Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 216 (1676),
01.07.1999.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 14, 22.07.1999.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
16.06.1999.
Stājas spēkā: 
15.07.1999.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2016. - ...
Grozījumi:
08.11.2001. likums / LV, 166 (2553), 16.11.2001. / Stājas spēkā 01.01.2002.
21.10.2004. likums / LV, 178 (3126), 10.11.2004. / Stājas spēkā 11.11.2004.
08.02.2007. likums / LV, 33 (3609), 23.02.2007. / Stājas spēkā 01.03.2007.
14.10.2010. likums / LV, 174 (4366), 03.11.2010. / Stājas spēkā 17.11.2010.
03.07.2014. likums / LV, 140 (5200), 18.07.2014. / Stājas spēkā 01.08.2014.
11.12.2014. likums / LV, 251 (5311), 17.12.2014. / Stājas spēkā 01.01.2015.
19.11.2015. likums / LV, 240 (5558), 08.12.2015. / Stājas spēkā 01.01.2016.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Par preču zīmēm
 un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
preču zīme
 — apzīmējums, kuru lieto, lai kāda uzņēmuma preces atšķirtu no citu uzņēmumu precēm;
izņemot īpaši norādītus gadījumus, šā likuma tekstā termini "preču zīmes, zīmes" ietver arī pakalpojumu zīmes
un kolektīvās zīmes;
2) 
pakalpojumu zīme
 — apzīmējums, kuru lieto, lai kāda uzņēmuma pakalpojumus atšķirtu no citu
uzņēmumu pakalpojumiem;
3) 
kolektīvā zīme
 — preču zīme vai pakalpojumu zīme, kuru lieto ražošanas, tirdzniecības vai pakalpojumu
uzņēmumu apvienības, asociācijas vai tamlīdzīgas organizācijas preču vai pakalpojumu apzīmēšanai;
4) 
Parīzes konvencija 
— 1883.gada 20.marta Parīzes konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību
(1967.gada 14.jūlijā Stokholmā pieņemtajā redakcijā, ar 1979.gada 28.septembrī pieņemtajiem grozījumiem);
5)
 Parīzes savienība
 — Parīzes konvencijas dalībvalstu savienība;
6)
 atšķirtspēja
 — apzīmējuma raksturīgo īpašību kopums, kas nodrošina iespēju atšķirt ar šo apzīmējumu
marķētās kāda uzņēmuma preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem;
apzīmējuma atšķirtspējas vērtējums ir atkarīgs ne tikai no paša apzīmējuma rakstura, bet arī no patērētāju
uztveres un attiecīgo preču vai pakalpojumu rakstura;
7)
 preču zīmju starptautiskā reģistrācija (starptautiskā reģistrācija)
 — preču zīmju reģistrācija, kas veikta
saskaņā ar 1891.gada 14.aprīļa Madrides nolīgumu par zīmju starptautisko reģistrāciju (1967.gada 14.jūlijā
1
/
26
Stokholmā pieņemtajā redakcijā, ar 1979.gada 28.septembrī pieņemtajiem grozījumiem) (Madrides nolīgumu)
vai saskaņā ar Madrides nolīguma par zīmju starptautisko reģistrāciju 1989.gada 27.jūnija protokolu (Madrides
protokolu), vai saskaņā ar citu nolīgumu par preču zīmju starptautisko reģistrāciju, kas stājies spēkā attiecībā
uz Latviju;
8)
 Preču un pakalpojumu starptautiskā klasifikācija (Nicas klasifikācija)
 — klasifikācija, kas iedibināta ar
1957.gada 15.jūnija Nicas nolīgumu par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju zīmju reģistrācijai;
9) 
Starptautiskais birojs
 — Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas Starptautiskais birojs, kas veic preču
zīmju starptautisko reģistrāciju un kārto preču zīmju starptautisko reģistru;
10)
 ģeogrāfiskās izcelsmes norāde
 — ģeogrāfisks nosaukums vai cits apzīmējums, kuru lieto, tieši vai
netieši norādot uz preču vai pakalpojumu ģeogrāfisko izcelsmi, arī uz to raksturu vai īpašībām, kas saistītas ar
šo izcelsmi.
2.pants. Likuma mērķis un darbības joma
(1) Šis likums regulē tiesiskās attiecības preču zīmju reģistrācijas, kā arī preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes
norāžu lietošanas un aizsardzības jomā. Papildu tiesisko attiecību regulējumu Patentu valdes procedūrām, kas
attiecas uz preču zīmju reģistrāciju, Rūpnieciskā īpašuma apelācijas padomes darbību, personu pārstāvību Patentu
valdē un profesionālo patentpilnvarnieku darbību, nosaka 
Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likums
.
(2) Īpašie noteikumi par kolektīvajām zīmēm minēti šā likuma
 VII nodaļā
; pārējos gadījumos, ja nav norādīts citādi,
uz kolektīvo zīmi attiecas noteikumi 
par preču zīmēm
 vai pakalpojumu zīmēm.
(3) Preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanas un aizsardzības noteikumus reglamentē arī citi
normatīvie akti.
(4) Latvijas fiziskās un juridiskās personas ir tiesīgas reģistrēt, lietot un aizsargāt preču zīmes, ģeogrāfiskās
izcelsmes norādes, kā arī citus komercdarbībā izmantojamus apzīmējumus citās valstīs saskaņā ar šo valstu
likumiem un starptautiskajiem līgumiem, tajā skaitā arī Eiropas Kopienas teritorijā, ievērojot tajā noteikto preču zīmju
reģistrācijas kārtību.
(5) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
II nodaļa 
Preču zīmes un tiesības uz tām
3.pants. Preču zīmes
Preču zīmi var veidot jebkurš apzīmējums, ko var grafiski attēlot un kas ļauj atšķirt viena uzņēmuma preces vai
pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem. It īpaši preču zīmes var būt:
1) vārdiskas — sastāv no burtiem, vārdiem, arī no personvārdiem, uzvārdiem, cipariem;
2) grafiskas — attēls, zīmējums, grafisks simbols, krāsas tonis, krāsu salikums;
3) telpiskas — telpisks apjoms, preces vai tās iesaiņojuma forma;
4) kombinētas — sastāv no iepriekšminēto elementu kombinācijām (preces etiķete u.tml.);
5) īpašu veidu jeb speciālas (skaņas vai gaismas signāli u.tml.).
4.pants. Tiesības uz preču zīmi un šo tiesību subjekti
(1) Tiesības uz preču zīmi var iegūt jebkura fiziskā vai juridiskā persona (turpmāk — persona). Katrai personai var
2
/
26
piederēt viena preču zīme vai vairākas preču zīmes.
(2) Preču zīme var būt divu vai vairāku personu kopīpašums.
(3) Kolektīvā zīme ir vairāku uzņēmumu apvienības (asociācijas) īpašums.
(4) Komercdarbībā var lietot nereģistrētas preču zīmes. Preču zīmju aizsardzību bez to reģistrācijas vai ārpus tās
regulē šā panta septītās daļas, šā likuma 
8.panta
 un 
9.panta
 trešās daļas 4.punkta noteikumi, kā arī citi normatīvie
akti.
(5) Izņēmuma tiesības uz preču zīmi var nodrošināt ar Latvijas Republikas Patentu valdē (turpmāk — Patentu valde)
veiktu preču zīmes reģistrāciju vai reģistrāciju, kas veikta saskaņā ar preču zīmju starptautiskās reģistrācijas
noteikumiem un attiecas uz Latviju, kā arī ar reģistrāciju, kas veikta saskaņā ar Eiropas Kopienas preču zīmju
reģistrācijas kārtību. Īpašie noteikumi, kas attiecas uz preču zīmju starptautisko reģistrāciju un starptautiski
reģistrētām zīmēm, minēti šā likuma
 VIII nodaļā
; pārējos gadījumos uz starptautiski reģistrēto preču zīmju spēkā
esamību, lietošanu un aizsardzību attiecas noteikumi par Patentu valdē reģistrētajām preču zīmēm.
(6) Personai, uz kuras vārda preču zīme reģistrēta, ir izņēmuma tiesības aizliegt citām personām komercdarbībā
izmantot šādus apzīmējumus:
1) jebkuru preču zīmei identisku apzīmējumu saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kas ir identiski precēm vai
pakalpojumiem, kuriem reģistrēta preču zīme;
2) jebkuru apzīmējumu, ja sakarā ar tā identiskumu vai līdzību preču zīmei un to preču vai pakalpojumu
identiskumu vai līdzību, kuriem reģistrēta preču zīme un saistībā ar kuriem minēto apzīmējumu lieto, pastāv
iespēja, ka attiecīgie patērētāji šo apzīmējumu sajauc ar preču zīmi vai uztver šo apzīmējumu kā tādu, kas
saistīts ar preču zīmi.
(7) Neatkarīgi no šā panta sestās daļas noteikumiem Latvijā plaši pazīstamas preču zīmes (8.panta izpratnē)
īpašniekam ir tiesības aizliegt komercdarbībā lietot jebkuru apzīmējumu, kurā sajaucami atveidota, imitēta, tulkota vai
transliterēta plaši pazīstama preču zīme, saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski vai līdzīgi plaši
pazīstamas preču zīmes precēm vai pakalpojumiem. Latvijā plaši pazīstamas preču zīmes īpašniekam ir tiesības
aizliegt komercdarbībā lietot apzīmējumu, kurā atveidota, imitēta, tulkota vai transliterēta plaši pazīstama preču zīme,
arī saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kas nav līdzīgi plaši pazīstamas preču zīmes precēm vai pakalpojumiem, bet
ar nosacījumu, ka minētā apzīmējuma lietošanu patērētāji var uztvert kā norādi uz saistību starp šīm precēm vai
pakalpojumiem un plaši pazīstamas preču zīmes īpašnieku un ka šāda lietošana var kaitēt plaši pazīstamas preču
zīmes īpašnieka interesēm.
(8) Saskaņā ar šā panta sestās un septītās daļas noteikumiem var aizliegt arī šādas darbības:
1) minēto apzīmējumu lietošanu (uzdrukāšanu, piestiprināšanu) uz precēm vai to iepakojuma;
2) preču piedāvāšanu, laišanu tirgū vai uzglabāšanu šādiem nolūkiem saistībā ar šiem apzīmējumiem;
3) pakalpojumu sniegšanu vai piedāvāšanu saistībā ar šiem apzīmējumiem;
4) preču importu vai eksportu saistībā ar šiem apzīmējumiem;
5) minēto apzīmējumu izmantošanu lietišķajos dokumentos un reklāmā.
(9) Ar nepieciešamajām izmaiņām piemērojot šā panta sestās, septītās un astotās daļas noteikumus, preču zīmes
īpašnieks ir tiesīgs aizliegt citām personām lietot arī apzīmējumus, kas nav paredzēti tieši preču vai pakalpojumu
atšķiršanai (preču marķēšanai, preču vai pakalpojumu izcelsmes identifikācijai), ja tiek pierādīts, ka šāda apzīmējuma
lietošana bez pienācīga attaisnojuma rada priekšstatu par saistību ar šo preču zīmi vai dod iespēju negodīgi izmantot
preču zīmes atšķirtspēju vai reputāciju vai nodarīt tām kaitējumu.
(10) Ja reģistrēta un spēkā esoša preču zīme iekļauta vārdnīcā, enciklopēdijā vai citā līdzīgā uzziņu krājumā, radot
iespaidu, ka tas ir sugasvārds (vispārīgs jēdziens) attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, pēc
preču zīmes īpašnieka pieprasījuma uzziņu krājuma izdevējs nodrošina, lai ne vēlāk kā nākamajā uzziņu krājuma
izdevumā attiecīgajai preču zīmei būtu pievienota norāde, ka tā ir reģistrēta preču zīme. Šis noteikums ar
nepieciešamajām izmaiņām piemērojams arī uzziņu krājumiem elektronisku datu bāzu formā.
(11) Tiesības uz preču zīmi, kas pamatojas uz reģistrāciju vai tās pieteikumu, tiesiskā režīma ziņā pielīdzināmas
3
/
26
tiesībām uz kustamo mantu 
Civillikuma
 izpratnē, bet nevar būt par īpašuma prasības objektu. Šīs tiesības var nodot
citām personām (tiesību pārņēmējiem) un var pāriet mantiniekiem.
(12) Izņēmuma tiesības uz reģistrēto preču zīmi pilnā apjomā, ieskaitot izņēmuma tiesības attiecībā pret citām
personām, stājas spēkā ar dienu, kad publicēts paziņojums par preču zīmes reģistrāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
14.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
17.11.2010.
)
5.pants. Izņēmuma tiesību ierobežojumi
(1) Preču zīmes īpašnieks nav tiesīgs aizliegt citai personai komercdarbībā lietot šādas ziņas vai apzīmējumus, ja
to lietošana atbilst godprātīgai ražošanas un komercdarbības praksei:
1) šīs personas pašas vārdu, uzvārdu un adresi;
2) šīs personas uzņēmuma nosaukumu, ja tā likumīga lietošana komercdarbībā uzsākta pirms attiecīgās preču
zīmes reģistrācijas pieteikuma datuma (prioritātes datuma), un tā adresi;
3) patiesas norādes un ziņas par šīs personas preču un pakalpojumu veidu, kvalitāti, daudzumu, lietojumu
(funkcionālo uzdevumu), vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi, preču izgatavošanas un pakalpojumu sniegšanas laiku
vai citām preču un pakalpojumu īpašībām;
4) minētā īpašnieka preču zīmi, ja tas ir nepieciešams, lai norādītu preču vai pakalpojumu lietojumu (funkcionālo
uzdevumu), arī preču lietojumu piederumu vai rezerves daļu veidā.
(2) Preču zīmes īpašnieks nav tiesīgs aizliegt lietot preču zīmi saistībā ar precēm, kuras saimnieciskajā apritē
Eiropas Ekonomikas zonā ar šo preču zīmi iekļāvis pats preču zīmes īpašnieks vai cita persona ar viņa piekrišanu.
(3) Šā panta otrās daļas noteikumus nepiemēro, ja preču zīmes īpašniekam ir pamatoti iemesli nepieļaut minēto
preču tālāku apriti peļņas nolūkos, it īpaši, ja šo preču kvalitāte pēc to iekļaušanas saimnieciskajā apritē ir mainījusies
vai preces ir bojātas.
(4) Izņēmuma tiesības neattiecas uz tādiem preču zīmes elementiem, kurus, atsevišķi ņemot, saskaņā ar šā
likuma 
6.panta
 pirmās daļas noteikumiem nevar reģistrēt kā preču zīmes.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
III nodaļa 
Preču zīmes reģistrācijas priekšnoteikumi
6.pants. Absolūtie pamatojumi preču zīmes reģistrācijas atteikumam un atzīšanai par spēkā neesošu
(1) Kā preču zīmi nevar reģistrēt apzīmējumus (ja tie reģistrēti, reģistrāciju saskaņā ar šā likuma noteikumiem var
atzīt par spēkā neesošu):
1) kas nevar veidot preču zīmi, tas ir, apzīmējumus, kas neatbilst šā likuma 
3.panta
 noteikumiem;
2) kam trūkst jebkādas atšķirtspējas attiecībā uz pieteiktajām precēm vai pakalpojumiem;
3) kas sastāv vienīgi no tādiem apzīmējumiem vai norādēm, kuras var izmantot komercdarbībā, lai apzīmētu
attiecīgo preču vai pakalpojumu veidu, kvalitāti, daudzumu, lietojumu (funkcionālo uzdevumu), vērtību,
ģeogrāfisko izcelsmi, preču izgatavošanas vai pakalpojumu sniegšanas laiku vai citas preču vai pakalpojumu
īpašības;
4) kas sastāv vienīgi no tādiem apzīmējumiem vai norādēm (vispārīgiem apzīmējumiem), kuras attiecībā uz
pieteiktajām precēm vai pakalpojumiem kļuvušas vispārpieņemtas ikdienas valodā vai godprātīgās un
vispāratzītās komercdarbības paražās;
5) kas sastāv tikai no formas, kuru tieši nosaka pašu preču veids (forma tieši izriet no preču rakstura) vai kura
nepieciešama kāda tehniska efekta sasniegšanai, vai kura precēm piešķir būtisku vērtību;
4
/
26
6) kas ir pretrunā ar sabiedrisko kārtību vai sabiedrībā pieņemtajiem morāles principiem;
7) kas var maldināt patērētājus par preču vai pakalpojumu raksturu, kvalitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi u. tml.;
8) kas ietver apzīmējumus, kuru reģistrācija noraidāma vai atzīstama par spēkā neesošu saskaņā ar Parīzes
konvencijas 6—ter pantu, to skaitā Parīzes savienības dalībvalstu ģerboņus un karogus, to oficiālās proves
(raudzes), kontroles un garantijas zīmes, kā arī starptautisko organizāciju emblēmas, karogus, nosaukumus un
to saīsinājumus, ja nav attiecīgas kompetentu institūciju atļaujas;
9) kas bez Latvijas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā izsniegtas kompetentu institūciju atļaujas ietver valsts
līmenī apstiprināto heraldiku, valsts apbalvojumus, valsts dienestu atšķirības zīmes, kā arī oficiālos proves
(raudzes), kontroles, kvalitātes, garantijas un preču lietošanas drošuma apzīmējumus, kurus attiecībā uz tām
pašām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem lieto Latvijā;
9
1
) kas ietver citus apzīmējumus ar augstu simbolisku vērtību, arī reliģiskos simbolus;
10) attiecībā uz vīniem — kas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai sastāv no ģeogrāfiskās izcelsmes
norādes, kura apzīmē noteiktas izcelsmes vīnus, vai attiecībā uz destilētajiem alkoholiskajiem dzērieniem —
kas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai sastāv no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kura apzīmē noteiktas
izcelsmes destilētos alkoholiskos dzērienus, ja vīniem vai destilētajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuriem
pieteikta preču zīmes reģistrācija, nav attiecīgās izcelsmes;
11) kas paredzēti lauksaimniecības un pārtikas produktu apzīmēšanai un ietver attiecībā uz tiem pašiem
lauksaimniecības vai pārtikas produktiem aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai sastāv no šādas
aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ja produktiem, kuriem pieteikta preču zīmes reģistrācija, nav
attiecīgās izcelsmes vai ja pieteiktā apzīmējuma izmantošana saistībā ar šiem produktiem ir pretrunā ar
normatīvajiem aktiem, kuri reglamentē lauksaimniecības un pārtikas produktu ģeogrāfisko norāžu un izcelsmes
nosaukumu aizsardzību.
(2) Preču zīmi nereģistrē, bet, ja tā reģistrēta, šo reģistrāciju saskaņā ar šā likuma noteikumiem var atzīt par spēkā
neesošu arī tad, ja zīmes reģistrācijas pieteikums iesniegts ar acīmredzami negodprātīgu nolūku.
(3) Preču zīmes reģistrāciju nevar atteikt uz šā panta pirmās daļas 2., 3. vai 4.punkta noteikumu pamata, kā arī
nevar atzīt par spēkā neesošu uz šo pašu noteikumu pamata, ja zīmes lietošanas dēļ tā Latvijas attiecīgo patērētāju
uztverē ieguvusi atšķirtspēju attiecībā uz reģistrācijai pieteiktajām precēm un pakalpojumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
7.pants. Agrāka preču zīme kā pamatojums reģistrācijas atzīšanai par spēkā neesošu
(1) Preču zīmes reģistrāciju saskaņā ar šā likuma noteikumiem var atzīt par spēkā neesošu šādos gadījumos:
1) šī preču zīme ir identiska agrākai preču zīmei, un preces vai pakalpojumi, kuriem tā reģistrēta, ir identiski
precēm vai pakalpojumiem, kuriem ir reģistrēta agrākā preču zīme;
2) sakarā ar šīs preču zīmes identiskumu vai līdzību citas personas agrākai preču zīmei un attiecīgo preču vai
pakalpojumu identiskumu vai līdzību pastāv iespēja, ka attiecīgie patērētāji minētās zīmes sajauc vai uztver kā
savstarpēji saistītas.
(2) Agrākas preču zīmes šā panta pirmās daļas izpratnē ir:
1) Latvijā spēkā esošas preču zīmes, kuras reģistrētas pēc nacionālās vai starptautiskās reģistrācijas
procedūras vai kā Eiropas Kopienas preču zīmes (turpmāk — Kopienas preču zīme) saskaņā ar Padomes
2009.gada 26.februāra regulu (EK) Nr. 
207/2009
 par Kopienas preču zīmi (Kodificēta versija) (Dokuments
attiecas uz EEZ) (turpmāk — Padomes regula Nr. 
207/2009
), ja to reģistrācijas pieteikuma datums ir agrāks
par apstrīdētās preču zīmes reģistrācijas pieteikuma datumu, ņemot vērā arī zīmēm piešķirto prioritāti;
2) iepriekšējā punktā minēto preču zīmju reģistrācijas pieteikumi — ar nosacījumu, ka tās tiek reģistrētas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
14.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
17.11.2010.
)
8.pants. Plaši pazīstama preču zīme kā pamatojums reģistrācijas atteikumam vai atzīšanai par spēkā
5
/
26
neesošu
(1) Neatkarīgi no šā likuma 
7.panta
 noteikumiem preču zīmes reģistrāciju var atteikt vai, ja tā reģistrēta, šo
reģistrāciju saskaņā ar šā likuma noteikumiem atzīt par spēkā neesošu, ja šajā preču zīmē sajaucami atveidota,
imitēta, tulkota vai transliterēta tāda preču zīme, kas, kaut arī nav reģistrēta, pirms pieteiktās (apstrīdētās) preču
zīmes reģistrācijas pieteikuma datuma (vai prioritātes datuma, ja tai piešķirta prioritāte) ir bijusi Latvijā plaši pazīstama
preču zīme attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem.
(2) Papildus šā panta pirmās daļas noteikumiem preču zīmes reģistrāciju var atteikt vai atzīt par spēkā neesošu arī
tad, ja preces vai pakalpojumi, kuriem pieteikta šīs zīmes reģistrācija, nav līdzīgi Latvijā plaši pazīstamas preču zīmes
precēm vai pakalpojumiem, bet ar nosacījumu, ka pieteiktās (apstrīdētās) preču zīmes lietošanu saistībā ar šīm
precēm vai pakalpojumiem patērētāji var uztvert kā norādi uz saistību starp šīm precēm vai pakalpojumiem un plaši
pazīstamas preču zīmes īpašnieku un ka šāda lietošana var kaitēt plaši pazīstamas preču zīmes īpašnieka interesēm.
(3) Nosakot, vai preču zīme ir plaši pazīstama, ņem vērā šīs preču zīmes pazīstamību attiecīgajā patērētāju lokā,
arī tādu pazīstamību Latvijā, kas radusies reklāmas pasākumu rezultātā vai citu tās popularitāti veicinošu apstākļu dēļ.
(4) Nosakot, kādos gadījumos reģistrācijai pieteiktam apzīmējumam vai reģistrētai preču zīmei piemērojami šā
panta pirmās un otrās daļas noteikumi, ņem vērā Parīzes konvencijas 6-bis panta noteikumus par plaši pazīstamu
preču zīmi, arī noteikumu, kas paredz nepieļaut plaši pazīstamas preču zīmes atveidošanu vai imitēšanu citas preču
zīmes būtiskā daļā, un ar nepieciešamajām izmaiņām šos noteikumus attiecina arī uz pakalpojumu zīmēm.
(5) Šā panta pirmās un otrās daļas noteikumus par reģistrācijas atteikumu ekspertīzes procedūrā nepiemēro, ja
preču zīme pieteikta reģistrācijai ar plaši pazīstamas preču zīmes īpašnieka atļauju.
9.pants. Citas agrākas tiesības kā pamatojums preču zīmes reģistrācijas atzīšanai par spēkā neesošu
(1) Preču zīmes reģistrāciju var atzīt par spēkā neesošu, arī pamatojoties uz to, ka šī preču zīme ir identiska vai
līdzīga agrākai kolektīvai zīmei, kuras spēkā esamības termiņš beidzies pēdējo triju gadu laikā pirms apstrīdētās preču
zīmes pieteikuma datuma.
(2) Preču zīmes reģistrāciju var atzīt par spēkā neesošu, arī pamatojoties uz to, ka šī preču zīme ir identiska vai
līdzīga agrākai preču zīmei, kura bijusi reģistrēta identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem un kuras spēkā
esamības termiņš reģistrācijas neatjaunošanas dēļ beidzies pēdējo divu gadu laikā pirms apstrīdētās preču zīmes
pieteikuma datuma, izņemot gadījumu, kad agrākās preču zīmes īpašnieks devis atļauju apstrīdētās preču zīmes
reģistrācijai vai nav lietojis savu preču zīmi.
(3) Preču zīmes reģistrāciju var atzīt par spēkā neesošu, arī pamatojoties uz to, ka cita persona pirms preču zīmes
pieteikuma datuma (ņemot vērā arī tai piešķirto prioritātes datumu) ieguvusi Latvijā kādas citas tiesības, kuras ļauj
aizliegt šīs preču zīmes lietošanu; reģistrāciju var apstrīdēt, pamatojoties arī uz šādām tiesībām:
1) personiskajām tiesībām, tas ir, tiesībām, kas saistītas ar sabiedrībā pazīstamas personas vārdu, uzvārdu,
pseidonīmu, portretu, faksimilu, izņemot gadījumu, kad šī persona mirusi pirms 50 gadiem vai agrāk;
2) autortiesībām;
3) komerctiesībām, tas ir, tiesībām, kas saistītas ar identiskā vai līdzīgā uzņēmējdarbības nozarē lietotu firmas
nosaukumu (komercapzīmējumu, masu saziņas līdzekļa nosaukumu, citu tamlīdzīgu apzīmējumu), ja tā
godprātīga un likumīga lietošana komercdarbībā Latvijā uzsākta pirms preču zīmes pieteikuma datuma vai
attiecīgi prioritātes datuma, vai Latvijā plaši pazīstamu Latvijas vai ārvalsts firmas nosaukumu
(komercapzīmējumu, masu saziņas līdzekļa nosaukumu, citu tamlīdzīgu apzīmējumu);
4) citām rūpnieciskā īpašuma tiesībām, arī tiesībām, kas saistītas ar nereģistrētu preču zīmi vai citu
apzīmējumu, kas lietots preču vai pakalpojumu atšķiršanai, arī domēna vārdu, ja nereģistrētā preču zīme, cits
minētais apzīmējums vai domēna vārds pirms reģistrētās preču zīmes pieteikuma datuma (vai attiecīgi
prioritātes datuma) godprātīgi lietots Latvijā komercdarbībā saistībā ar identiskām vai līdzīgām precēm vai
pakalpojumiem tik ilgi un tādā apjomā, ka reģistrētās preču zīmes lietošana var maldināt patērētājus par
attiecīgo preču vai pakalpojumu izcelsmi.
(4) Preču zīmes reģistrācijas atzīšanu par spēkā neesošu ir tiesīga prasīt arī persona, kas ir šīs preču zīmes
īpašnieks kādā no Parīzes savienības dalībvalstīm, ja Latvijā šo zīmi uz sava vārda reģistrējis īpašnieka aģents vai
pārstāvis bez īpašnieka piekrišanas, izņemot gadījumu, kad pārstāvja vai aģenta rīcībai ir pietiekams attaisnojums.
6
/
26
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
IV nodaļa 
Preču zīmes reģistrācijas procedūra
10.pants. Pieteikuma iesniegšana
(1) Persona, kas vēlas reģistrēt preču zīmi Latvijā, iesniedz Patentu valdē preču zīmes reģistrācijas rakstveida
pieteikumu (turpmāk arī — pieteikums).
(2) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(3) Pieteikumā ietver:
1) lūgumu reģistrēt preču zīmi;
2) ziņas, kas ļauj nepārprotami noteikt pieteicēju;
3) reģistrācijai pieteikto apzīmējumu (tā attēlu);
4) to preču un pakalpojumu sarakstu, kuriem pieprasīta preču zīmes reģistrācija.
(4) Vienā pieteikumā var pieprasīt tikai vienas preču zīmes reģistrāciju.
(5) Vienā pieteikumā var pieprasīt preču zīmes reģistrāciju attiecībā uz vienu preci vai pakalpojumu, vairākām vai
daudzām precēm vai pakalpojumiem, kā arī vienlaikus uz precēm un pakalpojumiem neatkarīgi no tā, vai saskaņā ar
Preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju (Nicas klasifikāciju) tie pieder pie vienas vai vairākām preču vai
pakalpojumu klasēm. Preces un pakalpojumus sarakstā grupē pa klasēm atbilstoši šai klasifikācijai.
(6) Pieteikuma veidlapu un citas preču zīmes reģistrācijas procedūrai nepieciešamās veidlapas apstiprina Ministru
kabinets.
(7) Pieteikumu iesniedz un visa preču zīmes reģistrācijas procedūras lietvedība un sarakste notiek latviešu valodā.
Dokumentus svešvalodās drīkst iesniegt, ja tiem pievienots noteiktā kārtībā apliecināts tulkojums latviešu valodā.
(8) Pieteikumā var iekļaut pieteiktā apzīmējuma aprakstu, svešvalodā veidota vārdiska apzīmējuma tulkojumu,
attiecīgas norādes, ja apzīmējuma raksturīga īpašība ir telpiskums, krāsas tonis vai krāsu salikums vai ja tas ir skaņas
signāls, kā arī citus paskaidrojumus attiecībā uz apzīmējuma raksturu. Latvijai saistošos starptautiskajos līgumos
paredzētajos gadījumos šādus paskaidrojumus var pieprasīt Patentu valde. Paskaidrojumi iesniedzami Patentu valdes
noteiktajā termiņā, kas nedrīkst būt īsāks par vienu mēnesi.
(9) Par pieteikuma iesniegšanas datumu (turpmāk — pieteikuma datums) uzskata datumu, kad Patentu valdē
saņemts pieteikums, kurā ietvertas šā panta trešajā daļā minētās ziņas. Pieteikuma maksa un, ja pieteikums attiecas
uz vairāk nekā vienu Nicas klasifikācijas klasi, arī papildmaksa jāsamaksā mēneša laikā no pieteikuma iesniegšanas
dienas. Ja minētais termiņš nokavēts, bet iesniegti visi pieteikuma datuma noteikšanai nepieciešamie dokumenti, par
pieteikuma datumu uzskata datumu, kad samaksāta pieteikuma maksa un, ja nepieciešams, arī papildmaksa.
(10) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(11) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(12) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(13) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
, 
03.07.2014.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
11.pants. Preču zīmes prioritāte
7
/
26
(1) Ikvienai personai, kas noteiktā kārtībā jebkurā Parīzes savienības dalībvalstī vai jebkurā citā valstī vai valstu
savienībā, ar kuru Latvija ir noslēgusi vienošanos, kas paredz prioritātes tiesību atzīšanu, iesniegusi preču zīmes
reģistrācijas pieteikumu, vai šīs personas tiesību pārņēmējam sešu mēnešu laikā no šā pieteikuma datuma ir
prioritātes tiesības arī Latvijā iesniegt šīs pašas preču zīmes reģistrācijas pieteikumu attiecībā uz precēm un
pakalpojumiem, kas ir identiski vai arī ietilpst precēs un pakalpojumos, par kuriem bija iesniegts agrākais pieteikums.
(2) Pieteicējam, kas vēlas izmantot agrākā pieteikuma prioritātes priekšrocības (konvencijprioritāti), šī prasība
jāiekļauj vēlākā pieteikuma iesniegumā, norādot agrākā pieteikuma datumu un valsti (reģionālo preču zīmju
reģistrācijas iestādi), kurā tas iesniegts, kā arī pieteikuma numuru, ja tas vēlākā pieteikuma iesniegšanas brīdī
zināms. Dokuments, kurš apliecina tiesības uz prioritāti, tas ir, agrākā pieteikuma kopija, kuras atbilstību oriģinālam
apliecinājusi institūcija, kas šo pieteikumu pieņēmusi, iesniedzams vienlaikus ar vēlākā pieteikuma iesniegumu vai
pievienojams tam triju mēnešu laikā no šā pieteikuma iesniegšanas dienas.
(3) Pieteicējs, kas oficiālā vai oficiāli atzītā starptautiskā izstādē Latvijā vai jebkurā Parīzes savienības dalībvalstī
saistībā ar preču zīmi demonstrējis preces vai pakalpojumus, kuriem tiek pieprasīta preču zīmes reģistrācija, ir tiesīgs
pieprasīt prioritātes tiesības šā panta septītās daļas izpratnē no pirmās dienas, kad šīs preces vai pakalpojumi
demonstrēti minētajā izstādē, ja attiecīgās preču zīmes pieteikums iesniegts sešu mēnešu laikā no šīs dienas.
(4) Pieteicējam, kas vēlas izmantot šā panta trešajā daļā noteiktās priekšrocības (izstādes prioritāti), šī prasība
jāiekļauj pieteikuma iesniegumā, norādot preču vai pakalpojumu pirmās demonstrēšanas dienu un izstādi. Dokuments,
kurš apliecina tiesības uz prioritāti, tas ir, pierāda izstādē demonstrēto materiālu identitāti un to pirmās
demonstrēšanas (saistībā ar šo preču zīmi) datumu un kuru izdevusi kompetenta izstādes institūcija, iesniedzams
vienlaikus ar pieteikuma iesniegumu vai pievienojams tam triju mēnešu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas.
(5) Izstādes prioritāte nepagarina šā panta pirmajā daļā noteikto termiņu.
(6) Nosakot, vai preču zīmes reģistrācijas pieteikumam piešķirama pieprasītā prioritāte, Patentu valde ņem vērā šā
panta un Parīzes konvencijas 
4. 
un 
11.panta
 noteikumus, ar nepieciešamajām izmaiņām piemērojot tos arī attiecībā
uz pakalpojumu zīmēm.
(7) Preču zīmes prioritāte (prioritātes tiesības) nozīmē to, ka, nosakot, kuras personas tiesības ir agrākas, preču
zīmes reģistrācijas pieteikuma datuma vietā ņem vērā prioritātes datumu.
12.pants. Pieteikuma iepriekšējā izskatīšana
(1) Triju mēnešu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas Patentu valde veic pieteikuma iepriekšējo izskatīšanu,
pārbaudot tā atbilstību šā likuma 
10.panta
 prasībām un nosakot pieteikuma datumu (formālo prasību pārbaude). Ja
pieteicējam saskaņā ar šā likuma 
11.panta
 noteikumiem ir tiesības uz prioritāti, Patentu valde nosaka arī prioritātes
datumu.
(2) Ja pieteikums neatbilst vai tikai daļēji atbilst šā likuma 
10.panta
 prasībām, Patentu valde pieteicējam paziņo par
to rakstveidā, pamatojot neatbilstību un nosakot triju mēnešu termiņu atbildes sniegšanai (trūkumu novēršanai).
Paziņojuma nosūtīšanas brīdī pieteikuma iepriekšējās izskatīšanas termiņa skaitījumu aptur, un tas turpinās ar dienu,
kad Patentu valdes noteiktajā termiņā saņemta pieteicēja atbilde vai izbeidzies tās sniegšanai noteiktais termiņš.
(3) Ja pieteikums sākotnēji neatbilst šā likuma 
10.panta
 trešās daļas prasībām, kas attiecas uz pieteikuma datuma
noteikšanai nepieciešamajiem dokumentiem, bet Patentu valdes noteiktajā termiņā pieteicējs šos trūkumus novērš,
pieteikuma datumu nosaka ar dienu, kad Patentu valdē saņemti visi minētie dokumenti. Ja pēc Patentu valdes
pieprasījuma pieteicējs nenovērš pieteikumā konstatētos trūkumus, pieteikumu uzskata par neiesniegtu un pieteicējam
paziņo par to rakstveidā.
(4) Ja pieteicējs nav izpildījis prioritātes tiesību iegūšanai noteiktās prasības, prioritāte netiek piešķirta.
(5) Ja pieteikumā ir citi būtiski trūkumi un pēc attiecīgā pieprasījuma pieteicējs tos nenovērš, pieteikumu noraida un
pieteicējam paziņo par to rakstveidā.
(6) Ja pieteikums atbilst šā likuma 
10.panta
 prasībām (arī tad, ja sākotnēji konstatētie trūkumi ir novērsti), Patentu
valde pieņem lēmumu par pieteikuma pieņemšanu ekspertīzei (pieteikuma akceptu) un pieteicējam nosūta par to
rakstveida paziņojumu.
(7) 
(Izslēgta ar 
21.10.2004
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
8
/
26
13.pants. Preču zīmes ekspertīze
(1) Triju mēnešu laikā no dienas, kad pieteikums pieņemts ekspertīzei, Patentu valde pārbauda pieteiktā
apzīmējuma atbilstību šā likuma 
3.
, 
6. 
un 
8.panta
 prasībām. Patentu valde ir tiesīga ekspertīzes gaitā pieprasīt no
pieteicēja papildu materiālus un dokumentus, kas nepieciešami ekspertīzes veikšanai, nosakot to iesniegšanai triju
mēnešu termiņu. Pieprasījuma nosūtīšanas brīdī ekspertīzes termiņa skaitījumu aptur, un tas turpinās ar dienu, kad
Patentu valdes noteiktajā termiņā saņemta pieteicēja atbilde vai izbeidzies tās sniegšanai noteiktais termiņš.
(2) Ja, veicot ekspertīzi, tiek konstatēts, ka preču zīme nav reģistrējama vai tā ir reģistrējama ar šā panta piektajā
vai sestajā daļā noteiktajiem ierobežojumiem, Patentu valde par to rakstveidā informē pieteicēju, nosakot viņam triju
mēnešu termiņu paskaidrojumu (argumenti pret reģistrācijas atteikuma vai ierobežojumu pamatojumiem) iesniegšanai.
(3) Iespējami drīz pēc pieteicēja paskaidrojumu saņemšanas vai paskaidrojumu iesniegšanai noteiktā termiņa
izbeigšanās Patentu valde pieņem lēmumu par preču zīmes reģistrācijas iespēju vai par reģistrācijas atteikumu.
Lēmumu rakstveidā paziņo pieteicējam.
(4) Ja ekspertīzes rezultāts ir pozitīvs, Patentu valde pieņem lēmumu par preču zīmes reģistrāciju.
(5) Ja konstatēts, ka preču zīme nav reģistrējama tikai kādām noteiktām precēm vai pakalpojumiem, Patentu valde
pieņem lēmumu par preču zīmes reģistrāciju pārējām pieteikumā ietvertajām precēm un pakalpojumiem (attiecībā uz
ierobežotu preču un pakalpojumu sarakstu).
(6) Ja preču zīmē iekļauti šā likuma 
5.panta
 ceturtajā daļā minētie elementi, kurus, atsevišķi ņemot, nevar reģistrēt
kā preču zīmes, un pastāv iespēja, ka preču zīmes reģistrācija izraisīs šaubas par piešķirto tiesību apjomu, Patentu
valde, zīmi reģistrējot, minētos elementus ar īpašu norādījumu (disklamāciju jeb izslēgumu no aizsardzības) var izslēgt
no aizsardzības.
(7) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(8) 
(Izslēgta ar 
21.10.2004
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
14.pants. Pieteikuma atsaukšana, ierobežošana un grozīšana
(1) Jebkurā pieteikuma lietvedības stadijā pieteicējs ir tiesīgs atsaukt visu pieteikumu vai svītrot preces un
pakalpojumus no pieteiktā preču un pakalpojumu saraksta, turklāt samaksātās maksas netiek atmaksātas.
(2) Papildus šā panta pirmajā daļā minētajiem grozījumiem pieteikumā var izdarīt tikai tādus grozījumus,
precizējumus vai labojumus, kas būtiski nemaina pašu preču zīmi un nepaplašina pieteikto preču un pakalpojumu
sarakstu. Grozījumus, precizējumus un labojumus visā pieteikuma lietvedības gaitā ir tiesīga pieprasīt Patentu valde.
Grozījumus un precizējumus pieteikumā, izņemot acīmredzamu kļūdu labojumus un nepieciešamos grozījumus
attiecībā uz pieteicēja vai pārstāvja vārdu (nosaukumu) un adresi, pieteicējs pēc savas iniciatīvas ir tiesīgs iesniegt līdz
dienai, kad Patentu valdē tiek pieņemts lēmums par pieteikuma akceptu. Pēc pieteicēja iniciatīvas iesniegtos
pieļaujamos grozījumus Patentu valde ņem vērā pieteikuma izskatīšanas procedūrā, ja samaksāta attiecīga maksa.
Ziņu ierakstīšana par pārstāvja iecelšanu un atcelšanu, grozījumi ziņās par pārstāvi, kā arī Patentu valdes pieļauto
kļūdu labojumi tiek izdarīti bez maksas.
(3) Grozījumus, kas Patentu valdē saņemti pēc reģistrācijas ziņu sagatavošanas publikācijai, uzskata par
grozījumiem reģistrācijas ziņās, un tiem piemēro šā likuma 
17.panta
 otrās daļas noteikumus.
(4) Ja reģistrācijas procedūras gaitā, izņemot šā likuma 
12.panta
 trešajā daļā un 
13.panta
 otrajā daļā minētos
gadījumus, pieteicējs noteiktā laikā neatbild uz Patentu valdes pieprasījumu vai nesamaksā attiecīgo maksu un nav
lūdzis termiņa pagarinājumu, pieteikumu uzskata par atsauktu un pieteicējam paziņo par to rakstveidā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
15.pants. Pieteikuma sadalīšana
(1) Preču zīmes reģistrācijas pieteikumu var sadalīt divos vai vairākos pieteikumos, pieteiktās preces un
pakalpojumus sadalot starp sākotnējo pieteikumu un nodalīto pieteikumu (pieteikumiem). Nodalītais pieteikums
saglabā sākotnējā pieteikuma datumu un prioritāti.
9
/
26
(2) Lūgumu par pieteikuma sadalīšanu pieteicējs ir tiesīgs iesniegt, iekams Patentu valde nav pabeigusi sagatavot
reģistrācijai un publikācijai preču zīmi un ziņas par to.
(3) Iesniedzot Patentu valdē lūgumu par pieteikuma sadalīšanu, pieteicējs norāda, kuras preces un pakalpojumi
atstājami sākotnējā pieteikumā, un katru nodalīto pieteikumu noformē atbilstoši visām šā likuma 
10.panta
 prasībām
par pieteikuma saturu, samaksājot visas jauna pieteikuma gadījumā noteiktās maksas. Par sākotnējo pieteikumu
samaksātā maksa netiek atmaksāta un netiek attiecināta uz nodalīto pieteikumu. Ja triju mēnešu laikā no dienas, kad
Patentu valde saņēmusi lūgumu par pieteikuma sadalīšanu, pieteicējs nav iesniedzis noteiktos dokumentus un
materiālus attiecībā uz nodalīto pieteikumu vai nav samaksājis noteikto maksu, lūgumu par pieteikuma sadalīšanu
uzskata par atsauktu un pieteicējam paziņo par to rakstveidā.
(4) Nodalītā pieteikuma izskatīšana notiek saskaņā ar šā likuma 
12. 
un 
13.panta
 prasībām. Pēc tam, kad ziņas ir
sagatavotas reģistrācijai un publikācijai, lūgumu par pieteikuma sadalīšanu nevar atsaukt.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
16.pants. Preču zīmes reģistrācija, publikācija un apliecības izsniegšana
(1) Iespējami īsā laikā pēc pozitīva lēmuma pieņemšanas attiecībā uz ekspertīzes rezultātiem, ja pieteicējs
samaksājis noteikto maksu, Patentu valde preču zīmi un ziņas par to sagatavo reģistrācijai un publikācijai.
(2) Preču zīmes reģistrācija Valsts preču zīmju reģistrā notiek vienlaikus ar tās publikāciju Patentu valdes oficiālajā
izdevumā.
(3) Pēc preču zīmes reģistrācijas un publikācijas Patentu valde preču zīmes īpašniekam izsniedz noteikta parauga
preču zīmes reģistrācijas apliecību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
17.pants. Preču zīmju reģistrs
(1) Patentu valde kārto Preču zīmju reģistru (turpmāk — Reģistrs), kurā iekļauj reģistrēto preču zīmi (tās attēlu),
ziņas par preču zīmes īpašnieku un pārstāvi, ja tāds ir iecelts, pieteikuma datumu (prioritātes datumu), zīmes
reģistrācijas datumu, publikācijas datumu, to preču un pakalpojumu sarakstu, uz kuriem attiecas zīmes reģistrācija,
kā arī citas normatīvajos aktos noteiktās ziņas.
(2) Preču zīmes īpašnieks nekavējoties paziņo Patentu valdei par grozījumiem vai konstatētajām kļūdām ziņās, kas
attiecas uz preču zīmes reģistrāciju, par īpašnieka vārda (nosaukuma) maiņu, par pārstāvja maiņu, par vēlēšanos
svītrot preces vai pakalpojumus no preču un pakalpojumu saraksta vai par vēlēšanos mainīt nebūtiskus (sekundārus)
elementus pašā preču zīmē. Grozījumi vai labojumi nedrīkst skart zīmes būtību, ietekmēt tās atšķirtspēju, paplašināt
preču zīmes tiesību apjomu, grozīt noteikto prioritāti vai izraisīt patērētāju maldinājuma iespēju. Ja samaksāta noteiktā
maksa, Patentu valde pieļaujamos grozījumus iekļauj Reģistrā, paziņojumu par izdarītajiem grozījumiem publicē savā
oficiālajā izdevumā un nosūta zīmes īpašniekam pievienošanai preču zīmes reģistrācijas apliecībai. Ziņu iekļaušana
reģistrā par pārstāvja iecelšanu un atcelšanu, grozījumi ziņās par pārstāvi, kā arī Patentu valdes pieļauto kļūdu
labojumi tiek izdarīti bez maksas.
(3) Reģistra ieraksti tādā apjomā, kādā to paredz šā panta pirmās daļas noteikumi, pēc to publikācijas ir pieejami
jebkurai personai. Par noteiktu samaksu Patentu valde izsniedz arī Reģistra ziņu izrakstus.
(4) Preču zīmes pieteikuma lieta un reģistrācijas lieta ir pieejama jebkurai personai. Patentu valde ir tiesīga liegt
pieeju atsevišķai informācijai, ja pieteicējs vai īpašnieks norādījis, ka šī informācija ir komercnoslēpums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
17.
1
 pants. Apelācijas iesniegums par Patentu valdes lēmumu
Ja pieteicējs vai cits Patentu valdes lēmuma adresāts (preču zīmes īpašnieks, bijušais īpašnieks, īpašumtiesību
pārņēmējs, licenciāts) pilnībā vai daļēji nepiekrīt pieņemtajam Patentu valdes lēmumam, viņš ir tiesīgs iesniegt
apelācijas iesniegumu saskaņā ar 
Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likumu
.
(
19.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
10
/
26
18.pants. Iebilduma iesniegums pret preču zīmes reģistrāciju
(1) Triju mēnešu laikā pēc preču zīmes publikācijas ieinteresētās personas var iesniegt Patentu valdei iebilduma
iesniegumu pret preču zīmes reģistrāciju. Iebilduma iesnieguma iesniegšana, virzība un izskatīšana notiek saskaņā ar
Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likumu
.
(2) Iebilduma iesniegumu var iesniegt jebkura persona, ja reģistrētā preču zīme neatbilst šā likuma 
3.panta
noteikumiem vai ja preču zīmes reģistrācija atzīstama par spēkā neesošu saskaņā ar 6.panta noteikumiem, vai ja
piemērojami 9.panta trešās daļas 1.punkta noteikumi.
(3) Iebilduma iesniegumu, kas pamatots ar šā likuma 
7. 
vai 
8.panta
 noteikumiem vai 9.panta pirmās, otrās daļas,
trešās daļas 2., 3. vai 4.punkta vai ceturtās daļas noteikumiem, var iesniegt personas, kas ir attiecīgajos noteikumos
minēto agrāko preču zīmju, plaši pazīstamu preču zīmju vai citu agrāko tiesību īpašnieki (to tiesību pārņēmēji) vai viņu
pārstāvji.
(4) Iebilduma iesniegumu, kas pamatots ar šā likuma 
8.panta
 vai 
9.panta
 pirmās, otrās daļas, trešās daļas 2., 3.
vai 4.punkta noteikumiem, papildus šā panta trešajā daļā minētajām personām var iesniegt arī profesionālās apvienības
un ražotāju, tirdzniecības vai pakalpojumu sniedzēju apvienības, kuru statūti paredz šo apvienību biedru (locekļu)
ekonomisko interešu aizsardzību, kā arī organizācijas un institūcijas, kuru uzdevums saskaņā ar to statūtiem ir
patērētāju tiesību aizsardzība.
(5) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(6) 
(Izslēgta ar 
19.11.2015
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
19.pants. Apelāciju un iebildumu izskatīšana
(Izslēgts ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
20.pants. Reģistrācijas sadalīšana
(1) Preču zīmes reģistrāciju var sadalīt divās vai vairākās reģistrācijās, preču un pakalpojumu sarakstu, uz kuriem
attiecas zīmes reģistrācija, sadalot starp sākotnējo reģistrāciju un nodalīto reģistrāciju (reģistrācijām). Nodalītā
reģistrācija saglabā sākotnējās reģistrācijas pieteikuma datumu un prioritāti.
(2) Lūgumu par reģistrācijas sadalīšanu var iesniegt tikai pēc šā likuma 
18.panta
 pirmajā daļā noteiktā iebilduma
iesnieguma iesniegšanas termiņa (iebildumu perioda) izbeigšanās.
(3) Iesniedzot Patentu valdē lūgumu par reģistrācijas sadalīšanu, preču zīmes īpašnieks norāda, kuras preces un
pakalpojumi atstājami sākotnējā reģistrācijā un kuri iekļaujami nodalītajā reģistrācijā (reģistrācijās), kā arī attiecībā uz
katru nodalīto reģistrāciju samaksā noteikto maksu par preču zīmes reģistrāciju un publikāciju.
(4) Ja triju mēnešu laikā pēc reģistrācijas sadalīšanas lūguma saņemšanas Patentu valdē nav saņemta noteiktā
maksa, lūgumu par reģistrācijas sadalīšanu uzskata par atsauktu.
(5) Ja preču zīmes īpašnieks ir samaksājis noteikto maksu, Patentu valde iespējami īsā laikā iekļauj Reģistrā
nodalīto reģistrāciju un grozījumus attiecībā uz sākotnējo reģistrāciju, publicē savā oficiālajā izdevumā attiecīgos
paziņojumus, kā arī izsniedz reģistrācijas apliecību par nodalīto reģistrāciju un papildina sākotnējās reģistrācijas
apliecību saskaņā ar šā likuma 
16.panta
 trešās daļas un 
17.panta
 otrās daļas noteikumiem.
(6) Pēc nodalītās reģistrācijas ziņu sagatavošanas reģistrācijai un publikācijai pieteicējs nav tiesīgs atsaukt lūgumu
par reģistrācijas sadalīšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
21.pants. Reģistrācijas spēkā esamības termiņš un reģistrācijas atjaunošana
(1) Preču zīmes reģistrācija ir spēkā 10 gadus, skaitot no pieteikuma datuma, ja tā netiek pirms šā termiņa dzēsta
pēc preču zīmes īpašnieka iniciatīvas, atzīta par spēkā neesošu vai atcelta saskaņā ar šā likuma 
30.
, 
31. 
vai 
32.panta
noteikumiem.
11
/
26
(2) Reģistrāciju var atjaunot (preču zīmi pārreģistrēt) ik pēc 10 gadiem, ikreiz uz jaunu 10 gadu periodu. Iesniegumu
par reģistrācijas atjaunošanu preču zīmes īpašnieks iesniedz zīmes spēkā esamības pēdējā gada laikā, samaksājot
attiecīgu maksu. Pēc īpašnieka lūguma Patentu valde piešķir reģistrācijas atjaunošanai sešu mēnešu papildu termiņu
pēc reģistrācijas spēkā esamības termiņa izbeigšanās, ja samaksāta papildu maksa.
(3) Patentu valde ziņas par preču zīmes reģistrācijas atjaunošanu iekļauj Reģistrā, paziņojumu par reģistrācijas
atjaunošanu publicē savā oficiālajā izdevumā un nosūta preču zīmes īpašniekam pievienošanai preču zīmes
reģistrācijas apliecībai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
22.pants. Termiņu pagarināšana
(1) Patentu valde ir tiesīga pagarināt šajā likumā attiecībā uz darbībām Patentu valdē noteiktos, kā arī Patentu
valdes noteiktos termiņus uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus, ja pirms attiecīgā termiņa beigām Patentu valdē
saņemts attiecīgs lūgums un samaksāta maksa par termiņa pagarināšanu.
(2) Šā panta pirmā daļa neattiecas uz šādiem termiņiem:
1) uz konvencijprioritātes termiņu un izstādes prioritātes termiņu (
11.panta
 pirmā un trešā daļa);
2) uz iebilduma iesniegumu iesniegšanas termiņu (
18.panta
 pirmā daļa, 
39.panta
 piektā daļa);
3) 
(izslēgts ar 
19.11.2015
. likumu)
;
4) uz reģistrācijas spēkā esamības termiņu un termiņiem, kas noteikti reģistrācijas atjaunošanai (
21.pants
);
5) uz termiņiem, kas noteikti lietvedības turpināšanai un tiesību atjaunošanai (
22.
1
 panta
 otrā daļa, 
22.
2
 panta
otrā daļa).
(
14.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
22.
1
 pants. Lietvedības turpināšana pēc termiņu neievērošanas
(1) Pieteicējs, preču zīmes īpašnieks vai cita ieinteresētā persona, kas nav ievērojusi šajā likumā attiecībā uz
darbībām Patentu valdē noteiktos termiņus, var lūgt lietvedības turpināšanu.
(2) Lūgumu par lietvedības turpināšanu Patentu valdei iesniedz ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tam, kad Patentu
valde paziņojusi par termiņa neievērošanu vai par kādu šajā likumā paredzētu tiesību zaudēšanu termiņa neievērošanas
dēļ, ja ir izpildītas neievērotajā termiņā paredzētās darbības un samaksāta maksa par lietvedības turpināšanu. Ja
paredzētās darbības nav veiktas vai maksa par lietvedības turpināšanu nav samaksāta, uzskata, ka lūgums ir atsaukts.
(3) Ja lūgumu par lietvedības turpināšanu apmierina, termiņa neievērošanai nav juridisku seku.
(4) Lietvedības turpināšanu nevar lūgt, ja nav ievēroti šādi termiņi:
1) termiņi, kas noteikti lietvedības turpināšanai (šā panta otrā daļa);
2) konvencijprioritātes termiņš, izstādes prioritātes termiņš vai termiņš, kas noteikts to dokumentu iesniegšanai,
kuri apliecina tiesības uz prioritāti (
11.pants
);
3) termiņš, kas noteikts paskaidrojumu iesniegšanai preču zīmes ekspertīzes gaitā (
13.panta
 otrā daļa);
4) iebilduma iesnieguma iesniegšanas termiņš (
18.panta
 pirmā daļa, 
39.panta
 piektā daļa);
5) reģistrācijas spēkā esamības termiņš un termiņi, kas noteikti reģistrācijas atjaunošanai (
21.pants
);
6) termiņi, kas noteikti tiesību atjaunošanai (
22.
2
 panta
 otrā daļa).
(
14.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
12
/
26
22.
2
 pants. Tiesību atjaunošana
(1) Ja pieteicējs, preču zīmes īpašnieks vai cita ieinteresētā persona nav ievērojusi šajā likumā attiecībā uz
darbībām Patentu valdē noteikto termiņu un termiņa neievērošanas tiešas sekas ir preču zīmes reģistrācijas
pieteikuma noraidīšana, reģistrācijas pieteikuma vai cita iesnieguma uzskatīšana par neiesniegtu vai atsauktu,
reģistrācijas dzēšana vai citu šajā likumā paredzēto tiesību zaudēšana, šī persona var lūgt attiecīgo tiesību
atjaunošanu.
(2) Lūgumu par tiesību atjaunošanu saskaņā ar šā panta pirmo daļu Patentu valdei iesniedz divu mēnešu laikā pēc
tam, kad ir novērsti iemesli, kuru dēļ nav ievērots termiņš, bet ne vēlāk kā gada laikā pēc sākotnēji noteiktā termiņa
beigām, ja ir izpildītas neievērotajā termiņā paredzētās darbības un samaksāta maksa par tiesību atjaunošanu.
Lūgumā paskaidro termiņa neievērošanas iemeslus un tam pievieno nepieciešamos pierādījumus. Ja paredzētās
darbības nav veiktas vai maksa par tiesību atjaunošanu nav samaksāta, uzskata, ka lūgums ir atsaukts.
(3) Ja šā panta pirmajā daļā paredzētajā gadījumā Patentu valde konstatē, ka termiņš nokavēts, kaut arī pieliktas
apstākļiem atbilstošas pūles un izpildītas šā panta otrās daļas prasības, tā atjauno pieteicēja, preču zīmes īpašnieka
vai citas ieinteresētās personas tiesības uz reģistrācijas pieteikumu, reģistrāciju vai citas zaudētās tiesības.
(4) Pirms lūguma par tiesību atjaunošanu pilnīgas vai daļējas noraidīšanas Patentu valde rakstveidā paziņo lūguma
iesniedzējam iespējamā noraidījuma pamatojumus un uzaicina viņu triju mēnešu laikā no paziņojuma paziņošanas
dienas iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz šiem pamatojumiem.
(5) Tiesību atjaunošanu nevar lūgt šādos gadījumos:
1) nav ievēroti termiņi, kas noteikti tiesību atjaunošanai (šā panta otrā daļa);
2) nav ievērots termiņš, kas noteikts paskaidrojumu iesniegšanai pēc Patentu valdes pieprasījuma preču zīmes
ekspertīzes gaitā (
13.panta
 otrā daļa);
3) nav ievērots iebilduma iesniegumu iesniegšanas termiņš (
18.panta
 pirmā daļa, 
39.panta
 piektā daļa);
4) nav ievēroti termiņi, kas noteikti lietvedības turpināšanai (
22.
1
 panta
 otrā daļa);
5) lietas apstākļi ļauj piemērot noteikumus par lietvedības turpināšanu saskaņā ar šā likuma 
22.
1
 pantu
.
(6) Ja tiesības atjauno un tāpēc nepieciešams grozīt agrāk oficiāli publicētās ziņas, kas attiecas uz preču zīmes
reģistrāciju, Patentu valde izdara attiecīgu ierakstu Reģistrā un paziņojumu par tiesību atjaunošanu publicē savā
oficiālajā izdevumā.
(
14.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
22.
3
 pants. Lēmumi par termiņa pagarināšanu, lietvedības turpināšanu un tiesību atjaunošanu
(1) Patentu valde, pieņemot lēmumu par termiņa pagarināšanu, lietvedības turpināšanu vai tiesību atjaunošanu, ņem
vērā trešās personas intereses, ja lēmums tās var skart.
(2) Ja lūgumu par termiņa pagarināšanu, lietvedības turpināšanu vai tiesību atjaunošanu apmierina, lēmumu par to
var apvienot ar lēmumu, kuru Patentu valde saskaņā ar šā likuma noteikumiem pieņem attiecīgajā turpmākajā
procedūrā.
(3) Lēmumu paziņo lūguma iesniedzējam un, ja tas var skart trešās personas intereses, arī trešajai personai.
(
14.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
V nodaļa 
Preču zīmes izmantošana
23.pants. Preču zīmes izmantošana
13
/
26
(1) Par preču zīmes izmantošanu uzskata preču zīmes lietošanu uz precēm, to iesaiņojuma, preču
pavaddokumentācijā, preču vai pakalpojumu reklāmā vai citā saimnieciskā darbībā saistībā ar attiecīgajām precēm vai
pakalpojumiem.
(2) Par preču zīmes izmantošanu uzskata arī tādas preču zīmes lietošanu, kas atsevišķos nebūtiskos elementos
atšķiras no reģistrētās preču zīmes, ja zīmes formā pieļautās izmaiņas neiespaido preču zīmes atšķirīgo raksturu un
atšķirtspēju.
(3) Ja piecu gadu laikā no zīmes reģistrācijas dienas preču zīmes īpašnieks nav uzsācis tās faktisku izmantošanu
Latvijā saistībā ar precēm un pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, vai ja šāda izmantošana preču zīmes spēkā
esamības laikā tikusi pārtraukta vismaz uz pieciem secīgiem gadiem un šai neizmantošanai nav bijis pietiekama
attaisnojuma, attiecībā uz šo preču zīmi var piemērot šā likuma šā panta 3.
1
 daļas, 
28.panta
 trešās daļas, 
31.panta
otrās daļas un 
32.panta
 noteikumus.
(3
1
) Ja iebilduma iesniegums, kas tiek izskatīts Rūpnieciskā īpašuma apelācijas padomē, pilnībā vai daļēji
pamatots ar agrāku preču zīmi (7.panta otrā daļa), pēc kuras reģistrācijas pagājuši ne mazāk kā pieci gadi,
apstrīdētās preču zīmes īpašnieks ir tiesīgs pieprasīt, lai iebilduma iesnieguma iesniedzējs sniedz acīmredzamus un
pietiekamus pierādījumus par šīs agrākās preču zīmes faktisku izmantošanu atbilstoši šā panta noteikumiem.
Rūpnieciskā īpašuma apelācijas padome šādus iebilduma iesnieguma pamatojumus neņem vērā, ja pēc minētā
pieprasījuma attiecīgie pierādījumi nav iesniegti vai ja šādu pierādījumu nav attiecībā uz pēdējiem pieciem gadiem
pirms iebilduma iesnieguma iesniegšanas. Ja pretstatītā agrākā preču zīme tikusi izmantota tikai saistībā ar daļu no
precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, Rūpnieciskā īpašuma apelācijas padome izskata minētos iebilduma
iesnieguma pamatojumus tikai attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, par kuriem iesniegti acīmredzami un pietiekami
pierādījumi.
(4) Par faktisku izmantošanu atzīst tādu preču zīmes lietošanu komercdarbībā, kuras mērķis ir iegūt vai uzturēt
tirgū noteiktu vietu attiecīgajām precēm vai pakalpojumiem.
(5) Par preču zīmes izmantošanu uzskata arī tās lietošanu Latvijā uz tādām precēm vai to iesaiņojuma, kuras
paredzētas tikai eksportam.
(6) Ja preču zīmi lieto ar tās īpašnieka piekrišanu, uzskata, ka zīmi izmanto tās īpašnieks.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
24.pants. Brīdināšana par izņēmuma tiesībām uz preču zīmi
(1) Preču zīmes īpašniekam ir tiesības blakus spēkā esošai reģistrētai preču zīmei likt apzīmējumu — aplī ietvertu
burtu R vai tekstu, kas brīdina par zīmes reģistrāciju ("Latvijā reģistrēta preču zīme" u. tml.).
(2) Preču zīmes īpašnieks nedrīkst maldināt sabiedrību, pievienojot brīdinājuma marķējumu par zīmes reģistrāciju
tādai preču zīmei, kura nav reģistrēta Latvijā vai ārpus tās.
(3) Ja preču zīmes īpašniekam ir pamats uzskatīt, ka kāda persona pārkāpj viņa izņēmuma tiesības,
komercdarbībā izmantojot kādu no apzīmējumiem, kuri minēti šā likuma 
4.panta
 sestās daļas 1. vai 2.punktā vai
4.panta
 septītajā daļā, preču zīmes īpašnieks ir tiesīgs brīdināt šo personu par iespējamo pārkāpumu.
25.pants. Preču zīmes nodošana citām personām
(1) Preču zīmes īpašniekam ir tiesības nodot savu preču zīmi citai personai attiecībā uz vienu preci, vairākām vai
visām precēm, vienu pakalpojumu, vairākiem vai visiem pakalpojumiem, kuriem zīme ir reģistrēta, līdz ar uzņēmumu vai
tā daļu, kas izmantoja šo zīmi, vai neatkarīgi no šā uzņēmuma.
(2) Ja citai personai tiek nodots uzņēmums vai tā daļa, tiesības uz preču zīmēm, kas tieši saistītas ar šā
uzņēmuma vai tā daļas darbību, uzskatāmas par nodotām līdz ar uzņēmumu vai tā daļu, ja citādi nav noteikts, pusēm
vienojoties, vai ja lietas apstākļi acīmredzami nenosaka citādi.
(3) Ziņas par reģistrētas preču zīmes īpašnieka maiņu, arī par preču zīmes nodošanu citai personai, pēc attiecīga
iesnieguma, tiesību pāreju apliecinoša dokumenta un noteiktās maksas saņemšanas Patentu valde iekļauj Reģistrā un
publicē savā oficiālajā izdevumā, kā arī nosūta īpašniekam (īpašniekiem) paziņojumu par Reģistrā izdarīto ierakstu.
(4) Ja reģistrētas preču zīmes nodošana citai personai (īpašnieka maiņa) neattiecas uz visām precēm un
14
/
26
pakalpojumiem, kuriem zīme ir reģistrēta, Patentu valde šo reģistrāciju sadala, ar nepieciešamajām izmaiņām
piemērojot šā likuma 
20.panta
 noteikumus un izveidojot jaunu reģistrāciju attiecībā uz precēm un pakalpojumiem,
kuriem mainījies īpašnieks.
(5) Preču zīmes nodošanas līgums attiecībā pret trešajām personām stājas spēkā dienā, kad ziņas par to
publicētas Patentu valdes oficiālajā izdevumā. Kamēr īpašnieka maiņa nav ierakstīta Reģistrā, tiesību pārņēmējs
(jaunais preču zīmes īpašnieks) nevar izmantot tiesības, kas izriet no preču zīmes reģistrācijas.
(6) Preču zīmes nodošanas līgumu var atzīt par spēkā neesošu, ja šāda zīmes īpašnieka maiņa ar nodomu vai bez
tā izraisa vai var izraisīt patērētāju maldinājumu par to preču vai pakalpojumu izcelsmi, raksturu, kvalitāti vai citām
īpašībām, saistībā ar kuriem zīme tiek lietota vai to paredzēts lietot. Prasību Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas
tiesā par preču zīmes nodošanas līguma atzīšanu par spēkā neesošu var celt jebkura persona.
(7) Ja citai personai tiek nodots preču zīmes reģistrācijas pieteikums, iekams Patentu valdē vēl nav pieņemts
lēmums par šīs zīmes reģistrāciju, pēc attiecīga iesnieguma, tiesību pāreju apliecinoša dokumenta un noteiktās
maksas saņemšanas Patentu valde pieteicēja maiņu ņem vērā kā grozījumu pieteikumā šā likuma 
14.panta
 attiecīgo
noteikumu izpratnē un pieteikuma izskatīšanu turpina attiecībā uz jauno pieteicēju.
(8) Ja preču zīmes pieteikuma nodošana citai personai (pieteicēja maiņa) neattiecas uz visām precēm un
pakalpojumiem, kuriem preču zīme pieteikta, Patentu valde šo pieteikumu sadala, ar nepieciešamajām izmaiņām
piemērojot šā likuma 
15.panta
 noteikumus un izveidojot jaunu pieteikumu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem,
kuriem mainījies pieteicējs.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
, 
11.12.2014.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
25.
1
 pants. Preču zīme komercsabiedrības tiesiskās aizsardzības procesā, maksātnespējas procesā un
preču zīme kā ķīlas tiesības priekšmets
(1) Ja reģistrēta preču zīme ir iesaistīta komercsabiedrības tiesiskās aizsardzības procesā vai maksātnespējas
procesā, kā arī tad, ja tā ar tiesas lēmumu apķīlāta, Patentu valde saskaņā ar tiesas lēmumu izdara attiecīgu atzīmi
Reģistrā. Ziņas par izdarīto atzīmi rakstveidā paziņo iesniedzējam un publicē Patentu valdes oficiālajā izdevumā.
(2) Patentu valdē nacionālās procedūras kārtībā reģistrētu preču zīmi ieķīlā saskaņā ar 
Komercķīlas likuma
noteikumiem. Ieinteresētā persona samaksā maksu par komercķīlas atzīmes izdarīšanu Reģistrā. Patentu valde
ieraksta Reģistrā komercķīlas atzīmi, pamatojoties uz komercķīlu reģistra turētāja paziņojumu. Ziņas par izdarīto
atzīmi paziņo preču zīmes īpašniekam un publicē Patentu valdes oficiālajā izdevumā.
(
21.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010.
, 
03.07.2014.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2016.
)
26.pants. Preču zīmes licences līgums
(1) Preču zīmes īpašniekam ir tiesības ar licences līgumu piešķirt citai personai savas preču zīmes izmantošanas
tiesības attiecībā uz vienu preci, vairākām vai visām precēm, vienu pakalpojumu, vairākiem vai visiem pakalpojumiem,
kuriem zīme ir reģistrēta. Atbilstoši licences raksturam (izņēmuma licence vai vienkārša licence) preču zīmes tiesību
izdevējpuse (licenciārs), kā arī saņēmējpuse (licenciāts) uzņemas noteiktas tiesības un pienākumus.
(2) Licenci atzīst par izņēmuma licenci, ja licenciāts iegūst izņēmuma tiesības uz preču zīmes izmantošanu
saskaņā ar licences līgumā paredzētajiem noteikumiem, bet licenciārs saglabā tiesības izmantot preču zīmi tiktāl,
ciktāl šīs tiesības nav pārgājušas licenciātam.
(3) Licenci atzīst par vienkāršu licenci, ja licenciārs, piešķirot citai personai preču zīmes izmantošanas tiesības,
saglabā sev tiesības izmantot šo preču zīmi, kā arī tiesības izdot licenci tās pašas preču zīmes izmantošanai
trešajām personām.
(4) Preču zīmes īpašnieks ir tiesīgs izmantot izņēmuma tiesības pret licenciātu, kas pārkāpj licences līguma
noteikumus attiecībā uz:
1) licences termiņu;
2) formu, kādā preču zīmi var lietot saskaņā ar reģistrāciju;
3) to preču un pakalpojumu sarakstu un raksturu, kuriem licence izdota;
15
/
26
4) teritoriju, kurā preču zīmi atļauts lietot;
5) licenciāta ražoto preču vai sniegto pakalpojumu kvalitāti.
(5) Ja licences līgumā nav noteikts citādi, izdoto licenci nedrīkst nodot trešajām personām un licenciāts nav tiesīgs
izdot sublicenci.
(6) Ziņas par reģistrētas preču zīmes licences līgumu pēc licenciāra vai licenciāta attiecīga iesnieguma, reģistrā
iekļaujamo ziņu apliecinoša dokumenta un noteiktās maksas saņemšanas Patentu valde iekļauj Reģistrā un publicē
Patentu valdes oficiālajā izdevumā, kā arī nosūta abiem paziņojumu par Reģistrā izdarīto ierakstu. Šādā kārtībā
Reģistrā iekļauj un publicē arī ziņas par licences līguma darbības izbeigšanos un grozījumiem licences noteikumos.
(7) Licences līgumu var atzīt par spēkā neesošu, ja preču zīmes izmantošana, ko veic licenciāts, ar nodomu vai
bez tā izraisa patērētāju maldinājumu par to preču vai pakalpojumu izcelsmi, raksturu, kvalitāti vai citām īpašībām,
saistībā ar kuriem zīme tiek lietota. Prasību Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesā par licences līguma atzīšanu
par spēkā neesošu var celt licenciārs vai jebkura cita persona.
(8) Fakts, ka ziņas par licences līgumu nav iekļautas Reģistrā vai nav publicētas, nevar būt par pamatu, lai saskaņā
ar šā likuma 
31. 
vai 
32.panta
 noteikumiem apstrīdētu preču zīmes spēkā esamību vai lai piemērotu 23.panta trešajā
daļā noteiktos ierobežojumus sakarā ar preču zīmes neizmantošanu (šajos gadījumos ir spēkā 23.panta sestās daļas
noteikums), vai lai apstrīdētu 28.panta otrajā daļā paredzētās licenciāta tiesības iestāties lietā, ja prasību tiesā par
zīmes pārkāpumu ceļ preču zīmes īpašnieks, vai licenciāta tiesības saņemt atlīdzību par zaudējumiem, kas tam
radušies sakarā ar licencētās preču zīmes nelikumīgu izmantošanu.
(9) Preču zīmes reģistrācijas spēkā esamību, šā likuma 
23.panta
 sestās daļas noteikuma piemērošanu un šā
panta astotajā daļā minētās licenciāta tiesības nevar apstrīdēt arī, pamatojoties uz faktu, ka licenciāts uz precēm vai
to iepakojuma, sakarā ar sniegtajiem pakalpojumiem vai reklāmā, kas uz šīm precēm vai pakalpojumiem attiecas, nav
sniedzis norādi par preču zīmes lietošanu pēc licences vai ka šī norāde sniegta neprecīzi.
(10) Preču zīmes nodošana šā likuma 
25.panta
 pirmās daļas noteikumu izpratnē un licences izdošana šā panta
pirmās, otrās un trešās daļas noteikumu izpratnē neskar licences, kas pirms tam izdotas trešajām personām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
, 
11.12.2014.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
27.pants. Preču zīmes nelikumīga izmantošana (preču zīmes pārkāpumi)
(1) Par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu uzskatāma preču zīmes īpašnieka izņēmuma tiesību pārkāpšana, tas
ir, šā likuma 
4.panta
 sestās daļas 1. vai 2.punktā vai 
4.panta
 septītajā daļā minēto apzīmējumu izmantošana
komercdarbībā bez preču zīmes īpašnieka atļaujas, arī šādu apzīmējumu izmantošana 
4.panta
 astotajā daļā minētajos
veidos.
(2) Nosakot, vai kāda apzīmējuma lietošana kvalificējama kā preču zīmes nelikumīga izmantošana, vienlaikus ar šā
panta pirmās daļas noteikumiem un papildus tiem attiecīgajos gadījumos ņem vērā šā likuma 
5.panta
 noteikumus par
izņēmuma tiesību ierobežojumiem, 23.panta trešajā daļā paredzētos ierobežojumus sakarā ar preču zīmes
neizmantošanu, kā arī 29.pantā paredzētos tiesību ierobežojumus (tiesību zaudēšana) samierināšanās dēļ.
28.pants. Atbildība par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu
(1) Atbildība par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu iestājas, ja atbilstoši šā likuma 
27.panta
 noteikumiem ir
pierādīts preču zīmes pārkāpuma fakts. Atbildību par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu var noteikt arī tad, ja
konstatē, ka preču zīmes īpašnieka izņēmuma tiesības var tikt pārkāptas vai tiks pārkāptas drīzumā (iespējams
pārkāpums), jo atbildētājs pats vai ar citas personas (starp
nieka) palīdzību ir veicis pasākumus, kas atzīstami par
sagatavošanos preču zīmes nelikumīgai izmantošanai.
(2) Prasību Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesā par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu var iesniegt
preču zīmes īpašnieks vai tā tiesību pārņēmējs. Licenciāts ir tiesīgs ar preču zīmes īpašnieka piekrišanu iesniegt
prasību par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu. Preču zīmes īpašnieka piekrišana nav nepieciešama, ja licenciātam
tiesības iesniegt tiesā prasību piešķirtas licences līgumā vai arī preču zīmes īpašnieks prasību neiesniedz, kaut gan
licenciāts rakstveidā uzaicinājis viņu to darīt. Jebkurš attiecīgās preču zīmes licenciāts ir tiesīgs iestāties lietā un
prasīt atlīdzību par zaudējumiem, kas tam radušies sakarā ar licencētās preču zīmes nelikumīgu izmantošanu.
(3) Persona, pret kuru celta prasība par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu, var celt pretprasību par preču zīmes 
16
/
26
(3) Persona, pret kuru celta prasība par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu, var celt pretprasību par preču zīmes
reģistrācijas atzīšanu par spēkā neesošu vai tās atcelšanu atbilstoši šā likuma 
31. 
vai 
32.panta
 noteikumiem. Šādā
gadījumā preču zīmes pārkāpumu var konstatēt tiktāl, ciktāl tās reģistrācija netiek atzīta par spēkā neesošu vai
atcelta.
(4) Nosakot atbildību par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu, atbildētāja vainas pakāpes noteikšanai kā
pierādījumu var izmantot šā likuma 
24.panta
 trešajā daļā minētā brīdinājuma saņemšanas faktu.
(5) Prasību pret preču zīmes pārkāpēju var celt triju gadu laikā no brīža, kad cietusī puse uzzināja vai tai vajadzēja
uzzināt par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu.
(6) Prasību par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu var pamatot arī ar normatīvajiem aktiem par negodīgu
konkurenci vai citiem normatīvajiem aktiem.
(
08.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
28.
1
 pants. Mantiskā kaitējuma atlīdzības un nemantiskā kaitējuma atlīdzības noteikšanas kārtība
(1) Ja personas vainas dēļ notikusi preču zīmes nelikumīga izmantošana, preču zīmes īpašnieks vai tā tiesību
pārņēmējs, vai licenciāts ir tiesīgi prasīt pārkāpuma rezultātā nodarītā mantiskā kaitējuma un nemantiskā kaitējuma
atlīdzību.
(2) Prasot atlīdzināt mantisko kaitējumu, preču zīmes īpašnieks vai tā tiesību pārņēmējs, vai licenciāts par katru
pārkāpumu var lūgt vienu no šādiem mantiskās atlīdzības veidiem:
1) zaudējumu atlīdzību;
2) licences maksu — summu, kuru varētu saņemt preču zīmes īpašnieks par preču zīmes izmantošanas
tiesību piešķiršanu licenciātam;
3) peļņu, ko pārkāpuma rezultātā negodīgi guvusi persona, kura prettiesiski izmantojusi preču zīmi.
(3) Nemantiskā kaitējuma atlīdzības apmēru tiesa nosaka pēc sava ieskata.
(
19.11.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
29.pants. Tiesību ierobežojumi (tiesību zaudēšana) samierināšanās dēļ
(1) Ja agrākas preču zīmes (
7.panta
 otrās daļas izpratnē) īpašnieks piecu secīgu gadu laikā administratīvajā vai
tiesas kārtībā nav apstrīdējis vēlākas Latvijā reģistrētas preču zīmes lietošanu, kaut arī zinājis par šo lietošanu, viņš
vairs nav tiesīgs, pamatojoties uz savu agrāko preču zīmi, pieprasīt vēlākas preču zīmes atzīšanu par spēkā neesošu
vai apstrīdēt vēlākas zīmes lietošanu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, kuriem tā tikusi lietota, izņemot
gadījumu, kad vēlāka preču zīme tikusi pieteikta reģistrācijai ar negodprātīgu nolūku.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajā gadījumā vēlākas reģistrētās preču zīmes īpašnieks nav tiesīgs apstrīdēt
agrākas preču zīmes tiesības, pat ja šīs tiesības saskaņā ar šā panta pirmās daļas noteikumu vairs nav pretstatāmas
vēlākai preču zīmei.
VI nodaļa 
Preču zīmes darbības pārtraukšana
30.pants. Preču zīmes reģistrācijas dzēšana pēc preču zīmes īpašnieka iniciatīvas (atteikšanās no
reģistrācijas)
(1) Preču zīmes īpašnieks var lūgt preču zīmes reģistrāciju dzēst pirms tās spēkā esamības termiņa izbeigšanās.
Ja Patentu valdē saņemts attiecīgs iesniegums un samaksāta noteiktā maksa, preču zīmes reģistrāciju dzēš ar
īpašnieka norādīto dienu, bet ne agrāk par dienu, kad iesniegums saņemts. Patentu valde izdara attiecīgu ierakstu
Reģistrā, bet paziņojumu par to publicē savā oficiālajā izdevumā un nosūta preču zīmes īpašniekam.
(2) Ja preču zīmes īpašnieka iesniegums par preču zīmes reģistrācijas dzēšanu neattiecas uz visām precēm un
17
/
26
pakalpojumiem, kuriem reģistrēta zīme, to uzskata par grozījumu zīmes reģistrācijas ziņās un izskata saskaņā ar šā
likuma 
17.panta
 otrās daļas noteikumiem.
(3) Patentu valde nedzēš preču zīmes reģistrāciju saskaņā ar šā panta noteikumiem, ja attiecībā uz to Reģistrā
iekļautas ziņas par vienu spēkā esošu licences līgumu vai vairākiem spēkā esošiem licenču līgumiem un preču zīmes
īpašnieka iesniegumam nav pievienota attiecīgo licenciātu rakstveida piekrišana zīmes reģistrācijas dzēšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
31.pants. Preču zīmes reģistrācijas atzīšana par spēkā neesošu
(1) Preču zīmes reģistrāciju ar tiesas spriedumu var atzīt par spēkā neesošu, ja reģistrētā preču zīme neatbilst šā
likuma 
3.panta
 noteikumiem vai ja pastāv (lietas izskatīšanas brīdī turpina pastāvēt) šā likuma 
6.
, 
7.
, 
8. 
vai 
9.panta
noteikumos paredzētie pamatojumi zīmes atzīšanai par spēkā neesošu.
(2) Ja prasība pamatota ar agrāku preču zīmi (7.panta otrās daļas izpratnē) un atbildētājs cēlis pretprasību par tās
atcelšanu, pamatojot pretprasību ar agrākas zīmes neizmantošanu (23.panta izpratnē), preču zīmes reģistrācija
atzīstama par spēkā neesošu, ciktāl nav apmierināma pretprasība.
(3) Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesā prasību par preču zīmes reģistrācijas atzīšanu par spēkā neesošu
pēc šā panta noteikumiem var celt personas, kuras saskaņā ar šā likuma 
18.panta
 otrās, trešās un ceturtās daļas
noteikumiem attiecīgajos gadījumos ir tiesīgas arī iesniegt iebilduma iesniegumu pret preču zīmes reģistrāciju. Šādu
prasību, ja ir attiecīgi pamatojumi, var celt kā pretprasību arī lietā par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu.
(4) Ja pastāv šā panta pirmajā daļā minētie nosacījumi, preču zīmes reģistrācija atzīstama par spēkā neesošu ar
tās reģistrācijas dienu.
(5) Ja pamatojumi preču zīmes reģistrācijas atzīšanai par spēkā neesošu pastāv tikai attiecībā uz daļu no precēm
vai pakalpojumiem, kuriem zīme reģistrēta, reģistrācija atzīstama par spēkā neesošu tikai attiecībā uz šīm precēm vai
pakalpojumiem.
(6) Persona, kuras celtā prasība par preču zīmes atzīšanu par spēkā neesošu tiesā apmierināta, iesniedz Patentu
valdei tiesas sprieduma norakstu. Patentu valde izdara Reģistrā ierakstu par preču zīmes reģistrācijas atzīšanu par
spēkā neesošu vai grozījumiem reģistrācijas ziņās, publicē attiecīgu paziņojumu Patentu valdes oficiālajā izdevumā, kā
arī paziņo par to iesniedzējam un preču zīmes īpašniekam (bijušajam īpašniekam).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
, 
11.12.2014.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
32.pants. Preču zīmes reģistrācijas atcelšana
(1) Preču zīmes reģistrāciju ar tiesas spriedumu var atcelt, ja preču zīme pēc tās reģistrācijas piecu gadu secīgā
periodā nav faktiski izmantota (šā likuma 
23.panta
 izpratnē) saistībā ar precēm un pakalpojumiem, kuriem tā
reģistrēta, un šai neizmantošanai nav bijis pietiekama attaisnojuma.
(2) Šā panta pirmajā daļā paredzēto prasību par preču zīmes reģistrācijas atcelšanu nevar uzturēt (nevar
apmierināt), ja starplaikā starp minēto piecu gadu preču zīmes neizmantošanas periodu un prasības celšanu preču
zīmes faktiskā izmantošana ir uzsākta vai atsākta. Par preču zīmes izmantošanas uzsākšanu vai atsākšanu nav
uzskatāms fakts, ja tā tiek izmantota ne ilgāk kā trīs mēnešus pirms prasības celšanas un preču zīmes izmantošanas
uzsākšanai vai atsākšanai nepieciešamie sagatavošanas darbi uzsākti tikai pēc tam, kad beidzies šā likuma 
23.pantā
noteiktais preču zīmes faktiskās neizmantošanas periods.
(3) Preču zīmes reģistrāciju ar tiesas spriedumu var arī atcelt, ja pēc reģistrācijas preču zīme tās īpašnieka rīcības
(vai viņa bezdarbības) dēļ komercdarbībā kļuvusi par sugasvārdu (vispārīgu jēdzienu) attiecībā uz preci vai pakalpojumu,
kuram tā reģistrēta.
(4) Preču zīmes reģistrāciju ar tiesas spriedumu var arī atcelt, ja tā rezultātā, ka preču zīmi pēc reģistrācijas
saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, lietojis tās īpašnieks vai tā lietota ar īpašnieka piekrišanu,
šī preču zīme var maldināt sabiedrību, īpaši attiecībā uz šo preču vai pakalpojumu raksturu, kvalitāti vai ģeogrāfisko
izcelsmi.
(5) Jebkura ieinteresētā persona visā preču zīmes spēkā esamības laikā var celt Rīgas pilsētas Vidzemes
priekšpilsētas tiesā prasību par preču zīmes reģistrācijas atcelšanu pēc šā panta noteikumiem. Šādu prasību, ja ir
attiecīgi pamatojumi, var celt kā pretprasību — arī lietā par preču zīmes nelikumīgu izmantošanu.
18
/
26
(6) Ja pamatojumi preču zīmes reģistrācijas atcelšanai pastāv tikai attiecībā uz daļu no precēm vai pakalpojumiem,
kuriem zīme reģistrēta, reģistrāciju atceļ tikai attiecībā uz šīm precēm un pakalpojumiem.
(7) Tiesa spriedumā norāda, ar kuru dienu preču zīmes reģistrācija atceļama. Ja nav konstatēts, kad iestājušies
apstākļi, kas ir par pamatu preču zīmes reģistrācijas atcelšanai, tā atceļama ar dienu, kad tiesā iesniegts prasības
pieteikums. Persona, kuras celtā prasība par preču zīmes reģistrācijas atcelšanu tiesā apmierināta, iesniedz Patentu
valdei tiesas sprieduma norakstu. Patentu valde izdara Reģistrā ierakstu par preču zīmes reģistrācijas atcelšanu vai
grozījumiem reģistrācijas ziņās ar spriedumā norādīto dienu, publicē attiecīgu paziņojumu Patentu valdes oficiālajā
izdevumā, kā arī paziņo par to iesniedzējam un preču zīmes īpašniekam (bijušajam īpašniekam).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
11.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
33.pants. Preču zīmes reģistrācijas dzēšana sakarā ar tās spēkā esamības termiņa izbeigšanos
(izslēgšana no Reģistra)
(1) Patentu valde dzēš preču zīmes reģistrāciju, ja izbeidzies preču zīmes spēkā esamības termiņš un sešu
mēnešu papildu termiņš reģistrācijas atjaunošanai, bet reģistrācija nav noteiktā kārtībā atjaunota (zīme nav
pārreģistrēta).
(2) Neatjaunoto reģistrāciju izslēdz no Reģistra ar dienu, kas seko preču zīmes spēkā esamības pēdējam 10 gadu
periodam. Patentu valde attiecīgu paziņojumu publicē savā oficiālajā izdevumā un nosūta preču zīmes īpašniekam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
VII nodaļa 
Kolektīvās zīmes
34.pants. Kolektīvās zīmes un tiesības uz tām
(1) Kolektīvo zīmi var veidot jebkurš apzīmējums, kas atbilst šā likuma noteikumiem par preču zīmju veidiem
(3.pants) un ļauj atšķirt kolektīvās zīmes īpašnieka — apvienības (asociācijas) biedru (locekļu) preces vai
pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem. Vienlaikus katram šādas apvienības (asociācijas)
uzņēmumam var būt arī savas preču zīmes.
(2) Kolektīvās zīmes īpašnieks var būt jebkura apvienība (asociācija), kuras pastāvēšana nav pretrunā ar tās
izcelsmes valsts likumu un kura ir noteiktā kārtībā reģistrēta, pat ja šai apvienībai (asociācijai) nepieder ražošanas vai
tirdzniecības uzņēmums.
(3) Kā kolektīvās zīmes var reģistrēt apzīmējumus un norādes, kuras var izmantot komercdarbībā, lai apzīmētu
preču vai pakalpojumu ģeogrāfisko izcelsmi, nepiemērojot šīm zīmēm šā likuma 
6.panta
 pirmās daļas 3.punkta
attiecīgo ierobežojumu. Tomēr šādas kolektīvās zīmes reģistrācija nepiešķir tās īpašniekam tiesības aizliegt citām
personām komercdarbībā lietot šādus apzīmējumus vai norādes, ievērojot nosacījumu, ka šāda lietošana atbilst
godprātīgai ražošanas un komercdarbības praksei; pamatojoties uz minēto kolektīvo zīmi, it īpaši nevar apstrīdēt
trešās personas tiesības lietot kādu ģeogrāfisko nosaukumu.
35.pants. Kolektīvās zīmes izmantošana un tās lietošanas nolikums
(1) Zīmju izmantošanas noteikumus šā likuma 
23.panta
 izpratnē attiecībā uz kolektīvo zīmi uzskata par izpildītiem,
ja šo zīmi kādā no 
23.pantā
 paredzētajiem veidiem un saskaņā ar kolektīvās zīmes lietošanas nolikumu lieto vismaz
viena no personām, kurām ir tiesības to lietot.
(2) Kolektīvās zīmes nedrīkst nodot citām personām. Kolektīvo zīmju izmantošanas tiesības nedrīkst ar licences
līgumu piešķirt citām personām, ja citādi nav noteikts kolektīvās zīmes lietošanas nolikumā.
(3) Ja citādi nav noteikts kolektīvās zīmes lietošanas nolikumā, personām, kurām ir tiesības lietot kolektīvo zīmi,
kolektīvās zīmes pārkāpumu lietās ir tādas pašas tiesības un pienākumi, kādi šā likuma 
28.panta
 pirmajā un otrajā
daļā noteikti preču zīmju licenciātiem.
(4) Piesakot kolektīvo zīmi, papildus šā likuma 
10.pantā
 minētajiem materiāliem un dokumentiem iesniedzams
kolektīvās zīmes lietošanas nolikums, kuru apstiprinājusi šā kolektīva pārvaldes institūcija (zīmes pieteicējs) vai tās
19
/
26
pilnvarota persona. Nolikumā ietverams to personu saraksts, kurām ir tiesības kolektīvo zīmi lietot (ziņas, kas ļauj
nepārprotami noteikt šīs personas), kolektīvās zīmes lietošanas noteikumi un ziņas par to izpildes kontroli, arī
iespējamās sankcijas par šo noteikumu pārkāpšanu. Ja pieteikta šā likuma 
34.panta
 trešajā daļā paredzētā kolektīvā
zīme, nolikumā jāparedz iespēja personām, kuru preču vai pakalpojumu izcelsme atbilst attiecīgajai ģeogrāfiskajai
vietai, kļūt par tās apvienības (asociācijas) biedriem (locekļiem), kura ir kolektīvās zīmes īpašnieks.
(5) Pēc tam, kad publicēts paziņojums par kolektīvās zīmes reģistrāciju, arī kolektīvās zīmes lietošanas nolikums ir
pieejams jebkurai personai.
(6) Par visiem vēlākajiem grozījumiem kolektīvās zīmes lietošanas nolikumā zīmes īpašnieks nekavējoties paziņo
Patentu valdei, samaksājot noteikto maksu. Grozījumi kolektīvās zīmes lietošanas nolikumā attiecībā pret trešajām
personām stājas spēkā dienā, kad paziņojums par grozījumiem publicēts Patentu valdes oficiālajā izdevumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
36.pants. Papildnoteikumi kolektīvās zīmes darbības pārtraukšanai
(1) Papildus šā likuma 
18.pantā
 paredzētajiem iebilduma iesnieguma pamatojumiem jebkura persona noteiktā
kārtībā var iesniegt iebilduma iesniegumu pret kolektīvās zīmes reģistrāciju, ja reģistrētā zīme neatbilst šā likuma
34.panta
 pirmās daļas prasībām, ja zīmes īpašnieks neatbilst 
34.panta
 otrās daļas prasībām attiecībā uz kolektīvās
zīmes īpašnieku, ja kolektīvās zīmes lietošanas nolikums neatbilst 
35.panta
 ceturtās daļas prasībām vai ja šā
nolikuma noteikumi ir pretrunā ar sabiedrisko kārtību vai sabiedrībā pieņemtajiem morāles principiem.
(2) Papildus šā likuma 
31.panta
 noteikumiem kolektīvās zīmes reģistrāciju ar tiesas spriedumu var atzīt par spēkā
neesošu ar reģistrācijas dienu arī gadījumos, ja šādai prasībai ir kāds no šā panta pirmajā daļā minētajiem
pamatojumiem.
(3) Papildus šā likuma 
32.panta
 noteikumiem kolektīvās zīmes reģistrāciju ar tiesas spriedumu var atcelt, ja:
1) kolektīvās zīmes īpašnieks vairs nepastāv;
2) kolektīvās zīmes īpašnieks neveic pienācīgus pasākumus, lai novērstu zīmes lietošanas nolikuma
pārkāpumus;
3) kolektīvās zīmes lietošanas nolikumā izdarīto grozījumu dēļ tas vairs neatbilst šā likuma 
35.panta
 ceturtās
daļas prasībām vai tā noteikumi ir pretrunā ar sabiedrisko kārtību vai sabiedrībā pieņemtajiem morāles
principiem.
(4) Šajā pantā paredzētajos gadījumos, kas attiecas uz kolektīvās zīmes lietošanas nolikuma neatbilstību
noteiktajām prasībām, sabiedriskajai kārtībai vai morāles principiem, Rūpnieciskā īpašuma apelācijas padome un tiesa
nepiemēro kolektīvās zīmes reģistrācijas atzīšanu par spēkā neesošu vai attiecīgi reģistrācijas atcelšanu, ja
Rūpnieciskā īpašuma apelācijas padomes vai tiesas noteiktajā termiņā kolektīvās zīmes īpašnieks izdara kolektīvās
zīmes lietošanas nolikumā labojumus, kas novērš trūkumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
VIII nodaļa 
Preču zīmes starptautiskā reģistrācija
37.pants. Šā likuma darbības ietvari attiecībā uz preču zīmes starptautisko reģistrāciju
(1) Šā likuma noteikumi, it īpaši II un III nodaļas, IV nodaļas 13., 18., 22., 22.
1
, 22.
2
 un 22.
3
 panta, V, VI un VII
nodaļas noteikumi, ar nepieciešamajām izmaiņām attiecas arī uz preču zīmju starptautisko reģistrāciju un starptautiski
reģistrētajām preču zīmēm, ciktāl citādus noteikumus neparedz preču zīmju starptautiskās reģistrācijas noteikumi vai
šīs nodaļas noteikumi.
(2) 
(Izslēgta ar 
21.10.2004
. likumu)
(3) Par preču zīmes starptautiskās reģistrācijas pieteikšanu, reģistrāciju un citām ar starptautisko reģistrāciju
saistītām darbībām jāmaksā maksas starptautiskās reģistrācijas noteikumos un Latvijas likumos un citos normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā un apmērā.
20
/
26
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
, 
14.10.2010.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
38.pants. Patentu valdes darbības saistībā ar starptautiskās reģistrācijas pieteikumu (reģistrāciju)
(1) Ar Patentu valdes starpniecību veic tādu preču zīmju starptautiskās reģistrācijas pieteikšanu un reģistrāciju,
kuru izcelsmes valsts starptautiskās reģistrācijas noteikumu izpratnē ir Latvija, kā arī šādas starptautiskās
reģistrācijas vēlāku attiecināšanu uz plašāku teritoriju.
(2) Ar Patentu valdes starpniecību var arī izdarīt grozījumus starptautiskajā reģistrācijā, atjaunot starptautisko
reģistrāciju (pārreģistrēt uz jaunu spēkā esamības termiņu) vai dzēst reģistrāciju pēc zīmes īpašnieka iniciatīvas
(atteikties no reģistrācijas), ja preču zīmes īpašnieka valsts starptautiskās reģistrācijas noteikumu izpratnē ir Latvija.
39.pants. Starptautiskās reģistrācijas spēkā esamība Latvijā
(1) Preču zīmes starptautiskajai reģistrācijai, kura noteiktā kārtībā stājusies spēkā Latvijā, ir tāds pats spēks kā
preču zīmēm, kas šajā likumā noteiktajā kārtībā iekļautas Reģistrā (reģistrētas Patentu valdē nacionālās procedūras
kārtībā).
(2) Preču zīmes starptautisko reģistrāciju uzskata par nestājušos spēkā vispār vai tiktāl, ciktāl attiecīgās zīmes
aizsardzība noteiktā kārtībā Latvijā ir atteikta.
(3) Starptautiski reģistrētas preču zīmes prioritāti Latvijā nosaka ar dienu, kad zīme starptautiski reģistrēta attiecībā
uz Latviju, bet gadījumos, kad zīmei starptautiskās reģistrācijas procedūrā piešķirtas prioritātes tiesības no tās agrākā
pieteikuma datuma, — ar šā agrākā pieteikuma datumu. Ja zīmes starptautiskā reģistrācija attiecināta uz Latviju vēlāk
par tās starptautiskās reģistrācijas dienu, prioritāti nosaka ar dienu, ar kuru tā attiecināta uz Latviju. Ja Latvijā spēkā
stājusies starptautiskā reģistrācija pēc tās īpašnieka lūguma un saskaņā ar starptautiskās reģistrācijas noteikumiem
aizstāj agrāku Patentu valdē izdarītu šīs pašas preču zīmes reģistrāciju, uz starptautiski reģistrēto preču zīmi, nosakot
tās prioritāti, attiecina agrākās, nacionālās procedūras kārtībā izdarītās reģistrācijas pieteikuma datumu un prioritātes
datumu.
(4) Patentu valde veic starptautiski reģistrētas preču zīmes ekspertīzi, pārbaudot tās atbilstību šā likuma 
6. 
un
8.panta
 prasībām. Kolektīvās zīmes reģistrācijas gadījumā pārbauda arī, vai reģistrācijai pievienots kolektīvās zīmes
lietošanas nolikums, kas atbilst šā likuma 
35.panta
 ceturtās daļas prasībām.
(5) Šā likuma 
18.pantā
 paredzētie iebilduma iesniegumi pret preču zīmes starptautiskās reģistrācijas spēkā
stāšanos Latvijā iesniedzami četru mēnešu laikā no dienas, kad preču zīmju starptautiskās reģistrācijas oficiālajā
izdevumā publicēts paziņojums par preču zīmes reģistrāciju attiecībā uz Latviju (teritoriālo attiecinājumu uz Latviju).
(6) Ja ekspertīzes rezultātā konstatēts, ka starptautiskā reģistrācija neatbilst šā panta ceturtās daļas prasībām, vai
ja pret šo reģistrāciju iesniegts iebildums, starptautiskās reģistrācijas noteikumos paredzētajā kārtībā un termiņā
Patentu valde nosūta Starptautiskajam birojam attiecīgās starptautiskās reģistrācijas atteikumu (sākotnējo atteikumu).
Triju mēnešu laikā no dienas, kad Starptautiskais birojs paziņojis par atteikumu, starptautiskās reģistrācijas īpašnieks
ir tiesīgs iesniegt šā likuma 
17.
1
 pantā
 paredzēto apelācijas iesniegumu (atbildi uz iebilduma iesniegumu).
(7) Ciktāl citādu kārtību neparedz preču zīmju starptautiskās reģistrācijas noteikumi, saistībā ar starptautiski
reģistrētām preču zīmēm iesniegtos apelācijas iesniegumus un iebilduma iesniegumus izskata saskaņā ar
Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likumu
.
(8) Patentu valde noteiktā kārtībā paziņo Starptautiskajam birojam par visiem Rūpnieciskā īpašuma apelācijas
padomes lēmumiem un tiesas spriedumiem, kuri stājušies spēkā un ar kuriem preču zīmes starptautiskā reģistrācija
Latvijā atzīta par spēkā neesošu vai atcelta pilnībā vai daļēji, vai arī atcelts (grozīts) sākotnējais starptautiskās
reģistrācijas atteikums.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.10.2004.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
VIII
1
 nodaļa 
Kopienas preču zīme
(Nodaļa 
21.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
21
/
26
39.
1
 pants. Patentu valdes darbības saistībā ar Kopienas preču zīmes reģistrācijas procedūru
(1) Eiropas Savienības dalībvalsts centrālā rūpnieciskā īpašuma biroja funkcijas, kas paredzētas Padomes regulā
Nr. 
207/2009
, Latvijā īsteno Patentu valde. Kopienas preču zīmi var pieteikt reģistrācijai ar Patentu valdes starpniecību.
(2) Patentu valde veic Padomes regulas Nr. 
207/2009
 86.panta 2.punktā paredzēto Iekšējā tirgus saskaņošanas
biroja (preču zīmes un dizainparaugi) lēmumu autentiskuma apliecināšanu to piespiedu izpildei Latvijā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
17.11.2010.
)
39.
2
 pants. Kopienas preču zīmes reģistrācijas tiesiskais spēks Latvijā
(1) Izņēmuma tiesības uz preču zīmi Latvijā nodrošina arī Kopienas preču zīmes reģistrācija. Kopienas preču zīmes
aizsardzības apjomu nosaka Padomes regula Nr. 
207/2009
.
(2) Ja Kopienas preču zīmei saskaņā ar Padomes regulas Nr. 
207/2009
 34. vai 35.pantu ir piešķirta senioritāte
(īpaša veida prioritāte), pamatojoties uz atbilstošu agrāku preču zīmi, kas reģistrēta Latvijā vai reģistrēta starptautiski
un attiecas uz Latviju, tad uz šādu Kopienas preču zīmi, nosakot tās prioritāti Latvijā, attiecina Latvijā reģistrētās preču
zīmes pieteikuma datumu un prioritātes datumu vai attiecīgo starptautiski reģistrētās preču zīmes prioritāti (39.panta
trešā daļa). Kopienas preču zīmei piešķirtā senioritāte saglabājas, ja attiecīgā Latvijas preču zīmes reģistrācija vai
preču zīmes starptautiskā reģistrācija, kas attiecas uz Latviju, tiek dzēsta pēc preču zīmes īpašnieka iniciatīvas
(atteikšanās no reģistrācijas) vai sakarā ar tās spēkā esamības termiņa izbeigšanos (izslēgšana no Reģistra).
(3) Preču zīmes reģistrāciju, kas bijusi par pamatu Kopienas preču zīmes senioritātei, var atzīt par spēkā neesošu
vai atcelt arī pēc tam, kad beidzies šīs reģistrācijas spēkā esamības termiņš vai reģistrācija dzēsta pēc preču zīmes
īpašnieka iniciatīvas, ar nosacījumu, ka attiecīgie pamatojumi preču zīmes reģistrācijas atzīšanai par spēkā neesošu
vai atcelšanai pastāvēja šīs reģistrācijas spēkā esamības laikā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
17.11.2010.
)
39.
3
 pants. Kopienas preču zīmes aizsardzības papildu noteikumi
(1) Iebilduma iesniegumu pret preču zīmes reģistrāciju (
18.pants
) un prasību par preču zīmes reģistrācijas atzīšanu
par spēkā neesošu (
31.pants
) bez šā likuma 
7.
, 
8. 
un 
9.pantā
 paredzētajām agrākām tiesībām var pamatot arī ar
agrāku identisku vai līdzīgu Kopienas preču zīmi, kam ir laba reputācija Eiropas Kopienā un kas reģistrēta precēm vai
pakalpojumiem, kuri nav līdzīgi tām precēm un pakalpojumiem, kam reģistrēta vēlākā (apstrīdētā) preču zīme, bet ar
nosacījumu, ka vēlākās preču zīmes lietošana bez pienācīga attaisnojuma saistībā ar precēm vai pakalpojumiem dod
iespēju negodīgi izmantot Kopienas preču zīmes atšķirtspēju vai reputāciju vai nodarīt tām kaitējumu vai ka šādu
vēlākās preču zīmes lietošanu patērētāji var uztvert kā norādi uz saistību starp šīm precēm vai pakalpojumiem un
minētās Kopienas preču zīmes īpašnieku un šāda lietošana var kaitēt Kopienas preču zīmes īpašnieka interesēm.
Šādu iebilduma iesniegumu un šādu prasību var iesniegt Kopienas preču zīmes īpašnieks (viņa tiesību pārņēmējs) vai
viņa pārstāvis.
(2) Kopienas preču zīmes nelikumīgas izmantošanas gadījumā piemērojami šā likuma 
27. 
un 
28.panta
 noteikumi,
Civilprocesa likuma un citu normatīvo aktu noteikumi, ciktāl Padomes regulā Nr. 
207/2009
 nav noteikts citādi.
(3) Ja, pamatojoties uz tiesībām, kas izriet no Kopienas preču zīmes reģistrācijas, tiek apstrīdēta vēlākas preču
zīmes reģistrācija, kas veikta, ievērojot šajā likumā noteikto preču zīmju reģistrācijas kārtību vai saskaņā ar
starptautiskās reģistrācijas noteikumiem un attiecas uz Latviju, vai tiek apstrīdēta šādas vēlākas preču zīmes
lietošana, ņem vērā šā likuma 
29.panta
 noteikumus par tiesību ierobežojumiem samierināšanās dēļ.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
39.
4
 pants. Kopienas preču zīmes izmantošanas papildu noteikumi
(1) Ja, pamatojoties uz agrāku Kopienas preču zīmi, iesniegts iebilduma iesniegums pret preču zīmes reģistrāciju
(
18.pants
) un apstrīdētās preču zīmes īpašnieks izmanto tiesības pieprasīt pierādījumus par agrākas preču zīmes
izmantošanu (
23.panta
 3.
1
 daļa), jāievēro Padomes regulas Nr. 
207/2009
 15.panta noteikumi.
(2) Atbilstoši Padomes regulas Nr. 
207/2009
 165.panta 5.punkta un 110.panta 1.punkta noteikumiem agrāku
labticīgi iegūtu tiesību īpašnieks Latvijā var aizliegt lietot Kopienas preču zīmi, kas reģistrēta vai pieteikta reģistrācijai
pirms 2004.gada 1.maija.
22
/
26
(3) Ja Kopienas preču zīme saskaņā ar Padomes regulas Nr. 
207/2009
 21.panta noteikumiem ir iesaistīta
komercsabiedrības tiesiskās aizsardzības procesā vai maksātnespējas procesā Latvijā, nepieciešamās atzīmes
Kopienas preču zīmju reģistrā vai, ja Kopienas preču zīme vēl nav reģistrēta, tās pieteikuma materiālos var lūgt izdarīt
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā (preču zīmes un dizainparaugi) uz tiesas lēmuma pamata.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
39.
5
 pants. Kopienas preču zīmes pārveide par preču zīmes pieteikumu Latvijā
(1) Ja no Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) ir saņemts saskaņā ar Padomes
regulas Nr. 
207/2009
 113.panta 3.punkta noteikumiem Patentu valdei pārsūtīts iesniegums par Kopienas preču zīmes
reģistrācijas vai pieteikuma pārveidi par preču zīmes pieteikumu Latvijā (iesniegums par konversiju), Patentu valde
nekavējoties uzaicina šā iesnieguma iesniedzēju triju mēnešu laikā izpildīt Padomes regulas Nr. 
207/2009
 114.panta
3.punktā noteiktās darbības un samaksāt šā likuma 
10.panta
 devītajā daļā noteikto maksu.
(2) Ja iesniedzējs noteiktajā laikā nesamaksā noteikto maksu (papildmaksu), iesniegumu par konversiju uzskata
par neiesniegtu un iesniedzējam paziņo par to rakstveidā.
(3) Uzsākot iesnieguma par konversiju izskatīšanu, Patentu valde vispirms pārbauda, vai konversijas īstenošanai
nav šķēršļu, kas paredzēti Padomes regulas Nr. 
207/2009
 112.panta 2.punktā. Saskaņā ar Padomes regulas Nr.
207/2009
 114.panta 1.punktu Patentu valde var pieprasīt no Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un
dizainparaugi) nepieciešamo papildinformāciju par apstākļiem, kuri attiecas uz minētajiem šķēršļiem konversijas
īstenošanai. Ja saskaņā ar Padomes regulas Nr. 
207/2009
 112.panta 2.punkta noteikumiem konversija nav pieļaujama,
iesniegumu par konversiju noraida un pieteicējam paziņo par to rakstveidā.
(4) Ja konversijas īstenošanai nav šķēršļu, kuri minēti Padomes regulas Nr. 
207/2009
 112.panta 2.punktā,
iesniegumu par konversiju uzskata par preču zīmes reģistrācijas pieteikumu Latvijā. Šāda pieteikuma izskatīšanai
piemēro šajā likumā paredzēto pieteikuma iepriekšējās izskatīšanas un preču zīmes ekspertīzes kārtību, kā arī citus
preču zīmes reģistrācijas procedūras noteikumus, ņemot vērā Padomes regulas Nr. 
207/2009
 114.panta 2.punkta
prasību.
(5) Preču zīmes reģistrācijas pieteikums, kura pamatā ir iesniegums par konversiju, saglabā attiecīgajai Kopienas
preču zīmei (Kopienas preču zīmes pieteikumam) noteikto pieteikuma datumu un prioritātes datumu (ja piešķirta
prioritāte), kā arī senioritātes datumu, ja senioritāte piešķirta attiecībā uz Latviju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
IX nodaļa 
Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes
40.pants. Vispārīgie noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm
(1) Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem tiek aizsargātas bez to reģistrācijas.
(2) Saskaņā ar Latvijai saistošu starptautisko līgumu noteikumiem var ieviest īpašu aizsardzības kārtību attiecībā
uz noteiktu veidu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai attiecībā uz noteiktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu.
Ministru kabinets nosaka aizsardzības un reģistrācijas kārtību attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktu
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai to sarakstu.
(3) Ģeogrāfiskie nosaukumi un ģeogrāfiska rakstura apzīmējumi, kurus patērētāji un tirgus dalībnieki neuztver
saistībā ar preču vai pakalpojumu specifisko izcelsmi, nav uzskatāmi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm šā likuma
izpratnē un netiek aizsargāti; tai skaitā tādi apzīmējumi, kuri gan atbilst ģeogrāfiskās izcelsmes norādes definējumam,
bet Latvijas teritorijā zaudējuši savu sākotnējo nozīmi un kļuvuši par vispārpieņemtiem preču vai pakalpojumu veidu
nosaukumiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.11.2001
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2002.
)
41.pants. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesiskās aizsardzības saturs
(1) Komercdarbībā ir aizliegts lietot nepatiesas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vai jebkurus tādus ģeogrāfiskus
nosaukumus vai ģeogrāfiska rakstura apzīmējumus, vai tiem līdzīgus apzīmējumus, kuru lietošana var izraisīt
23
/
26
patērētāju maldinājumu attiecībā uz preču vai pakalpojumu ģeogrāfisko izcelsmi.
(2) Ja precēm vai pakalpojumiem, kurus pieņemts apzīmēt ar kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, patērētāju vai
tirgus dalībnieku uztverē piemīt īpaša kvalitāte vai speciālas īpašības, šādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lietošana
komercdarbībā pieļaujama tikai saistībā ar tādām norādītās izcelsmes precēm un pakalpojumiem, kam ir attiecīgā
kvalitāte vai īpašības.
(3) Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir plaši pazīstama un tai ir īpaša reputācija patērētāju vai tirgus dalībnieku
vidū, šādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vai tai līdzīga apzīmējuma lietošana komercdarbībā saistībā ar citas
izcelsmes precēm un pakalpojumiem nav pieļaujama pat gadījumos, kad tas neizraisa patērētāju maldinājumu
attiecībā uz preču vai pakalpojumu ģeogrāfisko izcelsmi, bet dod iespēju negodīgi izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes
norādes reputāciju vai tās atšķirtspēju vai nodarīt tām kaitējumu.
(4) Saistībā ar lauksaimniecības un pārtikas produktiem aizliegts lietot norādes un apzīmējumus, kas ir pretrunā ar
normatīvajiem aktiem, kuri regla
mentē lauksaimniecības un pārtikas produktu ģeogrāfisko norāžu un izcelsmes
nosaukumu aizsardzību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.02.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2007.
)
42.pants. Preču un pakalpojumu izcelsmes noteikšanas kritēriji
(1) Šīs nodaļas noteikumu nolūkiem:
1) preču izcelsmi nosaka pēc to ražošanas vietas vai pēc šo preču galveno izejvielu vai galveno komponentu
izcelsmes vietas;
2) pakalpojumu izcelsmi nosaka pēc pakalpojumu sniedzējas personas atrašanās vietas saskaņā ar uzņēmumu
reģistru vai pēc to fizisko personu pilsonības vai pastāvīgās dzīvesvietas, kuras faktiski nosaka uzņēmuma
komercdarbību un pārvaldi.
(2) Vērtējuma kritērijus nosaka atsevišķi katram gadījumam atkarībā no to ietekmes uz attiecīgo preču vai
pakalpojumu reputāciju; ņemot vērā šo reputāciju un patērētāju uztveri, vietēja un reģionāla rakstura ģeogrāfiskās
izcelsmes norādes var uzskatīt par patiesām, ja tās attiecībā uz preču vai pakalpojumu izcelsmi ir patiesas, vērtējot
attiecībā uz plašāku reģionu vai valsti kopumā.
43.pants. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesiskās aizsardzības nodrošināšana
(1) Apzīmējumu lietošana komercdarbībā pretēji šā likuma 
41.panta
 noteikumiem atzīstama par negodīgas
konkurences izpausmi, un par to paredzēta atbildība saskaņā ar normatīvajiem aktiem par negodīgu konkurenci, kā arī
citiem normatīvajiem aktiem.
(2) Prasību Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesā par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nelikumīgas
lietošanas pārtraukšanu var celt jebkura ieinteresētā persona, arī profesionālās apvienības un ražotāju, tirdzniecības vai
pakalpojumu sniedzēju apvienības, kuru statūti paredz šo apvienību biedru (locekļu) ekonomisko interešu aizsardzību,
kā arī organizācijas un institūcijas, kuru uzdevums saskaņā ar to statūtiem ir patērētāju tiesību aizsardzība.
(3) Lietās par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nelikumīgas lietošanas pārtraukšanu tiesa var piemērot tos pašus
tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kādi paredzēti preču zīmes nelikumīgas izmantošanas gadījumā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
08.02.2007.
 un 
11.12.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2015.
)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "
Par preču zīmēm
" (Latvijas Republikas Augstākās Padomes
un Ministru Padomes Ziņotājs, 1993, 12./13.nr.).
2. Preču zīmēm, kuras pieteiktas reģistrācijai Patentu valdē vai kuru starptautiskā reģistrācija attiecās uz Latviju
pirms šā likuma spēkā stāšanās, piemērojama tā preču zīmju reģistrācijas kārtība un tie preču zīmju reģistrācijas
priekšnoteikumi, kas bija spēkā dienā, kurā iesniegts preču zīmes reģistrācijas pieteikums vai ar kuru uz Latviju
attiecas preču zīmes starptautiskā reģistrācija.
24
/
26
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008.gada 22.oktobra direktīvas 
2008/95/EK
, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus
attiecībā uz preču zīmēm (Kodificēta versija)(Dokuments attiecas uz EEZ);
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 29.aprīļa direktīvas 
2004/48/EK
 par intelektuālā īpašuma tiesību
piemērošanu.
3. Šā likuma 
6.panta
 otrajā daļā un 
9.panta
 ceturtajā daļā norādītie pamatojumi preču zīmes atzīšanai par spēkā
neesošu attiecas uz jebkuru preču zīmi neatkarīgi no tā, kad iesniegts preču zīmes reģistrācijas pieteikums vai uz
Latviju attiecināta preču zīmes starptautiskā reģistrācija.
4. Ministru kabinets līdz 2002.gada 1.maijam nosaka aizsardzības un reģistrācijas kārtību attiecībā uz
lauksaimniecības un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai to sarakstu.
(
08.11.2001
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2002.
)
5. Ministru kabinets līdz 2004.gada 15.decembrim apstiprina preču zīmes reģistrācijas pieteikuma veidlapas
paraugu un citu preču zīmes reģistrācijas procedūrai nepieciešamo veidlapu paraugus.
(
21.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
6. Ja Kopienas preču zīme ir reģistrēta vai pieteikta reģistrācijai pirms 2004.gada 1.maija, tās prioritāti Latvijā
nosaka ar 2004.gada 1.maiju.
(
21.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
7. Ja Kopienas preču zīme reģistrēta pirms 2004.gada 1.maija, šā likuma 
29.panta
 pirmajā daļā minēto piecu gadu
laikposmu skaita no 2004.gada 1.maija.
(
21.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
8. Ja šā likuma 
39.
4
 panta
 pirmajā daļā paredzētais iebilduma iesniegums ir pamatots ar agrāku Kopienas preču
zīmi, kas reģistrēta pirms 2004.gada 1.maija, Padomes regulas Nr. 
207/2009
 15.panta 1.punkta pirmajā daļā minēto
piecu gadu laikposmu skaita no 2004.gada 1.maija.
(
21.10.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010.
 un 
19.11.2015
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2016.
)
9. Ja atbilstoši šā likuma 
39.
5
 panta
 ceturtajai daļai preču zīmes reģistrācijas pieteikuma pamatā ir iesniegums par
konversiju, bet attiecīgā Kopienas preču zīme ir reģistrēta vai pieteikta reģistrācijai pirms 2004.gada 1.maija, par šāda
pieteikuma datumu Latvijā uzskata 2004.gada 1.maiju un Kopienas preču zīmei piešķirto prioritāti neņem vērā.
(
21.10.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.11.2004.
)
10. Ministru kabinets līdz 2011.gada 31.janvārim izdod noteikumus par valsts nodevas apmēru par šā likuma 
22.
1
pantā
 minēto lietvedības turpināšanu un šā likuma 
22.
2
 pantā
 minēto tiesību atjaunošanu.
(
14.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.11.2010.
)
11. Grozījumi šā likuma 
25.
1 
panta
 otrajā daļā par Patentu valdē nacionālās procedūras kārtībā reģistrētas preču
zīmes ieķīlāšanu saskaņā ar 
Komercķīlas likuma
 noteikumiem, par komercķīlas atzīmes ierakstu Reģistrā,
pamatojoties uz komercķīlu reģistra turētāja paziņojumu, kā arī ziņu par izdarīto atzīmi paziņošanu preču zīmes
īpašniekam un publicēšanu Patentu valdes oficiālajā izdevumā stājas spēkā 2015.gada 1.janvārī.
(
03.07.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.08.2014.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
08.02.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
17.11.2010.
)
25
/
26
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likums Saeimā pieņemts 1999.gada 16.jūnijā.
Valsts prezidents G.Ulmanis
Rīgā 1999.gada 1.jūlijā
26
/
26