uzvedības traucējumiem
Atbilstoši (bez agresīvām
metodēm) reaģē uz bērna
uzvedības traucējumiem
Reizēm neatbilstoši reaģē
uz bērna uzvedības
traucējumiem
Reakcija uz bērna
uzvedības traucējumiem
izpaužas ar dusmām,
satraukumu,
bezpalīdzīgumu vai
vienaldzību
Agresīvi reaģē uz bērna
uzvedības traucējumiem
13.
Bērna aizsardzība no
vardarbīgas personas vai
bīstamām situācijām
Ir gatavs un spējīgs
aizstāvēt bērnu no
vardarbīgām personām un
bīstamām situācijām
Ir gatavs, bet dažkārt nav
spējīgs bērnu aizstāvēt no
vardarbīgām personām un
bīstamām situācijām
Neizpratnes, neticības vai
nolieguma dēļ nevar
nodrošināt bērna
aizsardzību no vardarbības
un citām bīstamām
situācijām
Atsakās vai nav spējīgs
bērnu aizstāvēt, netic
vardarbības atklāšanai,
iedrošina vai atbalsta
pāridarītāju un veicina
vardarbības noliegšanu
14.
Problēmu atzīšana
Atzīst problēmas, apzinās
to smagumu un ir gatavs
uzņemties atbildību
Daļēji atzīst problēmas un
daļēji vēlas uzņemties
zināmu atbildību
Ir nepietiekama izpratne
par problēmām,
neuzņemas atbildību par
savu uzvedību
Nav izpratnes par
problēmām vai tās pilnīgi
noliedz un atsakās atzīt,
kā arī uzņemties jebkādu
atbildību vai apzināties
savu rīcību
15.
Sadarbība ar valsts,
pašvaldību un citām
institūcijām
Lūdz un pieņem valsts,
pašvaldības un citu
institūciju palīdzību,
sadarbojas ar tām
Pieņem palīdzību, bet
sadarbība ir neregulāra
Pieņem materiālo
palīdzību, bet
nesadarbojas līdzdarbības
pasākumu pildīšanā vai
pilda tos formāli
Ir vienaldzīgs, noraidošs
vai naidīgs pret jebkuriem
kontaktiem ar valsts,
pašvaldību un citu
institūciju darbiniekiem,
nepieļauj ģimenes
kontaktēšanos ar tiem
16.
Iepriekšējā pieredze
aizgādības tiesību
ierobežošanā*
Vecāka tiesības nekad nav
tikušas ierobežotas
Iepriekš vecākam bijušas
pārtrauktas aizgādības
tiesības, bet tās ir
atjaunotas*
Vecākam pārtrauktas
aizgādības tiesības uz
citiem bērniem*
Vecākam atņemtas
aizgādības tiesības uz
citiem bērniem**
Piezīmes.
1. * Vecāku varas pārtraukšana līdz 2003. gadam, aprūpes tiesību atņemšanas līdz 2013. gadam, aizgādības tiesību pārtraukšana no 2013. gada
līdz novērtēšanas veikšanai.
67
/
72
2. ** Atņemta vecāku vara līdz 2003. gadam, atņemtas aizgādības tiesības no 2003. gada līdz novērtēšanas brīdim.
Labklājības ministrs 
Jānis Reirs
Lietas
numurs
 
 
 
Personu dati
 
 
Māte
 
 
Tēvs
 
 
Bērni
 
 
 
 
 
 
 
Dzīvesvietas adrese
 
 
 
(deklarētā dzīvesvieta)
 
 
 
 
 
(faktiskā dzīvesvieta)
 
 
Novērtēšana veikta
 
 
 
(datums)
 
Riska novērtēšana veikta
 
pirmreizēji
4. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 13. jūnija
noteikumiem Nr. 338
Riska novērtējuma anketa
68
/
72
 
 
atkārtoti
Iepriekšējā riska novērtēšana
veikta
 
 
 
(datums)
 
Riska novērtēšanu veica
 
 
(amats, vārds, uzvārds)
 
Riska novērtēšanā piedalījās:
 
(amats, vārds, uzvārds)
 
(amats, vārds, uzvārds)
I. Bērna raksturojums
(aizpilda par katru bērnu atsevišķi)
Nr.
p.k.
Riska faktori
Risks nepastāv
Riska līmenis
Piezīmes
(papildu informācija)
1.
Bērna vecums
 
 
 
VIDE
2.
Fiziskais apdraudējums vai bīstami objekti (priekšmeti) mājās vai
dzīvesvietas apkārtējā vidē
 
 
 
3.
Pamatvajadzību nodrošinājums
 
 
 
4.
Uzraudzība
 
 
 
VESELĪBA
5.
Veselības aprūpe
 
 
 
6.
Atkarības
 
 
 
7.
Fiziskā un garīgā veselība un attīstība
 
 
 
8.
Līdzatkarība
 
 
 
69
/
72
VARDARBĪBA
9.
Vecāka (citu personu) fiziska vardarbība pret bērnu
 
 
 
10.
Fiziski ievainojumi vai kaitējumi
 
 
 
11.
Seksuālā vardarbība un ekspluatācija
 
 
 
12.
Bērna resursu izmantošana sava labuma gūšanai
 
 
 
13.
Laikposms, kad notikusi vardarbība vai bijusi nepietiekama uzraudzība, vai
bērns ir bijis ārpusģimenes aprūpē
 
 
 
14.
Bailes no vecākiem (citām personām) vai mājas apstākļiem
 
 
 
15.
Emocionāls kaitējums
 
 
 
PRASMES
16.
Sociālās prasmes
 
 
 
17.
Izglītība
 
 
 
18.
Uzvedība
 
 
 
19.
Pašaizsardzība
 
 
 
Secinājumi par bērna risku izvērtējumu
 
 
 
Rehabilitācijas plānā iekļaujamās darbības bērna personisko interešu nodrošināšanā
 
 
 
Risku novērtēšanā iesaistītās personas (paraksts, vārds, uzvārds):
 
70
/
72
II. Tās pilngadīgās personas raksturojums, ar ko bērns atrodas vienā mājsaimniecībā vai kas būtiski piedalās bērna ikdienas
aprūpē
(aizpilda par katru pilngadīgo personu atsevišķi. Ja vecāki dzīvo šķirti, vērtē to vecāku, kas īsteno ikdienas aizgādību. Jānorāda personas
radniecības pakāpe vai cita aprūpes vai ģimenes saišu pazīme attiecībā pret bērnu)
 
(vārds, uzvārds)
Atzīmēt radniecību vai citu saskarsmes iemeslu
Radniecība:
Māte
Tēvs
Vecvecāks
Brālis
Māsa
Cita radniecības pakāpe
Citas personas:
(norādīt saišu pazīmi attiecībā pret bērnu)
 
Nr.
p.k.
Riska faktori
Risks nepastāv
Riska līmenis
Piezīmes
(papildu informācija)
VIDE
1.
Pamatvajadzību nodrošinājums
 
 
 
2.
Nodarbinātība
 
 
 
3.
Sociālais atbalsts
 
 
 
VESELĪBA
4.
Garīgā, fiziskā un emocionālā veselība
 
 
 
5.
Atkarību izraisošu vielu un citu objektu lietošana, kas izraisa atkarību
 
 
 
6.
Līdzatkarība
 
 
 
7.
Stress
 
 
 
VARDARBĪBA
8.
Vardarbība ģimenē, kas nav tieši vērsta pret bērnu, citiem ģimenes locekļiem
un mājdzīvniekiem
 
 
 
71
/
72
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
9.
Bērnībā gūtā vardarbības vai pamešanas novārtā pieredze
 
 
 
PRASMES
10.
Prasmes un zināšanas bērnu audzināšanā
 
 
 
11.
Pilngadīgās personas un bērna savstarpējās attiecības
 
 
 
12.
Reakcija uz bērna uzvedības traucējumiem
 
 
 
13.
Bērna aizsardzība no vardarbīgas personas vai bīstamām situācijām
 
 
 
14.
Problēmas atzīšana
 
 
 
15.
Sadarbība ar valsts, pašvaldību un citām institūcijām
 
 
 
16.
Iepriekšējā pieredze aizgādības tiesību ierobežošanā
 
 
 
Secinājumi par pilngadīgās personas vecāka risku izvērtējumu
 
 
Rehabilitācijas plānā iekļaujamās darbības pilngadīgās personas bērna personisko interešu nodrošināšanā
 
 
Risku novērtēšanā iesaistītās personas (paraksts, vārds, uzvārds):
 
Labklājības ministrs 
Jānis Reirs
72
/
72