Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 147 (5974),
26.07.2017.
OP numurs: 
2017/147.9
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
295
Pieņemts: 
30.05.2017.
Stājas spēkā: 
01.03.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 295
Rīgā 2017. gada 30. maijā (prot. Nr. 28 25. 
§)
Noteikumi par transportlīdzekļu 
valsts tehnisko apskati un tehnisko
kontroli uz ceļa
Izdoti saskaņā ar 
Ceļu satiksmes likuma
16. panta
 septīto daļu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. kārtību, kādā tiek veikta mehānisko transportlīdzekļu un 
to piekabju (izņemot traktortehniku un tās piekabes) valsts 
tehniskā apskate
un transportlīdzekļu tehniskā kontrole uz ceļa, 
ietverot:
1
/
227
1.1.1. prasības transportlīdzekļu tehniskās kontroles 
inspektoru kompetencei, apmācībai un atestācijai;
1.1.2. prasības transportlīdzekļu tehniskās apskates stacijai, 
tehniskās kontroles iekārtām un aprīkojumam;
1.1.3. transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa kontroli valsts 
tehniskās apskates ietvaros (turpmāk - tehniskā kontrole), kā arī 
tehniskās
kontroles procesa uzraudzību un kvalitātes 
kontroli;
1.2. prasības transportlīdzekļu tehniskajam stāvoklim, kā arī 
šo prasību izpildes novērtēšanas kritērijus (1. pielikums).
2. Tehnisko kontroli veic šim nolūkam īpaši izveidotās 
transportlīdzekļa kategorijai un konstrukcijas parametriem 
atbilstošās tehniskās
apskates stacijās. Prasības tehniskās 
apskates stacijai, tehniskās kontroles iekārtām un aprīkojumam 
noteiktas šo noteikumu 2. pielikumā.
3. Tehnisko kontroli un tehnisko kontroli uz ceļiem veic šim 
nolūkam speciāli apmācīts un atestēts transportlīdzekļu tehniskās 
kontroles
inspektors (turpmāk - inspektors). Prasības inspektoru 
kompetencei, apmācībai un atestācijai noteiktas šo noteikumu 3. 
pielikumā.
4. Datumu, līdz kuram transportlīdzeklim atļauts piedalīties 
ceļu satiksmē, nosaka automatizēti, izmantojot Transportlīdzekļu 
un to
vadītāju valsts reģistra (turpmāk - transportlīdzekļu 
reģistrs) programmnodrošinājumu, ņemot vērā inspektora 
konstatētos trūkumus un
bojājumus un ievērojot 
Ceļu satiksmes 
likuma
 
16. panta
 nosacījumus. Minēto datumu norāda tehniskās 
apskates uzlīmē, tehniskās apskates
protokolā un tehniskās 
kontroles uz ceļa protokolā (
4. 
pielikums). Lai nepiemērotu 
laikapstākļu dēļ (piemēram, apledojis ceļš, stiprs lietus vai
sniegs) neradītu apdraudējumu motocikla, tricikla vai kvadricikla 
vadītājam vai citiem ceļu satiksmes dalībniekiem, kas piedalās 
ceļu
satiksmē, kā arī pilnvērtīga tehniskās apskates procesa 
nodrošināšanai motociklam, triciklam vai kvadriciklam datumu, 
līdz kuram atļauts
piedalīties ceļu satiksmē, nosaka laikposmā no 
1. aprīļa līdz 30. septembrim.
5. Dati par tehniskajām apskatēm tiek glabāti 
transportlīdzekļu reģistrā vismaz 36 mēnešus no pārbaudes 
veikšanas dienas.
6. Ja Latvijā reģistrē M, N vai O kategorijas 
transportlīdzekli, kas iepriekš bijis reģistrēts citā Eiropas 
Savienības vai Eiropas Ekonomikas
zonas dalībvalstī vai Šveices 
Konfederācijā (turpmāk - dalībvalsts), atļauju piedalīties ceļu 
satiksmē Latvijā tam var dot bez tehniskās
kontroles veikšanas, 
novērtējot tā tehnisko stāvokli vizuāli, ja ir izpildīti visi šie 
nosacījumi:
6.1. ir spēkā iepriekšējās reģistrācijas dalībvalstī izdota 
atļauja piedalīties ceļu satiksmē;
6.2. par minētās atļaujas derīguma termiņu un tehniskās 
apskates datiem var pārliecināties Eiropas Komisijas 
elektroniskajā
transportlīdzekļu informācijas platformā;
6.3. minētās atļaujas derīguma termiņš iekļaujas 
Ceļu 
satiksmes likuma
 
16. pantā
 noteiktajā tehniskās apskates 
periodiskumā, skaitot no
iepriekšējās tehniskās apskates 
veikšanas datuma. Šajā gadījumā transportlīdzekļu reģistrā izdara 
attiecīgu ierakstu un noformē tehniskās
apskates uzlīmi, kurā 
datums, līdz kuram transportlīdzeklim atļauts piedalīties ceļu 
satiksmē, nepārsniedz 
Ceļu satiksmes likuma
 
16. pantā
2
/
227
noteikto 
tehniskās apskates periodiskumu vai dalībvalstī izdotās atļaujas 
piedalīties ceļu satiksmē noteikto termiņu (uzlīmē norāda tuvāko
(īsāko) no tiem).
7. Ja Latvijā reģistrē transportlīdzekli, kas iepriekš bijis 
reģistrēts citā dalībvalstī un kam ir spēkā esoša atļauja 
piedalīties ceļu satiksmē,
bet tam ir acīmredzami trūkumi vai 
bojājumi, kuri novērtējami ar 2. vai 3. vērtējumu,vai 
transportlīdzeklis iepriekš bijis reģistrēts ārvalstī,
izņemot 
dalībvalstis, atļauja piedalīties ceļu satiksmē tiek noformēta 
pēc tehniskās kontroles veikšanas.
8. Ja transportlīdzeklis Latvijā reģistrēts uz laiku ar 
pastāvīgas reģistrācijas aizliegumu saistībā ar tā tehnisko 
stāvokli, termiņš, līdz kuram
transportlīdzeklim atļauts 
piedalīties ceļu satiksmē, nedrīkst pārsniegt transportlīdzekļa 
reģistrācijas apliecības derīguma termiņu.
9. Izmantojot transportlīdzekli ceļu satiksmē, tā tehniskajam 
stāvoklim un aprīkojumam jāatbilst šo noteikumu 1. pielikumā 
minētajām
prasībām, kā arī normatīvajos aktos par mehānisko 
transportlīdzekļu, to piekabju un to sastāvdaļu atbilstības 
novērtēšanu un transportlīdzekļu
pārbūvi noteiktajām 
prasībām.
10. Veicot transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehnisko 
kontroli vai tehnisko kontroli uz ceļa, tiek pārbaudīta tehniskā 
stāvokļa atbilstība šo
noteikumu 1. pielikumā minētajām prasībām. 
Inspektors novērtē konstatētos trūkumus vai bojājumus un atkarībā 
no to ietekmes uz
satiksmes drošību un vidi piešķir tiem kādu no 
šādiem vērtējumiem:
10.1. sīks trūkums vai bojājums, kas būtiski neietekmē 
transportlīdzekļa drošību vai ietekmi uz vidi, un citas sīkas 
neatbilstības - 1.
vērtējums;
10.2. būtisks trūkums vai bojājums, kas var ietekmēt 
transportlīdzekļa drošību, pasliktināt ietekmi uz vidi vai 
apdraudēt pārējos satiksmes
dalībniekus, vai citas nozīmīgākas 
neatbilstības - 2. vērtējums;
10.3. bīstams trūkums vai bojājums, kas tieši un tūlītēji 
apdraud ceļu satiksmes drošību vai ietekmē vidi un kura dēļ 
aizliegts
transportlīdzekli izmantot uz koplietošanas ceļiem, - 
3. vērtējums.
11. Ja transportlīdzeklim un tā aprīkojumam nav konstatēti 
trūkumi vai bojājumi, tā tehniskais stāvoklis tiek novērtēts ar 
0. vērtējumu.
12. Transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa kopējais novērtējums 
atbilst visvairāk satiksmes drošību vai vidi ietekmējošā trūkuma 
vai bojājuma
vērtējumam, kas transportlīdzeklim konstatēts 
tehniskajā apskatē vai tehniskajā kontrolē uz ceļa.
13. Transportlīdzekļu tehniskajā kontrolē izšķir divus 
pārbaužu veidus:
13.1. pamatpārbaude - obligātā tehniskā kontrole atbilstoši 
Ceļu satiksmes likumā
 noteiktajam periodiskumam, kā arī tehniskā 
kontrole,
kas tiek veikta, ja:
13.1.1. iepriekšējā pamatpārbaudē transportlīdzeklim 
konstatēti trūkumi vai bojājumi, kas novērtēti ar 3. 
vērtējumu;
3
/
227
13.1.2. pagaidu atļaujai 30 dienas piedalīties ceļu satiksmē 
valsts teritorijā, ievērojot piesardzību (turpmāk - pagaidu 
atļauja), beidzies
derīguma termiņš;
13.1.3. tehniskajā kontrolē uz ceļa transportlīdzeklim 
konstatēti trūkumi vai bojājumi, kas novērtēti ar 3. 
vērtējumu;
13.1.4. pagājušas vairāk nekā 30 dienas, kopš 
transportlīdzeklim dota atļauja piedalīties ceļu satiksmē pēc 
veiktas tehniskās kontroles vai
pirmās reģistrācijas datuma, un 
transportlīdzekļa uzrādītājs (transportlīdzekļa īpašnieks, 
turētājs, valdītājs vai vadītājs) vēlas saņemt:
13.1.4.1. normatīvajos aktos par bīstamu kravu pārvadājumiem 
noteikto bīstamu vielu pārvadāšanai paredzēta transportlīdzekļa 
atbilstības
sertifikātu (turpmāk - ADR sertifikāts);
13.1.4.2. Eiropas transporta ministru konferences dokumentu 
prasībām ekoloģijas vai drošības jomā atbilstošu kravas 
automobiļu un to
piekabju (puspiekabju) (turpmāk - ETMK 
transportlīdzekļi) sertifikātu;
13.1.4.3. atzīmi transportlīdzekļu reģistrā un autobusa 
reģistrācijas apliecībā par atļauto maksimālo braukšanas ātrumu 
100 km/h;
13.1.4.4. atzīmi transportlīdzekļu reģistrā un autobusa 
reģistrācijas apliecībā par papildu cieto daļiņu filtra 
uzstādīšanu transportlīdzekļa
atgāzu izplūdes sistēmā;
13.1.5. transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa un tā aprīkojuma 
tehniskā kontrole ierosināta uz tiesībaizsardzības iestādes 
amatpersonas
lēmuma pamata;
13.1.
6. 
transportlīdzeklim atjauno atļauju piedalīties ceļu 
satiksmē saskaņā ar šo noteikumu 86. punktu;
13.2. atkārtotā pārbaude - tehniskā kontrole, kas tiek veikta, 
nepārsniedzot pagaidu atļaujā noteikto derīguma termiņu, ja:
13.2.1. pamatpārbaudē vai tehniskajā kontrolē uz ceļa 
transportlīdzeklim piešķirts 2. vērtējums;
13.2.2. pamatpārbaudē konstatēts, ka transportlīdzekļa 
tehniskais stāvoklis un aprīkojums neatbilst vai nav pārbaudīts 
atbilstoši kādai no
prasībām:
13.2.2.1. par bīstamu kravu pārvadāšanu;
13.2.2.2. par ETMK transportlīdzekļu ekoloģiju un drošību;
13.2.2.3. par transportlīdzekļa aprīkošanu ar tahogrāfu vai 
ātruma ierobežotājierīci;
13.2.2.4. par vieglajiem taksometriem; 
4
/
227
13.2.2.5. autobusiem, kuru atļautais maksimālais braukšanas 
ātrums ir 100 km/h;
13.2.2.6. par papildu cieto daļiņu filtra uzstādīšanu 
transportlīdzekļa atgāzu izplūdes sistēmā.
14. Ja atļaujas piedalīties ceļu satiksmē vai pagaidu atļaujas 
derīguma termiņa pēdējā diena ir sestdiena, svētdiena vai svētku 
diena,
termiņa pēdējā diena ir nākamā darbdiena. Atsevišķos 
gadījumos, lai nodrošinātu vienmērīgu transportlīdzekļu 
sadalījumu atkārtotās apskates
veikšanai, pagaidu atļaujas 
derīguma termiņu var noteikt garāku, bet ne ilgāku par 40 
dienām.
15. Atkārtotās pārbaudes laikā tiek kontrolēta to trūkumu vai 
bojājumu novēršana, kas konstatēti pamatpārbaudē. Ja 
transportlīdzeklim
pēc pamat
pārbaudes ir radušies citi 
acīmredzami trūkumi vai bojājumi vai objektīvu iemeslu dēļ šos 
trūkumus vai bojājumus nebija iespējams
konstatēt pamatpārbaudē, 
inspektors tos novērtē.
16. Latvijas nacionālā kontaktpunkta (turpmāk - kontaktpunkts) 
funkcijas informācijas apmaiņai ar citām dalībvalstīm tehniskās 
apskates
un transportlīdzekļu tehniskās kontroles uz ceļa jomās 
veic Ceļu satiksmes drošības direkcija (turpmāk - CSDD).
II. Tehniskā apskate
17. Pirms tehniskās apskates transportlīdzekļa uzrādītājs CSDD 
pakalpojumu apmaksas vietā:
17.1. uzrāda transportlīdzekļa vadītāja apliecību vai personu 
apliecinošu dokumentu;
17.2. norāda transportlīdzekļa tehniskās kontroles pārbaudes 
veidu saskaņā ar šo noteikumu 13. punktu;
17.3. uzrāda valsts akciju sabiedrības "Latvijas Valsts ceļi" 
izsniegtu attiecīgu atļauju, ja transportlīdzekļa masa vai 
gabarīti pārsniedz Ceļu
satiksmes noteikumos minētos 
lielumus;
17.4. samaksā transportlīdzekļu ekspluatācijas nodokli, 
uzņēmumu vieglo transportlīdzekļu nodokli un maksu par tehnisko 
apskati, ja
samaksa nav veikta iepriekš, kā arī veic normatīvajos 
aktos par nodokļiem un nodevām, par administratīvo sodu 
piemērošanu un citos
normatīvajos aktos noteiktās darbības, bez 
kurām nav atļauta tehniskā apskate.
18. Tehnisko apskati vieglajam taksometram neveic, ja 
taksometra speciālās atļaujas (licences) vai licences kartītes 
derīguma termiņš ir
beidzies vai tā ir anulēta. Pirms tehniskās 
apskates vieglā taksometra uzrādītājs CSDD pakalpojumu samaksas 
vietā uzrāda spēkā esošu
taksometra speciālo atļauju (licenci) 
vai licences kartīti, ja transportlīdzekļu reģistrā nav 
informācijas par speciālās atļaujas (licences) vai
licences 
kartītes esību.
5
/
227
19. Pēc tam, kad uzrādīti nepieciešamie dokumenti, 
transportlīdzekļu reģistrā pārbaudīta transportlīdzekļa īpašnieka 
civiltiesiskās
atbildības obligātās apdrošināšanas līguma spēkā 
esība un veikti nepieciešamie maksājumi, transportlīdzeklim tiek 
uzsākta tehniskā
kontrole.
20. Transportlīdzekļa vadītājs transportlīdzekli kopā ar tā 
reģistrācijas apliecību nodod inspektoram tehniskajai kontrolei. 
Piekabi
(puspiekabi) nodod inspektoram tehniskajai kontrolei 
sakabē ar velkošo mehānisko transportlīdzekli. Ja tiek veikta 
motocikla, tricikla,
kvadricikla vai piekabes (puspiekabes) 
tehniskā kontrole, inspektoram nodod arī motocikla, tricikla, 
kvadricikla vai piekabes (puspiekabes)
tehniskās apskates 
uzlīmi.
21. Inspektors neuzsāk transportlīdzekļa tehnisko kontroli, 
bet noformē atteikumu veikt transportlīdzekļa tehnisko apskati un 
izdara
attiecīgu atzīmi transportlīdzekļu reģistrā, ja:
21.1. motociklu, kas reģistrēts kā motocikls ar blakusvāģi, 
uzrāda bez blakusvāģa;
21.2. piekabe nav mehāniski, elektriski un pneimatiski (ja 
attiecināms) savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli vai 
piekabi uzrāda
sakabē ar traktortehniku;
21.3. seglu vilcēju uzrāda bez puspiekabes (minētā prasība 
neattiecas uz atkārtoto pārbaudi, ja pamatpārbaudē seglu vilcējam 
nav
konstatēti trūkumi vai bojājumi bremžu iekārtā vai sakabes 
ierīcē);
21.4. transportlīdzeklī bez tā vadītāja ir pasažieri vai 
dzīvnieki;
21.5. transportlīdzeklim ir acīmredzami trūkumi vai bojājumi, 
kas var apdraudēt inspektora veselību vai dzīvību, bojāt 
pārbaudes ierīces,
diagnostikas iekārtas vai transportlīdzekli 
vai ietekmēt diagnostikas iekārtu rādījumus;
21.6. transportlīdzekļa motors nav iedarbināms, izmantojot 
starteri, vai mehāniskais transportlīdzeklis nespēj patstāvīgi 
pārvietoties;
21.7. nepiemērotu laikapstākļu (piemēram, apledojis ceļš, 
stiprs lietus vai sniegs) dēļ nav iespējams veikt motocikla 
tehnisko kontroli
gaitā;
21.8. transportlīdzekļa vadītājs nevar uzrādīt tā 
reģistrācijas apliecību vai beidzies tās derīguma termiņš;
21.9. taksometra speciālās atļaujas (licences) vai licences 
kartītes derīguma termiņš ir beidzies vai speciālā atļauja 
(licence) vai licences
kartīte ir anulēta;
21.10. nav uzrādīta valsts akciju sabiedrības "Latvijas Valsts 
ceļi" izsniegta attiecīga atļauja, ja transportlīdzekļa masa vai 
gabarīti
pārsniedz Ceļu satiksmes noteikumos minētos 
lielumus;
6
/
227
21.11. transportlīdzekļa konstrukcijas parametru dēļ nav 
iespējams veikt tehnisko apskati attiecīgajā tehniskās apskates 
stacijā;
21.12. nav samaksāts transportlīdzekļa ekspluatācijas 
nodoklis, uzņēmumu vieglo transportlīdzekļu nodoklis vai maksa 
par tehnisko
apskati, kā arī nav veiktas normatīvajos aktos par 
nodokļiem un nodevām, par administratīvo sodu piemērošanu un 
citos normatīvajos aktos
noteiktās darbības, bez kurām nav 
atļauts veikt tehnisko apskati;
21.13. transportlīdzeklis aprīkots ar materiāliem vai 
elementiem, kas apgrūtina, traucē vai liedz veikt pārbaudāmās 
transportlīdzekļa
sastāvdaļas tehnisko kontroli, izņemot tādus, 
kuru uzstādīšanu paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs;
21.14. transportlīdzekļu reģistrā ir informācija:
21.14.1. par transportlīdzekļa īpašuma tiesību nodošanu citai 
personai, bet īpašnieka maiņas reģistrācija nav veikta noteiktajā 
termiņā;
21.14.2. par transportlīdzekļa reģistrācijas apliecībā 
norādītā turētāja vārda, uzvārda vai nosaukuma maiņu;
21.14.3. par transportlīdzekļa noņemšanu no uzskaites 
atsavināšanai Latvijā un pagājušas vairāk par piecām dienām pēc 
noņemšanas no
uzskaites atsavināšanai.
22. Tehnisko kontroli sāk ar transportlīdzekļa uzskaites 
tehnisko datu salīdzināšanu (turpmāk - datu salīdzināšana). Ja 
transportlīdzekļa
reģistrācijas apliecības ieraksti nav salasāmi 
vai tiek konstatēta ierakstu neatbilstība faktiskajam stāvoklim, 
bet ir iespējams identificēt
konkrēto transportlīdzekli un tam 
izsniegto reģistrācijas apliecību, inspektors turpina veikt 
tehnisko kontroli, izdara attiecīgu ierakstu
tehniskās apskates 
protokolā un tehniskās apskates uzlīmi izsniedz tikai pēc 
neatbilstības novēršanas.
23. Ja nav iespējams identificēt transportlīdzekli, kā arī 
tad, ja tiek konstatētas viltojuma pazīmes transportlīdzekļa 
agregātu numerācijā,
reģistrācijas apliecībā vai valsts 
reģistrācijas numura zīmēs, inspektors rīkojas saskaņā ar CSDD un 
Valsts policijas vienošanos, turklāt
tehnisko kontroli neturpina 
un viltoto vai pašdarināto valsts reģistrācijas numura zīmi 
atsavina. Šādā gadījumā transportlīdzekļa tehnisko
apskati 
uzskata par neuzsāktu, noformē atteikumu veikt transportlīdzekļa 
valsts tehnisko apskati un izdara attiecīgu atzīmi 
transportlīdzekļu
reģistrā.
24. Turpmāko transportlīdzekļa tehnisko kontroli inspektors 
veic, izmantojot tehniskās apskates stacijā esošās pārbaudes 
ierīces,
instrumentus un diagnostikas iekārtas. Ja tas nav 
iespējams transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ vai ja 
inspektoram, veicot
transportlīdzekļa tehnisko kontroli, rodas 
pamatotas šaubas par transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa 
atbilstību šo noteikumu prasībām un to
nevar pārbaudīt ar 
esošajām pārbaudes ierīcēm, instrumentiem vai diagnostikas 
iekārtām, inspektoram ir tiesības veikt kontroles braucienu,
piedaloties ceļu satiksmē. Konstatētos trūkumus vai bojājumus 
inspektors atzīmē tehniskās apskates protokolā.
25. Ja transportlīdzekļa tehniskās kontroles laikā tam rodas 
trūkumi vai bojājumi, kas var apdraudēt inspektora veselību vai 
dzīvību, bojāt
pārbaudes ierīces, diagnostikas iekārtas vai 
transportlīdzekli vai ietekmēt diagnostikas iekārtu rādījumus, kā 
arī šo noteikumu 21.6. un 21.7.
7
/
227
apakšpunktā minētajos gadījumos 
tehnisko kontroli pārtrauc un noformē atteikumu veikt 
transportlīdzekļa tehnisko apskati.
26. Tehniskās kontroles beigās inspektors nosaka 
transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa un tā aprīkojuma kopējo 
novērtējumu un:
26.1. ja piešķirts 0. vērtējums, transportlīdzeklim tiek dota 
atļauja piedalīties ceļu satiksmē, par ko tiek izdarīts attiecīgs 
ieraksts
transportlīdzekļu reģistrā, noformēta tehniskās apskates 
uzlīme un izsniegts tehniskās apskates protokols;
26.2. ja piešķirts 1. vērtējums, transportlīdzeklim tiek dota 
atļauja piedalīties ceļu satiksmē, par ko tiek izdarīts attiecīgs 
ieraksts
transportlīdzekļu reģistrā, noformēta tehniskās apskates 
uzlīme un izsniegts tehniskās apskates protokols;
26.3. ja piešķirts 2. vērtējums pamatpārbaudē, 
transportlīdzeklim tiek dota pagaidu atļauja, par ko tiek 
izdarīts attiecīgs ieraksts
transportlīdzekļu reģistrā, noformēta 
tehniskās apskates uzlīme un izsniegts tehniskās apskates 
protokols;
26.4. ja piešķirts 2. vērtējums atkārtotajā pārbaudē, 
transportlīdzeklim tiek saglabāta pagaidu atļauja līdz 
pamatpārbaudē piešķirtās
pagaidu atļaujas derīguma termiņa 
beigām, par ko tiek izdarīts attiecīgs ieraksts transportlīdzekļu 
reģistrā un izsniegts tehniskās apskates
protokols;
26.5. ja piešķirts 3. vērtējums, transportlīdzeklim netiek 
dota atļauja piedalīties ceļu satiksmē vai pagaidu atļauja un 
spēkā esošā atļauja
piedalīties ceļu satiksmē vai pagaidu atļauja 
tiek anulēta (noņemta uzlīme), par ko tiek izdarīts attiecīgs 
ieraksts transportlīdzekļu reģistrā un
izsniegts tehniskās 
apskates protokols.
27. Tehniskās apskates protokolā norāda šādu informāciju:
27.1. datus par transportlīdzekļa uzrādītāju;
27.2. transportlīdzekļa identifikācijas numuru (turpmāk - 
VIN), valsts reģistrācijas numuru, transportlīdzekļa kategoriju 
un reģistrācijas
valsts atšķirības zīmi;
27.3. konstatētos trūkumus vai bojājumus un to 
novērtējumu;
27.4. citu informāciju saistībā ar konstatētajiem trūkumiem 
vai bojājumiem, ja tāda nepieciešama (piemēram, vecākās 
uzstādītās riepas
izgatavošanas gadu);
27.5. transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa un tā aprīkojuma 
kopējo novērtējumu;
27.6. atļaujas piedalīties ceļu satiksmē termiņu;
27.7. tā inspektora vārdu un uzvārdu, kurš veicis 
transportlīdzekļa tehnisko kontroli;
8
/
227
27.8. odometra rādījumu;
27.9. tehniskās apskates veikšanas vietu un laiku;
27.10. tehniskās kontroles veicēju;
27.11. citu informāciju saskaņā ar 
Administratīvā procesa 
likumu
, ja tādu nepieciešams norādīt.
28. Izsniedzot tehniskās apskates protokolu uzrādītājam, 
inspektors pamato savu lēmumu, sniedz skaidrojumu par tiem 
trūkumiem un
bojājumiem, kuriem pievēršama uzmanība turpmākajā 
transportlīdzekļa ekspluatācijas gaitā, par tiem trūkumiem un 
bojājumiem, kurus
nepieciešams novērst, kā arī par tiem 
bojājumiem, kuru dēļ transportlīdzekļa ekspluatācija ir 
aizliegta. Uzrādītājs ar parakstu apliecina, ka
transportlīdzekļa 
trūkumu un bojājumu novērtējums ir izskaidrots.
29. Tehniskās apskates uzlīmē 
norāda:
29.1. informāciju par transportlīdzekli (tā valsts 
reģistrācijas numuru un VIN pēdējās sešas zīmes);
29.2. termiņu (datums, mēnesis), līdz kuram transportlīdzeklim 
atļauts piedalīties ceļu satiksmē.
30. Tehniskās apskates uzlīmi automobilim inspektors pielīmē 
priekšējā stikla (vējstikla) iekšpusē, labajā apakšējā stūrī 
(pirms tam
noņem iepriekšējo tehniskās apskates uzlīmi), izņemot 
šo noteikumu 26.4. apakšpunktā minēto gadījumu. Motocikla, 
tricikla, kvadricikla,
piekabes un puspiekabes vadītājam uzlīmi 
izsniedz uzlīmētu uz speciālas pamatnes, anulējot iepriekšējo 
tehniskās apskates uzlīmi.
31. Pagaidu atļauja sešu mēnešu laikā tiek dota ne vairāk kā 
divas reizes. Ja sešu mēnešu laikā trešajā vai nākamajās 
pamatpārbaudēs
transportlīdzeklim atkārtoti piešķirts 2. 
vērtējums, pagaidu atļauja dota netiek, bet transportlīdzekļa 
vadītājam tiek dota iespēja
transportlīdzekli tās pašas dienas 
laikā nogādāt stāvvietā vai remonta vietā.
32. Pagaidu atļauja nedod tiesības ar transportlīdzekli veikt 
bīstamo kravu pārvadājumus, smagsvara, lielgabarīta kravu 
pārvadājumus un
pasažieru komercpārvadājumus, kā arī 
transportlīdzekļu vadītāju apmācību.
III. Tehniskās apskates uzlīmes 
noformēšana transportlīdzeklim pirms pirmreizējās tehniskās
apskates, uzlīmes dublikāta noformēšana un uzlīmes nomaiņa, 
dublikāta noformēšana ADR
sertifikātam, ETMK sertifikātam un 
transportlīdzekļa sertifikātam dalāmu kokmateriālu un
lauksaimniecības produkcijas lielgabarīta un smagsvara 
pārvadāšanai ar specializētajiem
lielgabarīta un smagsvara 
transportlīdzekļiem vai to sastāviem
9
/
227
33. Lai ar transportlīdzekli piedalītos ceļu satiksmē, piecu 
dienu laikā pēc transportlīdzekļa pirmreizējās reģistrācijas 
Latvijā tehniskās
apskates uzlīmi bez transportlīdzekļa tehniskās 
kontroles veikšanas noformē:
33.1. jaunam, ārvalstīs iepriekš nereģistrētam 
transportlīdzeklim atbilstoši 
Ceļu satiksmes likuma
 
16. pantā
 
noteiktajam periodiskumam;
33.2. ārvalstīs iepriekš reģistrētam jaunam 
transportlīdzeklim, ja no tā pirmās reģistrācijas datuma līdz 
pirmās reģistrācijas datumam
Latvijā nav pagājis ilgāks laikposms 
par 
Ceļu satiksmes likuma
 
16. pantā
 noteikto tehniskās apskates 
periodu konkrētajam transportlīdzekļa
veidam vai lietojumam, 
novērtējot tā tehnisko stāvokli vizuāli. Datumu, līdz kuram 
transportlīdzeklim atļauts piedalīties ceļu satiksmē, nosaka
automatizēti, izmantojot reģistra programmnodrošinājumu, par 
atskaites punktu ņemot transportlīdzekļa pirmās reģistrācijas 
datumu atbilstoši
Ceļu satiksmes likuma
 
16. pantā
 noteiktajam 
periodiskumam. Ja reģistrācijas apliecībā norādīts tikai 
transportlīdzekļa izgatavošanas gads,
par pirmās reģistrācijas 
datumu uzskata attiecīgā reģistrācijas gada 1. janvāri;
33.3. dalībvalstī iepriekš reģistrētam transportlīdzeklim, kam 
ir spēkā esoša atļauja piedalīties ceļu satiksmē, atbilstoši šo 
noteikumu 6.
punkta nosacījumiem.
34. Tehniskās apskates uzlīmes dublikātu izsniedz bez 
transportlīdzekļa tehniskās kontroles veikšanas, ja iepriekš 
izsniegtā spēkā esošā
tehniskās apskates uzlīme bijusi pielīmēta 
priekšējā stikla (vējstikla) iekšpusē un ir nozaudēta vai bojāta 
vai ja ticis bojāts un nomainīts
vējstikls. Tehniskās apskates 
uzlīmes dublikātu izsniedz ar iepriekšējo derīguma termiņu bez 
transportlīdzekļa uzrādīšanas, ja iepriekš
izsniegtā spēkā esošā 
tehniskās apskates uzlīme bijusi uzlīmēta uz speciālas pamatnes 
un tā ir nozaudēta vai bojāta.
35. ADR sertifikātu, ETMK sertifikātu un transportlīdzekļa 
sertifikātu dalāmu kokmateriālu un lauksaimniecības produkcijas 
lielgabarīta un
smagsvara pārvadāšanai ar specializētajiem 
lielgabarīta un smagsvara transportlīdzekļiem vai to sastāviem 
noformē bez transportlīdzekļa
uzrādīšanas, ja iepriekš 
izsniegtais spēkā esošais attiecīgais sertifikāts ir nozaudēts 
vai bojāts.
36. Ja ir mainījušies transportlīdzekļa tehniskās apskates 
uzlīmē norādītie transportlīdzekļa uzskaites dati, to izsniedz ar 
iepriekšējo
derīguma termiņu bez transportlīdzekļa tehniskās 
kontroles veikšanas, ja iepriekš izsniegtā spēkā esošā tehniskās 
apskates uzlīme bijusi
pielīmēta priekšējā stikla (vējstikla) 
iekšpusē, bet, ja iepriekš izsniegtā spēkā esošā tehniskās 
apskates uzlīme bijusi uzlīmēta uz speciālas
pamatnes, to 
izsniedz ar iepriekšējo derīguma termiņu bez transportlīdzekļa 
uzrādīšanas.
37. Tehniskās apskates uzlīmi noformē bez transportlīdzekļa 
tehniskās kontroles veikšanas, ja mainījies transportlīdzekļa 
veids vai
pielietojums, bet transportlīdzekļu reģistrā esošā 
atļauja piedalīties ceļu satiksmē derīga ilgāk nekā 
Ceļu 
satiksmes likuma
 
16. pantā
noteiktais tehniskās apskates periods 
konkrētajam transportlīdzekļa veidam vai pielietojumam pēc tā 
maiņas. Termiņš atļaujai piedalīties ceļu
satiksmē tiek 
samazināts un noteikts atbilstoši transportlīdzekļa veidam vai 
pielietojumam, ņemot vērā pirmās reģistrācijas datumu vai
datumu, 
kad piešķirta iepriekšējā atļauja piedalīties ceļu satiksmē.
38. Pirms tehniskās apskates uzlīmes saņemšanas 
transportlīdzekļa uzrādītājs CSDD pakalpojumu samaksas vietā 
uzrāda
10
/
227
transportlīdzekļa reģistrācijas apliecību, 
transportlīdzekļa vadītāja apliecību vai personu apliecinošu 
dokumentu un veic normatīvajos aktos par
administratīvo sodu 
piemērošanu un citos normatīvajos aktos noteiktās darbības, bez 
kurām nav atļauta tehniskās apskates veikšana.
39. Pēc dokumentu uzrādīšanas un maksājumu veikšanas 
inspektors vai par tehniskās apskates uzlīmju izsniegšanu 
atbildīgā persona
salīdzina transportlīdzekļa uzskaites tehniskos 
datus ar tā reģistrācijas apliecībā norādītajiem. Ja dati atbilst 
un ja transportlīdzeklim vai tā
aprīkojumam netiek konstatēti 
acīmredzami trūkumi vai bojājumi, kas novērtējami ar 2. vai 3. 
vērtējumu, inspektors vai par tehniskās apskates
uzlīmju 
izsniegšanu atbildīgā persona noformē tehniskās apskates uzlīmi. 
Ja transportlīdzeklim vai tā aprīkojumam tiek konstatēti
acīmredzami trūkumi vai bojājumi, kas novērtējami ar 2. vai 3. 
vērtējumu, inspektors vai par tehniskās apskates uzlīmju 
izsniegšanu atbildīgā
persona pieņem lēmumu noformēt tehniskās 
apskates uzlīmi tikai pēc trūkumu vai bojājumu novēršanas.
40. Ja transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības ieraksti nav 
salasāmi vai tiek konstatēta ierakstu neatbilstība faktiskajam 
stāvoklim, bet ir
iespējams identificēt konkrēto 
transportlīdzekli un tam izsniegto reģistrācijas apliecību, 
tehniskās apskates uzlīmi pielīmē vai izsniedz tikai
pēc faktisko 
uzskaites datu reģistrācijas un transportlīdzekļa reģistrācijas 
apliecības nomaiņas. Ja nav iespējams identificēt 
transportlīdzekli,
kā arī tad, ja tiek konstatētas viltojuma 
pazīmes transportlīdzekļa agregātu numerācijā, reģistrācijas 
apliecībā vai valsts reģistrācijas numura
zīmēs, inspektors vai 
par tehniskās apskates uzlīmju izsniegšanu atbildīgā persona 
rīkojas saskaņā ar CSDD un Valsts policijas vienošanos,
turklāt 
viltotā vai pašdarinātā valsts reģistrācijas numura zīme tiek 
atsavināta.
IV. Tehniskā kontrole uz ceļa
41. Transportlīdzekļu tehnisko kontroli uz ceļa veic gan 
Latvijā, gan ārvalstīs reģistrētiem transportlīdzekļiem, 
atturoties no jebkādas
diskriminācijas, kas attiecas uz vadītāja 
valstspiederību vai transportlīdzekļa reģistrācijas vai 
ekspluatācijas uzsākšanas valsti.
42. Tehniskā kontrole uz ceļa ietver sākotnējo pārbaudi un var 
ietvert detalizēto pārbaudi. Ik gadu veic vismaz tādu sākotnējo 
pārbaužu
skaitu, kas atbilst 5 % no Latvijā reģistrēto M2, M3, 
N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļu kopskaita konkrētā 
gada 1. janvārī.
43. Dati par tehniskajām kontrolēm uz ceļa tiek glabāti 
transportlīdzekļu reģistrā vismaz 36 mēnešus no pārbaudes 
veikšanas dienas.
Informācija par katru sākotnējo pārbaudi satur 
pārbaudītā transportlīdzekļa valsts reģistrācijas numuru, 
reģistrācijas valsti, transportlīdzekļa
kategoriju un sākotnējās 
pārbaudes rezultātu. Par katru detalizēto pārbaudi tiek noformēts 
tehniskās kontroles uz ceļa protokols.
44. Tehniskās kontroles uz ceļa detalizētajā pārbaudē tiek 
izmantots aprīkojums, kas ļauj pārbaudīt bremžu efektivitāti, 
stūres iekārtu,
atsperojumu un motora emisijas.
45. Sākotnējās pārbaudes laikā pārbauda pēdējās tehniskās 
apskates protokolu vai tehniskās kontroles uz ceļa protokolu, 
tostarp
pārliecinās, vai minētajos protokolos fiksētie trūkumi 
vai bojājumi ir novērsti, kā arī vizuāli pārbauda 
transportlīdzekļa un tā aprīkojuma
tehnisko stāvokli un sistēmu 
darbību. Sākotnējā pārbaude var ietvert tehnisko pārbaudi, 
izmantojot jebkādu metodi, iekārtu vai mērierīci, ko
11
/
227
uzskata par 
piemērotu, lai pamatotu lēmumu veikt transportlīdzeklim 
detalizēto pārbaudi.
46. Detalizētā pārbaude ietver diagnostikas iekārtu vai 
mērierīču izmantošanu, un to var veikt tuvākajā tehniskās 
apskates stacijā.
Detalizētajā pārbaudē pārliecinās par šo 
noteikumu 
1. 
pielikumā minēto prasību izpildi tiktāl un tādā 
apjomā, cik tas iespējams uz ceļa, vai
pilnā mērā, ja detalizēto 
pārbaudi veic tehniskās apskates stacijā. Ja pēdējās tehniskās 
apskates protokols vai tehniskās kontroles uz ceļa
protokols, kas 
izdots triju mēnešu laikā pirms konkrētās tehniskās kontroles uz 
ceļa, apliecina, ka transportlīdzeklis ticis pārbaudīts saskaņā
ar šo noteikumu 1. pielikuma nosacījumiem, inspektors nepārbauda 
tos elementus, kas tikuši pārbaudīti un atzīti par apmierinošiem
minētajās pārbaudēs, ja vien nav konstatējamas acīmredzamas 
neatbilstības.
47. Transportlīdzekļa uzrādītājs, kura transportlīdzeklim tiek 
veikta tehniskā kontrole uz ceļa, sadarbojas ar inspektoru un 
pārbaudes
veikšanai nodrošina piekļuvi transportlīdzeklim, tā 
daļām un visiem attiecīgajiem dokumentiem.
48. Pirms transportlīdzekļa pārbaudes uzsākšanas 
transportlīdzekļa vadītājs nodod inspektoram transportlīdzekļa 
reģistrācijas apliecību,
transportlīdzekļa vadītāja apliecību, 
piekabes (puspiekabes) tehniskās apskates uzlīmi, Eiropas 
Kopienas atļaujas apliecinātu kopiju
starptautiskiem kravu vai 
pasažieru komercpārvadājumiem ar autotransportu un citus ar 
pārvadājumu veikšanu saistītos dokumentus. Pēc tam
vadītājs nodod 
transportlīdzekli inspektoram, lai veiktu tehnisko kontroli uz 
ceļa.
49. Inspektors tehnisko kontroli uz ceļa sāk ar datu 
salīdzināšanu. Ja transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības 
ieraksti nav salasāmi vai
tiek konstatēta ierakstu neatbilstība 
faktiskajam stāvoklim, bet ir iespējams identificēt konkrēto 
transportlīdzekli un tam izsniegto reģistrācijas
apliecību, 
inspektors turpina veikt tehnisko kontroli uz ceļa. Ja nav 
iespējams identificēt transportlīdzekli, kā arī tad, ja tiek 
konstatētas
viltojuma pazīmes transportlīdzekļa agregātu 
numerācijā, reģistrācijas dokumentos vai valsts reģistrācijas 
numura zīmēs, inspektors rīkojas
saskaņā ar CSDD un Valsts 
policijas vienošanos, turklāt viltotā vai pašdarinātā valsts 
reģistrācijas numura zīme tiek atsavināta.
50. Pēc datu salīdzināšanas inspektors uzsāk sākotnējo 
pārbaudi atbilstoši šo noteikumu 45. punkta nosacījumiem. 
Atkarībā no
sākotnējā pārbaudē gūtās informācijas par 
transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehnisko stāvokli un sistēmu 
darbību transportlīdzeklim var veikt
detalizēto pārbaudi. Ja 
pārbaudes vietā nav iespējams veikt transportlīdzekļa attiecīgo 
iekārtu, sistēmu, mezglu vai agregātu pārbaudi, bet
inspektoram 
ir aizdomas par to, ka transportlīdzekļa vai tā aprīkojuma 
tehniskais stāvoklis neatbilst būtiskajām prasībām un tam ir 
trūkumi vai
bojājumi, kas novērtējami ar 2. vai 3. vērtējumu, 
transportlīdzekli var pakļaut tehniskajai kontrolei tuvākajā 
transportlīdzekļa kategorijai
atbilstošajā tehniskās apskates 
stacijā.
51. Konstatētos trūkumus vai bojājumus inspektors atzīmē 
tehniskās kontroles uz ceļa protokolā. Protokolā norāda arī šādu 
informāciju:
51.1. kontroles vietu, datumu un laiku;
51.2. transportlīdzekļa reģistrācijas valsti, reģistrācijas 
numuru, identifikācijas numuru un kategoriju;
51.3. uzņēmuma (atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. 
gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 
1071/2009
, ar ko nosaka kopīgus
12
/
227
noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas 
nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 
96/26/EK
, 2. panta 4. 
punkta
definīcijai) nosaukumu, adresi, Eiropas Kopienas atļaujas 
numuru (ja attiecināms);
51.4. transportlīdzekļa vadītāja vārdu un uzvārdu;
51.5. transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa un tā aprīkojuma 
kopējo novērtējumu;
51.6. tā inspektora vārdu un uzvārdu, kurš veicis 
transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa kontroli uz ceļa;
51.7. datumu, līdz kuram Latvijā reģistrētam 
transportlīdzeklim atļauts piedalīties ceļu satiksmē, norāda 
protokola 12. punktā;
51.8. citu informāciju saskaņā ar 
Administratīvā procesa 
likumu
, ja tādu nepieciešams norādīt.
52. Ņemot vērā konstatēto trūkumu un bojājumu vērtējumu, 
inspektors nosaka transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa un tā 
aprīkojuma kopējo
novērtējumu, par ko tiek izdarīts attiecīgs 
ieraksts transportlīdzekļu reģistrā, noformē tehniskās kontroles 
uz ceļa protokolu un izsniedz to
transportlīdzekļa vadītājam.
53. Ja transportlīdzeklim tehniskajā kontrolē uz ceļa ir 
konstatēti trūkumi vai bojājumi, inspektors sniedz skaidrojumu 
par tiem trūkumiem
un bojājumiem, kuriem pievēršama uzmanība 
turpmākajā transportlīdzekļa ekspluatācijas gaitā, par tiem 
trūkumiem un bojājumiem, kurus
nepieciešams novērst, kā arī par 
tiem bojājumiem, kuru dēļ transportlīdzekļa turpmāka piedalīšanās 
ceļu satiksmē ir aizliegta.
Transportlīdzekļa vadītājs ar 
parakstu apliecina, ka transportlīdzekļa trūkumu un bojājumu 
novērtējums ir izskaidrots.
54. Ja Latvijā reģistrētam transportlīdzeklim piešķir 2. 
vērtējumu, tiek anulēta esošā atļauja piedalīties ceļu satiksmē, 
noņemta tehniskās
apskates uzlīme un dota pagaidu atļauja. Esošās 
pagaidu atļaujas termiņš netiek pagarināts.
55. Pēc konstatēto trūkumu vai bojājumu novēršanas 
transportlīdzekli uzrāda jebkurā transportlīdzekļa kategorijai 
atbilstošā tehniskās
apskates stacijā tehniskās apskates 
veikšanai vai atkārtotas pārbaudes veikšanai pagaidu atļaujas 
derīguma termiņa laikā. Ja atkārtotajā
pārbaudē tiek konstatēts, 
ka iepriekš konstatētie trūkumi vai bojājumi ir novērsti un 
transportlīdzeklim nav citu acīmredzamu trūkumu vai
bojājumu, 
transportlīdzeklim tiek atjaunota iepriekšējā atļauja piedalīties 
ceļu satiksmē un tiek noformēta tehniskās apskates uzlīme ar
iepriekšējo derīguma termiņu.
56. Ja transportlīdzeklim piešķir 3. vērtējumu, tā turpmākā 
piedalīšanās ceļu satiksmē ir aizliegta. Šādā gadījumā inspektors 
anulē atļauju
vai pagaidu atļauju piedalīties ceļu satiksmē 
(Latvijā reģistrētam transportlīdzeklim), noņem tehniskās 
apskates uzlīmi (Latvijā reģistrētam
transportlīdzeklim), aiztur 
(noņem) transportlīdzekļa valsts reģistrācijas numura zīmes un 
par to izdara attiecīgu ierakstu tehniskās kontroles
uz ceļa 
protokolā.
57. Transportlīdzekļa vadītājs tiek informēts par attiecīgo 
CSDD nodaļu un laiku, kad iespējams atgūt aizturētās 
transportlīdzekļa valsts
reģistrācijas numura zīmes. 
13
/
227
58. Būtiski vai bīstami trūkumi, kas tiek konstatēti sākotnējā 
vai detalizētajā pārbaudē, jānovērš pirms transportlīdzekļa 
turpmākas
izmantošanas uz koplietošanas ceļiem. Ja tos nav 
tehniski iespējams novērst uz vietas, transportlīdzekļa vadītājs, 
izmantojot evakuatoru vai
velkot cietajā sakabē, nogādā 
transportlīdzekli tuvākajā stāvvietā vai remonta vietā.
59. Aizturētās transportlīdzekļa valsts reģistrācijas numura 
zīmes līdz nākamās darbdienas beigām nogādā tuvākajā CSDD nodaļā, 
kurā
atrodas attiecīgā transportlīdzekļa kategorijai atbilstoša 
tehniskās apskates stacija, vai tuvākajā transportlīdzekļa 
kategorijai atbilstošā
tehniskās apskates stacijā.
60. Lai saņemtu atpakaļ aizturētās transportlīdzekļa valsts 
reģistrācijas numura zīmes, transportlīdzeklim novērš konstatētos 
trūkumus vai
bojājumus un uzrāda to norādītajā tehniskās apskates 
stacijā. Ja transportlīdzeklim:
60.1. tiek piešķirts 0. vai 1. vērtējums, transportlīdzekļa 
uzrādītājam atdod aizturētās transportlīdzekļa valsts 
reģistrācijas numura zīmes
un Latvijā reģistrētam 
transportlīdzeklim atjauno atļauju piedalīties ceļu satiksmē un 
noformē tehniskās apskates uzlīmi;
60.2. tiek piešķirts 2. vērtējums, transportlīdzekļa 
uzrādītājam atdod aizturētās transportlīdzekļa valsts 
reģistrācijas numura zīmes un
Latvijā reģistrētam 
transportlīdzeklim dod pagaidu atļauju, noformē tehniskās 
apskates uzlīmi un izsniedz tehniskās apskates protokolu;
60.3. tiek piešķirts 3. vērtējums, aizturētās 
transportlīdzekļa valsts reģistrācijas numura zīmes netiek 
atdotas un tiek izsniegts tehniskās
apskates protokols.
61. Autopārvadājumus vai ceļu satiksmi kontrolējošai 
institūcijai dati par tehnisko kontroli uz ceļa ir pieejami 
transportlīdzekļu reģistrā
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā, 
lai atbilstoši kompetencei noteiktu uzņēmuma riska profilu, kā 
arī konstatētu pārkāpumus, kuru dēļ
uzņēmums var zaudēt labo 
reputāciju.
62. Regulāri katru gadu CSDD kopīgi ar citām dalībvalstīm veic 
saskaņotu tehnisko kontroli uz ceļa. Minēto kontroli var apvienot 
ar citiem
transportlīdzekļu kontroles pasākumiem.
63. CSDD reizi divos gados līdz attiecīgā gada 31. martam 
nosūta Eiropas Komisijai ziņojumu par transportlīdzekļu skaitu, 
kuriem
iepriekšējos divos gados veikta tehniskā kontrole uz ceļa, 
klasificējot tos pēc kategorijas un reģistrācijas valsts, kā arī 
detalizēto pārbaužu
laikā konstatētos transportlīdzekļu sistēmu, 
mezglu un agregātu trūkumus un bojājumus. Pirmais ziņojums aptver 
divu gadu laikposmu, kas
sākas 2019. gada 1. janvārī.
V. Vienas dienas atļauja 
piedalīties ceļu satiksmē
64. Vienas dienas atļauja piedalīties ceļu satiksmē (turpmāk - 
vienas dienas atļauja) ir vienreizēja atļauja piedalīties ceļu 
satiksmē
14
/
227
transportlīdzekļu reģistrā norādītajā datumā, kas 
paredzēta, lai transportlīdzekļa vadītājs varētu aizbraukt līdz 
tuvākajai transportlīdzekļa
kategorijai un konstrukcijas 
parametriem atbilstošai tehniskās apskates stacijai ar 
transportlīdzekli, kura atļaujai vai pagaidu atļaujai
piedalīties 
ceļu satiksmē beidzies termiņš (nav spēkā tehniskās apskates 
uzlīme).
65. Vienas dienas atļauja dod tiesības pārvietoties ar tajā 
norādīto trans
portlīdzekli no tā remonta vai atrašanās vietas 
tikai līdz tuvākajai
transportlīdzekļa kategorijai un 
konstrukcijas parametriem atbilstošajai tehniskās apskates 
stacijai.
66. Vienas dienas atļauju transportlīdzekļa uzrādītājs var 
pieprasīt un saņemt elektroniski vai personīgi jebkurā CSDD 
nodaļā.
67. Vienam transportlīdzeklim vienas dienas atļauja tiek 
izsniegta ne vairāk kā divas reizes kalendāra gadā.
68. Vienas dienas atļauja nedod tiesības ar transportlīdzekli 
veikt pasažieru vai kravu pārvadājumus, kā arī transportlīdzekļu 
vadītāju
apmācību.
69. Vienas dienas atļauja ir informācija transportlīdzekļu 
reģistrā par:
69.1. transportlīdzekli;
69.2. vietu (adresi), no kuras norādītais transportlīdzeklis 
pārvietosies uz tuvāko transportlīdzekļa kategorijai un 
konstrukcijas parametriem
atbilstošo tehniskās apskates 
staciju;
69.3. datumu un laiku, kad ar transportlīdzekli ir atļauts 
piedalīties ceļu satiksmē, lai nokļūtu tuvākajā transportlīdzekļa 
kategorijai un
konstrukcijas parametriem atbilstošā tehniskās 
apskates stacijā.
70. Izmantojot vienas dienas atļauju, transportlīdzekļa 
vadītājs ir atbildīgs par to, lai tajā norādītais 
transportlīdzeklis tieši neapdraudētu
satiksmes drošību, 
apkārtējo vidi, cilvēku veselību un dzīvību un tam nebūtu tādu 
trūkumu vai bojājumu, kuru dēļ tas nedrīkstētu piedalīties
ceļu 
satiksmē.
VI. Sporta automobiļu tehniskā 
apskate
71. Sporta automobilis ir normatīvajos aktos par 
transportlīdzekļu reģistrāciju noteiktajā kārtībā reģistrēts 
automobilis, kura reģistrācijas
apliecības sadaļā "Piezīmes" 
norādīta atzīme "Sporta".
72. Tehnisko apskati neveic sporta automobiļiem, kas 
konstruktīvi paredzēti sporta sacensībām tikai speciāli šim 
nolūkam izveidotās
(ierīkotās) slēgta tipa trasēs. Šādiem 
automobiļiem netiek dota atļauja piedalīties ceļu satiksmē.
15
/
227
73. Sporta automobilim tehnisko apskati veic, pārliecinoties 
par tā iekārtu, ierīču un mezglu atbilstošu darbspēju un tehnisko 
stāvokli
atbilstoši šo noteikumu II nodaļā noteiktajai kārtībai 
un sporta homologācijas tehniskajām prasībām.
74. Sporta automobilim tiek dota īslaicīga atļauja piedalīties 
ceļu satiksmē (ceļa posmos sacensību un treniņu laikā, 
pārvietojoties no
viena sacensību posma uz citu vai 
pārvietojoties citur saistībā ar piedalīšanos konkrētās 
sacensībās). Īslaicīgās atļaujas piedalīties ceļu
satiksmē 
termiņš tiek norādīts apstiprinātajā pieteikumā dalībai 
sacensībās. Sporta automobiļiem īslaicīgo atļauju piedalīties 
ceļu satiksmē
apliecina sporta automobiļa tehniskā pase, 
apstiprināts pieteikums dalībai sacensībās un tehniskās apskates 
uzlīme, kas uzlīmēta uz
speciālas pamatnes.
VII. Speciālo militāro 
transportlīdzekļu tehniskā apskate
75. Speciālais militārais transportlīdzeklis ir mehāniskais 
transportlīdzeklis, kas būvēts uz automobiļa bāzes, pēc 
konstrukcijas ir
paredzēts izmantošanai mācību kaujas un kaujas 
apstākļos un kas ir reģistrēts normatīvajos aktos par 
transportlīdzekļu reģistrāciju noteiktajā
kārtībā.
76. Speciālajam militārajam transportlīdzeklim tehnisko 
apskati veic, pārliecinoties par tā iekārtu, ierīču un mezglu 
atbilstošu darbspēju un
tehnisko stāvokli, ciktāl tas ir 
iespējams ar pieejamām diagnostikas iekārtām. Šādam 
transportlīdzeklim ir pieļaujamas neatbilstības šo
noteikumu 
prasībām, kuras saistītas ar specifisko funkciju veikšanu.
77. Speciālajam militārajam transportlīdzeklim tiek dota 
atļauja piedalīties ceļu satiksmē, lai piedalītos specifisko 
funkciju veikšanā.
Speciālā militārā transportlīdzekļa atļauju 
piedalīties ceļu satiksmē apliecina tehniskās apskates uzlīme uz 
speciālas pamatnes.
VIII. Vēsturisko spēkratu tehniskā 
apskate
78. Vēsturisks spēkrats ir normatīvajos aktos par 
transportlīdzekļu reģistrāciju noteiktajā kārtībā reģistrēts 
transportlīdzeklis, kura
reģistrācijas apliecības sadaļā 
"Piezīmes" norādīta atzīme "Vēsturisks spēkrats".
79. Vēsturiskam spēkratam, kas izgatavots līdz 1944. gada 31. 
decembrim, tehnisko apskati neveic.
80. Vēsturiskam spēkratam tehnisko apskati veic, 
pārliecinoties par tā iekārtu, ierīču un mezglu atbilstošu 
darbspēju un tehnisko stāvokli
saskaņā ar šo noteikumu II nodaļā 
noteikto kārtību, ciktāl tas ir iespējams ar pieejamām 
diagnostikas iekārtām. Šādam transportlīdzeklim ir
pieļaujamas 
atkāpes no šo noteikumu prasībām, kas saistītas ar tā oriģinālo 
konstrukciju un kas būtiski neietekmē satiksmes drošību.
16
/
227
IX. Tehniskās kontroles procesa 
uzraudzība un kvalitātes kontrole
81. Lai nodrošinātu tehniskās kontroles procesa atbilstību šo 
noteikumu prasībām, CSDD vai tās pilnvarotas personas (turpmāk -
kontrolējošie darbinieki) nodrošina tehniskās kontroles procesa 
uzraudzību un kvalitātes kontroli atbilstoši šo noteikumu 5. 
pielikumam.
82. Tehniskās kontroles procesa uzraudzības un kvalitātes 
kontroles ietvaros veic vismaz šādus pasākumus:
82.1. pēc kontrolējošā darbinieka pieprasījuma 
transportlīdzekli pakļauj atkārtotai tehniskā stāvokļa 
novērtēšanai uzreiz pēc tehniskās
apskates veikšanas;
82.2. tehniskās apskates stacijās transportlīdzeklim veic 
slēptās pārbaudes;
82.3. veic pārbaudes klātienē;
82.4. validē tehniskajā kontrolē elektroniski fiksētus un 
pārraidītus veikto mērījumu rezultātus, proti, periodiski nosaka 
fiksēto datu
atbilstību faktiskajiem lielumiem;
82.5. analizē tehniskās kontroles rezultātus.
83. Ja transportlīdzeklim tiek veikta atkārtota tehniskā 
stāvokļa novērtēšana tehniskās apskates procesa kvalitātes 
kontroles ietvaros un ja
inspektora piešķirtais transportlīdzekļa 
un tā aprīkojuma tehniskā stāvokļa kopējais novērtējums vai 
novērtējums kādā atsevišķā pozīcijā vai
pozīcijās atšķiras no 
kontrolējošā darbinieka novērtējuma, noteicošais ir kontrolējošā 
darbinieka piešķirtais kopējais novērtējums vai
novērtējums 
atsevišķā pozīcijā vai pozīcijās.
84. Ja kontrolējošā darbinieka novērtējums saistīts ar 
atļaujas vai pagaidu atļaujas piedalīties ceļu satiksmē 
anulēšanu, tā tiek anulēta.
Inspektors pēc kontrolējošā 
darbinieka novērtējuma piešķiršanas rīkojas saskaņā ar šo 
noteikumu 26. punktā noteikto kārtību.
X. Atļaujas piedalīties ceļu 
satiksmē un tehniskās apskates uzlīmes anulēšanas un
atjaunošanas 
speciālie gadījumi
85. Atļauja piedalīties ceļu satiksmē un tehniskās apskates 
uzlīme tiek anulēta:
85.1. normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos pēc ceļu 
satiksmes negadījuma;
85.2. ja, veicot uz tiesībaizsardzības iestādes amatpersonas 
lēmuma pamata ierosinātu transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa un 
tā
17
/
227
aprīkojuma kontroli, tiek konstatēti būtiski vai bīstami 
trūkumi vai bojājumi.
86. Lai atjaunotu atļauju piedalīties ceļu satiksmē šo 
noteikumu 85. punktā minētajos gadījumos, transportlīdzekli 
uzrāda tehniskajai
apskatei.
XI. Rīcība strīdu gadījumos un 
lēmumu apstrīdēšanas un pārsūdzēšanas kārtība
87. Ja transportlīdzekļa uzrādītājs nepiekrīt 
transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehniskā stāvokļa novērtējumam 
tehniskajā apskatē,
transport
līdzekļa uzrādītājs, 
transportlīdzeklim nepametot tehniskās apskates vietu, pēc 
tehniskās apskates veikšanas vēršas pie attiecīgās
CSDD nodaļas 
priekšnieka vai viņa pilnvarotas personas, lai veiktu atkārtotu 
transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehniskā stāvokļa novērtēšanu
CSDD nodaļas priekšnieka vai viņa pilnvarotas personas 
klātbūtnē.
88. Ja transportlīdzekļa uzrādītājs nepiekrīt 
transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehniskā stāvokļa novērtējumam 
tehniskajā kontrolē uz ceļa,
transportlīdzekļa uzrādītājs tajā 
pašā dienā vai nākamajā darbdienā pēc tehniskās kontroles uz ceļa 
ierodas inspektora norādītajā CSDD
nodaļas tehniskās apskates 
stacijā, lai veiktu atkārtotu transportlīdzekļa un tā aprīkojuma 
tehniskā stāvokļa novērtēšanu CSDD nodaļas
priekšnieka vai viņa 
pilnvarotas personas klātbūtnē.
89. Ja domstarpības nav atrisināmas vai nav risinātas šo 
noteikumu 87. vai 88. punktā noteiktajā kārtībā, 
transportlīdzekļa uzrādītājs piecu
darbdienu laikā pēc 
transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehniskā stāvokļa vērtējuma 
piešķiršanas iesniedz CSDD valdei iesniegumu, kurā
detalizēti 
izklāstītas tehniska rakstura domstarpības. Pēc iesnieguma 
saņemšanas CSDD rakstiski informē iesnieguma iesniedzēju par
transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehniskā stāvokļa atkārtotās 
novērtēšanas vietu un laiku.
90. Ja transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehniskā stāvokļa 
kopējais novērtējums vai novērtējums pa atsevišķiem kodiem 
atkārtotajā
novērtēšanā atšķiras no sākotnējā novērtējuma, 
noteicošais ir atkārtotajā novērtēšanā piešķirtais 
novērtējums.
91. Ja atkārtotajā novērtēšanā piešķirtais novērtējums 
saistīts ar atļaujas vai pagaidu atļaujas piedalīties ceļu 
satiksmē anulēšanu, tā tiek
anulēta. Inspektors pēc atkārtotās 
novērtēšanas rīkojas saskaņā ar šo noteikumu 26. punktā noteikto 
kārtību.
92. Līdz atkārtotai transportlīdzekļa tehniskā stāvokļa un 
aprīkojuma novērtēšanai remontdarbu vai komplektācijas izmaiņu 
veikšana
konkrētajam transportlīdzeklim ir aizliegta.
93. Ja atkārtotajā novērtēšanā tiek konstatēts, ka ir veikti 
remontdarbi, vai ja transportlīdzekļa uzrādītājs atsakās uzrādīt 
transportlīdzekli
atkārtotai novērtēšanai vai neierodas uz 
atkārtoto novērtēšanu, paliek spēkā iepriekš piešķirtais 
transportlīdzekļa un tā aprīkojuma tehniskā
stāvokļa 
novērtējums.
94. CSDD lēmumu var pārsūdzēt tiesā 
Administratīvā procesa 
likumā
 noteiktajā kārtībā.
18
/
227
XII. Noslēguma jautājumi
95. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2004. gada 
29. aprīļa noteikumus Nr. 466 "
Noteikumi par transportlīdzekļu 
valsts
tehnisko apskati un tehnisko kontroli uz ceļiem
" (Latvijas 
Vēstnesis, 2004, 69. nr.; 2005, 20. nr.; 2007, 17. nr.; 2008, 
57., 167. nr.; 2010, 25.
nr.; 2011, 204. nr.; 2014, 210. nr.; 
2016, 26., 235. nr.)
96. Šo noteikumu 61. punkts stājas spēkā 2019. gada 20. 
maijā.
97. Šo noteikumu 2. un 5. pielikums stājas spēkā 2023. gada 1. 
janvārī.
98. Noteikumi stājas spēkā 2018. gada 1. martā.
Informatīva atsauce uz ES 
direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija 
Direktīvas 
2007/38/EK
 par Kopienā reģistrētu smago kravas 
transportlīdzekļu
modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa 
Direktīvas 
2014/45/ES
 par mehānisko transportlīdzekļu un to 
piekabju
periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 
2009/40/EK
 atcelšanu;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa 
Direktīvas 
2014/47/ES
 par Savienībā izmantotu komerciālo 
transportlīdzekļu
tehniskajām pārbaudēm uz ceļiem un par 
Direktīvas 
2000/30/EK
 atcelšanu;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa 
Direktīvas 
2014/46/ES
, ar ko groza Padomes Direktīvu 
1999/37/EK
 
par
transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem.
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Satiksmes ministra vietā -
finanšu ministre 
Dana Reizniece-Ozola
 
19
/
227
1. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 30. maija
noteikumiem Nr. 295
Prasības transportlīdzekļu 
tehniskajam stāvoklim un aprīkojumam, prasību izpildes
novērtēšana un pārbaudes metodes
I. Vispārīgie 
nosacījumi
1. Transportlīdzekļa tehnisko apskati un tehnisko kontroli uz 
ceļa veic ar pieejamiem paņēmieniem un aprīkojumu, neizmantojot
instrumentus kādas transportlīdzekļa daļas demontāžai vai 
noņemšanai. Tas neattiecas uz palīgdarbībām, kas saistītas ar 
pārsegu vai vāku,
vai citu sastāvdaļu atvēršanu vai noņemšanu, 
lai pieslēgtos transportlīdzekļa pašdiagnostikas sistēmai 
(turpmāk - OBD), bremžu iekārtai vai
citai transportlīdzekļa 
sistēmai.
2. Šajā pielikumā dotajām pārbaudes metodēm ir ieteikuma 
raksturs, kas neizslēdz citu pārbaudes metožu izmantošanu.
3. Šajā pielikumā noteiktie vērtēšanas kritēriji attiecināmi 
uz prasībām, kas bijušas spēkā konkrētā transportlīdzekļa tipa 
vai individuālās
apstiprināšanas laikā, pirmās reģistrācijas 
laikā, vai uz modernizēšanas prasībām.
4. Kad ir noteikta vizuāla pārbaudes metode, tas nozīmē, ka 
inspektoram attiecīgais elements ne tikai jāapskata, bet, ja 
iespējams un
nepieciešams, arī jāpārbauda, piemēram, ar rokām, 
jānovērtē skaņa vai jāizmanto citi vienkārši pārbaudes paņēmieni 
vai instrumenti.
5. Pārbaudes procesā konstatētos trūkumus un bojājumus novērtē 
saskaņā ar attiecīgās B daļas tabulā dotajiem kritērijiem, katru
trūkumu un bojājumu izskatot atsevišķi. Prasībām, kas noteiktas 
katras pārbaudāmo pozīciju grupas A daļā, atbilst prasību 
izpildes
vērtēšanas kritēriji un novērtējumi, kas attiecīgi 
noteikti katras pārbaudāmo pozīciju grupas B daļā.
6. Atļautu transportlīdzekļa pārbūvi, kas nav noformēta 
normatīvajos aktos par transportlīdzekļu pārbūvi noteiktā 
kārtībā, vai pārveidojumu,
kas neatbilst normatīvo aktu par 
transportlīdzekļu pārbūvi nosacījumiem, attiecīgajā apakšpunktā 
novērtē ar 2. vērtējumu. Aizliegtu
transportlīdzekļa pārbūvi 
attiecīgajā kodā novērtē ar 3. vērtējumu.
7. Transportlīdzekļa tehnisko prasību kopums noteikts 
transportlīdzekļa tipa apstiprinājumā vai citos normatīvajos 
aktos transportlīdzekļu,
to piekabju un sastāvdaļu atbilstības 
novērtēšanas jomā (turpmāk - Transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumi).
8. Ja obligāti uzstādāmais lukturis atrodas aiz 
transportlīdzekļa stiklojuma, šis stiklojums tiek uzskatīts par 
luktura gaismu izstarojošo
20
/
227
virsmu.
9. Neatkarīgi no 0.2. apakšpunktā piešķirtā novērtējuma, 
piemērojami šo noteikumu 23. punkta nosacījumi.
II. Specifiskie 
nosacījumi
0. GRUPA. TRANSPORTLĪDZEKĻA 
IDENTIFIKĀCIJA
0.1. Reģistrācijas numura zīmes
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tiesību aktos 
noteiktajām un ar to saistītajām valsts reģistrācijas numura 
zīmēm. Valsts
reģistrācijas numura zīmes tipam un novietojumam 
jāatbilst normatīvajos aktos par transportlīdzekļu reģistrāciju 
noteiktajām prasībām. Valsts
reģistrācijas numura zīmei jābūt 
pienācīgi nostiprinātai izgatavotāja paredzētajā vietā.
A2. Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt horizontāli 
orientētai, un tās saturam jābūt lasāmam no kreisās uz labo pusi. 
Valsts
reģistrācijas numura zīmes stiprinājuma elementi nedrīkst 
radīt vizuāli maldinošu iespaidu par tās saturu. Valsts 
reģistrācijas numura zīmi
visā tās redzamības zonā nedrīkst 
aizsegt nekādi transportlīdzekļa elementi (piemēram, 
aizsargrežģi, sakabes ierīce).
Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt redzamai visā telpā, 
kuru norobežo četras plaknes: divas vertikālas plaknes, kas 
pieskaras
numura zīmes sānu malām un ir vērstas 30° leņķī uz āru 
no transportlīdzekļa gareniskās vidus plaknes; plakne, kas 
pieskaras numura zīmes
augšējai malai un ir vērsta 15° leņķī uz 
augšu no horizontālās plaknes; horizontāla plakne, kas šķērso 
numura zīmes apakšējo malu (ja
numura zīmes augšējā mala atrodas 
augstāk par 1,20 m no ceļa virsmas, šī plakne ir vērsta 15° leņķī 
uz leju no horizontālās plaknes).
Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt novietotai 
perpendikulāri transportlīdzekļa simetrijas plaknei. Numura zīmei 
jābūt novietotai vertikāli
(pieļaujama 5° pielaide). Ja 
transportlīdzekļa konstrukcija to nepieļauj, reģistrācijas numura 
zīme var būt novirzīta no vertikāles ne vairāk par
30°, ja tās 
virsma vērsta uz augšu un augšējā mala neatrodas augstāk par 1,2 
m no ceļa virsmas, un ne vairāk par 15°, ja tās virsma vērsta uz
leju un augšējā mala atrodas augstāk par 1,2 m no ceļa 
virsmas.
Ja aizmugurējo valsts reģistrācijas numura zīmi uzstāda vietā, 
kuru izgatavotājs nav paredzējis, vai ir veikta transportlīdzekļa 
pārbūve,
numura zīmi novieto atbilstoši šādām prasībām:
1) numura zīmes viduspunkts nedrīkst atrasties pa labi no 
transportlīdzekļa gareniskās simetrijas plaknes. Numura zīmes 
kreisā sānu
mala nedrīkst atrasties pa kreisi no vertikālās 
plaknes, kas ir paralēla gareniskās simetrijas plaknei un 
pieskaras vistālāk izvirzītajam
transportlīdzekļa sānu gabarīta 
punktam;
2) reģistrācijas numura zīmes apakšējā mala nedrīkst atrasties 
zemāk par 0,3 m no ceļa virsmas (motocikliem - 0,2 m vai zemāk 
par
21
/
227
riteņa rādiusa attālumu no zemes, ja tas ir mazāks par 0,20 
m), bet augšējā mala - augstāk par 1,2 m (motocikliem - 1,5 m) no 
ceļa virsmas.
Ja pēdējais nosacījums transportlīdzekļa 
konstrukcijas dēļ nav izpildāms, valsts reģistrācijas numura zīmi 
novieto iespējami tuvāk minētajam
augstumam. Reģistrācijas numura 
zīmes augstumu virs ceļa virsmas mēra nenoslogotam 
transportlīdzeklim.
A3. Valsts reģistrācijas numura zīmei jābūt tīrai, salasāmai, 
bez mehāniskiem vai citādiem bojājumiem, kas ietekmē tās 
salasāmību.
Aizliegts krāsot valsts reģistrācijas numura zīmes 
atstarojošo virsmu, lietot valsts reģistrācijas numura zīmi 
imitējošus izstrādājumus, tostarp
salikumus no citu valsts 
reģistrācijas numura zīmju fragmentiem, un jebkādus valsts 
reģistrācijas numura zīmes pārklājumus.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
0.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Ja nepieciešams, novietojumu
pārbauda ar mērinstrumentu
3) Šaubu gadījumā par
atstarojošās virsmas stāvokli
transport
līdzekļa valsts
reģistrācijas numura zīmi fotografē,
izmantojot 
zibspuldzi
B1. Nav tiesību aktos noteiktās vai ar konkrēto 
transportlīdzekli saistītās valsts
reģistrācijas numura 
zīmes; tās tips vai novietojums neatbilst prasībām; tā nav
pienācīgi nostiprināta
2
B2. Valsts reģistrācijas numura zīmes 
novietojums vai tās orientācija telpā, vai
redzamība, vai 
lasāmība neatbilst prasībām; vizuāli maldinošs valsts 
reģistrācijas
numura zīmes stiprinājums
2
B3. Sīki, salasāmību neietekmējoši 
mehāniski, simbolu krāsojuma vai citādi
valsts reģistrācijas 
numura zīmes bojājumi
1
B3. Valsts reģistrācijas numura zīmes 
salasāmību ietekmējoši mehāniski vai
citādi bojājumi; pilnīgi 
vai daļēji krāsota atstarojošā virsma; izmainīts valsts
reģistrācijas numura zīmes saturs vai tā sastāv no vairākām 
daļām; netīra un
tāpēc nesalasāma numura zīme; valsts 
reģistrācijas numura zīmes jebkāds
pārklājums
2
0.2. Transportlīdzekļa 
identifikācijas/šasijas/sērijas numurs
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim ir jābūt 
identifikācijas/šasijas/sērijas numuram. Tam jābūt pilnībā 
salasāmam, bez mehāniskiem bojājumiem, bez
viltojuma pazīmēm un 
jāatbilst izgatavotāja noteiktajām marķēšanas prasībām, kā arī 
transportlīdzekļa reģistrācijas dokumentam.
A2. Transportlīdzeklim ir jābūt obligātajai izgatavotāja 
plāksnītei. Tai jābūt rūpnieciski piestiprinātai, un tās 
ierakstiem jābūt pilnībā
salasāmiem.
A3. Sākot ar 1998. gada 1. janvāri, Latvijā izgatavotam 
transportlīdzeklim un, sākot ar 2014. gada 20. februāri, Latvijā 
pašizgatavotai
22
/
227
piekabei jābūt marķētai atbilstoši normatīvajos 
aktos par atbilstības novērtēšanu mopēdiem, mehāniskajiem 
transportlīdzekļiem, to piekabēm
un sastāvdaļām noteiktajām 
prasībām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējums
0.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Izmantojot
speciālu ierīci
B1. Transportlīdzekļa 
identifikācijas/šasijas/sērijas numura salasāmību 
neietekmējoši bojājumi;
pilnībā nesalasāmi transportlīdzekļa 
dokumenti
1
B1. Nav vai nav atrodams, vai nav pilnībā 
salasāms transportlīdzekļa identifikācijas/šasijas/sērijas
numurs; transportlīdzekļa identifikācijas/šasijas/sērijas 
numura viltojuma pazīmes vai tas neatbilst
izgatavotāja 
noteiktajām marķēšanas prasībām vai transportlīdzekļa 
reģistrācijas dokumentam
2
B2. Nav obligātās izgatavotāja plāksnītes 
vai tā nav atrodama, vai nav pilnībā salasāmi tās 
ieraksti
2
B3. Transportlīdzeklis nav marķēts 
atbilstoši prasībām
1
1. GRUPA. BREMŽU IEKĀRTA
Veicot bremžu iekārtas tehnisko kontroli atkārtotajā pārbaudē, 
ja pamatpārbaudē ticis konstatēts trūkums vai bojājums, kura 
novēršanai
bijusi nepieciešama kādas sastāvdaļas labošana vai 
nomaiņa, jāpārbauda visas bremžu iekārtas darbība kopumā. Mācību 
braukšanai
paredzētajiem transportlīdzekļiem ar dublējošo vadības 
sistēmu jāveic arī dublējošās bremžu iekārtas darbības 
kontrole.
1.1. Mehāniskais stāvoklis un 
darbība
1.1.1. Darba bremzes pedāļa/sviras 
kustīgais savienojums
A. Prasības
A1. Darba bremzes pedālim/svirai kustīgajā savienojumā 
jādarbojas brīvi. Kustīgajā savienojumā nedrīkst būt pārmērīgs 
nodilums vai
brīvkustība.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla, bremžu iekārtai darbojoties
2) Transportlīdzekli ar bremžu 
pastiprinātāju
ieteicams pārbaudīt ar izslēgtu motoru
B1. Kustīgais savienojums pārāk stingrs; 
pārmērīgs nodilums
vai brīvkustība kustīgajā savienojumā
2
23
/
227
1.1.2. Pedāļa/rokas sviras stāvoklis 
un bremzes darbināšanas ierīces gājiens
A. Prasības
A1. Pedālim/svirai jāpārvietojas netraucēti un pakāpeniski. 
Pirmo reizi pilnībā nospiežot bremžu pedāli/sviru, jāpaliek 
pietiekamai gājiena
rezervei. Pēc pedāļa/sviras atslogošanas 
tam/tai brīvi jāatgriežas izejas stāvoklī.
A2. Bremžu pedāļa kājas atbalsta virsmai jābūt pārklātai ar 
rievotu palielinātas berzes materiālu vai kā citādi nodrošinātai 
pret slīdēšanu.
Pārklājumam vai tā materiālam jābūt nebojātam un 
nostiprinātam uz pedāļa.
A3. Bremžu sviras dekoratīvajam apvalkam (ja tāds ir) jābūt 
nekustīgi nostiprinātam pie tās. Bremžu sviras galam jābūt 
sfēriskam vai
cilindriskam, ar noapaļojuma rādiusu, kas nav 
mazāks par 7 mm.
A4. Bremžu pedālim/svirai jābūt bez plaisām un bojājumiem. Nav 
pieļaujama bremžu pedāļa sānkustība un remontmetinājumi.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla, bremžu iekārtai darbojoties
2) Transportlīdzekli ar bremžu 
pastiprinātāju
ieteicams pārbaudīt ar izslēgtu motoru
B1. Nebūtiski traucēta pedāļa/sviras brīva atgriešanās 
izejas stāvoklī
1
B1. Nepietiekama pedāļa/sviras gājiena rezerve; 
pedāļa/sviras
funkcionalitāti traucējoša tā/tās atgriešanās 
izejas stāvoklī
2
B1. Tehniskajā kontrolē uz ceļa - pedāli/sviru nav 
iespējams nospiest vai
tā darbība bloķēta
3
B2. Bremžu pedāļa kājas atbalsta virsma nav 
nodrošināta pret
slīdēšanu; pedāļa pretslīdēšanas pārklājums 
vaļīgs vai nodilis, vai bojāts
2
B3. Nenostiprināts bremžu sviras 
dekoratīvais apvalks; bremžu sviras
gals neatbilst 
prasībām
2
B4. Bremžu pedāļa/sviras plaisas, bojājumi, 
sānkustība vai
remontmetinājumi
2
1.1.3. Vakuumsūknis vai kompresors 
un saspiestā gaisa baloni
A. Prasības
A1. Kompresoram (vakuumsūknim) transportlīdzekļa izgatavotāja 
noteiktajā laikā jānodrošina tāds gaisa spiediens bremžu iekārtā, 
kāds
pietiekams bremžu darbināšanai vismaz četras reizes pēc 
pazemināta gaisa spiediena brīdinošās ierīces ieslēgšanās vai 
attiecīga
24
/
227
manometra rādījuma.
A2. Daudzkontūru aizsargvārstam un pārplūdes vārstam 
jādarbojas.
A3. Gaisa noplūde no saspiestā gaisa balona nav pieļaujama. 
Saspiestā gaisa balonam uz transportlīdzekļa jābūt nostiprinātam 
nekustīgi.
Tas nedrīkst būt mehāniski bojāts, korodējis, ar 
remontmetinājumiem. Drenāžas vārstiem jābūt darba kārtībā. 
Kompresoram (vakuumsūknim)
jānodrošina papildu (avārijas) bremžu 
darbības un efektivitātes rādītāju ievērošana.
A4. Nav pieļaujama eļļas noplūde no kompresora 
(vakuumsūkņa).
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla, ja ir normāls darba spiediens
2) Noteikt laiku, ja tas 
zināms, kas nepieciešams, lai
kompresors (vakuumsūknis) 
nodrošinātu tādu gaisa
spiedienu bremžu iekārtā, kāds 
pietiekams bremžu
darbināšanai vismaz četras reizes pēc 
pazemināta gaisa
spiediena brīdinošās ierīces ie
slēgšanās 
vai attiecīga
manometra rādījuma
B1. Palielināts paredzētā gaisa spiediena 
sasniegšanai
nepieciešamais laiks; gaisa spiediens bremžu 
iekārtā
pietiekams bremžu darbināšanai mazāk nekā četras
reizes pēc pazemināta gaisa spiediena brīdinošās
ierīces 
ieslēgšanās vai attiecīga manometra rādījuma
2
B1. Gaisa spiediens bremžu iekārtā 
pietiekams bremžu
darbināšanai divas vai mazāk reizes pēc 
pazemināta
gaisa spiediena brīdinošās ierīces ieslēgšanās vai
attiecīga manometra rādījuma
3
B2. Nedarbojas daudzkontūru aizsargvārsts 
vai
pārplūdes vārsts
2
B3. Dzirdama gaisa noplūde no saspiestā 
gaisa balona;
neatbilstoši nostiprināts vai ievērojami 
korodējis, vai
mehāniski bojāts saspiestā gaisa balons; 
saspiestā
gaisa balona remontmetinājumi; drenāžas vārsts nav
darba kārtībā
2
B3. Papildu (avārijas) bremžu darbības 
rādītāji neatbilst
prasībām
3
B4. Eļļas noplūde no kompresora 
(vakuumsūkņa)
2
1.1.4. Zema spiediena indikators vai 
manometrs
A. Prasības
25
/
227
A1. Zema spiediena indikatoram vai manometram pienācīgi 
jādarbojas un jāinformē par pazeminātu saspiestā gaisa spiedienu 
bremžu
iekārtā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.4.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Zema spiediena indikatora vai manometra 
neliels bojājums
1
B1. Zema spiediena indikatora vai manometra 
nepareiza darbība vai tas nedarbojas; nav iespējams
konstatēt 
pazeminātu gaisa spiedienu bremžu iekārtā
2
1.1.5. Ar roku darbināms bremžu 
vadības vārsts
A. Prasības
A1. Ar roku darbināmajam bremžu vadības vārstam un tā vadības 
ierīcei jāveic paredzētās funkcijas. Visiem stiprinājumiem jābūt 
bez
brīvkustībām. Sistēmai un savienojumiem jābūt 
hermētiskiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
Vizuāla, bremžu
iekārtai darbojoties
B1. Ieplaisājusi, bojāta vai pārmērīgi 
nolietojusies vadības ierīce; vaļīgs vadības ierīces
stiprinājums uz vārsta vai nedrošs vārsta stiprinājums; 
vaļīgi savienojumi vai noplūde sistēmā;
neapmierinoša 
darbība
2
1.1.6. Stāvbremzes vadības ierīce, 
vadības svira, stāvbremzes sprūdierīce, elektroniskā 
stāvbremze
A. Prasības
A1. Sprūdierīcei jāfiksē svira jebkurā stāvoklī.
A2. Sprūdierīce un stāvbremzes vadības ierīce (vadības svira) 
nedrīkst būt bojāta, remontēta metinot, ar palielinātu 
brīvkustību kustīga
savienojuma vietā.
A3. Stāvbremzes vadības ierīcei (vadības svirai) jābūt 
noregulētai tā, lai, novelkot to līdz galam, paliktu stāvbremzes 
konstrukcijā paredzētā
gājiena rezerve. Piekabes mehāniskās 
stāvbremzes troses spriegošanas spolei nobremzētā stāvoklī 
jānodrošina troses papildus uztīšanas
26
/
227
iespēja.
A4. Jādarbojas elektroniskās stāvbremzes vadības ierīcei. 
Elektroniskās stāvbremzes brīdinājuma indikators nedrīkst uzrādīt 
nepareizu tās
darbību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu
iekārtai
darbojoties
B1. Sprūdierīce nedarbojas vai nefiksē 
vadības ierīci (vadības sviru) jebkurā stāvoklī
2
B2. Neliels izdilums sprūdierīces mehānismā 
vai stāvbremzes vadības ierīces (vadības sviras) asī
1
B2. Sprūdierīces vai stāvbremzes vadības 
ierīces (vadības sviras) deformācija vai
remontmetinājumi; 
palielināta brīvkustība kustīga savienojuma vietā
2
B3. Neatbilstošs stāvbremzes vadības ierīces 
(vadības sviras) regulējums; nepietiekama
stāvbremzes vadības 
ierīces (vadības sviras) gājiena rezerve; spole nobremzētā 
stāvoklī
nenodrošina troses papildus uztīšanas iespēju
2
B4. Nedarbojas elektroniskās stāvbremzes 
vadības ierīce; elektroniskās stāvbremzes brīdinājuma
indikators uzrāda nepareizu tās darbību
2
1.1.7. Bremžu vārsti (ar kāju 
darbināmi vārsti, atslogošanas vārsti, regulatori)
A. Prasības
A1. Bremžu pārvada vārsti nedrīkst būt bojāti. Tiem jābūt 
atbilstoši nostiprinātiem un hermētiskiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu iekārtai
darbojoties
B1. Bojāts vai nenostiprināts, vai 
neatbilstoši nostiprināts bremžu pārvada vārsts; gaisa
vai 
hidrauliskā šķidruma noplūde
2
B1. Gaisa vai hidrauliskā šķidruma noplūde, 
kas ietekmē bremžu vārstu funkcionalitāti
3
1.1.8. Piekabes vai puspiekabes 
bremžu iekārtas savienojums (elektriskais un pneimatiskais)
A. Prasības
A1. Savienojuma krāniem un vārstiem jābūt bez bojājumiem, 
droši nostiprinātiem un aprīkotiem ar putekļusargiem. 
27
/
227
A1. Savienojuma krāniem un vārstiem jābūt bez bojājumiem, 
droši nostiprinātiem un aprīkotiem ar putekļusargiem.
A2. Savienojuma blīvējošajām virsmām jānodrošina pārvada 
hermētiskums, bet saslēdzošajām daļām - drošs savienojums. 
Savienojuma
detaļām jābūt bez bojājumiem un atbilstoši 
nostiprinātām. Savienojumam jānodrošina piekabes (puspiekabes) 
bremžu iekārtas elektriskās un
pneimatiskās daļas pareiza 
darbība.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Atvienot un atkal
savienot 
piekabes bremžu
iekārtas savienojumus
B1. Bojāts savienojuma krāns vai vārsts, bet 
nav ietekmēta tā darbība; bojāts, vaļīgs vai
neatbilstošs 
savienojuma krāna vai vārsta stiprinājums, bet krāna vai 
vārsta darbība nav
ietekmēta; nav vai bojāts 
putekļusargs
1
B1. Bojāts savienojuma krāns vai vārsts un 
ietekmēta tā darbība; bojāts, vaļīgs vai
neatbilstošs 
savienojuma krāna vai vārsta stiprinājums un ietekmēta krāna 
vai vārsta
darbība
2
B2. Dzirdama gaisa noplūde no 
savienojuma
2
B2. Dzirdama gaisa noplūde no savienojuma un 
ietekmēta piekabes vai puspiekabes
bremžu iekārtas 
pneimatiskā savienojuma funkcionalitāte; ietekmēta piekabes 
vai
puspiekabes bremžu iekārtas elektriskā savienojuma 
funkcionalitāte
3
1.1.9. Saspiestā gaisa balons
A. Prasības
A1. Saspiestā gaisa balonam jābūt bez mehāniskiem un korozijas 
bojājumiem un atbilstoši nostiprinātam. Jādarbojas drenāžas 
ierīcei.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.9.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Virspusējs saspiestā gaisa 
balona bojājums vai virspusēja korozija; nebūtiski drenāžas 
ierīces
bojājumi
1
B1. Saspiestā gaisa balona 
būtisks bojājums, korozija; gaisa noplūde no saspiestā gaisa 
balona;
nedrošs vai neatbilstošs saspiestā gaisa balona 
stiprinājums; nedarbojas drenāžas ierīce
2
1.1.10. Bremzēšanas spēka 
pastiprinātājs, galvenais bremžu cilindrs (hidrauliskās 
sistēmas)
A. Prasības 
28
/
227
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzēto bremzēšanas spēka pastiprinātāju un bremžu galveno 
cilindru.
Minētajiem mezgliem jādarbojas un jābūt atbilstoši 
nostiprinātiem. Savienojumiem jābūt hermētiskiem.
A2. Galvenā bremžu cilindra bremžu šķidruma tvertnei jābūt 
hermētiski noslēgtai. Bremžu šķidruma līmenis tvertnē nedrīkst 
būt zemāks
par minimālo. Par to jābrīdina transportlīdzekļa 
izgatavotāja paredzētajai bremžu šķidruma avārijas līmeņa 
indikācijai (ja tāda ir).
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.10.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu iekārtai
darbojoties (ja
iespējams)
B1. Bojāts bremzēšanas spēka pastiprinātājs 
vai neefektīva tā darbība; bojāts galvenais
bremžu cilindrs, 
bet bremzes darbojas; nenostiprināts galvenais bremžu 
cilindrs, bet
bremzes darbojas
2
B1. Nav vai bojāts transportlīdzekļa 
konstrukcijā paredzētais bremžu spēka pastiprinātājs vai
galvenais cilindrs un ir ietekmēta bremžu darbība; bremžu 
šķidruma noplūde no galvenā
bremžu cilindra
3
B2. Bremžu šķidruma avārijas līmeņa 
indikācija nedarbojas, deg pastāvīgi vai darbojas
nepareizi
1
B2. Nav bremžu šķidruma tvertnes vāciņa; 
nepietiekams bremžu šķidruma līmenis
2
B2. Bremžu šķidrums tvertnē nav redzams
3
1.1.11. Bremžu pārvada 
cauruļvadi
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama nehermētisku, deformētu, asā leņķī 
saliektu, korodējušu, lodētu vai citādi remontētu bremžu pārvada 
cauruļvadu
izmantošana.
A2. Bremžu pārvada cauruļvadiem jābūt nostiprinātiem 
izgatavotāja paredzētajās vietās, tie nedrīkst berzties pret 
citām transportlīdzekļa
daļām.
A3. Nav pieļaujama konkrētajai bremžu sistēmai neparedzēta 
cauruļvada izmantošana.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.11.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
29
/
227
Vizuāla, bremžu
iekārtai 
darbojoties (ja
iespējams)
B1. Bremžu pārvada cauruļvada korozija 
sākuma stadijā
1
B1. Noplūde no bremžu pārvada cauruļvada 
savienojuma, bet nav ietekmēta bremžu iekārtas
darbība; 
bremžu pārvada cauruļvads deformēts, saliekts asā leņķī, 
stipri korodējis, lodēts vai
citādi remontēts
2
B1. Noplūde no bremžu pārvada cauruļvada; 
noplūde no bremžu pārvada cauruļvada
savienojuma un ir 
ietekmēta bremžu iekārtas darbība; cauruļvada plīsuma 
risks
3
B2. Neatbilstošs stiprinājums, bet 
cauruļvads neberžas pret citām sastāvdaļām
1
B2. Izmainīts bremžu pārvada cauruļvada 
novietojums vai nav vairāku secīgu stiprinājuma
elementu; 
bremžu pārvada cauruļvads vaļīgs, izliecies, beržas pret 
nekustīgu
transportlīdzekļa daļu
2
B2. Nenostiprināts bremžu pārvada 
cauruļvads, tas beržas pret kustīgām sastāvdaļām vai
brauktuvi, var aizķerties aiz ceļa nelīdzenumiem; bremžu 
pārvada cauruļvada pārrāvuma vai
plīsuma risks
3
B3. Konkrētajai bremžu sistēmai neparedzēta 
cauruļvada izmantošana
3
1.1.12. Bremžu pārvada šļūtenes
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama tādas bremžu šļūtenes ekspluatācija, kas ir 
nehermētiska, jebkādā veidā mehāniski bojāta, ar bojātu vai 
mehāniska
bojājuma rezultātā redzamu kordu un kuras metāliskās 
daļas ir stipri korodējušas.
A2. Bremžu šļūtene nedrīkst būt savērpusies, saliekusies asā 
leņķī, pārklāta ar jebkādu vielu (krāsu, pretkorozijas pārklājumu 
u.tml.) vai
materiālu. Tā nedrīkst būt nostiepta pie jebkāda 
stūrējamo riteņu pagrieziena leņķa vai balstiekārtas noslogojuma 
un berzties pret citām
transportlīdzekļa daļām. Bremžu šļūtenēm 
jābūt atbilstoši nostiprinātām.
A3. Nav pieļaujama konkrētajai bremžu sistēmai neparedzētas 
šļūtenes izmantošana.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.12.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu
iekārtai
darbojoties (ja
iespējams)
B1. Virspusējs bremžu pārvada šļūtenes 
bojājums vai noberzums
1
B1. Noplūde no bremžu pārvada šļūtenes vai 
tās savienojuma, bet nav ietekmēta bremžu iekārtas
darbība; 
bremžu pārvada šļūtenes bojājums vai berzes izraisīts 
nodilums; poraina bremžu pārvada
šļūtene; bremžu pārvada 
šļūtenes deformēšanās spiediena ietekmē; kordu atsedzošs 
jebkāds
2
30
/
227
bremžu pārvada šļūtenes bojājums; stipri korodējusi 
bremžu šļūtenes metāliskā daļa
B1. Noplūde no bremžu pārvada šļūtenes; 
noplūde no bremžu pārvada šļūtenes savienojuma un ir
ietekmēta bremžu iekārtas darbība; bīstams bremžu pārvada 
šļūtenes bojājums vai plīsuma risks
3
B2. Nedaudz savērpusies bremžu pārvada 
šļūtene
1
B2. Būtiski savērpusies vai asā leņķī 
saliekta bremžu šļūtene; bremžu šļūtenes pārklājums;
neatbilstošs bremžu šļūtenes stiprinājums
2
B2. Nepietiekams bremžu šļūtenes garums
3
B3. Konkrētajai bremžu sistēmai neparedzētas 
šļūtenes izmantošana
3
1.1.13. Bremžu uzlikas un kluči
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzētiem bremžu lokiem, bremžu uzlikām vai bremžu klučiem. 
Bremžu
uzlikas vai kluča nodilums nedrīkst pārsniegt 
transportlīdzekļa izgatavotāja noteikto. Par to jābrīdina 
attiecīgajai indikācijas iekārtai, ja tāda ir.
A2. Bremžu uzlikas vai kluča darba virsmai jābūt bez 
piesārņojuma (eļļas, smērvielas u. tml.), kas var samazināt vai 
samazina
bremzēšanas efektivitāti. Bremžu lokam, uzlikai vai 
klucim jābūt atbilstoši uzstādītam.
A3. Aizliegts izmantot atjaunotu diska bremžu kluci. Atļauts 
izmantot atjaunotu trumuļa bremžu loka uzliku, ja šādu remontu 
paredz
transportlīdzekļa izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.13.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nedarbojas bremžu uzlikas 
vai kluča nodiluma indikācijas iekārta, ja tāda ir
1
B1. Bremžu uzliku vai kluču 
nodilums sasniedzis minimālā pieļaujamā biezuma atzīmi
2
B1. Nav transportlīdzekļa 
konstrukcijā paredzētā bremžu loka, uzlikas vai kluča vai 
pilnībā nodilis
frikcijas materiāls
3
B2. Bremžu uzlikas vai kluča 
darba virsmas piesārņojums (eļļas, smērvielas un tml.)
2
B2. Bremžu uzlikas vai kluča 
darba virsmas piesārņojuma (eļļas, smērvielas un tml.) dēļ 
ietekmēta
bremžu darbība; neatbilstoša bremžu loka vai 
uzlikas, vai kluča uzstādīšana
3
B3. Neatļauts bremžu loku vai 
kluču remonts; atjaunota bremžu kluča izmantošana
3
31
/
227
1.1.14. Bremžu trumuļi, bremžu 
diski
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzētiem bremžu trumuļiem vai bremžu diskiem. Bremžu trumuļiem 
un
bremžu diskiem ass abās pusēs jābūt vienāda izmēra un veida 
(piemēram, ventilējami vai neventilējami bremžu diski). Bremžu 
diskam vai
trumulim jābūt atbilstoši nostiprinātam. Aizliegts 
izmantot pašizgatavotus bremžu diskus.
A2. Darba virsmai jābūt ar vienmērīgu nodilumu. Nav pieļaujams 
bremžu diska vai trumuļa nodilums, kas pārsniedz bremžu 
izgatavotāja
norādīto minimālo pieļaujamo bremžu diska biezumu 
vai bremžu trumuļa maksimālo pieļaujamo diametru. Darba virsmas 
funkcionējošā daļa
nedrīkst būt mazāka par divām trešdaļām no 
darba virsmas platuma.
A3. Bremžu trumulim vai diskam nedrīkst būt plaisas, izlūzumi, 
būtiski korozijas bojājumi, kas ietekmē bremzēšanas īpašības.
A4. Bremžu trumulim vai diskam jābūt bez piesārņojuma (eļļas, 
smērvielas un tml.), kas var ietekmēt vai ietekmē bremzēšanas 
efektivitāti.
A5. Bremžu trumulim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja paredzēto 
aizsargplāksni, tai jābūt atbilstoši nostiprinātai. 
Aizsargplāksne nedrīkst
būt deformēta un tādējādi radīt citu 
sastāvdaļu (piemēram, vadu, cauruļvadu, šļūtenes) bojājumu 
draudus.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.14.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Atšķirīga izmēra vai veida 
(piemēram, ventilējami vai neventilējami bremžu diski) bremžu
trumuļi vai bremžu diski ass abās pusēs
2
B1. Nav transportlīdzekļa 
konstrukcijā paredzētā bremžu trumuļa vai bremžu diska; 
pašizgatavots
bremžu disks vai trumulis; neatbilstoši 
nostiprināts bremžu trumulis vai bremžu disks
3
B2. Darba virsmas nevienmērīgs 
nodilums, bet bremžu efektivitāte un vienmērīgums nav 
ietekmēts;
sašaurināta darba virsmas funkcionējošā daļa, bet 
tās platums nav mazāks par divām trešdaļām
no darba virsmas 
platuma
1
B2. Bremžu trumuļa vai diska 
būtisks nodilums, kas pārsniedz bremžu izgatavotāja norādīto
minimālo pieļaujamo bremžu diska biezumu vai bremžu trumuļa 
maksimālo pieļaujamo diametru;
darba virsmas funkcionējošā 
daļa mazāka par divām trešdaļām no darba virsmas 
platuma;
2
B2. Bremžu trumuļa vai diska 
pārmērīgs nodilums un ar to saistīts lūzuma risks
3
B3. Mikroplaisas vai 
izgatavotāja pieļaujamas plaisas bremžu diskā; bremzēšanas 
īpašības
neietekmējoši korozijas bojājumi
1
B3. Plaisa bremžu diskā, kas 
garumā pārsniedz izgatavotāja pieļaujamo, bet nav lūzuma 
riska
2 
32
/
227
B3. Jebkādi lūzumi, izlūzumi 
bremžu trumulī vai bremžu diskā (arī ventilējamo disku 
ribu)
3
B4. Bremžu trumuļa vai diska 
piesārņojums (eļļas, smērvielas un tml.)
2
B4. Bremžu uzlikas vai kluča 
piesārņojuma (eļļas, smērvielas un tml.) dēļ ietekmēta 
bremzēšanas
efektivitāte
3
B5. Neatbilstoši nostiprināta 
vai deformēta aizsargplāksne trumuļu bremžu gadījumā vai tā 
rada
citu sastāvdaļu bojājumu draudus
2
1.1.15. Bremžu iekārtas troses, 
stieņi, sviras un to savienojumi
A. Prasības
A1. Bremžu iekārtas stieņiem un svirām nedrīkst būt 
deformācijas, citi mehāniski vai būtiski korozijas bojājumi vai 
remontmetinājumi un
nedrošs vai neatbilstošs stiprinājums.
A2. Nav pieļaujama nolietojuma vai nepareizas regulēšanas 
radīta palielināta brīvkustība savienojumos un kustīgo detaļu 
brīvas kustības
ierobežojumi.
A3. Bremžu iekārtas troses nedrīkst būt bojātas vai 
samezglojušās, tām brīvi jāpārvietojas nebojātās vadotnēs un 
jābūt nospriegotām. Nav
pieļaujama troses būtiska korozija vai 
nodilums.
A4. Savienojumu vietām jābūt aprīkotām ar drošības ierīcēm 
pret atvienošanos.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.15.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu
iekārtai 
darbojoties (ja
iespējams)
B1. Bremžu iekārtas stieņu vai sviru 
deformācijas vai citi mehāniski vai būtiski korozijas
bojājumi, vai remontmetinājumi; nedrošs vai neatbilstošs 
bremžu iekārtas troses, stieņu vai
sviru savienojums vai 
stiprinājums
2
B1. Bremžu iekārtas stieņa vai sviras 
bojājuma (tostarp būtiskas korozijas, nodiluma) dēļ
ietekmēta 
bremžu darbība
3
B2. Nolietojuma vai nepareizas regulēšanas 
radīta palielināta brīvkustība savienojumos;
kustīgo detaļu 
brīvas kustības ierobežojumi
2
B3. Nenospriegota vai bojāta, vai 
samezglojusies, vai būtiski korodējusi, vai nodilusi bremžu
iekārtas trose; bojāta troses vadotne
2
B3. Bremžu iekārtas troses bojājuma (tostarp 
būtiskas korozijas, nodiluma) vai
3 
33
/
227
samezglošanās dēļ ietekmēta 
bremžu darbība
3
B4. Savienojumu vietas nenodrošinātas pret 
atvienošanos
2
1.1.16. Riteņu bremžu mehānismi, 
darba cilindri, pneimokameras (ieskaitot energoakumulatorus un 
hidrauliskos cilindrus)
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzētajiem riteņu bremžu mehānismiem, bremžu darba cilindriem,
pneimokamerām vai energoakumulatoriem. Riteņu bremžu mehānismiem, 
bremžu darba cilindriem vai pneimokamerām jābūt vienādām abās
ass 
pusēs.
A2. Riteņu bremžu mehānismam, bremžu darba cilindram 
pneimokamerai un energoakumulatoram jābūt nekustīgi nostiprinātam 
un
hermētiskam, bez korozijas un mehāniskiem bojājumiem - 
plaisām, izlūzumiem, lūzumiem, deformācijām un tml.
A3. Darba virzuļa vai membrānas mehānisma gājienam jānodrošina 
pietiekama bremžu efektivitāte un jāsaglabā pietiekama gājiena
rezerve. Riteņa bremžu mehānismam jānodrošina kluču (loku) ātra 
atvirzīšana no darba virsmām. Energoakumulatora atsperes
saspiedējskrūvei jānodrošina atsperes saspiešana.
A4. Putekļusargam jābūt nostiprinātam un bez bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.16.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu
iekārtai
darbojoties (ja
iespējams)
B1. Nav transportlīdzekļa konstrukcijā 
paredzētā riteņa bremžu mehānisma, bremžu darba cilindra
vai 
pneimokameras
3
B1. Atšķirīgi riteņu bremžu mehānismi, 
bremžu darba cilindri vai pneimokameras uz vienas ass
2
B2. Riteņa bremžu mehānisma, bremžu darba 
cilindra vai pneimokameras mehānisks bojājums
vai būtiska 
korozija; nehermētisks bremžu darba cilindrs vai 
pneimokamera; vaļīgs riteņa bremžu
mehānisma, bremžu darba 
cilindra vai pneimokameras stiprinājums vai nepareiza 
uzstādīšana
2
B2. Riteņa bremžu mehānisma, bremžu darba 
cilindra vai pneimokameras mehānisks bojājums
vai būtiska 
korozija vai nehermētiskums, vai vaļīgs stiprinājums, vai 
nepareiza uzstādīšana, kā
rezultātā ietekmēta bremžu 
darbība
3
B3. Nepietiekams vai pārmērīgs bremžu darba 
cilindra virzuļa vai membrānas mehānisma gājiens;
riteņa 
bremžu mehānisms nenodrošina kluču (loku) ātru atvirzīšanu no 
darba virsmām;
energoakumulatora saspiedējskrūve nenodrošina 
atsperes saspiešanu
2
34
/
227
B3. Bremžu darba cilindra vai pneimokameras 
nepietiekams vai pārmērīgs bremžu darba cilindra
virzuļa vai 
membrānas mehānisma gājiens, kā rezultātā ietekmēta bremžu 
darbība
3
B4. Sīks putekļusarga bojājums
1
B4. Nav vai būtiski bojāts putekļusargs
2
1.1.17. Bremzēšanas spēku 
regulators
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā oriģinālajā 
konstrukcijā paredzēto bremzēšanas spēku regulatoru.
A2. Bremzēšanas spēku regulatoram jādarbojas, jābūt pareizi 
nostiprinātam un iestatītam. Savienojumiem pie bremzēšanas spēku
regulatora jābūt nebojātiem, hermētiskiem. Tā darbība nedrīkst 
būt jebkādā veidā traucēta vai apgrūtināta.
A3. Transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētajā vietā jābūt 
piestiprinātai bremzēšanas spēku regulatora datu plāksnītei.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.17.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla, bremžu
iekārtai 
darbojoties
(ja iespējams)
B1. Nav transportlīdzekļa oriģinālajā 
konstrukcijā paredzētā bremzēšanas spēku regulatora
2
B1. Nav transportlīdzekļa oriģinālajā 
konstrukcijā paredzētā bremzēšanas spēku regulatora un
būtiski samazināta bremzēšanas efektivitāte
3
B2. Nepareizs bremzēšanas spēku regulatora 
stiprinājums vai iestatījums; bojāti vai nehermētiski
savienojumi pie bremzēšanas spēku regulatora; bremzēšanas 
spēku regulatora darbība jebkādā
veidā traucēta vai 
apgrūtināta, vai tas nedarbojas, bet ABS funkcionē
2
B2. Bremzēšanas spēku regulators nedarbojas 
un būtiski samazināta bremzēšanas efektivitāte
3
B3. Nav bremzēšanas spēku regulatora datu 
plāksnītes vai dati nesalasāmi vai neatbilstoši
1
1.1.18. Bremžu regulēšanas mehānismi 
un indikatori
A. Prasības
A1. Bremžu regulēšanas mehānismiem un indikatoriem, ja tādi 
paredzēti, jābūt bez mehāniskiem bojājumiem, remontmetinājumiem,
atbilstoši iestatītiem un uzstādītiem, funkcionējošiem bez 
ieķīlēšanās, bez palielināta nodiluma un palielināta darba 
gājiena.
A2. Bremžu regulēšanas mehānismus un indikatorus aizliegts 
aizstāt ar tādiem, kas neatbilst oriģinālajai transportlīdzekļa 
konstrukcijai. 
35
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.18.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Bremžu regulēšanas mehānisms 
vai indikators mehāniski bojāts, neatbilstoši iestatīts vai
uzstādīts, ieķīlējas; bremžu mehānisma remontmetinājums; 
palielināts regulēšanas mehānisma
nodilums vai palielināts tā 
darba gājiens
2
B2. Bremžu regulēšanas mehānisms 
vai indikators aizstāts ar tādu, kas neatbilst oriģinālajai
transportlīdzekļa konstrukcijai
2
1.1.19. Lēninātāja sistēma (ja 
uzstādīta vai jābūt uzstādītai)
A. Prasības
A1. Mehāniskajam transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar 
lēninātāja sistēmu, ja to paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs.
A2. Lēninātāja sistēmai jābūt bez acīmredzamiem bojājumiem, 
tās sastāvdaļām jābūt pienācīgi nostiprinātām, un sistēmai 
netraucēti
jādarbojas.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.19.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav lēninātāja sistēmas, ja tās 
uzstādīšanu paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs
2
B2. Vaļīgs lēninātāja sistēmas sastāvdaļas 
stiprinājums, bet efektivitāte nav ietekmēta
1
B2. Vaļīgs lēninātāja sistēmas sastāvdaļas 
stiprinājums; acīmredzami lēninātāja sistēmas
bojājumi; 
traucēta lēninātāja sistēmas darbība
2
1.1.20. Automātiska piekabes bremžu 
darbība
A. Prasības
A1. Piekabes bremzēm jāiedarbojas automātiski, atvienojot 
pneimatisko bremžu savienojumu starp velkošo transportlīdzekli un 
piekabi.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.20.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
36
/
227
Atvienot savienojumu starp velkošo
transportlīdzekli un piekabi
B1. Piekabes bremzes neiedarbojas 
automātiski, atvienojot bremžu
savienojumu starp velkošo 
transportlīdzekli un piekabi
3
1.1.21. Bremžu iekārta kopumā
A. Prasības
A1. Visām bremžu iekārtas daļām vai detaļām jābūt atbilstoši 
un droši nostiprinātām, bez ārējiem vai citādiem bojājumiem vai 
korozijas,
bez gaisa vai bremžu iekārtas pretaizsalšanas šķidruma 
noplūdes vai bez pārveidojumiem, kas ietekmē bremžu iekārtas 
darbību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
 
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1.1.21.
Vizuāla
B1. Gaisa vai bremžu iekārtas 
pretaizsalšanas šķidruma neliela noplūde no bremžu 
iekārtas
1
B1. Bremžu iekārtas daļas vai 
detaļas ārējs vai citāds bojājums vai korozija, vai 
neatbilstošs vai
nedrošs stiprinājums; gaisa vai bremžu 
iekārtas pretaizsalšanas šķidruma noplūde, kas ietekmē
bremžu 
iekārtas darbību; bremžu iekārtas nedrošs pārveidojums
2
B1. Bremžu iekārtas daļas vai 
detaļas ārējs vai citāds bojājums vai korozija, vai 
pārveidojums, kas
ietekmē bremžu iekārtas darbību
3
1.1.22. Pārbaudes iekārtas 
pieslēgvietas (ja tādas ir vai tādām jābūt)
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar pneimatiskās bremžu 
iekārtas pārbaudes iekārtas pieslēgvietām, ja tādas paredzējis
transportlīdzekļa izgatavotājs.
A2. Pieslēgvietām jābūt darba kārtībā - izmantojamām pārbaudes 
iekārtas pieslēgšanai, bez bojājumiem. Nav pieļaujama gaisa 
noplūde no
pieslēgvietām
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.22.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav pārbaudes iekārtas pieslēgvietas, ja 
to paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs
2
B2. Pieslēgvietas bojātas, bet izmantojamas 
pārbaudes iekārtas pieslēgšanai
1
B2. Pieslēgvietas nav darba kārtībā; gaisa 
noplūde no pieslēgvietas
2
37
/
227
1.1.23. Inerces bremzes
A. Prasības
A1. Inerces bremzēm jānodrošina pietiekama efektivitāte un 
vienādi jāiedarbojas uz abu pušu riteņiem, kam jābremzējas 
vienādi.
A2. Inerces bremžu iekārtas mehānisma bīdāmajai daļai 
jāpārvietojas viegli un bez jūtamas brīvkustības vadvirsmās. 
Mehānismam jābūt
aizsargātam pret netīrumiem ar putekļusargu. 
Bremžu iedarbināšanas mehānismā jābūt tādai pārvietošanās 
rezervei, kas nodrošina brīvu
riteņu rotāciju, kad velkošais 
transportlīdzeklis nebremzē.
A3. Inerces bremžu iekārtās oriģinālajā konstrukcijā 
paredzētajam triecienu slāpētājam jābūt atbilstoši nostiprinātam 
un darba kārtībā. Nav
pieļaujami triecienu slāpētāja bojājumi, 
kas ietekmē tā darbību.
A4. Inerces bremzēm jāiedarbojas automātiski, piekabei 
atvienojoties no velkošā transportlīdzekļa.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.1.23.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nevienmērīga inerces bremžu 
darbība
1
B1. Nepietiekama inerces bremžu 
efektivitāte; inerces bremzes nedarbojas vienā pusē
2
B1. Nedarbojas abās pusēs
3
B2. Caurs putekļusargs
1
B2. Traucēta inerces bremžu 
iekārtas mehānisma bīdāmās daļas kustība; izteikta 
brīvkustība
vadvirsmās; nav putekļusarga vai tas saplēsts, 
sadalījies; nepietiekama gājiena rezerve bremžu
iedarbināšanas mehānismā
2
B3. Nav inerces bremžu iekārtās 
oriģinālajā konstrukcijā paredzētā triecienu slāpētāja vai 
tas nav
atbilstoši nostiprināts, vai triecienu slāpētājs nav 
darba kārtībā; inerces bremžu iekārtās triecienu
slāpētāja 
bojājumi, kas ietekmē tā darbību
2
 
 
B4. Inerces bremzes neiedarbojas 
automātiski, piekabei atvienojoties no velkošā 
transportlīdzekļa
2
1.2. Darba bremžu darbība un 
efektivitāte
1.2.1. Darbība
A. Prasības 
38
/
227
A1. Visiem transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar darba 
bremžu iekārtu, izņemot:
1) O1 kategorijas piekabes;
2) līdz 2000. gada 1. janvārim Latvijā pirmo reizi reģistrētas 
O2 kategorijas piekabes;
3) līdz 1980. gada 1. janvārim izgatavotās 
piekabes-cauruļvedējus, kam darba bremžu iekārtu nav paredzējis 
izgatavotājs;
4) piekabes, kuru maksimālais kustības ātrums nav lielāks par 
30 km/h (40 km/h - piekabes, kas paredzētas laivu 
pārvadāšanai).
A2. Transportlīdzekļa darba bremzēm jādarbojas uz visiem 
riteņiem, kas aprīkoti ar bremžu mehānismiem.
A3. Bremzēšanas spēkiem uz vienas ass riteņiem jāpieaug 
vienmērīgi, pakāpeniski, bez palielinātām svārstībām katram 
ritenim pilna
apgrieziena laikā un proporcionāli bremžu pedālim 
pieliktajam spēkam, ja bremžu pievads ir hidraulisks, vai bremžu 
pedāļa gājienam, ja
bremžu pievads ir pneimatisks. Bremzēšanas 
spēku atšķirība jeb nevienmērība to pakāpeniskā pieauguma 
diapazonā nedrīkst pārsniegt 30 %
starp vienas ass abu pušu 
riteņiem. Veicot bremžu iekārtas efektivitātes pārbaudi ceļa 
apstākļos, transportlīdzeklis nedrīkst ievērojami
novirzīties no 
taisnvirziena kustības.
Bremžu darbības nevienmērību starp vienas ass abu pušu 
riteņiem aprēķina pēc formulas:
Δ =
F
max
 - F
min
× 100%, kur
F
max
Δ - bremžu darbības nevienmērība 
starp vienas ass abu pušu riteņiem, %;
F
max
 - bremzēšanas spēka lielākā vērtība, kN;
F
min
 - bremzēšanas spēka mazākā vērtība, kN.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.2.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Veicot pārbaudi bremžu
stendā 
vai ceļa
apstākļos, pakāpeniski
palielināt bremžu spēku
līdz 
maksimumam
B1. Nav darba bremžu iekārtas
3
B2. Nav bremzēšanas spēka uz vienu vai vairākiem 
riteņiem
3
B3. Nevienmērīgs vai nepakāpenisks, vai neproporcionāls 
bremzēšanas spēku pieaugums
to pakāpeniskā pieauguma 
diapazonā, bet nevienmērība nepārsniedz 30 %
1
39
/
227
B3. Bremzēšanas spēku nevienmērība to pakāpeniskā 
pieauguma diapazonā vai to
maksimālās vērtības pārsniedz 30 % 
starp vienas ass riteņiem; palielinātas bremzēšanas
spēku 
svārstības ritenim pilna apgrieziena laikā; pārbaudot bremzes 
ceļa apstākļos,
transportlīdzeklis ievērojami novirzās no 
taisnvirziena kustības; bremzēšanas spēka
darbības būtiska 
aizkavēšanās uz kāda no riteņiem
2
B3. Bremzēšanas spēku maksimālās vērtības starp mehāniskā 
transportlīdzekļa
priekšējās stūrējamās ass (vai asu) abu 
pušu riteņiem pārsniedz 50 %
3
1.2.2. Efektivitāte
A. Prasības
A1. Ja transportlīdzekļa pilna masa pārsniedz 3,5 t un 
pašmasas attiecība pret pilnu masu ir mazāka nekā 0,66, 
bremzēšanas efektivitāte
tiek kontrolēta, transportlīdzeklim esot 
slogotam ar kravu tā, ka faktiskās masas attiecība pret pilnu 
masu ir lielāka nekā 0,66.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar pneimatisko bremžu iekārtu, 
bremzēšanas efektivitāte var tikt kontrolēta, izmantojot 
spiedienu mērīšanu
bremžu iekārtas vadības maģistrālē un bremžu 
kontūros un iegūto rezultātu ekstrapolāciju.
Darba bremzēm jānodrošina pietiekama bremzēšanas efektivitāte 
(z). Darba bremžu bremzēšanas efektivitāti aprēķina pēc 
formulas:
z =
∑ F
× 100%, kur
G
z - bremzēšanas efektivitāte, %;
ΣF - visu riteņu bremzēšanas spēku summa, kN;
G - ja transportlīdzekļa pilna masa nepārsniedz 3,5 t - 
pašsvars, kN (pašmasa [t] x 9,8 [m/s
2
]) vai
ja transportlīdzekļa pilna masa pārsniedz 3,5 t un pašmasas 
attiecība pret pilnu masu ir lielāka nekā 0,66 - faktiskais 
svars, kN (faktiskā
masa [t] x 9,8 [m/s
2
]), vai
ja transportlīdzekļa pilna masa pārsniedz 3,5 t un pašmasas 
attiecība pret pilnu masu ir mazāka nekā 0,66 - faktiskais svars, 
kN
(pašmasa [t] x 9,8 [m/s
2
]) ar nosacījumu, ka 
transportlīdzeklis ir slogots ar kravu tā, ka faktiskās masas 
attiecība pret pilnu masu ir lielāka
nekā 0,66.
Veicot darba bremžu bremzēšanas efektivitātes pārbaudi, tās 
minimums ir:
40
/
227
1) tehniskajā apskatē:
Transportlīdzekļa
kategorija
Transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti
sākot ar 2012. gada 1. 
janvāri
pirms 2012. gada 1. 
janvāra
M1
58 %
50 %;
48 %, ja transportlīdzeklim nav 
ABS vai tipa apstiprinājums
piešķirts pirms 1991. gada 1. 
oktobra
M2, M3
50 %
N1
50 %
45 %
N2, N3
50 %
43 %;
45 %, ja transportlīdzeklis 
pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 1989.
gadu
O2, O3, O4 puspiekabes
45 %;
43 %, ja tipa apstiprinājums 
piešķirts pirms
2012. gada 1. janvāra
40 %;
43 %, ja transportlīdzeklis 
pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 1989.
gadu
O2, O3, O4 piekabes
50 %
L1e
42 % (abas bremzes kopā)
L2e, L6e
40 % (abas bremzes kopā)
L3e
50 % (abas bremzes kopā)
L4e
46 % (abas bremzes kopā)
L5e, L7e
44 % (abas bremzes kopā)
L kategorijas
(aizmugurējās 
bremzes)
25 %
2) tehniskajā kontrolē uz ceļa:
Transportlīdzekļa 
kategorija
Neatkarīgi no pirmās reģistrācijas 
datuma
M1, M2, M3
50 %;
48 %, ja transportlīdzeklim nav 
ABS vai tipa apstiprinājums piešķirts pirms 1991. gada 1. 
oktobra
N1
45 %
N2, N3
43 %;
45 %, ja transportlīdzeklis 
pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 1989. gadu
41
/
227
O2, O3, O4
40 %;
43 %, ja transportlīdzeklis 
pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 1989. gadu
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Veicot pārbaudi bremžu stendā vai, ja tas nav iespējams
tehnisku iemeslu dēļ, pārbaudi ceļa apstākļos, izmantojot
palēninājumu reģistrējošu iekārtu, noteikt bremzēšanas
efektivitāti, kas attiecināta pret pilnu masu vai, ja ir 
puspiekabe -
pret pieļaujamo ass slodžu summu
2) Transportlīdzekļi vai piekabes ar pilnu masu, lielāku 
par 3,5
tonnām un aprīkotām ar pneimatisko bremžu sistēmu,
jāpārbauda atbilstoši standartā LVS ISO 21069-1:2017 "Ceļu
transportlīdzekļi. Transport
līdzekļu ar maksimāli atļauto 
pilno
masu, lielāku par 3,5 t, bremzēšanas sistēmu 
testēšana ruļļu
bremžu stendā. 1. daļa: Pneimatiskās bremžu 
sistēmas"
noteiktajai metodei vai ekvivalentai metodei
3) Pārbaude ceļa apstākļos
4) Tehniskajā pārbaudē, veicot pārbaudi bremžu stendā 
vai ar
palēninājumu reģistrējošu iekārtu, ņem vērā 
transportlīdzekļa
faktisko masu
B1. Nav sasniegts prasībās noteiktais 
bremzēšanas
efektivitātes minimums
2
B1. L kategorijas transportlīdzekļu 
bremzēšanas
efektivitāte tehniskajā apskatē nesasniedz 50 % 
no
prasībās noteiktā bremzēšanas efektivitātes
minimuma; M, N 
vai O kategorijas transportlīdzekļu
bremzēšanas efektivitāte 
tehniskajā kontrolē uz ceļa
nesasniedz 50 % no prasībās 
noteiktā bremzēšanas
efektivitātes minimuma
3
1.3. Papildu (avārijas) bremžu 
darbība un efektivitāte (ja tā ir atsevišķa sistēma)
1.3.1. Darbība
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētajai papildu 
(avārijas) bremžu iekārtai jādarbojas transportlīdzekļa 
izgatavotāja paredzētajā
režīmā.
A2. Bremzēšanas spēkiem uz vienas ass riteņiem jāpieaug 
vienmērīgi, pakāpeniski un proporcionāli bremžu pedālim 
pieliktajam spēkam,
ja bremžu pievads ir hidraulisks, vai bremžu 
pedāļa gājienam, ja bremžu pievads ir pneimatisks. Bremzēšanas 
spēku atšķirība jeb
nevienmērība to pakāpeniskā pieauguma 
diapazonā nedrīkst pārsniegt 30 % starp vienas ass abu pušu 
riteņiem. Bremžu darbības
nevienmērību starp vienas ass abu pušu 
riteņiem aprēķina pēc formulas, kas dota 1.2.1. apakšpunktā. 
Veicot bremžu iekārtas efektivitātes
42
/
227
pārbaudi ceļa apstākļos, 
transportlīdzeklis nedrīkst ievērojami novirzīties no 
taisnvirziena kustības.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.3.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Ja papildu (avārijas) bremžu 
iekārta ir
nošķirta no darba bremžu iekārtas,
lietot metodi, 
kas dota 1.2.1.
apakšpunktā
B1. Nav transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētās papildu (avārijas) bremžu
iekārtas
3
B2. Nevienmērīgs, nepakāpenisks un 
neproporcionāls bremzēšanas spēka
pieaugums, bet nevienmērība 
nepārsniedz 30 %
1
B2. Bremzēšanas spēku nevienmērība to 
pakāpeniskā pieauguma diapazonā
vai to maksimālās vērtības 
pārsniedz 30 % starp vienas ass riteņiem;
pārbaudot bremzes 
ceļa apstākļos, transportlīdzeklis ievērojami novirzās no
taisnvirziena kustības
2
B2. Nav bremzēšanas spēka uz vienu vai 
vairākiem riteņiem; bremzēšanas
spēku maksimālās vērtības 
starp stūrējamās ass abu pušu riteņiem pārsniedz
50 %
3
1.3.2. Efektivitāte
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa papildu (avārijas) bremžu iekārtai 
jānodrošina bremzēšanas efektivitāte, kā noteikts šī pielikuma 
1.2.2. apakšpunktā.
Papildu (avārijas) bremžu bremzēšanas 
efektivitāti aprēķina pēc formulas, kas dota šī pielikuma 1.2.2. 
apakšpunktā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.3.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Ja papildu (avārijas) bremžu 
iekārta ir nošķirta no
darba bremžu iekārtas, lietot metodi, 
kas dota šī
pielikuma 1.2.2. apakšpunktā
B1. Bremzēšanas efektivitāte nesasniedz 50 % 
no darba
bremzēm šī pielikuma 1.2.2. apakšpunktā noteiktās
bremzēšanas efektivitātes minimuma
2
B1. Bremzēšanas efektivitāte nesasniedz 25 % 
no darba
bremzēm šī pielikuma 1.2.2. apakšpunktā noteiktās
bremzēšanas efektivitātes minimuma.
3
1.4. Stāvbremzes darbība un 
efektivitāte
43
/
227
1.4.1. Darbība
A. Prasības
A1. Visiem M, N un O kategorijas transportlīdzekļiem, 
tricikliem un kvadricikliem, kas aprīkoti ar darba bremžu 
iekārtu, jābūt aprīkotiem ar
stāvbremzi.
A2. Stāvbremzei jāiedarbojas uz ass abu pušu riteņiem. Veicot 
bremžu iekārtas efektivitātes pārbaudi ceļa apstākļos, 
transportlīdzeklis
nedrīkst ievērojami novirzīties no 
taisnvirziena kustības.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.4.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Veicot pārbaudi bremžu stendā 
vai ceļa
apstākļos, pakāpeniski palielināt bremžu
spēku
B1. Nav stāvbremzes
3
B2. Stāvbremze nedarbojas vienā pusē; 
pārbaudot bremzes ceļa
apstākļos, transportlīdzeklis 
ievērojami novirzās no taisnvirziena
kustības
2
1.4.2. Efektivitāte
A. Prasības
A1. Stāvbremzei jānodrošina bremzēšanas efektivitāte, veicot 
pārbaudi uz stenda, kas jebkuram atsevišķam transportlīdzeklim 
nedrīkst
būt mazāka par 16 % attiecībā pret pilno masu, bet 
mehāniskajam transportlīdzeklim savienojumā ar piekabi - mazāka 
par 12 % attiecībā pret
transportlīdzekļu sastāva pilno masu, 
vadoties pēc lielākās vērtības. Stāvbremzes bremzēšanas 
efektivitāti aprēķina pēc formulas:
z =
∑ F
× 100%, kur
G
z - stāvbremzes bremzēšanas 
efektivitāte, %;
ΣF - visu riteņu, uz kuriem iedarbojas stāvbremze, bremzēšanas 
spēku summa, kN;
G - transportlīdzekļa pilna masa, reizināta ar 9,8, vai 
transportlīdzekļu sastāva pilna masa, reizināta ar 9,8 (kas 
attiecināms).
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
44
/
227
1.4.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Pārbaude bremžu stendā vai
2) pārbaude uz ceļa, izmantojot
palēninājumu uzrādošu vai ierakstošu
ierīci, vai
3) pārbaudot transportlīdzekli 
zināmā
ceļa slīpumā
B1. Nav sasniegta prasībās noteiktā 
bremzēšanas efektivitātes minimālā
vērtība
2
B1. Bremzēšanas efektivitāte nesasniedz 50 % 
no prasībās noteiktās
minimālās vērtības attiecībā pret 
transportlīdzekļa masu pārbaudes laikā
3
1.5. Papildbremžu darbības 
rādītāji
A. Prasības
A1. Papildbremzēm jādarbojas un to nodrošinātajam bremzēšanas 
spēkam jābūt pakāpeniski maināmam (nav attiecināms uz
papildbremzēm, kas iedarbojas uz izplūdes sistēmu).
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Ja iespējams, pārliecināties par
sistēmas darbību
B1. Bremzēšanas spēks nav maināms 
pakāpeniski; papildbremžu
sistēma nedarbojas
2
1.6. Bremžu pretbloķēšanas sistēma 
(ABS)
A. Prasības
A1. Bremžu pretbloķēšanas sistēmas devējmehānismiem (riteņu 
rotācijas ātruma sensoriem) jābūt tīriem, bez mehāniskiem 
bojājumiem.
Sistēmas elektroinstalācijai jābūt bez bojājumiem. 
Sistēmai jābūt pilnībā nokomplektētai.
A2. Kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī 
jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības
uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst
norādīt uz kļūmi sistēmas 
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
45
/
227
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude
vai pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko saskarni
B1. Devējmehānismu (riteņu rotācijas ātruma 
sensoru) nav vai tie ir netīri vai mehāniski
bojāti; bojāta 
sistēmas elektroinstalācija; nepilnīgi nokomplektēta 
sistēma
2
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu bremžu pretbloķēšanas sistēmas darbībā
(ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2011. gada 
31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu bremžu pretbloķēšanas sistēmas darbībā,
vai OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, uzrāda
kļūmi vai bojājumu bremžu 
pretbloķēšanas sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis
reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. janvāri)
2
1.7. Elektroniskā bremžu sistēma 
(EBS)
A. Prasības
A1. Kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī 
jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības
uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst
norādīt uz kļūmi sistēmas 
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude
vai pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko saskarni
B1. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu elektroniskās bremžu sistēmas darbībā 
(ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2011. gada 
31. decembrim)
1
B1. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu elektroniskās bremžu sistēmas darbībā,
vai OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, uzrāda
kļūmi vai bojājumu 
elektroniskajā bremžu sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis
reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. janvāri)
2
B1. Tehniskajā kontrolē uz ceļa - 
savienojums starp velkošo transportlīdzekli un piekabi
nesavietojams vai tā nav
3
1.8. Bremžu šķidrums
A. Prasības
46
/
227
A1. Bremžu šķidrums nedrīkst būt piesārņots vai ar nogulsnēm. 
Tas nedrīkst radīt draudus bremžu iekārtas darbībai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
1.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Bremžu šķidrums piesārņots vai ar 
nogulsnēm
2
B1. Bremžu šķidruma stāvoklis apdraud bremžu 
iekārtas darbību
3
2. GRUPA. STŪRES IEKĀRTA
2.1. Mehāniskais stāvoklis
2.1.1. Stūres mehānisma 
stāvoklis
A. Prasības
A1. Stūres mehānismam kopumā jādarbojas bez tā funkcionalitāti 
ietekmējošiem traucējumiem. Stūres ratam abos virzienos jāgriežas
viegli, vienmērīgi, bez ieķīlēšanās. Stūres pagrieziena leņķim no 
vidējā stāvokļa līdz atdurei jābūt vienādam abos virzienos.
A2. Pārbaudot transportlīdzekli kustībā, stūres ratam 
jāatgriežas stāvoklī, kas nodrošina transportlīdzekļa 
taisnvirziena kustību.
A3. Zobsektora vārpsta nedrīkst būt savērpusies, ar 
palielinātu brīvkustību buksēs. Rievsavienojumā nedrīkst būt 
palielināta brīvkustība.
A4. Nedrīkst būt smērvielas vai hidrauliskā šķidruma noplūdes 
no stūres iekārtas daļām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai
pacēlāja un 
riteņiem esot paceltiem vai atrodoties
uz grozāmām 
plāksnēm, griezt stūri no atdures līdz
atdurei
2) Vizuāla stūres pārvada 
darbības pārbaude
3) Tehniskajā kontrolē uz ceļa 
- grozot stūres ratu
B1. Stūres rata pagrieziena leņķis no vidējā 
stāvokļa nav vienāds
abos virzienos
1
B1. Stūres rats negriežas viegli un 
vienmērīgi abos virzienos vai
stūres mehānisms ķīlējas
2
B1. Stūres mehānisma darbības traucējumi, kā 
rezultātā
ietekmēta stūres mehānisma funkcionalitāte
3
B2. Stūres rats neatgriežas stāvoklī, kas 
nodrošina
transportlīdzekļa taisnvirziena kustību
2
47
/
227
transportlīdzekļa taisnvirziena kustību
B3. Savērpusies zobsektora vārpsta; 
palielināta brīvkustība
zobsektora vārpstas buksēs; 
palielināta brīvkustība
rievsavienojumā
2
B3. Savērpusies zobsektora vārpsta, vai 
palielināta brīvkustība
zobsektora vārpstas buksēs, vai 
palielināta brīvkustība
rievsavienojumā - kā rezultātā 
ietekmēta stūres mehānisma
funkcionalitāte
3
B4. Smērvielas vai hidrauliskā šķidruma 
noplūde, bet piles
neveidojas
1
B4. Smērvielas vai hidrauliskā šķidruma 
noplūde - veidojas piles
2
B4. Hidrauliskā šķidruma noplūde - šķidrums 
pil vai plūst
3
2.1.2. Stūres mehānisma korpusa 
stiprinājums
A. Prasības
A1. Stūres mehānismam jābūt atbilstoši nostiprinātam. 
Stiprinājuma elementiem jābūt attiecīgi nospriegotiem un 
nodrošinātiem pret
atskrūvēšanos.
A2. Stūres mehānisma korpusam nedrīkst būt mehāniski bojājumi, 
kas var ietekmēt tā darbību (piemēram, plaisas, caurumi, 
izlūzumi,
liekts korpuss). Aizliegts izmantot metinātus stūres 
mehānisma korpusus, ja šādu remonta tehnoloģiju neparedz 
izgatavotājs.
A3. Transportlīdzekļa daļa, kur stiprinās stūres mehānisms, 
nedrīkst būt bojāta (piemēram, salauzta, saliekta, ieplaisājusi, 
ievērojami
korodējusi vai izdilusi stūres mehānisma stiprinājuma 
vietās).
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai
pacēlāja, 
grozīt stūres ratu vai stūri uz abām pusēm
vai izmantot šim 
nolūkam piemērotu ass spēles
detektoru
2) Stiprinājuma vizuāla 
pārbaude
3) Tehniskajā kontrolē uz ceļa 
- grozot stūres ratu
B1. Stūres mehānisma korpuss neatbilstoši 
nostiprināts vai
nav visu stiprinājuma skrūvju; stiprinājuma 
elementi nav
nospriegoti vai nav nodrošināti pret 
atskrūvēšanos
2
B1. Bīstami vaļīgs vai vispār nenostiprināts 
stūres mehānisma
korpuss, vai tas ir kustīgs attiecībā pret 
transportlīdzekļa rāmi
vai virsbūvi
3
B2. Stūres mehānisma korpusa mehāniski 
bojājumi, kas var
48
/
227
ietekmēt tā darbību (piemēram, plaisas, 
caurumi, izlūzumi,
liekts korpuss); metināts stūres mehānisma 
korpuss
2
B2. Salūzis stūres mehānisma korpuss
3
B3. Bojāta transportlīdzekļa daļa, kur 
stiprinās stūres
mehānisms (piemēram, salauzta, saliekta, 
ieplaisājusi,
ievērojami korodējusi vai izdilusi stūres 
mehānisma
stiprinājuma vietās)
2
2.1.3. Stūres pārvada stāvoklis
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama palielināta brīvkustība vai ķīlēšanās 
stūres pārvada savienojumos, savienojumu izjukšanas bīstamība un 
šarnīru
remontmetinājumi. Savienojumu stiprinājuma elementiem 
jābūt attiecīgi nospriegotiem un nodrošinātiem pret 
atskrūvēšanos. Putekļu
aizsargiem jābūt bez bojājumiem un 
atbilstoši nostiprinātiem.
A2. Neizjaucamiem stūres šarnīriem nav pieļaujami nekādu veidu 
remontdarbi. Nav atļauti stūres pārvada vai tā sastāvdaļu 
pārveidojumi.
Aizliegts uzstādīt stūres šarnīru, kas nav 
pasargāts no apkārtējās vides tiešas iedarbības, izņemot 
gadījumu, ja tādu paredzējis
transportlīdzekļa izgatavotājs.
A3. Stūres stiepņiem un svirām nedrīkst būt plaisas, lūzumi, 
deformācijas vai brīvkustības regulēšanas mezglā, kur tāds ir. 
Stūres stiepņu
un sviru remontmetinājumi un lodējumi ir 
aizliegti, izņemot gadījumu, ja tos paredz transportlīdzekļa 
izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.1.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai
pacēlāja, 
grozīt stūres ratu vai stūri uz abām
pusēm vai izmantot šim 
nolūkam piemērotu
ass spēles detektoru
2) Stūres pārvada sastāvdaļu 
vizuāla pārbaude
- dilums, plaisas, lūzumi, savienojumu 
drošība
3) Tehniskajā kontrolē uz ceļa 
- grozot stūres
ratu
B1. Neliela brīvkustība stūres pārvada 
savienojumā, bojāts
putekļusargs
1
B1. Palielināta brīvkustība vai ķīlēšanās 
stūres pārvada savienojumā,
stūres pārvada šarnīru 
remontmetinājums; savienojuma stiprinājuma
elementi 
nenospriegoti vai nav nodrošināti pret atskrūvēšanos; nav
putekļusarga vai tas ir sadalījies
2
B1. Stūres pārvada jebkura savienojuma 
izjukšanas bīstamība;
savienojuma stāvoklis apdraud stūres 
pārvada funkcionalitāti
3
B2. Remontēts neizjaucamais savienojums; 
stūres pārvada vai tā
sastāvdaļas pārveidojums; uzstādīts 
stūres šarnīrs, kas nav pasargāts
2
49
/
227
no apkārtējās vides tiešas 
iedarbības
B2. Stūres pārvada vai tā sastāvdaļas 
pārveidojums, kas ietekmē
pārvada vai tā sastāvdaļas 
darbību
3
B3. Stūres pārvada stiepņa vai sviras 
plaisas, lūzumi, deformācijas vai
brīvkustības regulēšanas 
mezglā, neatļauts remontmetinājums vai
lodējums
2
2.1.4. Stūres pārvada darbība
A. Prasības
A1. Stūres pārvada kustīgā daļa jebkādā stūres rata 
pagrieziena leņķī nedrīkst saskarties ar citu transportlīdzekļa 
daļu.
A2. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzēto stūrējamo riteņu pagrieziena ierobežotāju (vai 
ierobežotājiem). Tam
jābūt atbilstoši nostiprinātam. 
Ierobežotājam jābūt iestatītam tā, lai galējos stāvokļos ne 
ritenis, ne riepa nesaskartos ar citu transportlīdzekļa
daļu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.1.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai pacēlāja,
grozīt stūres ratu vai stūri uz abām pusēm vai izmantot šim
nolūkam piemērotu ass spēles detektoru
2) Stūres iekārtas sastāvdaļu vizuāla pārbaude - dilums,
plaisas, lūzumi, savienojumu drošība
3) Tehniskajā kontrolē uz ceļa - grozot stūres ratu,
motoram darbojoties
B1. Stūres pārvada kustīga daļa saskaras ar 
citu
transportlīdzekļa daļu
2
B2. Nav transportlīdzekļa konstrukcijā 
paredzētā
stūrējamo riteņu pagrieziena ierobežotāja vai tas 
nav
atbilstoši nostiprināts vai nav atbilstoši iestatīts
2
2.1.5. Stūres pastiprinātājs
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā oriģinālajā 
konstrukcijā paredzēto stūres pastiprinātāju, kam jādarbojas bez 
traucējumiem un
jānodrošina nepieciešamā efektivitāte. Nav 
atļauti stūres pastiprinātāja pārveidojumi vai aizstāšana, kas 
var ietekmēt stūres iekārtas darbību.
A2. Visām pastiprinātāja daļām jābūt bez bojājumiem un 
pienācīgi nostiprinātām. Pastiprinātāja sastāvdaļām jābūt 
hermētiskām.
50
/
227
Pastiprinātāja hidrauliskā šķidruma līmenis nedrīkst 
būt zemāks par minimālo. Pastiprinātāja hidrauliskā šķidruma 
tvertnei jābūt atbilstošai
konkrētajam transportlīdzeklim un ar 
pietiekamu ietilpību.
A3. Pastiprinātāja sistēmas cauruļvadi un šļūtenes nedrīkst 
būt bojātas, korodējušas vai saskarties ar transportlīdzekļa 
kustīgajām daļām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Noplūdes un hidrauliskā
šķidruma līmeņa vizuāla
pārbaude 
(ja redzams)
2) Stūres pastiprinātāja
darbības pārbaude, motoram
darbojoties un riteņiem
balstoties uz zemes
B1. Nav transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētā stūres pastiprinātāja vai tas
nedarbojas vai 
nenodrošina nepieciešamo efektivitāti, vai traucēta tā 
darbība
2
B1. Stūres pastiprinātāja darbības 
traucējumi, kas bīstami ietekmē transportlīdzekļa
vadāmību; 
stūres pastiprinātāja pārveidojumi vai aizstāšana, kas var 
ietekmēt stūres
iekārtas darbību
3
B2. Stūres pastiprinātāja hidrauliskā 
šķidruma līmenis zemāks par minimālo
2
B2. Bojāts vai neatbilstoši nostiprināts, 
vai nenostiprināts stūres pastiprinātāja
korpuss; hidrauliskā 
šķidruma noplūde
2
B2. Stūres pastiprinātāja neatbilstošs 
stiprinājums vai korpusa bojājumi, vai noplūdes
no stūres 
pastiprinātāja, kas ietekmē transportlīdzekļa vadāmību; 
konkrētajam
transportlīdzeklim neatbilstoša vai nepietiekamas 
ietilpības stūres pastiprinātāja
hidrauliskā šķidruma 
tvertne
3
B3. Stūres pastiprinātāja cauruļvadi vai 
šļūtenes bojātas, korodējušas vai saskaras ar
transportlīdzekļa kustīgu daļu
2
2.2. Stūres rats, statnis un 
motocikla stūre
2.2.1. Stūres rats un motocikla 
stūre
A. Prasības
A1. Stūres rata vai stūres izmēram, konstrukcijai un 
stiprinājumam jāatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām. 
M1 un N1 kategorijas
transportlīdzekļiem atļauts uzstādīt mazāka 
izmēra rūpnieciski izgatavotu stūres ratu, ja tā stūres iekārta 
aprīkota ar pastiprinātāju. Aizliegts
uzstādīt pašizgatavotu 
stūres ratu vai stūri.
Stūres apvalks nedrīkst traucēt stūres rata satveramību. Tam 
jābūt nekustīgi nostiprinātam.
A2. Stūres rata materiāls nedrīkst būt saplaisājis vai 
atdalījies no stūres rata karkasa. Stūres ratam vai stūrei 
nedrīkst būt plaisas, lūzumi,
51
/
227
deformācijas, ievērojami korozijas 
bojājumi vai remontmetinājumi.
A3. Stūres ratam jābūt nekustīgi savienotam ar vārpstu. Stūrei 
jābūt nekustīgi nostiprinātai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.2.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja un 
tā masai
balstoties uz zemes, kustināt
stūres ratu vai 
stūri aksiāli un
radiāli visos virzienos
2) Brīvkustību, elastīgo
savienojumu un šarnīru vizuāla
pārbaude
B1. Stūres rata vai stūres izmērs, 
konstrukcija vai stiprinājums neatbilst
transportlīdzekļa 
izgatavotāja prasībām; mazāka izmēra rūpnieciski izgatavots
stūres rats M1 vai N1 kategorijas transportlīdzeklim bez 
stūres pastiprinātāja;
uzstādīts pašizgatavots stūres rats 
vai stūre; stūres rata apvalks traucē stūres
rata satveramību 
vai nav nekustīgi nostiprināts
2
B2. Saplaisājis stūres rata materiāls
1
B2. Stūres rata materiāls izdrupis vai 
atdalījies no stūres rata karkasa; plaisas,
lūzumi, 
deformācijas, ievērojami korozijas bojājumi vai 
remontmetinājumi
transportlīdzekļa stūres ratā vai stūrē
2
B3. Brīvkustība stūres rata savienojumā ar 
vārpstu vai stūre nav nekustīgi
nostiprināta
2
B3. Stūres rata un vārpstas savienojuma vai 
stūres stiprinājuma izjukšanas
bīstamība
3
2.2.2. Stūres statnis un motocikla 
dakša, un stūres vibrācijas slāpētāji
A. Prasības
A1. Stūres statnim jābūt nekustīgi nostiprinātam. Stūres 
statnim un motocikla (tricikla) dakšai jābūt bez deformācijām,
remontmetinājumiem, ievērojamiem korozijas vai mehāniskiem 
bojājumiem. Nav pieļaujama stūres statņa (stūres rata centra) 
palielināta
brīvkustība aksiālā vai radiālā virzienā. Nav 
pieļaujama aksiāla vai radiāla brīvkustība vai ķīlēšanās 
motocikla (tricikla) dakšas savienojumos.
Nav pieļaujami stūres 
statņa vai dakšas pārveidojumi.
A2. Stūres statņa regulēšanas un fiksācijas ierīce nedrīkst 
būt bojāta.
A3. Triecienu slāpētājam jābūt atbilstoši nostiprinātam. Nav 
pieļaujami triecienu slāpētāja bojājumi, hidrauliskā šķidruma 
noplūdes.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
52
/
227
2.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties
uz bedres vai pacēlāja un 
tā
masai balstoties uz zemes,
kustināt stūres ratu vai 
stūri
aksiāli un radiāli visos virzienos
2) Brīvkustību, elastīgo
savienojumu un šarnīru vizuāla
pārbaude
B1. Nenostiprināts vai deformēts, vai 
ievērojami korodējis stūres statnis vai
motocikla (tricikla) 
dakša; stūres statņa (stūres rata centra) palielināta 
brīvkustība
aksiālā vai radiālā virzienā; palielināta aksiāla 
vai radiāla brīvkustība vai ķīlēšanās
motocikla (tricikla) 
dakšas savienojumos; stūres statņa vai motocikla (tricikla)
dakšas pārveidojumi vai remontmetinājumi; plaisa motocikla 
(tricikla) dakšā
2
B1. Stūres statņa vai motocikla (tricikla) 
dakšas bīstami vaļīgs stiprinājums vai
pārveidojumi, kas 
bīstami ietekmē transportlīdzekļa vadāmību; lūzums motocikla
(tricikla) dakšā
3
B2. Bojāta stūres statņa vai motocikla 
(tricikla) dakšas regulēšanas vai fiksācijas
ierīce
2
B3. Triecienu slāpētājs neatbilstoši 
nostiprināts vai bojāts; hidrauliskā šķidruma
noplūde no 
triecienu slāpētāja
2
2.3. Stūres rata brīvgājiens
A. Prasības
A1. Stūres rata brīvgājiens nedrīkst būt lielāks par 
izgatavotāja noteikto. Ja šādi dati nav pieejami, iedomāta punkta 
pārvietojums pa stūres
rata aploci starp galējiem brīvkustības 
stāvokļiem nedrīkst pārsniegt 1/5 (vienu piekto daļu) no stūres 
rata diametra, ja automobilim ir uzstādīts
gliemežpārvada tipa 
stūres mehānisms, un 1/30 (vienu trīsdesmito daļu) no stūres rata 
diametra, ja uzstādīts zobstieņa tipa stūres
mehānisms.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai pacēlāja
un 
tā masai balstoties uz zemes, motoram darbojoties
(ja 
iespējams), transportlīdzeklim ar stūres
pastiprinātāju, 
riteņiem atrodoties atbilstīgi taisnvirziena
kustībai, 
nedaudz grozīt stūres ratu uz abām pusēm tā,
lai stūrējamie 
riteņi paliktu nekustīgi
2) Brīvkustības vizuāla pārbaude
B1. Stūres rata brīvgājiens 
pārsniedz pieļaujamo vērtību
2
B1. Stūres rata brīvgājiens 
apdraud transportlīdzekļa
drošu vadāmību
3
2.5. Piekabes stūrējamās ass stūres 
mehānisms
53
/
227
A. Prasības
A1. Izgatavotāja paredzētajam piekabes stūres mehānismam un tā 
daļām jābūt bez mehāniskiem bojājumiem, kas var ietekmēt piekabes
taisnvirziena kustību vai vadāmību. Nav pieļaujama palielināta 
brīvkustība mehānisma kustīgajos elementos. Stiprinājuma 
elementiem jābūt
atbilstoši nospriegotiem un bez bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude vai pārbaude ar
speciāli šim nolūkam izmantojamu
ass spēles detektoru
B1. Mehāniski piekabes stūres mehānisma 
bojājumi; palielināta brīvkustība
mehānisma kustīgajos 
elementos; stiprinājuma elementi nenospriegoti vai 
bojāti
2
B1. Mehāniski piekabes stūres mehānisma 
bojājumi, kas var ietekmēt piekabes
taisnvirziena kustību vai 
vadāmību, vai stūres iekārtas izturību; stūres iekārtas
daļu 
stiprinājuma vai savienojuma izjukšanas bīstamība
3
2.6. Elektroniskais stūres 
pastiprinātājs
A. Prasības
A1. Elektroniskajam stūres pastiprinātājam (EPS) jādarbojas. 
Stūres pagrieziena leņķim jābūt proporcionālam stūrējamo riteņu
pagrieziena leņķim.
A2. Ja paredzēti EPS sistēmas kļūmes vai bojājuma indikatori, 
tiem jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas
vai kustības uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni,
nedrīkst uzrādīt kļūmi sistēmas 
darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
2.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Salīdzināt stūres rata
un stūrējamo riteņu
pagrieziena leņķa saistību,
kad motors ir ieslēgts un
izslēgts
3) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla
B1. EPS nedarbojas; stūres pagrieziena 
leņķis nav proporcionāls stūrējamo riteņu
pagrieziena 
leņķim
2
B1. EPS darbības traucējumu dēļ 
transportlīdzeklis nav vadāms; stūres pagrieziena leņķis
nav 
proporcionāls stūrējamo riteņu pagrieziena leņķim un 
ietekmēta transportlīdzekļa
vadāmība
3
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu elektroniskā stūres pastiprinātāja 
sistēmas
1
54
/
227
indikatora vizuāla
pārbaude vai 
pārbaude,
izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko 
saskarni
darbībā (ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2011. gada 31. decembrim)
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu elektroniskā stūres pastiprinātāja 
sistēmas
darbībā, vai OBD, kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni,
uzrāda kļūmi vai 
bojājumu elektroniskā stūres pastiprinātāja sistēmas darbībā 
(ja
transportlīdzeklis reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. 
janvāri)
2
3. REDZAMĪBA
3.1. Redzamības lauks
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa vadītāja redzamības laukā, kas ir 
stiklojums uz priekšu no vadītāja sēdekļa (vējstikla laukums, ko 
var notīrīt stikla
tīrītāji) un priekšējais sānu stiklojums - 
nedrīkst būt redzamības traucēkļu. Transportlīdzekļa vadītāja 
redzamības laukā jābūt redzamiem
atpakaļskata spoguļiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
3.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude,
atrodoties 
vadītāja sēdeklī
Redzamības traucēkļi ārpus laukuma, ko var 
notīrīt stikla tīrītāji, vai priekšējā sānu
stiklojumā
1
Redzamības traucēkļi vējstikla laukumā, ko 
var notīrīt stikla tīrītāji; transportlīdzekļa
vadītāja 
redzamības laukā nav redzami atpakaļskata spoguļi
2
3.2. Stiklojuma stāvoklis
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā konstrukcijā 
paredzētajiem stikliem. Tiem jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem (3.2.1. 
att.). Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. 
gada 31. decembrim, stikli var
būt sertificēti un marķēti 
atbilstoši tehnisko normatīvu prasībām, kas piemēroti, veicot 
transportlīdzekļa izgatavošanu (sertificēšanu).
Aizliegts lietot transportlīdzekļu stiklus, kas izgatavoti no 
nepiemērotiem materiāliem.
Stiklu tipa apzīmējumi norādīti 3.2.1. tabulā.
55
/
227
3.2.1. tabula
Transportlīdzekļu stiklu tipu apzīmējumi
Nr. p. k.
Apzīmējums
Stiklu tips
1.
I
Pastiprinātais vējstikls
2.
I/P
Pastiprinātais vējstikls ar pārklājumu
3.
II
Parasts daudzslāņu bezšķembu vējstikls
4.
II/P
Parasts daudzslāņu bezšķembu vējstikls ar 
pārklājumu
5.
III
Apstrādāts daudzslāņu bezšķembu 
vējstikls
6.
IV
Stiklplastikāta vējstikls
7.
V
Stikli, izņemot vējstiklus, ar gaismas 
caurlaidību <70%
8.
VI
Dubultie stikli
9.
VII
Pastiprinātais vējstikls transportlīdzekļiem 
ar V< 30 km/h
10.
Bez simbola
Stikli, izņemot vējstiklus, ar gaismas 
caurlaidību >70%
11.
VII/A/L
Neelastīgais plastikāta stikls, kas nav 
vējstikls
12.
IX
Elastīgais plastikāta stikls, kas nav 
vējstikls
13.
X
Dubultais elastīgais plastikāta stikls
A2. Vējstiklu aizliegts pārklāt ar jebkāda veida pārklājumu, 
izņemot M3 kategorijas transportlīdzekļus, kuriem atļauts aplīmēt 
vējstikla
apakšējo daļu ar caurspīdīgu plēvi, ievērojot šādus 
nosacījumus:
1) transportlīdzeklis aprīkots ar VI klases spoguli;
56
/
227
2) gaismas caurlaidība aplīmētajā joslā nav mazāka par 70 
%;
3) plēves augšējās malas augstums no brauktuves nevienā vietā 
nav augstāks kā transportlīdzekļa vadītāja darba zonā esošā 
instrumentu
paneļa augšējā horizontālā daļa, bet maksimāli 
pieļaujamais plēves augstums no brauktuves nevienā gadījumā 
nedrīkst pārsniegt 1800 mm.
Transportlīdzekļa vadītāja redzamības laukā esošā stiklojuma 
gaismas caurlaidība nedrīkst būt mazāka par 70 %, un tam nedrīkst 
būt
redzamību traucējoši vai ietekmējoši bojājumi.
Pārējā stiklojumā pieļaujami nelieli bojājumi (punkti, 
ieskrāpējumi, iesitumi) un plaisas, kas būtiski neietekmē 
redzamību un stiklojuma
izturību.
Vieglā automobiļa vējstikla augšmalu drīkst aptumšot ar 
caurspīdīgu plēvi, kas nepārprotami ļauj izšķirt luksofora 
gaismas signālus, tiktāl,
cik vējstiklu var aizsegt izgatavotāja 
uzstādītie salona saulessargi, kad tie pievirzīti maksimāli tuvu 
vējstiklam.
M3 kategorijas transportlīdzekļu (ieskaitot 
transportlīdzekļus, kas reģistrēti kā "autobuss, speciālais 
dzīvojamais") vadītāja redzamības
laukā esošo tonēto sānu stiklu 
(vadītāja durvju (nodalījuma) un vadītājam blakus sēdošo 
pasažieru durvju vai pasažieru iekāpšanas durvju
stiklu, kā arī 
stiklojuma starp vējstiklu un šīm durvīm) gaismas caurlaidība 
nedrīkst būt mazāka par 50 %, ja transportlīdzekļa konstrukcija
nodrošina, ka vadītājs, sēžot pie stūres, var redzēt atpakaļskata 
spoguļus caur vējstiklu. Ja vadītājs, sēžot pie stūres, var 
redzēt atpakaļskata
spoguli (spoguļus) vienā vai abās pusēs caur 
dalīta sānu stikla daļu, tās stikla daļas gaismas caurlaidība, 
caur kuru redzams atpakaļskata
spogulis (spoguļi), nedrīkst būt 
mazāka par 70 %.
A3. Transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar izgatavotāja 
paredzētajiem saules sargiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
3.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Stiklojuma
gaismas
caurlaidības
mērījumu
veikšana
aizdomu
gadījumā par
neatbilstību
B1. Nesertificēts vai neatbilstoši 
sertificēts stikls transportlīdzeklim, kas pirmo reizi 
reģistrēts līdz
2000. gada 31. decembrim
1
B1. Nav stikla; nesertificēts vai 
neatbilstoši sertificēts stikls transportlīdzeklim, kas pirmo 
reizi
reģistrēts, sākot ar 2001. gada 1. janvāri; 
neatbilstošs stikla materiāls
2
B2. Ārpus transportlīdzekļa vadītāja 
redzamības lauka esošā stiklojuma redzamību vai izturību 
būtiski
neietekmējoši bojājumi
1
B2. Neatļauts stiklojuma pārklājums; 
transportlīdzekļa vadītāja redzamības laukā esošā stiklojuma
gaismas caurlaidība mazāka par 70 % vai redzamību traucējoši 
vai ietekmējoši bojājumi; M3
kategorijas transportlīdzekļa 
vējstikla pārklājums neatbilst prasībām; stiklojuma, kas 
neatrodas
2 
57
/
227
vadītāja redzamības laukā, būtisks bojājums; vieglā 
automobiļa aptumšotās vējstikla joslas platums
pārsniedz 
pieļaujamo vai minētā josla necaurspīdīga; nav iespējams 
pārliecināties par priekšējo
durvju stiklu gaismas 
caurlaidību stiklu pacelšanas un nolaišanas mehānisma 
nefunkcionēšanas dēļ
2
B3. Nav transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētā saules sarga vadītāja pusē
2
3.3.1. tabula
Atpakaļskata 
spoguļu klases un netiešās redzamības ierīces
Nr. p. k.
Klase
Spoguļa 
tips
1.
I
Salona (iekšējais) spogulis
2.
II
Galvenais (ārējais) spogulis (lielais)
3.
III
Galvenais (ārējais) spogulis (mazais)
4.
IV
Platleņķa spogulis (ārējais)
5.
V
Tuvās redzamības spogulis (ārējais)
6.
VI
Priekšējais spogulis (ārējais)
7.
VII
Galvenais (ārējais) spogulis L kategorijas 
transportlīdzeklim ar virsbūvi
8.
L
Motocikla spogulis
9.
S
Netiešās redzamības ierīce (piemēram, videokamera), kas 
nav spogulis
3.3. Atpakaļskata spoguļi vai 
ierīces
A. Prasības
A1. Lai nodrošinātu transportlīdzekļa vadītājam pietiekamu 
redzamību virzienā uz aizmuguri (3.3.1., 3.3.2., 3.3.3., 3.3.4., 
3.3.5., 3.3.6.,
3.3.7. un 3.3.8. att.), transportlīdzeklim jābūt 
aprīkotam ar atpakaļskata spoguļiem (netiešās redzamības 
ierīcēm), kuru dalījums klasēs
norādīts 3.3.1. tabulā
58
/
227
59
/
227
60
/
227
61
/
227
M1 un N1 kategorijas transportlīdzeklis jāaprīko ar 
atpakaļskata spoguļiem, ievērojot šādus nosacījumus:
1) ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2010. 
gada 31. decembrim, tas jāaprīko ar III klases spoguli vadītāja 
pusē un I klases
spoguli vai III klases spoguli pasažiera pusē. 
Ja aizmugurējie stikli ir pārklāti ar gaismas caurlaidību 
pazeminošu materiālu vai aizkariem
(žalūzijām), 
transportlīdzeklis jāaprīko ar III klases spoguļiem abās 
pusēs;
2) ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2011. gada 1. janvāri, tas jāaprīko ar atpakaļskata spoguļiem 
atbilstoši 3.3.2. tabulā
dotajām prasībām attiecībā uz M1 un N1 
kategorijas transportlīdzekļiem.
M2 un M3 kategorijas transportlīdzeklis jāaprīko ar II klases 
spoguļiem abās transportlīdzekļa pusēs atbilstoši 3.3.2. tabulā 
dotajām
prasībām attiecībā uz M2 un M3 kategorijas 
transportlīdzekļiem.
N2 un N3 transportlīdzeklis jāaprīko ar atpakaļskata 
spoguļiem, ievērojot šādus nosacījumus:
1) ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 1999. 
gada 31. decembrim, tas jāaprīko ar II klases spoguļiem abās 
transportlīdzekļa
pusēs;
2) ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts laikā no 2000. 
gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, tas jāaprīko ar II 
klases
spoguļiem abās transportlīdzekļa pusēs un IV un V klases 
spoguļiem pasažiera pusē. Prasība attiecībā uz aprīkošanu ar IV 
un V klases
62
/
227
spoguļiem neattiecas uz gadījumiem, ja V klases 
atpakaļskata spoguli nav iespējams uzstādīt atbilstošā augstumā. 
Ja šādu spoguļu
uzstādīšana nav tehniski iespējama, drīkst 
uzstādīt citas netiešās redzamības ierīces ar nosacījumu, ka 
atpakaļskata redzamības lauks nav
mazāks par 95 % IV klases 
spoguļa redzamības lauka un mazāks par 85 % V klases spoguļa 
redzamības lauka;
3) ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2008. gada 1. janvāri, tas jāaprīko atbilstoši 3.3.2. tabulas 
prasībām attiecībā uz N2
un N3 kategorijas 
transportlīdzekļiem.
L kategorijas transportlīdzeklis ar virsbūvi, kas daļēji vai 
pilnībā aptver vadītāju, jāaprīko ar III vai VII klases 
atpakaļskata spoguli vadītāja
pusē un I klases spoguli vai III 
vai VII klases atpakaļskata spoguli blakussēdētāja pusē.
L kategorijas transportlīdzeklis bez virsbūves jāaprīko ar 
vienu atpakaļskata spoguli labajā pusē un vienu atpakaļskata 
spoguli kreisajā
pusē. Tiem jānodrošina pietiekama pārredzamība 
un jāatbilst šādām prasībām:
1) minimālais spoguļa atstarojošās virsmas laukums ir 69 
cm
2
. Apaļa spoguļa atstarojošās virsmas diametrs 
nedrīkst būt mazāks par 94
mm un lielāks par 150 mm. Ja spogulis 
nav apaļš, tā atstarojošajā virsmā var ievilkt aploci ar diametru 
78 mm, un spoguļa atstarojošā virsma
iekļaujas 120 mm x 200 mm 
lielā taisnstūrī;
2) L kategorijas transportlīdzeklim bez virsbūves spoguļus 
uzstāda tā, lai attālums no atstarojošo virsmu centriem 
horizontālā plaknē līdz
vertikālajai simetrijas garenplaknei 
nebūtu mazāks par 280 mm (3.3.9. att.).
63
/
227
3.3.2. tabula
Atpakaļskata 
spoguļu uzstādīšanas prasības
Transportlīdzekļa
kategorija
I
klase
II klase
III klase
IV klase
V klase
VI klase
VII
klase
L
klase
M1, N1
A
A tikai kā
alternatīva III
klases 
spogulim
O abās pusēs
A
A ne zemāk kā 2
m virs
brauktuves*
A ne zemāk kā 2 m
virs brauktuves*
N
N
M2, M3
A
O abās pusēs
N
A
A ne zemāk kā 2
m virs
brauktuves*
A ne zemāk kā 2 m
virs brauktuves*
N
N
N2≤7,5t
A
O abās pusēs
N
O abās pusēs, ja
iespējams uzstādīt V
klases spoguli
O
**
 PP. A VP.
Abi ne zemāk kā
2 m virs
brauktuves*
O
***
. Viens ne
zemāk kā 2 m 
virs
brauktuves*
N
N
64
/
227
N2
>
7,5t
A
O abās pusēs
N
O abās pusēs
O
**
 PP. A VP.
Abi ne zemāk kā
2 m virs
brauktuves*
O
***
. Viens ne
zemāk kā 2 m 
virs
brauktuves*
N
N
N3
A
O abās pusēs
N
O abās pusēs
O
**
 PP. A VP.
Abi ne zemāk kā
2 m virs
brauktuves*
O
***
. Viens ne
zemāk kā 2 m 
virs
brauktuves*
N
N
L (ar virsbūvi)
A
N
A tikai kā
alternatīva VII
klases 
spogulim
N
N
N
O
VP.
A PP
N
L (bez virsbūves)
N
N
A tikai kā
alternatīva L
klases 
spogulim
N
N
N
N
O
abās
pusēs
 
Apzīmējumi: A - atļauts; N - aizliegts; O - obligāts; VP - 
vadītāja pusē; PP - pasažiera pusē.
Piezīmes
*
 Pilnīgi noslogotam transportlīdzeklim 
neviena spoguļa daļa nedrīkst atrasties zemāk par 1,90 m 
virs brauktuves.
**
 Ja V klases spoguļa redzamības zona tiek 
nodrošināta, kombinējot IV klases un VI klases spoguļu 
redzamības zonas,
tad V klases spoguļa uzstādīšana nav 
obligāta.
***
 Ja VI klases spoguļa redzamības zona tiek 
nodrošināta ar citu netiešās redzamības ierīci, kas nav 
spogulis, tad VI
klases spogulis nav jāuzstāda.
Mācību transportlīdzeklis, kas paredzēts B kategorijas 
autovadītāju apliecības iegūšanai, jāaprīko ar dublējošo I klases 
atpakaļskata
spoguli salonā un, kam pārbūve par mācību 
transportlīdzekli reģistrēta, sākot ar 2019. gada 1. janvāri, 
vienu papildu ārējo II vai III klases
atpakaļskata spoguli katrā 
pusē.
Mācību transportlīdzeklis, kas paredzēts BE, C1, C1E, C, CE, 
D1, D1E, D un DE kategorijas autovadītāju apliecības iegūšanai, 
jāaprīko ar
vienu papildu ārējo II vai III klases atpakaļskata 
spoguli katrā pusē.
Transportlīdzeklis, kas velk par to platāku piekabi un salona 
atpakaļskata spogulī redzamība ir ierobežota, papildus jāaprīko 
ar izvirzītiem II
vai III klases atpakaļskata spoguļiem abās 
pusēs.
A2. Atpakaļskata spoguļiem vai ierīcēm jābūt sertificētām un 
marķētām (3.3.10.att.) atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem.
65
/
227
Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 
31. decembrim vai pārbūve par mācību transportlīdzekli reģistrēta 
līdz 2018.
gada 31. decembrim, atpakaļskata spoguļi var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika 
piemērotas, izgatavojot (sertificējot) vai
pārbūvējot 
transportlīdzekli.
A3. Atpakaļskata spogulim vai ierīcei nedrīkst būt redzamību 
pasliktinoši bojājumi vai pārklājums. Atpakaļskata spogulim vai 
ierīcei jābūt
pienācīgi nostiprinātai tā, lai kustības laikā 
patvaļīgi nemainītos tā vai tās stāvoklis. Atpakaļskata spogulim 
jābūt regulējamam.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
3.3.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Redzamības
lauka mērījumi,
ja nepieciešams
 
 
B1. Nav obligātā atpakaļskata spoguļa vai 
ierīces; prasībām neatbilstošs spoguļu vai ierīču skaits,
tips, klase vai izvietojums; atpakaļskata spogulis vai ierīce 
nenodrošina pietiekamu redzamību
atpakaļskatā
2
B2. Nesertificēts, neatbilstoši sertificēts 
spogulis vai ierīce transportlīdzeklim, kas pirmo reizi
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim
1
B2. Nesertificēts, neatbilstoši sertificēts 
spogulis vai ierīce transportlīdzeklim, kas pirmo reizi
reģistrēts, sākot ar 2001. gada 1. janvāri
2
B3. Sīki spoguļa vai ierīces izturību 
neietekmējoši vai redzamības lauku par mazāk nekā 20 %
samazinoši bojājumi; spoguļa regulēšanas mehānisms darbojas 
neefektīvi; vieglajam automobilim -
spogulis vai ierīce nav 
regulējama labajā pusē, bet ir atpakaļskata spogulis kreisajā 
pusē un salonā
1
B3. Jebkādi spoguļa vai ierīces izturību 
ietekmējoši vai redzamības lauku par vairāk nekā 20 %
66
/
227
samazinoši bojājumi; atpakaļskata spoguļa vai ierīces 
pārklājums vai attēlu kropļojoši bojājumi, vai
neatbilstošs 
stiprinājums; atpakaļskata spogulis nav regulējams
2
3.4. Vējstikla tīrītāji
A. Prasības
A1. Vējstikla tīrītājiem jābūt atbilstoši nostiprinātiem un 
jādarbojas visos paredzētajos režīmos. Izslēgtā stāvoklī 
vējstikla tīrītājiem
jāatgriežas stāvoklī, kas neietekmē 
redzamību. Vējstikla tīrītājam vai tīrītājiem jābūt novietotiem 
tā, lai vējstikls tiktu tīrīts simetriski vai lielākā
vējstikla 
daļa tiktu notīrīta vadītāja pusē.
A2. Vējstikla tīrītāju slotiņas (gumijas) nedrīkst būt 
bojātas, tām jānodrošina efektīva stikla tīrīšana. Vējstikla 
tīrītāju vadības ierīce nedrīkst
būt bojāta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
3.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Vējstikla tīrītāji 
nedarbojas pārtrauktā vai paātrinātā režīmā
1
B1. Nav vējstikla tīrītāju; 
neatbilstošs vējstikla tīrītāju novietojums vai stiprinājums; 
vējstikla tīrītāji
nedarbojas normālā režīmā vai neatgriežas 
stāvoklī, kas neietekmē redzamību
2
B2. Nedaudz bojāta vējstikla 
tīrītāja slotiņa (gumija)
1
B2. Vējstikla tīrītāja slotiņas 
(gumijas) bojājums, kas ietekmē redzamību, vai slotiņas 
(gumijas) nav;
bojāta vējstikla tīrītāju vadības ierīce
2
3.5. Vējstikla apskalotāji
A. Prasības
A1. Vējstikla apskalotājiem jādarbojas efektīvi. Vējstikla 
apskalotāju vadības ierīce nedrīkst būt bojāta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
3.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Vējstikla apskalotāja sūknis darbojas, 
bet vējstikls netiek apskalots; vējstikla apskalotāja
strūkla 
nedaudz novirzīta
1
B1. Vējstikla apskalotājs nedarbojas vai 
strūkla nav virzīta uz vējstiklu; bojāta vējstikla 
apskalotāja
2 
67
/
227
vadības ierīce
2
4. GRUPA. LUKTURI, ATSTAROTĀJI UN 
ELEKTROIEKĀRTA
1. Šīs grupas prasības attiecībā uz transportlīdzekļa 
izgatavotāja uzstādīto gaismas ierīču sertificēšanu un marķējumu 
un signāllukturu
krāsu neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas 
Latvijā reģistrēti uz laiku un uz transportlīdzekļiem, kuriem 
piešķirti diplomātiskie valsts
reģistrācijas numuri.
2. Ja vienā luktura korpusā ievietoti vienas funkcijas luktura 
vairāki (arī dažādi) gaismas avoti, kas ieslēdzami tikai 
vienlaikus, tas
uzskatāms par vienu attiecīgās funkcijas 
lukturi.
3. Transportlīdzekļos izmantojamo Eiropas tipa lukturu, 
atstarotāju un atstarojošo materiālu apzīmējumi doti 4.1. 
tabulā.
4.1. tabula
Transportlīdzekļos izmantojamo Eiropas tipa lukturu, atstarotāju 
un atstarojošo materiālu apzīmējumi
Nr. p. k.
Apzīmējums
Apzīmējuma (simbola) atšifrējums
1.
Galvenie lukturi
C
Tuvās gaismas lukturis
2.
R
Tālās gaismas lukturis
3.
CR
Tuvās - tālās gaismas lukturis
4.
C/R
Tuvās/tālās gaismas lukturis (/ - norāda, ka tuvā gaisma 
neieslēdzas vienlaikus
ar tālo gaismu)
5.
H
Lukturis ar halogēnu spuldzi
6.
PL
Lukturis ar plastikāta izkliedētāju
7.
S
Hermetizētais lukturis ("
sealed beam
" SB)
8.
HS
Hermetizētais lukturis ar halogēnu spuldzi (HSB)
9.
D
Gāzu lokizlādes lukturis
10.
RL
Dienas gaitas lukturis
11.
B; F3
Priekšējais miglas lukturis (attiecīgi B vai F3 
klases)
12.
F
Aizmugurējais miglas lukturis
13.
S1; S2
Bremžu lukturis ar pastāvīgu gaismas intensitāti
14.
S3; S4
Bremžu lukturis ar mainīgu gaismas intensitāti
68
/
227
15.
AR
Atpakaļgaitas lukturis
16.
L
Numura zīmes apgaismojuma lukturis
17.
1; 1a; 1b
Priekšējais virzienrādītāja lukturis ([→] bulta vērsta 
virzienā uz transportlīdzekļa
ārmalu)
18.
3; 4
Priekšējais sānu virzienrādītāja lukturis ([→] bulta 
vērsta virzienā uz
transportlīdzekļa priekšu)
19.
2a; 2b
Aizmugurējais virzienrādītāja 
lukturis
20.
5
Papildu sānu virzienrādītāja lukturis ([→] bulta vērsta 
virzienā uz transportlīdzekļa
priekšu)
21.
6
Papildu sānu virzienrādītāja lukturis ([→] bulta vērsta 
virzienā uz transportlīdzekļa
priekšu) (R - labās, L - 
kreisās puses)
22.
A
Priekšējais gabarītgaismas 
(stāvgaismas) vai kontūrgaismas lukturis
23.
AM
Priekšējais kontūrgaismas 
lukturis
24.
R
Aizmugurējais gabarītgaismas 
(stāvgaismas) vai kontūrgaismas lukturis
25.
R1
Aizmugurējais gabarītgaismas 
(stāvgaismas) lukturis ar pastāvīgu gaismas
intensitāti
26.
R2
Aizmugurējais gabarītgaismas 
(stāvgaismas) lukturis ar mainīgu gaismas
intensitāti
27.
RM1
Aizmugurējais kontūrgaismas 
lukturis ar pastāvīgu gaismas intensitāti
28.
RM2
Aizmugurējais kontūrgaismas lukturis ar mainīgu gaismas 
intensitāti
29.
SM1; SM2
Sānu gabarītgaismas lukturis
30.
D
Aiz luktura tipa apzīmējuma (piemēram, RD, S1D, 1aD) 
ierīcēm, kas var tikt
izmantotas gan kā atsevišķas gaismas, 
gan kā divu gaismu kombinācijas
sastāvdaļa
31.
Y
Aiz luktura tipa apzīmējuma (piemēram, R1Y, S1Y) ierīcēm, 
kas darbojas kā
savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas 
daļa
32.
IA; IB
Priekšējie, sānu vai aizmugurējie atstarotāji
33.
IIIA; IIIB
Aizmugurējie trijstūra formas atstarotāji
34.
K
Pagriešanās gaismas lukturis
35.
MB
Motocikla lukturis
69
/
227
36.
Simetrisku gaismu 
izstarojoši L
kategorijas transport
līdzekļu galvenie
lukturi
C-AS;
C-BS;
WC-CS;
WC-DS;
WC-ES
Tuvās gaismas lukturis
37.
R-BS;
WR-CS;
WR-DS;
WR-ES
Tālās gaismas lukturis
38.
CR-BS;
WCR-
CS;
WCR-
DS;
WCR-
ES
Tuvās-tālās gaismas lukturis
39.
11; 11a; 11b; 11c; 12
L kategorijas transportlīdzekļa virzienrādītāja 
lukturis
40.
Atstarojošie 
materiāli
C
Kontūru marķējuma atstarojošais materiāls
D
Atstarojošais materiāls nelieliem laukumiem
E
Atstarojošais materiāls lieliem laukumiem
D/E
Grafisku attēlu un marķējuma pamatnes atstarojošais 
materiāls
41.
50R
L kategorijas transportlīdzekļa priekšējais vai 
aizmugurējais gabarītlukturis,
bremžu lukturis, 
virzienrādītāja lukturis, numura zīmes apgaismojuma 
lukturis
4.1. Galvenie lukturi
4.1.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Galvenajam lukturim jādarbojas, jābūt droši un atbilstoši 
nostiprinātam un aprīkotam ar gaismas avotu. Ja gaismas avots ir 
vairākas
vienlaicīgi degošas gaismu izstarojošas diodes, jādeg ne 
mazāk kā divām trešdaļām diožu.
A2. Lukturim un tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt tīrai, 
bezkrāsainai, bez bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, 
šķidruma tajos un
tml.). Luktura reflektoram jābūt bez bojājumiem 
(korozijas un tml.). 
70
/
227
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz galvenajiem lukturiem vai tajos. Papildu ārējo 
elementu
uzstādīšana atļauta, ja tie nekropļo luktura gaismas 
kūļa formu un nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu. Nav atļauta
jebkāda izmaiņa luktura oriģinālajā 
konstrukcijā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Ja gaismas avots ir vairākas 
vienlaicīgi degošas gaismu izstarojošas diodes, nedeg līdz 
vienai
trešdaļai diožu
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts 
lukturis; lukturis nedeg vai nav gaismas avota; ja gaismas 
avots ir
vairākas vienlaicīgi degošas gaismu izstarojošas 
diodes, nedeg vairāk kā viena trešdaļa diožu
2
B2. Luktura hermētiskumu un 
reflektora funkcionalitāti neietekmējoši bojājumi; nebojāts 
lukturis
viegli aizsvīdis
1
B2. Bojāta gaismu izstarojošā 
virsma vai reflektors (piem., plaisas, izlūzumi, korozija, 
šķidrums
tajā u.tml.)
2
B3. Pārklājums vai gaismas 
krāsas filtra izmantošana uz galvenā luktura vai tajā; 
papildu ārējais
elements, kas kropļo luktura gaismas kūļa 
formu vai samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas
laukumu; izmaiņa luktura oriģinālajā konstrukcijā
2
4.1.2. Iestatījums
A. Prasības
A1. Tuvās gaismas kūļa noliekumam attiecībā pret horizontālu 
ceļa virsmu jāatbilst izgatavotāja prasībām. Ja šādi dati nav 
pieejami, tam
jāatbilst 4.1.2.1. tabulā norādītajiem 
parametriem.
4.1.2.1. tabula
Tuvās gaismas 
kūļa noliekums pret horizontālu ceļa virsmu atkarībā no lukturu 
gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta
attāluma līdz ceļa 
virsmai
Tuvās gaismas 
kūļa noliekums pret horizontālu ceļa
virsmu(%)
Lukturu gaismu 
izstarojošās virsmas zemākā punkta attālums līdz ceļa virsmai 
h
(m)
h < 0,8
0,8 ≤ h ≤ 1,0
1,0 < h ≤ 1,2
h > 1,2
71
/
227
Izgatavotāja noteiktais
-1,0 līdz -1,5
-1,0 līdz -2,0
-1,5 līdz -2,0
-2,0 līdz -2,5
Pieļaujamais intervāls
-0,5 līdz -2,5
-0,5 līdz -3,0
-1,0 līdz -3,0
-1,5 līdz -3,5
Amerikas tipa tuvās gaismas lukturu regulējumu nosaka tālās 
gaismas lukturu regulējums.
Tālās gaismas kūļa noliekumam attiecībā pret horizontālu ceļa 
virsmu jāatbilst izgatavotāja prasībām. Ja šādi dati nav 
pieejami, tam
jāiekļaujas intervālā no 0 līdz -3,5 %.
Tuvās un tālās gaismas kūļa attēlam uz pārbaudes ekrāna vai 
regloskopā jābūt nepārprotami izšķiramam, tas nedrīkst būt 
izplūdis,
bezveidīgs. Tuvās un tālās gaismas kūļa shematisks 
attēls dots 4.1.2.1. attēlā.
Adaptīvo priekšējo gaismas ierīču sistēmas kļūmes vai bojājuma 
indikatoram mēraparātu panelī jādarbojas, jāizslēdzas pēc
transportlīdzekļa motora iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas. 
Ne kļūmes vai bojājuma indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, 
izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, nedrīkst 
uzrādīt kļūmi sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Noteikt tuvās
gaismas kūļa
noliekumu pret
horizontu ar
regloskopu
2) Veicot lukturu
regulējuma 
pārbaudi
transportlīdzeklim ar
vadītāju un bez
B1. Tuvās gaismas kūļa noliekums attiecībā 
pret horizontālu ceļa virsmu par augstu vai par
zemu, bet 
iekļaujas pieļaujamajā intervālā; gaismas kūlis nedaudz 
novirzīts uz sāniem; tālās
gaismas kūļa noliekums attiecībā 
pret horizontālu ceļa virsmu par zemu vai nedaudz novirzīts 
uz
sāniem; tehniskajā apskatē - mēraparātu panelī kļūmes vai 
bojājuma indikators nedarbojas vai
darbojas neatbilstoši, vai 
norāda uz kļūmi vai bojājumu adaptīvo priekšējo gaismas 
ierīču
sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2011. gada 31. decembrim)
1
B1. Gaismas kūļa noliekums attiecībā pret 
horizontālu ceļa virsmu par augstu; tuvās gaismas
kūļa 
noliekums attiecībā pret horizontālu ceļa virsmu par zemu un 
neiekļaujas pieļaujamajā
intervālā; gaismas kūlis būtiski 
novirzīts uz sāniem; gaismas kūļa attēls izplūdis, 
bezveidīgs;
72
/
227
kravas, 
lukturu
regulēšanas ierīcei
jāatrodas neitrālajā
("0") 
stāvoklī
3) Kļūmes vai
bojājuma indikatora
vizuāla pārbaude vai
pārbaude,
izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko
saskarni
tehniskajā apskatē - mēraparātu panelī kļūmes vai 
bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai 
norāda uz kļūmi vai bojājumu adaptīvo priekšējo gaismas 
ierīču sistēmas
darbībā, vai OBD, kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda
kļūmi vai 
bojājumu adaptīvo priekšējo gaismas ierīču sistēmas darbībā 
(ja transportlīdzeklis
reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. 
janvāri)
2
4.1.3. Slēgums
A. Prasības
A1. Ieslēdzot tuvās gaismas lukturus vai tiem ieslēdzoties 
automātiski, iedarbinot transportlīdzekļa motoru, jādeg abiem 
tuvās gaismas
lukturiem. Tuvās gaismas lukturiem jādeg kopā ar 
gabarītlukturiem, aizmugurējās numura zīmes apgaismojumu un 
kontūrgaismas lukturiem
(ja tādi uzstādīti).
Pārslēdzot galvenos lukturus no tālās gaismas uz tuvajām 
gaismām, jāizslēdzas visiem tālās gaismas lukturiem.
Tālās gaismas lukturi nedrīkst būt ieslēdzami atsevišķi un 
degt pastāvīgi, ja nav ieslēgti gabarītlukturi, valsts numura 
zīmes apgaismojums
un kontūrgaismas lukturi (ja tādi uzstādīti). 
Šis nosacījums neattiecas uz tālās gaismas izmantošanu par 
gaismas signalizāciju (ieslēgt-
izslēgt) uzmanības 
pievēršanai.
Tālās gaismas režīmā drīkst ieslēgties un degt vienlaikus ne 
vairāk kā divi tālās gaismas lukturu pāri.
A2. Tālās gaismas režīmā vienlaikus ieslēgto galveno lukturu 
kopējais gaismas stiprums nedrīkst pārsniegt 300000 kandelas vai 
lukturu
marķējumā norādīto gaismas stipruma kontrolskaitļu summa 
nedrīkst pārsniegt 100 vienības.
A3. Galveno lukturu vadības ierīce nedrīkst būt bojāta, un tās 
darbība nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.1.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
73
/
227
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedeg viens vai vairāki galvenie 
lukturi; prasībām neatbilstošs tuvās vai tālās gaismas 
lukturu
slēgums;
2
B2. Tālās gaismas režīmā vienlaikus ieslēgto 
galveno lukturu kopējais gaismas stiprums
pārsniedz 
pieļaujamo
2
B3. Bojāta galveno lukturu vadības ierīce 
vai traucēta tās darbība
2
4.1.4. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļiem atļauti šādu veidu galvenie lukturi 
(lukturu pāra abiem lukturiem jābūt vienāda veida):
1) asimetrisku baltu gaismu izstarojoši Eiropas tipa labās 
puses kustībai paredzēti lukturi, ja tie sertificēti un marķēti 
atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, tā lukturi var būt
sertificēti un marķēti atbilstoši 
prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli, ar nosacījumu, ka marķējumā
norādīts luktura 
tips atbilstoši 4.1. tabulā norādītajiem apzīmējumiem;
2) asimetrisku baltu gaismu izstarojoši Eiropas tipa kreisās 
puses kustībai paredzēti lukturi, ja transportlīdzeklis paredzēts 
kreisās puses
kustībai un Latvijā reģistrēts uz laiku. Šajā 
gadījumā lukturus drīkst izmantot tikai kopā ar speciālu uzlīmi, 
kas paredzēta luktura izstarotā
gaismas kūļa korekcijai;
3) simetrisku baltu gaismu izstarojoši Eiropas tipa lukturi, 
ja tie uzstādīti motociklam;
4) simetrisku vai asimetrisku baltu gaismu izstarojoši 
Amerikas tipa labās puses kustībai paredzēti lukturi, kas 
sertificēti un marķēti
atbilstoši izgatavotāja piemēroto 
standartu prasībām, ja:
a) transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 
31. decembrim un šādus lukturus sākotnēji uzstādījis 
transportlīdzekļa
izgatavotājs;
b) transportlīdzeklim veikta atbilstības novērtēšana 
individuāli un tā lukturi atbilst prasībām, kādas tika 
piemērotas, veicot atbilstības
novērtēšanu.
Tuvās gaismas lukturi
Automobiļiem jābūt aprīkotiem ar diviem tuvās gaismas 
lukturiem.
Motocikliem jābūt aprīkotiem ar vienu vai diviem tuvās gaismas 
lukturiem.
74
/
227
Lukturiem jābūt uzstādītiem priekšā simetriski attiecībā pret 
automobiļa vai motocikla vidējo garenplakni tā, lai to 
izstarotais gaismas kūlis
neapžilbinātu tā paša transportlīdzekļa 
vadītāju ne tieši, ne netieši, atstarojoties no atpakaļskata 
spoguļiem vai citām transportlīdzekļa gaismu
atstarojošām 
virsmām, un lai tie neierobežotu vadītāja redzamības zonu.
Lukturiem jābūt uzstādītiem, ievērojot 4.1.4.1. attēlā 
norādīto izvietojumu. N
3
G kategorijas (paaugstinātas 
pārgājības) transportlīdzekļiem
luktura gaismu izstarojošās 
virsmas augstākā punkta attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst būt 
lielāks par 1500 mm. Ja to paredz izgtavotājs, šo
attālumu var 
palielināt līdz 1700 mm.
Motocikla lukturi drīkst būt novietoti arī viens virs otra tā, 
lai to gaismu izstarojošo virsmu centri atrastos uz motocikla 
vidējās
garenplaknes. Attālums starp motocikla abu lukturu gaismu 
izstarojošo virsmu tuvākajiem punktiem jebkādā izvietojumā 
nedrīkst pārsniegt
200 mm. Luktura gaismu izstarojošās virsmas 
zemākā punkta attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst būt mazāks par 
500 mm, augstākā punkta
attālums - lielāks par 1200 mm.
Lukturos atļauts uzstādīt tikai izgatavotāja paredzētos 
vienāda tipa un jaudas gaismas avotus. Tiem jābūt sertificētiem 
un marķētiem
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, gaismas
75
/
227
avoti var būt sertificēti un 
marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot) transportlīdzekli. Aizliegts lietot lukturos
tādus 
gaismas avotus, kādus tiem nav paredzējis izgatavotājs.
Tālās gaismas lukturi
Automobiļiem jābūt aprīkotiem ar diviem vai četriem tālās 
gaismas lukturiem.
Motocikliem jābūt aprīkotiem ar vienu vai diviem tālās gaismas 
lukturiem.
Automobiļiem drīkst uzstādīt vienu papildu tālās gaismas 
lukturu pāri. Tālās gaismas lukturis ar gaismu izstarojošu virsmu 
vismaz 800 mm
garas joslas veidā, kas novietots simetriski 
attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni un atrodas ne 
tālāk kā 400 mm no
transportlīdzekļa ārmalas abās pusēs, 
uzskatāms par lukturu pāri.
Lukturiem jābūt uzstādītiem priekšā simetriski attiecībā pret 
automobiļa vai motocikla vidējo garenplakni tā, lai to 
izstarotais gaismas kūlis
neapžilbinātu tā paša transportlīdzekļa 
vadītāju ne tieši, ne netieši, atstarojoties no atpakaļskata 
spoguļiem vai citām transportlīdzekļa gaismu
atstarojošām 
virsmām, un lai tie neierobežotu vadītāja redzamības zonu.
Motocikla lukturi drīkst būt novietoti arī viens virs otra tā, 
lai to gaismu izstarojošo virsmu centri atrastos uz motocikla 
vidējās
garenplaknes. Attālums starp jebkuru motocikla galveno 
lukturu gaismu izstarojošo virsmu tuvākajiem punktiem nedrīkst 
pārsniegt 200 mm.
Tālās gaismas luktura gaismu izstarojošās 
virsmas zemākā punkta attālums līdz brauktuves virsmai nedrīkst 
būt mazāks par 500 mm.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.1.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Neatbilstošs vai 
nesertificēts, vai neatbilstoši sertificēts lukturis; 
divlukturu sistēmas gadījumā -
asimetrisku baltu gaismu 
izstarojošs Eiropas tipa kreisās puses kustībai paredzēts 
lukturis bez
atbilstošas uzlīmes uz izkliedētāja; 
neatbilstošs galvenā luktura tips vai lukturu skaits, vai
novietojums; prasībām neatbilstošs gaismas avots; 
neatbilstoša luktura izstarotās gaismas krāsa
2
4.1.5. Gaismas kūļa noliekuma 
regulēšanas ierīces
A. Prasības
A1. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar galveno lukturu gaismas 
kūļa noliekuma manuālās korekcijas ierīci, tai jādarbojas un 
jābūt darbināmai,
vadītājam atrodoties vadītāja sēdeklī.
Ja automobilis, autobuss, motocikls, tricikls vai kvadricikls 
aprīkots ar lokizlādes lukturiem, jādarbojas galveno lukturu 
gaismas kūļa
76
/
227
noliekuma automātiskās korekcijas ierīcei, ja šādu 
ierīci paredzējis izgatavotājs.
Transportlīdzeklim, kuram atbilstības novērtēšana veikta 
individuāli, lokizlādes lukturu gaismas kūļa noliekuma 
automātiskās korekcijas
ierīcei jāatbilst prasībām, kādas tika 
piemērotas, veicot atbilstības novērtēšanu.
Gaismas kūļa noliekuma automātiskās korekcijas ierīces kļūmes 
vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī jāizslēdzas pēc
transportlīdzekļa motora iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas. 
Ne kļūmes vai bojājuma indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, 
izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, nedrīkst 
uzrādīt kļūmi sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
3) Kļūmes vai
bojājuma indikatora
vizuāla pārbaude vai
pārbaude,
izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko
saskarni
B1. Manuālās korekcijas ierīce nedarbojas 
vai nav darbināma, vadītājam atrodoties vadītāja
sēdeklī; 
nedarbojas automātiskās korekcijas ierīce, ja šādu ierīci 
paredzējis izgatavotājs;
tehniskajā apskatē - mēraparātu 
panelī kļūmes vai bojājuma indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda uz kļūmi vai bojājumu gaismas kūļa 
noliekuma automātiskās korekcijas
sistēmas darbībā, vai OBD, 
kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa elektronisko 
saskarni,
uzrāda kļūmi vai bojājumu gaismas kūļa noliekuma 
automātiskās korekcijas sistēmas darbībā
2
 
 
4.1.6. Galveno lukturu tīrīšanas 
ierīce (ja obligāta)
A. Prasības
A1. Galvenā luktura tīrīšanas ierīcei ir jādarbojas, ja tās 
uzstādīšanu paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs un ja 
galvenajam lukturim ir
lokizlādes gaismas avots. 
Transportlīdzeklim, kuram atbilstības novērtēšana veikta 
individuāli, lokizlādes lukturu tīrīšanas ierīcei jāatbilst
prasībām, kādas tika piemērotas, veicot atbilstības 
novērtēšanu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
B1. Galvenā luktura tīrīšanas 
ierīce nedarbojas, ja tam nav lokizlādes gaismas avots
1
77
/
227
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedarbojas galvenā luktura 
tīrīšanas ierīce, ko paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs, ja
galvenajam lukturim ir lokizlādes gaismas 
avots
2
4.2. Gabarītlukturi, kontūrgaismas 
lukturi un dienas gaitas lukturi
4.2.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Gabarītlukturiem, kontūrgaismas lukturiem un dienas gaitas 
lukturiem jādarbojas, jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem un 
aprīkotiem
ar gaismas avotu. Ja gaismas avots ir vairākas 
vienlaicīgi degošas gaismu izstarojošas diodes, jādeg ne mazāk kā 
divām trešdaļām diožu.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos un 
tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana
atļauta, ja tie nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.2.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts 
lukturis; ja gaismas avots ir vairākas vienlaicīgi degošas 
gaismu
izstarojošas diodes, nedeg līdz vienai trešdaļai 
diožu
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts 
lukturis; lukturis nedeg; ja gaismas avots ir vairākas 
vienlaicīgi
degošas gaismu izstarojošas diodes, nedeg vairāk 
kā viena trešdaļa diožu
2
B2. Bojāts lukturis (piem., 
plaisas, izlūzumi, korozija, šķidrums tajā u.tml.)
2
B3. Pārklājums vai gaismas 
krāsas filtra izmantošana uz galvenā luktura vai tajā; 
papildu elements,
kas samazina luktura gaismu izstarojošās 
virsmas laukumu
2
4.2.2. Slēgums
A. Prasības
A1. Ieslēdzot gabarītlukturus, jāieslēdzas visiem 
gabarītlukturiem, kontūrgaismas lukturiem un aizmugurējās numura 
zīmes
apgaismojumam. Pieļaujams, ka priekšējie gabarītlukturi 
izslēdzas, ja ieslēdz tuvās vai tālās gaismas vai priekšējos 
miglas lukturus. Tādā
gadījumā tiem automātiski jāieslēdzas, 
līdzko pārstāj funkcionēt tuvās vai tālās gaismas vai priekšējie 
miglas lukturi.
Automobiļu un autobusu dienas gaitas lukturi drīkst degt vieni 
paši. Motociklu, triciklu un kvadriciklu dienas gaitas lukturiem 
jāieslēdzas 
78
/
227
Automobiļu un autobusu dienas gaitas lukturi drīkst degt vieni 
paši. Motociklu, triciklu un kvadriciklu dienas gaitas lukturiem 
jāieslēdzas
un jādeg kopā ar aizmugurējiem gabarītlukturiem. 
Dienas gaitas lukturiem jāizslēdzas, ieslēdzot galvenos lukturus, 
izņemot gadījumu, ja
galvenie lukturi tiek izmantoti kā gaismas 
signalizācija (ieslēgt - izslēgt), lai pievērstu citu ceļu 
satiksmes dalībnieku uzmanību.
Ieslēdzot stāvgaismas, ja šādu režīmu nodrošina 
transportlīdzekļa elektroiekārta, tām jādeg vienā pusē neatkarīgi 
no citām gaismām.
A2. Vadības ierīce nedrīkst būt bojāta, un tās darbība 
nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Prasībām neatbilstošs gabarītlukturu, 
kontūrgaismas lukturu vai dienas gaitas lukturu
slēgums
2
B2. Bojāta vadības ierīce vai traucēta tās 
darbība
2
4.2.3. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Gabarītlukturiem jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo
reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, gabarītlukturi var būt sertificēti un marķēti 
atbilstoši prasībām, kuras tika piemērotas,
izgatavojot 
(sertificējot) transportlīdzekli.
Dienas gaitas lukturiem jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo
reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, lukturi var būt sertificēti un marķēti atbilstoši 
prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot
(sertificējot) 
transportlīdzekli, ar nosacījumu, ka lukturu marķējumā norādīts 
luktura tips.
Aizmugurējā gabarītluktura gaismas spilgtums nedrīkst būt 
vienāds ar bremžu signāllukturu gaismas spilgtumu vai lielāks par 
to.
Dienas gaitas lukturos atļauts uzstādīt tikai izgatavotāja 
paredzētos vienāda tipa un jaudas gaismas avotus. Tiem jābūt 
sertificētiem un
marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim,
gaismas avoti var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika 
piemērotas, izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli.
Skaits un krāsa - gabarītlukturi un 
kontūrgaismas lukturi
Automobiļiem un to piekabēm, kuru platums ir lielāks par 1600 
mm un kuras izgatavotas, sākot ar 1995. gada 1. janvāri, jābūt 
diviem baltu
gaismu izstarojošiem priekšējiem gabarītlukturiem 
[A]. Dzeltenu gaismu izstarojoši priekšējie gabarītlukturi 
pieļaujami automobiļiem vai
piekabēm, kas izgatavotas ASV/Kanādas 
tirgum un kam šādu lukturu uzstādīšanu paredz izgatavotājs, ja ir 
ievēroti šādi nosacījumi:
79
/
227
a) transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 1979. gada 
31. decembrim (antīkie transportlīdzekļi);
b) transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts laikā no 1980. 
gada 1. janvāra līdz 2001. gada 1. janvārim un Latvijā reģistrēts 
līdz 2004. gada 1.
jūlijam.
Motocikliem (tricikliem, kvadricikliem) jābūt vienam vai 
diviem baltu gaismu izstarojošiem vai diviem dzeltenu gaismu 
izstarojošiem
priekšējiem gabarītlukturiem [A].
Automobiļiem un to piekabēm jābūt diviem (motocikliem - vienam 
vai diviem) sarkanu gaismu izstarojošiem aizmugurējiem 
gabarītlukturiem
[R]. M3, N2, N3, O3 un O4 kategoriju 
transportlīdzekļiem drīkst būt uzstādīti divi vai četri attiecīga 
tipa papildu aizmugurējie gabarītlukturi.
Visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m 
(piekabēm šis garums tiek noteikts kopā ar sakabes ierīci) un kas 
pirmo reizi
reģistrēti, sākot ar 1995. gada 1. janvāri (izņemot 
kravu pārvadāšanai neaprīkotus kravas automobiļus-šasijas), no 
abām pusēm jābūt
aprīkotiem ar dzeltenu gaismu izstarojošiem sānu 
gabarītlukturiem (aizmugurējais sānu gabarītlukturis drīkst 
izstarot sarkanu gaismu, ja tas ir
kombinēts, sagrupēts vai 
savietots ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo 
kontūrgaismu, bremžu signāllukturi, aizmugurējo miglas lukturi
vai ja tas ir sagrupēts un tam ir kopēja gaismu izstarojoša 
virsma ar aizmugurējo atstarotāju) [SM1], [SM2] (vai [R]).
Transportlīdzekļiem, kas ir platāki par 2,10 m un pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 1995. gada 1. janvāri, jābūt uzstādītiem 
:
a) diviem uz priekšu baltu gaismu izstarojošiem kontūrgaismas 
[A] lukturiem. Uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem tiem 
jāatrodas ne
zemāk par vējstikla augšējo malu, uz piekabēm - 
maksimāli augstu. N kategorijas transportlīdzekļiem atļauts 
uzstādīt divus papildu
kontūrgaismas lukturus uz kabīnes, ja tie 
jau atrodas uz kravas tilpnes, un uz kravas tilpnes, ja tie jau 
atrodas uz kabīnes;
b) diviem uz aizmuguri sarkanu gaismu izstarojošiem 
kontūrgaismas [R] lukturiem. Par tādiem uzskatāmi arī kravas 
automobiļu un to
piekabju aizmugurējie gabarītlukturi, ja 
transportlīdzeklis nav aprīkots ar furgona veida kravas tilpni 
(piemēram, kravas šasijas, seglu vilcēji,
konteinervedēji, 
kokvedēji);
c) neatkarīgi no transportlīdzekļa izgatavošanas laika - ja 
papildus izgatavotāja kravas tilpnei uzstādīta speciālas kravas 
stiprināšanai
paredzēta konstrukcija, kuras platums pārsniedz 
izgatavotāja kravas tilpnes platumu, jābūt uzstādītiem diviem 
baltu gaismu uz priekšu
izstarojošiem kontūrgaismas [A] lukturiem 
konstrukcijas priekšā, platākajā vietā un diviem sarkanu gaismu 
uz aizmuguri izstarojošiem
kontūrgaismas [R] lukturiem 
konstrukcijas aizmugurē, platākajā vietā.
N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem aizmugurē 
atļauts uzstādīt divus sarkanu gaismu uz aizmuguri izstarojošus 
papildu
kontūrgaismas lukturus. Tie drīkst izstarot baltu gaismu 
uz priekšu.
Automobiļiem un autobusiem, kuru garums nepārsniedz 6 m un 
platums - 2 m, drīkst uzstādīt divus baltu gaismu uz priekšu 
izstarojošus
stāvgaismas lukturus automobiļa priekšpusē un divus 
sarkanu gaismu uz aizmuguri izstarojošus stāvgaismas lukturus 
aizmugurē vai pa
80
/
227
vienam dzeltenu gaismu izstarojošam lukturim 
katrā automobiļa pusē, ja šāds lukturis savietots ar sānu 
virzienrādītāju vai sānu gabarītlukturi.
Skaits un krāsa - dienas gaitas 
lukturi
Automobiļiem un autobusiem kas pirmo reizi reģistrēti, sākot 
ar 2014. gada 1. janvāri, jābūt uzstādītiem diviem baltu gaismu 
izstarojošiem
dienas gaitas lukturiem [RL]. Pārējiem automobiļiem 
un autobusiem atļauts uzstādīt divus dienas gaitas [RL] lukturus, 
bet motocikliem,
tricikliem vai kvadricikliem - vienu vai divus 
dienas gaitas lukturus.
Novietojums - gabarītlukturi un 
kontūrgaismas lukturi
Transportlīdzekļu priekšējiem un aizmugurējiem 
gabarītlukturiem, kā arī automobiļu un autobusu stāvgaismas 
lukturiem jābūt uzstādītiem
simetriski attiecībā pret 
transportlīdzekļa vidējo garenplakni, ievērojot attiecīgi 
4.2.3.1. un 4.2.3.2. attēlā norādīto izvietojumu. Aizmugurējiem
gabarītlukturiem jābūt uzstādītiem tā, lai attālums līdz 
transportlīdzekļa aizmugurējai šķērsplaknei nebūtu lielāks par 
700 mm.
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ maksimāli 
pieļaujamo priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu, kā arī 
automobiļu un autobusu
stāvgaismas lukturu uzstādīšanas augstumu 
drīkst palielināt līdz 2100 mm.
Ja motociklam ir viens priekšējais un aizmugurējais 
gabarītlukturis, tā gaismu izstarojošās virsmas centram jāsakrīt 
ar vidējo garenplakni.
81
/
227
Attālums no motocikla priekšējā 
gabarītluktura gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta līdz 
ceļa virsmai nedrīkst būt mazāks par 350
mm un no augstākā punkta 
- lielāks par 1200 mm. Attālums no aizmugurējā gabarītluktura 
gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta līdz
ceļa virsmai 
nedrīkst būt mazāks par 250 mm un no augstākā punkta - lielāks 
par 1500 mm.
Speciālajiem kravas automobiļiem aizmugurējos gabarītlukturus 
atļauts izvietot, neievērojot iepriekš minētos nosacījumus 
attiecībā uz
uzstādīšanas augstumu, ja to paredzējis izgatavotājs 
un ja tas saistīts ar speciālo funkciju veikšanu.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar papildu aizmugurējiem 
gabarītlukturiem, drīkst neievērot papildu aizmugurējo 
gabarītlukturu uzstādīšanas
nosacījumus attiecībā uz uzstādīšanas 
augstumu un attālumu līdz tuvākajam sānu gabarītu punktam.
Ja izgatavotājs nav paredzējis stāvgaismas lukturu 
uzstādīšanu, to funkcijas izpilda gabarītgaismas lukturi, ja tos 
var ieslēgt katrā
automobiļa vai autobusa pusē atsevišķi.
Sānu gabarītlukturiem [SM1], [SM2] (vai [R]) jābūt 
uzstādītiem, ievērojot 4.2.3.3. attēlā norādīto izvietojumu. Ja 
transportlīdzekļa
konstrukcijas īpatnību dēļ tas nav iespējams, 
maksimāli pieļaujamo uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt līdz 
2100 mm.
Vienam no sānu gabarītlukturiem jābūt izvietotam 
transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, turklāt pirmajam sānu 
gabarītlukturim (skaitot no
transportlīdzekļa priekšas) jābūt 
izvietotam ne tālāk par 3 m no transportlīdzekļa priekšējo 
gabarītu tālākā punkta (piekabēm šeit jāņem vērā
sakabes iekārtas 
garums). Attālums starp diviem sānu gabarītlukturiem nedrīkst 
pārsniegt 3 m. Ja transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ
tas nav iespējams, šo attālumu var palielināt līdz 4 m.
Kontūrgaismas lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski attiecībā 
pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni, ievērojot 4.2.3.4. 
attēlā norādīto 
82
/
227
izvietojumu, pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa 
sānu gabarītu tālākajam punktam (šis nosacījums tiek uzskatīts 
par izpildītu, ja attālums nav
lielāks par 400 mm) un pēc 
iespējas augstāk no ceļa virsmas.
Aizmugurējo papildu kontūrgaismas lukturu (4.2.3.5. att.) 
gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta attālums līdz ceļa 
virsmai nedrīkst
būt mazāks par 350 mm, un tie ar speciāliem, 
elastīgiem stiprinājumiem drīkst būt izvirzīti ārpus 
transportlīdzekļa gabarītiem ne vairāk kā 150
mm.
83
/
227
N2 un N3 kategorijas transport
līdzekļiem uz kabīnes jumta 
uzstādītie papildu kontūrgaismas lukturi jānovieto pēc iespējas 
tuvāk
transportlīdzekļa kabīnes sānu gabarītu tālākajam punktam 
(šis nosacījums tiek uzskatīts par izpildītu, ja attiecīgais 
attālums nav lielāks par
400 mm).
Novietojums - dienas gaitas 
lukturi
Dienas gaitas lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski pret 
automobiļa vai autobusa vidējo garenplakni, ievērojot 4.2.3.6. 
attēlā norādīto
izvietojumu.
84
/
227
Motocikliem, tricikliem un kvadricikliem, kam ir viens dienas 
gaitas lukturis, ja tas novietots virs vai zem galvenajiem 
lukturiem, tā gaismu
izstarojošās virsmas centram jāsakrīt ar 
transportlīdzekļa vidējo garenplakni, ja tas novietots blakus 
galvenajiem lukturiem vai apvienots ar
tiem, attālumam no 
transportlīdzekļa vidējās garenplaknes līdz luktura gaismu 
izstarojošās virsmas tuvākajam punktam jābūt ne lielākam par
250 
mm.
Motocikliem, tricikliem un kvadricikliem, kam ir divi dienas 
gaitas lukturi, tiem jābūt uzstādītiem simetriski 
transportlīdzekļa vidējai
garenplaknei un attālumam starp lukturu 
gaismu izstarojošās virsmas tuvākajiem punktiem jābūt ne lielākam 
par 240 mm.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.2.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Vājāka aizmugurējā vai sānu 
gabarītluktura izstarotās gaismas krāsas intensitāte luktura 
vai
gaismas avota nolietojuma dēļ
1
B1. Neatbilstošs vai 
nesertificēts, vai neatbilstoši sertificēts lukturis; 
neatbilstošs luktura tips vai
lukturu skaits, vai 
novietojums; prasībām neatbilstošs gaismas avots; 
neatbilstoša luktura krāsa vai
spilgtums; izstaro sarkanu 
gaismu uz priekšu vai baltu gaismu uz aizmuguri
2
85
/
227
4.3. Bremžu lukturi
4.3.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Bremžu lukturiem jādarbojas, jābūt droši un atbilstoši 
nostiprinātiem un aprīkotiem ar gaismas avotu. Ja gaismas avots 
ir vairākas
vienlaicīgi degošas kvēlspuldzes vai gaismu 
izstarojošas diodes, jādeg ne mazāk kā divām trešdaļām 
kvēlspuldžu vai diožu.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos 
u.tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana
atļauta, ja tie nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
A4. Aizliegts uzstādīt bremžu lukturus, kas darbojas 
pārtrauktā (mirgojošā) režīmā, atskaitot ārkārtas bremzēšanas 
režīmu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.3.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts 
lukturis; ja gaismas avots ir vairākas vienlaicīgi degošas 
kvēlspuldzes vai
gaismu izstarojošas diodes, nedeg līdz 
vienai trešdaļai kvēlspuldžu vai diožu
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts 
lukturis; nedeg viens bremžu lukturis; ja gaismas avots ir 
vairākas
vienlaicīgi degošas kvēlspuldzes vai gaismu 
izstarojošas diodes, nedeg vairāk kā viena trešdaļa
kvēlspuldžu vai diožu
2
B1. Nedeg neviens bremžu 
lukturis
3
B2. Bojāts lukturis (piem., 
plaisas, izlūzumi, korozija, šķidrums tajā u.tml.);
2
B3. Pārklājums vai gaismas 
krāsas filtra izmantošana uz luktura vai tajā; papildu 
elements, kas
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu
2
B4. Lukturis darbojas pārtrauktā 
(mirgojošā) režīmā, kas nav ārkārtas bremzēšanas režīms
2
4.3.2. Slēgums
A. Prasības
A1. Nospiežot bremžu pedāli vai jebkuru darba bremžu sviru, 
uzreiz jāiedegas visiem pamata (izgatavotāja uzstādītajiem) 
bremžu
86
/
227
lukturiem, [S3] bremžu lukturim, ja M1 kategorijas 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts sākot ar 2001. gada 1. 
janvāri, un bremžu papildu
lukturiem, kas nav obligāti uzstādāmi, 
ja tie tomēr uzstādīti.
A2. Vadības ierīce nedrīkst būt bojāta, un tās darbība 
nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.3.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
3) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla
pārbaude vai 
pārbaude,
izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko 
saskarni
B1. M1 kategorijas transportlīdzeklim, kas 
pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31.
decembrim, vai M2, 
M3, N, O kategorijas transportlīdzeklim nedeg vienīgais 
papildu bremžu
lukturis vai abi papildu bremžu lukturi, vai 
kāds no papildu bremžu lukturiem
1
B1. Prasībām neatbilstošs bremžu lukturu 
slēgums; novēlota bremžu lukturu ieslēgšanās; M1
kategorijas 
transportlīdzeklim, kas pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri,
nedeg neviens papildu [S3] tipa bremžu 
lukturis; OBD (ja tiek lietota šajā nolūkā), kam
pieslēdzas, 
izmantojot transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda 
kļūmi bremžu lukturu
elektriskajā ķēdē; tehniskajā apskatē - 
bremžu lukturis nedarbojas vai nepareizi darbojas
ārkārtas 
bremzēšanas režīmā
2
B2. Bojāta vadības ierīce vai traucēta tās 
darbība
2
4.3.3. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Bremžu lukturiem jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo
reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, lukturi var būt sertificēti un marķēti atbilstoši 
prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot
(sertificējot) 
transportlīdzekli, ar nosacījumu, ka lukturu marķējumā norādīts 
luktura tips.
Skaits un krāsa
Automobiļiem un to piekabēm jābūt diviem (motocikliem - vienam 
vai diviem) sarkanu krāsu izstarojošiem bremžu lukturiem [S1] vai 
[S2].
Ja automobilis vai piekabe izgatavota pirms 1971. gada 1. 
janvāra, pieļaujams viens bremžu lukturis [S1] vai [S2]. Ja M1 
kategorijas
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri, tam jābūt aprīkotam arī ar [S3] sarkanu 
gaismu izstarojošu bremžu
lukturi.
M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti 
līdz 2000. gada 31. decembrim, M2, M3, N un O kategorijas
transportlīdzekļiem papildus drīkst uzstādīt vienu [S3] bremžu 
lukturi vai vienu pāri [S1] vai [S2] bremžu lukturu. Divi papildu 
pāri [S1] vai [S2]
87
/
227
bremžu lukturu pieļaujami tikai M2, M3, N2, 
N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem.
Novietojums
Automobiļu un to piekabju bremžu lukturiem jābūt uzstādītiem 
simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni, 
ievērojot
4.3.3.1. attēlā norādīto izvietojumu.
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ bremžu lukturu 
maksimāli pieļaujamo uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt līdz 
2100 mm.
Speciālajiem kravas automobiļiem atļauts bremžu lukturus 
izvietot, neievērojot šī koda nosacījumus attiecībā uz 
uzstādīšanas augstumu,
ja to paredzējis izgatavotājs un ja tas 
saistīts ar speciālo funkciju veikšanu.
Motocikla bremžu lukturiem jābūt izvietotiem simetriski 
attiecībā pret tā vidējo garenplakni (viena luktura gadījumā 
luktura gaismu
88
/
227
izstarojošās virsmas centram jāsakrīt ar garenass 
plakni). Lukturu gaismu izstarojošās virsmas zemākā punkta 
attālums līdz ceļa virsmai
nedrīkst būt mazāks par 250 mm un 
augstākā punkta - lielāks par 1500 mm.
[S3] tipa papildu bremžu lukturim jābūt uzstādītam (skat. 
4.3.3.1. att.) uz transportlīdzekļa vidējās garenplaknes augstāk 
par galvenajiem
bremžu lukturiem, bet ne zemāk kā 850 mm attālumā 
no ceļa virsmas. Ja konstrukcijas īpatnību dēļ [S3] tipa papildu 
bremžu lukturi nav
iespējams novietot simetriski, atļauts 
uzstādīt vienu šādu lukturi ne tālāk kā 150 mm uz vienu vai uz 
otru pusi no automobiļa vidējās
garenplaknes vai divus šādus 
lukturus - pēc iespējas tuvu transportlīdzekļa vidējai 
garenplaknei un simetriski attiecībā pret to. [S1] vai [S2]
kategorijas papildu bremžu lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski 
pret automobiļa vidējo garenplakni, augstāk par galvenajiem 
bremžu
lukturiem.
M2, M3, N2, N3, O3 un O4 kategoriju transportlīdzekļiem [S1] 
vai [S2] tipa papildu bremžu lukturiem jābūt uzstādītiem 
simetriski pret
automobiļa vidējo garenplakni, ne zemāk par 
galvenajiem bremžu lukturiem.
Bremzēšanas signāllukturu gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks 
par aizmugurējo gabarītlukturu gaismas stiprumu vai vienāds ar 
to.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.3.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Vājāka bremžu luktura 
izstarotās gaismas krāsas intensitāte luktura vai gaismas 
avota
nolietojuma dēļ
1
B1. Neatbilstošs vai 
nesertificēts, vai neatbilstoši sertificēts lukturis; 
neatbilstošs luktura tips vai
lukturu skaits, vai 
novietojums; prasībām neatbilstošs gaismas avots; 
neatbilstoša luktura krāsa vai
spilgtums
2
4.4. Virzienrādītāju lukturi, 
avārijas brīdinājuma gaismas signāls un pagriešanās gaismas
4.4.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Virzienrādītāju lukturiem un pagriešanās gaismas lukturiem 
jādarbojas, jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem un 
aprīkotiem ar
gaismas avotu. Ja gaismas avots ir vairākas gaismu 
izstarojošas diodes, jādeg ne mazāk kā divām trešdaļām diožu.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos un tml.). 
Tonējums
nedrīkst būt izbalējis.
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana
89
/
227
atļauta, ja tie nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.4.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts 
lukturis; ja gaismas avots ir vairākas gaismu izstarojošas 
diodes, nedeg
līdz vienai trešdaļai diožu
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts 
lukturis; lukturis nedeg vai nav gaismas avota; ja gaismas 
avots ir
vairākas gaismu izstarojošas diodes, nedeg vairāk kā 
viena trešdaļa diožu;
2
B2. Bojāts lukturis (piem., 
plaisas, izlūzumi, korozija, šķidrums tajā u.tml.)
2
B3. Pārklājums vai gaismas 
krāsas filtra izmantošana uz luktura vai tajā; papildu 
elements, kas
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu
2
4.4.2. Slēgums
A. Prasības
A1. Ieslēdzot labās vai kreisās puses virzienrādītāju 
lukturus, vienlaikus sinhroni jāieslēdzas un jāmirgo visiem labās 
vai kreisās puses
virzienrādītāju lukturiem. Ieslēdzot avārijas 
brīdinājuma gaismas signālu, vienlaikus sinhroni jāmirgo visiem 
virzienrādītāju lukturiem.
Automobiļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 1986. gada 1.aprīli, jābūt aprīkotiem ar 
gaismas avārijas signalizāciju.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar četriem vai sešiem 
aizmugurējiem virzienrādītājiem, tad, ieslēdzot virzienrādītājus, 
vienas puses
aizmugurējie virzienrādītāji drīkst ieslēgties un 
izslēgties pārmaiņus.
Virzienrādītāju lukturiem jāsāk darboties tikai tad, ja tos 
ieslēdz ar virzienrādītāja vai avārijas brīdinājuma gaismas 
signāla vadības ierīci.
Pagriešanās gaismu lukturi drīkst ieslēgties tad, ja ir 
ieslēgti tuvās vai tālās gaismas lukturi un virzienrādītājs vai 
stūre pagriezta uz
attiecīgo pusi.
A2. Virzienrādītāju lukturu vadības ierīce nedrīkst būt 
bojāta, un tās darbība nedrīkst būt traucēta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.4.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedeg dublējošais virzienrādītāja 
lukturis vai lukturi
1
B1. Prasībām neatbilstošs virzienrādītāju 
lukturu vai pagriešanās gaismu lukturu slēgums
2
90
/
227
B2. Bojāta vadības ierīce vai traucēta tās 
darbība, vai vadības ierīce nedarbojas
2
4.4.3. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Virzienrādītāju lukturiem un pagriešanās gaismu lukturiem 
jābūt sertificētiem un marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas
noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim, lukturi var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši tehnisko
normatīvu prasībām, 
kas piemēroti, veicot transportlīdzekļa izgatavošanu 
(sertificēšanu).
Skaits un krāsa
Automobiļiem jābūt diviem priekšējiem virzienrādītāju 
lukturiem [1], [1a] vai [1b] un diviem aizmugurējiem 
virzienrādītāju lukturiem [2a] vai
[2b]. Automobiļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri un Latvijā pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 2007. gada 1. janvāri,
katrā 
automobiļa pusē jāuzstāda viens vai divi sānu virzienrādītāju 
lukturi [3], [4], [5] vai [6]. Pārējiem automobiļiem sānu 
virzienrādītāju lukturu
uzstādīšana nav obligāta.
Piekabēm jābūt diviem aizmugurējiem virzienrādītāju lukturiem 
[2a] vai [2b]. M1, M2 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem 
drīkst uzstādīt
divus attiecīga tipa papildu aizmugurējos 
virzienrādītāju lukturus.
M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem drīkst 
uzstādīt divus vai četrus attiecīga tipa papildu aizmugurējos 
virzienrādītāju
lukturus.
Motocikliem, kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar 1983. gada 
1. janvāri, jābūt diviem priekšējiem virzienrādītāju lukturiem un 
diviem
aizmugurējiem virzienrādītāju lukturiem.
Visiem virzienrādītāju lukturiem jāizstaro dzeltena 
gaisma.
Baltu gaismu izstarojoši priekšējie virzienrādītāju lukturi un 
sarkanu gaismu izstarojoši aizmugurējie virzienrādītāju lukturi 
pieļaujami tikai
tad, ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 1979. gada 31. decembrim un šādu lukturu 
uzstādīšanu paredzējis izgatavotājs.
Sarkanu gaismu izstarojoši aizmugurējie virzienrādītāju 
lukturi pieļaujami arī transportlīdzeklim, kas izgatavots 
ASV/Kanādas tirgum un
kam šādu lukturu uzstādīšanu paredz 
izgatavotājs, turklāt tikai tad, ja transportlīdzeklis pirmo 
reizi reģistrēts laikā no 1980. gada 1. janvāra
līdz 2001. gada 
1. janvārim un Latvijā reģistrēts līdz 2004. gada 1. jūlijam.
Automobiļi un autobusi priekšā drīkst būt aprīkoti ar diviem 
baltu gaismu izstarojošiem pagriešanās gaismu lukturiem.
Novietojums
91
/
227
Automobiļiem un to piekabēm virzienrādītāju lukturiem jābūt 
uzstādītiem simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo 
garenplakni,
ievērojot 4.4.3.1. attēlā norādīto izvietojumu.
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ priekšējo un 
aizmugurējo virzienrādītāju lukturu [1], [1a], [1b], [2a] un [2b] 
maksimāli
pieļaujamo uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt līdz 
2100 mm.
Speciālajiem kravas automobiļiem atļauts aizmugurējos 
virzienrādītāju lukturus izvietot, neievērojot šī koda 
nosacījumus attiecībā uz
uzstādīšanas augstumu, ja to paredzējis 
izgatavotājs un ja tas saistīts ar speciālo funkciju 
veikšanu.
Ja transportlīdzeklis aprīkots ar papildu aizmugurējiem 
virzienrādītāju lukturiem, tad drīkst neievērot uzstādīšanas 
nosacījumus attiecībā uz
papildu aizmugurējo virzienrādītāju 
lukturu uzstādīšanas augstumu un attālumu līdz tuvākajam sānu 
gabarītu punktam.
92
/
227
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ sānu 
virzienrādītāju lukturu [3], [4], [5] un [6] maksimāli pieļaujamo 
uzstādīšanas augstumu
drīkst palielināt līdz 2300 mm. Sānu 
virzienrādītāju lukturu gaismu izstarojošās virsmas attālums no 
automobiļa priekšgala nedrīkst pārsniegt
1800 mm. 
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ šo attālumu drīkst 
palielināt līdz 2500 mm.
Motociklu priekšējiem virzienrādītāju lukturiem jābūt vismaz 
240 mm attālumā vienam no otra, turklāt tie nedrīkst atrasties 
tieši zem vai
tieši virs galvenajiem lukturiem.
Aizmugurējiem virzienrādītāju lukturiem jābūt vismaz 180 mm 
attālumā vienam no otra un ne tālāk kā 300 mm no tālākā 
aizmugurējā
gabarīta punkta.
Virzienrādītāja luktura gaismu izstarojošās virsmas zemākā 
punkta attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst būt mazāks par 350 mm 
un
augstākā punkta lielāks par 1200 mm.
Pagriešanās gaismas lukturiem jābūt uzstādītiem simetriski 
attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni.
Virzienrādītāju lukturu gaismas stiprums nedrīkst būt mazāks 
par aizmugurējo gabarītlukturu gaismas stiprumu vai vienāds ar 
to.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.4.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Vājāka virzienrādītāja 
luktura izstarotās gaismas krāsas intensitāte luktura vai 
gaismas avota
nolietojuma dēļ
1
Neatbilstošs vai nesertificēts, 
vai neatbilstoši sertificēts lukturis; neatbilstošs luktura 
tips vai lukturu
skaits, vai novietojums; prasībām 
neatbilstošs gaismas avots; neatbilstoša luktura krāsa vai
spilgtums
2
4.4.4. Mirgošanas frekvence
A. Prasības
A1. Virzienrādītāja lukturu mirgošanas frekvencei jābūt 60-120 
gaismas impulsi minūtē (1-2 Hz).
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.4.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Mirgošanas frekvence neatbilst prasībām 
- atšķiras par vairāk nekā 25 %
2
93
/
227
4.5. Priekšējie un aizmugurējie 
miglas lukturi
4.5.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Priekšējiem un aizmugurējiem miglas lukturiem jādarbojas, 
jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem un aprīkotiem ar gaismas 
avotu. Ja
gaismas avots ir vairākas gaismu izstarojošas diodes, 
jādeg ne mazāk kā divām trešdaļām diožu.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos un tml.). 
Aizmugurējo
miglas lukturu tonējums nedrīkst būt izbalējis.
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana
atļauta, ja tie nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.5.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts 
lukturis; ja gaismas avots ir vairākas vienlaicīgi degošas 
gaismu
izstarojošas diodes, nedeg līdz vienai trešdaļai 
diožu; ja aizmugurē uzstādīti divi miglas lukturi,
nedeg labā 
pusē
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts 
lukturis; ja aizmugurē uzstādīti divi miglas lukturi, nedeg 
kreisā pusē;
nedeg neviens aizmugurējais miglas lukturis; ja 
gaismas avots ir vairākas vienlaicīgi degošas
gaismu 
izstarojošas diodes, nedeg vairāk kā viena trešdaļa 
diožu
2
B2. Bojāts lukturis (piem., 
plaisas, izlūzumi, korozija, šķidrums tajā u.tml.)
2
B3. Pārklājums vai gaismas 
krāsas filtra izmantošana uz luktura vai tajā; papildu 
elements, kas
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu
2
4.5.2. Priekšējo miglas lukturu 
iestatījums
A. Prasības
A1. Priekšējā miglas luktura gaismas kūļa regulējumam 
jāatbilst 4.5.2.1. attēlā norādītajam. Tā augšējā horizontālā 
robeža nedrīkst būt
augstāka par tādā pašā augstumā uzstādīta un 
pareizi noregulēta tuvās gaismas luktura gaismas kūļa horizontālo 
gaismu norobežojošo līniju.
Amerikas tipa luktura gaismas kūļa 
augšējā horizontālā robeža nedrīkst būt augstāka par pareizi 
noregulēta tālās gaismas luktura gaismu
94
/
227
izstarojošās virsmas 
horizontālo viduslīniju.
Priekšējā miglas luktura gaismas kūļa attēlam uz pārbaudes 
ekrāna vai regloskopā jābūt nepārprotami izšķiramam, tas nedrīkst 
būt
izplūdis, bezveidīgs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.5.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Noteikt priekšējā miglas luktura 
gaismas kūļa
noliekumu pret horizontu ar regloskopu
B1. Iestatījums par zemu; gaismas kūlis 
nedaudz novirzīts uz
sāniem
1
B1. Iestatījums par augstu; gaismas kūlis 
būtiski novirzīts uz
sāniem; gaismas kūļa attēls izplūdis, 
bezveidīgs.
2
4.5.3. Slēgums
A. Prasības
A1. Ieslēdzot priekšējos miglas lukturus, jādeg visiem 
uzstādītajiem priekšējiem miglas lukturiem. Priekšējiem miglas 
lukturiem jābūt
ieslēdzamiem vienīgi tad, kad jau ieslēgti 
gabarītlukturi un aizmugurējās numura zīmes apgaismojums.
Aizmugurējam miglas lukturim jābūt ieslēdzamam tad, kad 
ieslēgti galvenie lukturi vai priekšējie miglas lukturi. 
Aizmugurējam miglas
lukturim jābūt izslēdzamam neatkarīgi no 
citiem lukturiem. Aizmugurējais miglas lukturis drīkst palikt 
ieslēgts, ja izslēdz galvenos lukturus un
gabarītlukturi paliek 
ieslēgti. Ja izslēdz gabarītlukturus un atkal tos ieslēdz, 
aizmugurējam miglas lukturim jāpaliek izslēgtam.
A2. Priekšējo un aizmugurējo miglas lukturu vadības ierīce 
nedrīkst būt bojāta, un tās darbība nedrīkst būt traucēta.
95
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.5.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Prasībām neatbilstošs priekšējo vai 
aizmugurējo miglas lukturu slēgums
2
B2. Bojāta vadības ierīce vai traucēta tās 
darbība
1
B2. Vadības ierīce nedarbojas
2
4.5.4. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Priekšējiem miglas lukturiem jābūt sertificētiem un 
marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumiem. Ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, priekšējie miglas lukturi var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši
prasībām, kuras tika 
piemērotas, izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli, ar 
nosacījumu, ka marķējumā norādīts luktura tips.
Aizmugurējiem miglas lukturiem jābūt sertificētiem un 
marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumiem. Ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, aizmugurējie miglas lukturi var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši
prasībām, kuras tika 
piemērotas, izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli, ar 
nosacījumu, ka marķējumā norādīts luktura tips.
Miglas lukturos atļauts uzstādīt tikai izgatavotāja paredzētos 
vienāda tipa un jaudas gaismas avotus: B klases miglas lukturos - 
tikai
kvēlspuldzes; F3 klases miglas lukturos - kvēlspuldzes, 
lokizlādes gaismas avotus, gaismas diožu moduļus vai gaismas 
ģeneratorus.
Lukturiem jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem.
Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 
31. decembrim, gaismas avoti var būt sertificēti un marķēti 
atbilstoši prasībām,
kuras tika piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot) transportlīdzekli.
Skaits un krāsa - priekšējie miglas 
lukturi
Automobiļiem drīkst būt uzstādīti divi priekšējie miglas 
lukturi, bet motocikliem - viens vai divi priekšējie miglas 
lukturi. Uzstādītajiem
priekšējiem miglas lukturiem jāizstaro 
vienādas krāsas gaisma - abiem balta vai abiem dzeltena.
Skaits un krāsa - aizmugurējie 
miglas lukturi
Līdz 2001. gada 1. janvārim pirmo reizi reģistrētiem 
transportlīdzekļiem drīkst būt uzstādīti un transportlīdzekļiem, 
kas pirmo reizi
reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, 
jāuzstāda viens vai divi sarkanu gaismu izstarojoši aizmugurējie 
miglas lukturi [F].
Novietojums - priekšējie miglas 
lukturi
96
/
227
Priekšējos miglas lukturus uzstāda priekšā simetriski pret 
transportlīdzekļa vidējo garenplakni tā, lai to gaismas kūlis 
neapžilbinātu tā
paša transportlīdzekļa vadītāju ne tieši, ne 
netieši, atstarojoties no atpakaļskata spoguļiem vai citām 
transportlīdzekļa gaismu atstarojošām
virsmām, un lai tie 
neierobežotu vadītāja redzamības zonu.
Priekšējos miglas lukturus uzstāda, ievērojot 4.5.4.1. attēlā 
norādīto izvietojumu un ņemot vērā, ka gaismu izstarojošās 
virsmas augstākā
punkta attālums līdz ceļa virsmai nedrīkst 
atrasties augstāk par tuvās gaismas luktura gaismu izstarojošās 
virsmas augstāko punktu.
Motocikliem - viena priekšējā miglas luktura gadījumā - tā 
gaismu izstarojošās virsmas centram jāsakrīt ar vidējo 
garenplakni vai arī
attālumam no tās līdz luktura gaismu 
izstarojošās virsmas tuvākajam punktam jābūt ne lielākam par 250 
mm.
Novietojums - aizmugurējie miglas 
lukturi
97
/
227
Aizmugurējos miglas lukturus uzstāda, ievērojot 4.5.4.2. 
attēlā norādīto izvietojumu. N3G kategorijas (paaugstinātas 
pārgājības)
transportlīdzekļiem aizmugurējā miglas luktura gaismu 
izstarojošās virsmas zemākā punkta attālums līdz ceļam nedrīkst 
būt lielāks par 1200
mm, motocikliem - par 900 mm.
L kategorijas transportlīdzekļiem aizmugurējo miglas lukturu 
uzstādīšana nav obligāta.
Ja automobilim uzstādīts viens aizmugurējais miglas lukturis, 
tam jāatrodas kreisajā pusē vai vidū, ja divi - tiem jābūt 
izvietotiem simetriski
pret vidējo garenplakni.
Aizmugurējam miglas lukturim jāatrodas vismaz 100 mm attālumā 
no bremžu luktura.
Aizmugurējā miglas luktura gaismas spilgtumam jābūt vienādam 
ar bremžu lukturu gaismas spilgtumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.5.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Neatbilstošs vai 
nesertificēts, vai neatbilstoši sertificēts lukturis; 
neatbilstošs luktura veids vai
lukturu skaits, vai 
novietojums; prasībām neatbilstošs gaismas avots; 
neatbilstoša luktura krāsa vai
spilgtums
2
4.6. Atpakaļgaitas lukturi
4.6.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Atpakaļgaitas lukturiem jādarbojas, jābūt droši un 
atbilstoši nostiprinātiem un aprīkotiem ar gaismas avotu. Ja 
gaismas avots ir
vairākas vienlaicīgi degošas gaismu izstarojošas 
diodes, jādeg ne mazāk kā divām trešdaļām diožu.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos un 
tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana
atļauta, ja tie nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.6.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
98
/
227
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts 
lukturis; ja gaismas avots ir vairākas gaismu izstarojošas 
diodes, nedeg
līdz vienai trešdaļai diožu; nedeg viens no 
vairākiem atpakaļgaitas lukturiem
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts 
lukturis; nedeg neviens atpakaļgaitas lukturis; ja gaismas 
avots ir
vairākas gaismu izstarojošas diodes, nedeg vairāk kā 
viena trešdaļa diožu;
2
B2. Bojāts lukturis (piem., 
plaisas, izlūzumi, korozija, šķidrums tajā u.tml.)
2
B3. Pārklājums vai gaismas 
krāsas filtra izmantošana uz luktura vai tajā; papildu 
elements, kas
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu
2
4.6.2. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Atpakaļgaitas lukturiem jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis
pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, lukturi var būt sertificēti un marķēti atbilstoši 
prasībām, kuras tika piemērotas,
izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli, ar nosacījumu, ka lukturu marķējumā norādīts 
luktura tips.
Skaits un krāsa
Automobiļiem, kas pirmo reiz reģistrēti, sākot ar 1982. gada 
1. janvāri, un O3, O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kas pirmo 
reizi
reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, jābūt 
aprīkotiem ar vienu vai diviem atpakaļgaitas lukturiem [AR]. 
Atpakaļgaitas lukturiem jāizstaro
balta gaisma.
N2, N3, M2, M3, O2, O3, un O4 kategorijas transportlīdzekļiem 
atļauts uzstādīt papildu atpakaļgaitas lukturus, tai skaitā vienu 
vai divus
priekšējos baltu gaismu izstarojošus miglas lukturus, 
kas veic atpakaļgaitas lukturu funkcijas un ir sertificēti un 
marķēti atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. 
Kopējais atpakaļgaitas lukturu skaits nedrīkst būt lielāks par 
četriem.
Novietojums
Ja transportlīdzeklim ir divi atpakaļgaitas lukturi, tiem 
jābūt uzstādītiem aizmugurē simetriski attiecībā pret tā 
garenplakni. Sānos
uzstādītajiem papildus atpakaļgaitas lukturiem 
[AR] jābūt novietotiem transportlīdzekļa aizmugurējā daļā. 
Atpakaļgaitas lukturu uzstādīšanas
augstums norādīts 4.6.2.1. 
attēlā. Viena atpakaļgaitas luktura gadījumā jāievēro tā 
uzstādīšanas augstums.
99
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.6.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Neatbilstošs vai 
nesertificēts, vai neatbilstoši sertificēts lukturis; 
neatbilstošs luktura tips vai
lukturu skaits, vai 
novietojums; neatbilstoša luktura krāsa
2
4.6.3. Slēgums
A. Prasības
A1. Visiem atpakaļgaitas lukturiem jāieslēdzas līdz ar 
atpakaļgaitas pārnesuma ieslēgšanu, turklāt ierīcei, kas 
nodrošina motora darbību
100
/
227
vai izslēdz to, atrodoties tādā 
stāvoklī, kurā iespējama motora darbība. Lukturi nedrīkst 
ieslēgties vai arī tiem ir jāizslēdzas, ja netiek izpildīts
kaut 
viens no iepriekš minētajiem nosacījumiem lukturu ieslēgšanai. 
Šie nosacījumi attiecas arī uz gadījumu, kad transportlīdzekļa 
aizmugurē
uzstādīti atpakaļgaitas lukturu funkcijas pildoši 
priekšējie miglas lukturi, ko paredzēts ieslēgt un izslēgt ar 
atsevišķa slēdža palīdzību.
Ja atpakaļgaitas lukturu uzstādīšanu nav paredzējis 
transportlīdzekļa izgatavotājs un nav iespējams izpildīt to 
slēgumam noteiktās
prasības, ieslēdzoties atpakaļgaitas 
lukturiem, automobiļa salonā jāieslēdzas gaismas vai skaņas 
brīdinājuma signālam, kas viegli ievērojams
vadītājam.
Sānos uzstādītie papildus atpakaļgaitas lukturi [AR] drīkst 
ieslēgties kopā ar pamata atpakaļgaitas lukturiem [AR] vai var 
būt ieslēdzami
un izslēdzami ar atsevišķu slēdzi. Sānos 
uzstādītie papildus atpakaļgaitas lukturi, kas ir ieslēdzami un 
izslēdzami ar atsevišķu slēdzi, drīkst
turpināt degt arī pēc 
atpakaļgaitas pārnesuma izslēgšanas, un tiem jāizslēdzas 
automātiski, pēc tam, kad transportlīdzeklis, braucot uz
priekšu, 
sasniedz ātrumu 10 km/h.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.6.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Prasībām neatbilstošs atpakaļgaitas 
lukturu slēgums
1
B1. Atpakaļgaitas lukturis ieslēdzams tad, 
kad nav ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums
2
4.7. Aizmugurējās reģistrācijas 
numura zīmes apgaismojuma lukturi
4.7.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma 
lukturiem jādarbojas, jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem un 
aprīkotiem ar
gaismas avotu. Ja gaismas avots ir vairākas 
vienlaicīgi degošas gaismu izstarojošas diodes, jādeg ne mazāk kā 
divām trešdaļām diožu.
A2. Lukturim vai tā gaismu izstarojošajai virsmai jābūt bez 
bojājumiem (piem., plaisām, izlūzumiem, šķidruma tajos un 
tml.).
A3. Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana
atļauta, ja tie nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
A4. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma 
lukturiem jābūt novietotiem tā, lai tie efektīvi apgaismotu 
transportlīdzekļa
aizmugurējo numura zīmi un tieši neizstarotu 
baltu gaismu uz aizmuguri. Ja transportlīdzeklis aprīkots tikai 
ar vienu numura zīmes
apgaismojuma lukturi, tam jābūt novietotam 
uz numura zīmes vertikālās simetrijas ass, izņemot gadījumus, ja 
transportlīdzekļa izgatavotājs
paredzējis citādi.
101
/
227
A5. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojumam 
jāieslēdzas un jādeg vienlaikus ar visiem gabarītlukturiem un
kontūrgaismām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.7.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedroši nostiprināts 
lukturis; nedeg viens no vairākiem aizmugurējās reģistrācijas 
numura
zīmes apgaismojuma lukturiem; ja gaismas avots ir 
vairākas gaismu izstarojošas diodes, nedeg
līdz vienai 
trešdaļai diožu
1
B1. Neatbilstoši nostiprināts 
lukturis; nedeg aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes
apgaismojums; ja gaismas avots ir vairākas gaismu 
izstarojošas diodes, nedeg vairāk kā viena
trešdaļa 
diožu
2
B2. Bojāts lukturis (piem., 
plaisas, izlūzumi, korozija, šķidrums tajā u.tml.)
2
B3. Pārklājums vai gaismas 
krāsas filtra izmantošana uz luktura vai tajā; papildu 
elements, kas
samazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu
2
B4. Prasībām neatbilstošs 
aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturu
novietojums; neefektīvi apgaismo valsts reģistrācijas numura 
zīmi; lukturis tieši izstaro baltu
gaismu uz aizmuguri
2
B5. Prasībām neatbilstošs 
aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturu
slēgums
2
4.7.2. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Numura zīmes apgaismojuma lukturiem jābūt sertificētiem un 
marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas 
noteikumiem. Ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, lukturi var būt sertificēti un marķēti 
atbilstoši prasībām, kuras tika
piemērotas, izgatavojot 
(sertificējot) transportlīdzekli.
Visiem transportlīdzekļiem jābūt vienam vai vairākiem baltu 
gaismu izstarojošiem aizmugurējās numura zīmes apgaismojuma 
lukturiem
[L].
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.7.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
102
/
227
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Neatbilstošs vai nesertificēts, vai 
neatbilstoši sertificēts lukturis; neatbilstošs luktura tips 
vai
lukturu skaits, vai krāsa
2
4.8. Atstarotāji, atstarojošās 
pamanāmības zīmes, aizmugurējās pazīšanas zīmes
4.8.1. Stāvoklis
A. Prasības
A1. Mācību braukšanai paredzētajiem transportlīdzekļiem ar 
dublējošo vadības sistēmu jābūt apzīmētiem ar pazīšanas zīmi 
atbilstoši Ceļu
satiksmes noteikumu (turpmāk - CSN) prasībām.
N3 kategorijas transportlīdzekļiem, izņemot kravas automobiļus 
seglu vilcējus, un posmainajiem II un III klases autobusiem 
aizmugurē
jāpiestiprina pazīšanas zīmes atbilstoši CSN 
prasībām.
Visiem O kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums kopā ar 
sakabes ierīci pārsniedz 8 m, kā arī tiem, kuru pilna masa 
pārsniedz 10 t,
aizmugurē jāpiestiprina pazīšanas zīmes 
atbilstoši CSN prasībām.
Uz transportlīdzekļiem citiem satiksmes dalībniekiem redzamā 
vietā drīkst atrasties tikai CSN norādītās transportlīdzekļu 
pazīšanas
zīmes. Jebkāda cita veida zīmes vai informācija, kurās 
izmantotas CSN noteiktās ceļa zīmju vai ceļa apzīmējumu formu vai 
krāsu
kombinācijas, kas var maldināt citus ceļu satiksmes 
dalībniekus, ir aizliegtas.
Valsts pazīšanas zīmi drīkst uzstādīt kopā ar tās pašas valsts 
reģistrācijas numura zīmi (-ēm), izņemot gadījumus, ja 
transportlīdzeklis
Latvijā ir reģistrēts uz laiku.
Atstarotājiem, atstarojošajām pamanāmības zīmēm un pazīšanas 
zīmēm jābūt atbilstoši nostiprinātām. Tām jābūt bez pārklājumiem,
plaisām, izlūzumiem un tamlīdzīgiem bojājumiem, kas pasliktina 
atstarošanas īpašības. Tonējums nedrīkst būt izbalējis. Papildu 
elementu
uzstādīšana atļauta, ja tie nesamazina atstarotāja, 
atstarojošās pamanāmības zīmes vai pazīšanas zīmes atstarojošās 
virsmas laukumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.8.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Citas valsts pazīšanas zīme; 
nedroši nostiprināts atstarotājs, atstarojošā pamanāmības 
zīme
vai pazīšanas zīme; izbalējis tonējums
1
B1. Nav obligāti lietojamā 
pazīšanas zīme; neatbilstošs tās izmērs un novietojums; 
pazīšanas
zīme mācību braukšanai neatbilst CSN prasībām; 
neatļauta cita veida pazīšanas zīme ar
103
/
227
maldinošu informāciju; 
neatbilstoši nostiprināts atstarotājs, atstarojošā 
pamanāmības zīme vai
pazīšanas zīme; atstarotāja, 
atstarojošās pamanāmības zīmes vai pazīšanas zīmes bojājums
(piem., plaisa, izlūzums, u.tml.), kas pasliktina 
atstarošanas īpašības; pārklājums vai gaismas
krāsas filtra 
izmantošana uz atstarotāja, atstarojošās pamanāmības zīmes 
vai pazīšanas zīmes;
papildu elements, kas samazina 
atstarojošās virsmas laukumu
2
4.8.2. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Atstarotājiem, atstarojošajām pamanāmības zīmēm un 
aizmugurējām pazīšanas zīmēm jābūt sertificētiem un marķētiem 
atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem. Ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, atstarotāji var būt
sertificēti un marķēti atbilstoši 
prasībām, kuras tika piemērotas, izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli, ar nosacījumu, ka tā marķējumā
norādīts 
atstarotāja tips.
Atstarojošajiem materiāliem, ieskaitot reklāmas nolūkā 
izmantojamos, jābūt sertificētiem un marķētiem atbilstoši 
transportlīdzekļu
sertifikācijas noteikumiem. D klases 
atstarojošā materiāla kopējais laukums uz transportlīdzekļa 
nedrīkst pārsniegt 2 m
2
. Reklāmas nolūkos
aizliegts 
izmantot C klases atstarojošos materiālus.
Atstarojošais materiāls neaizstāj atstarotājus.
Skaits un krāsa - atstarotāji
Mehāniskajiem transportlīdzekļiem jābūt diviem (motocikliem - 
vienam vai diviem) aizmugurējiem atstarotājiem sarkanā krāsā 
[IA]. Tie
nedrīkst būt trīsstūra formas. Pieļaujams uzstādīt 
papildu atbilstoša tipa aizmugurējos atstarotājus, ja tie 
nesamazina obligāti uzstādāmo
atstarotāju efektivitāti.
Mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kam izslēgtā stavoklī 
galvenie lukturi ir pilnībā nosegti jābūt aprīkotiem ar diviem 
priekšējiem
atstarotājiem [IA] baltā krāsā. Pārējiem 
mehāniskajiem transportlīdzekļiem to uzstādīšana ir 
ieteicama.
Piekabēm jābūt diviem aizmugurējiem trīsstūra formas 
atstarotājiem sarkanā krāsā [IIIA] un diviem priekšējiem citas 
formas atstarotājiem
[IA] baltā krāsā.
Pieļaujams uzstādīt papildu priekšējos vai aizmugurējos 
atstarotājus, ja tie nesamazina obligāti uzstādāmo atstarotāju 
efektivitāti.
Ja aizmugurējie atstarotāji ir apvienoti ar citām aizmugurējām 
gaismas ierīcēm, papildu aizmugurējiem atstarotājiem var nebūt 
trīsstūra
forma.
104
/
227
Transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 m un kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 1995. gada 1. janvāri, un visām 
piekabēm, kas
izgatavotas, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, jābūt 
pietiekamam skaitam sānu atstarotāju [IA], [SM1] vai [SM2] 
dzeltenā krāsā. Pārējiem
transportlīdzekļiem to uzstādīšana ir 
ieteicama. Aizmugurējais sānu atstarotājs drīkst būt sarkanā 
krāsā, ja tas ir savietots ar aizmugurējo
gabarītlukturi, 
aizmugurējo kontūrgaismu, bremžu lukturi, aizmugurējo miglas 
lukturi vai sānu aizmugurējo gabarītlukturi, vai tiem ir kopēja
gaismu izstarojoša virsma.
Skaits (daudzums), izmēri un krāsa - 
atstarojošās pamanāmības zīmes
C klases atstarojošā materiāla pamanāmības zīmes, kas norāda 
uz transportlīdzekļa horizontālajiem un vertikālajiem izmēriem 
(garumu,
platumu un augstumu) uzstāda, sākot ar 2012. gada 10. 
jūliju, pirmo reizi reģistrētiem N2 kategorijas 
transportlīdzekļiem ar pilno masu lielāku
par 7,5 t un N3, O3 un 
O4 kategorijas transportlīdzekļiem (izņemot šasijas ar kabīni, 
nepabeigtus transportlīdzekļus un seglu vilcējus),
ievērojot 
šādus nosacījumus:
a) ja transportlīdzekļi ir platāki par 2,10 m, aizmugurē jābūt 
pamanāmības zīmei (visu gabarītu pamanāmības zīme) - sarkanas vai
dzeltenas krāsas nepārtrauktām līnijām, kas norāda uz 
transportlīdzekļa apveidu;
b) ja transportlīdzekļi ir garāki par 6 m (ar piekabi, 
ieskaitot jūgstieņa garumu), sānos jābūt pamanāmības zīmēm 
(daļēja gabarītu
pamanāmības zīme) - dzeltenas vai baltas krāsas 
horizontālām nepārtrauktām līnijām, kas norāda transportlīdzekļa 
horizontālo izmēru
(garumu), un iezīmētiem augšējiem stūriem, kas 
norāda vertikālo izmēru (augstumu);
Visu gabarītu pamanāmības zīmes un daļēju gabarītu pamanāmības 
zīmes drīkst uzstādīt visiem transportlīdzekļiem, izņemot M1, O1 
un
L kategorijas transportlīdzekļus, ievērojot prasības attiecībā 
uz atstarojošā materiāla klasi, pamanāmības zīmju izmēriem, krāsu 
un
uzstādīšanas nosacījumiem.
O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļa priekšā drīkst 
uzstādīt baltas krāsas pamanāmības zīmi (horizontālo gabarītu 
pamanāmības
zīme), kas ar nepārtrauktu līniju norāda uz 
transportlīdzekļa platumu.
Pamanāmības zīme atbilst šādiem nosacījumiem:
a) tās minimālais līnijas elementa garums ir tāds, lai uz tā 
būtu redzams atstarojošā materiāla tipa apstiprinājuma 
marķējums;
b) tās platums ir intervālā no 50 līdz 60 mm;
c) tās līniju uzskata par nepārtrauktu, ja attālums starp 
līnijas elementiem nepārsniedz pusi no īsākā blakus esošā 
elementa. Ja tas nav
konstruktīvi iespējams, attālums starp 
elementiem drīkst būt lielāks, bet nedrīkst pārsniegt 1000 
mm;
d) tās augšējo stūru elementu veido divas vismaz 250 mm garas 
līnijas, kuras viena pret otru novietotas 90° leņķī. Ja tas nav 
konstruktīvi
105
/
227
iespējams, tām pēc iespējas vairāk jāatbilst 
transportlīdzekļa kontūrām.
Novietojums - atstarotāji
Automobiļu un to piekabju priekšējiem un aizmugurējiem 
atstarotājiem jābūt uzstādītiem simetriski attiecībā pret 
transportlīdzekļa vidējo
garenplakni, ievērojot 4.8.2.1. attēlā 
norādīto izvietojumu.
Transportlīdzekļa konstrukcijas īpatnību dēļ maksimāli 
pieļaujamo priekšējo un aizmugurējo atstarotāju uzstādīšanas 
augstumu drīkst
palielināt līdz 1500 mm.
Priekšējo atstarotāju atstarojošai virsmai drīkst būt kopējas 
daļas ar jebkuru citas priekšējās gaismas ierīces redzamo 
virsmu.
Aizmugurējo atstarotāju atstarojošai virsmai drīkst būt 
kopējas daļas ar jebkuras citas aizmugurējās gaismas ierīces 
redzamo virsmu.
Aizmugurējiem trijstūra formas atstarotājiem 
jābūt novietotiem ar virsotni uz augšu.
Motociklu aizmugurējiem atstarotājiem jābūt uzstādītiem 
simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni. 
Attālums no ceļa
virsmas līdz atstarotāja atstarojošās virsmas 
zemākajam punktam nedrīkst būt mazāks par 250 mm un līdz 
augstākajam - lielāks par 900
mm.
106
/
227
Sānu atstarotājiem abās transportlīdzekļa pusēs jābūt 
uzstādītiem, ievērojot 4.8.2.2. attēlā norādīto izvietojumu. 
Transportlīdzekļa
konstrukcijas īpatnību dēļ maksimāli pieļaujamo 
uzstādīšanas augstumu drīkst palielināt līdz 1500 mm.
Vienam no sānu atstarotājiem jāatrodas transportlīdzekļa 
vidējā trešdaļā. Turklāt pirmajam sānu atstarotājam (skaitot no 
transportlīdzekļa
priekšas) jāatrodas ne tālāk par 3 m no 
transportlīdzekļa priekšējo gabarītu tālākā punkta (piekabēm 
jāņem vērā sakabes ierīces garums).
Attālums starp diviem sānu 
atstarotājiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Ja transportlīdzekļa 
konstrukcijas īpatnību dēļ tas nav iespējams, tad
attālumu var 
palielināt līdz 4 m.
Sānu atstarotāju atstarojošai virsmai drīkst būt kopējas daļas 
ar jebkuru citu sānos izvietotu gaismas ierīci.
Novietojums - atstarojošās 
pamanāmības zīmes
Atstarojošo pamanāmības zīmju novietojumam noteiktas šādas 
prasības:
a) tām jāatrodas iespējami tuvu transportlīdzekļa ārējām 
kontūrām, pēc iespējas ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, 
konstrukciju un
ekspluatācijas īpatnības;
b) attālums no ceļa virsmas līdz horizontālo gabarītu 
pamanāmības zīmei vai gabarītu pamanāmības zīmju apakšējiem 
elementiem
nedrīkst būt mazāks par 250 mm un lielāks par 1500 mm, 
konstrukcijas īpatnību dēļ šo attālumu drīkst palielināt līdz 
2500 mm;
c) attālums no to augšējiem elementiem līdz transportlīdzekļa 
augšējām kontūrām nedrīkst būt lielāks par 400 mm;
107
/
227
d) garumā tām jāatrodas pēc iespējas tuvu transportlīdzekļa 
priekšgalam vai aizmugurei, bet ne tālāk par 600 mm (piekabes 
gadījumā,
neskaitot jūgstieņa garumu);
e) aizmugurē uzstādītajām pamanāmības zīmēm jāatrodas vismaz 
200 mm attālumā no obligātajiem bremžu signāllukturiem;
f) ja transportlīdzekļa aizmugurē ir uzstādītas atstarojošās 
pazīšanas zīmes, tās drīkst uzskatīt par aizmugurējo pamanāmības 
zīmju daļu;
g) tās drīkst uzstādīt uz transportlīdzekļa sastāvdaļām, uz 
kurām iespējams izvietot vismaz 60 mm platu pamanāmības zīmi;
h) ja transportlīdzekļa forma, uzbūve, konstrukcija vai 
ekspluatācijas īpatnības neļauj uzstādīt obligātās gabarītu 
pamanāmības zīmes, to
vietā drīkst uzstādīt horizontālo gabarītu 
pamanāmības zīmes.
Pamanāmības zīmes, kuru uzstādīšana nav paredzēta šajos 
noteikumos, ir aizliegts uzstādīt. Atstarotāji, atstarojošās 
pamanāmības
zīmes un pazīšanas zīmes nedrīkst atstarot sarkanu 
gaismu uz priekšu un baltu gaismu - uz aizmuguri.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.8.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nesertificēts vai 
neatbilstoši sertificēts atstarotājs, atstarojošā pamanāmības 
zīme vai
pazīšanas zīme; neatbilstoša atstarojošā materiāla 
klase; neatbilstoša atstarotāja, atstarojošās
pamanāmības 
zīmes vai pazīšanas zīmes krāsa vai novietojums, vai izmēri 
vai lietojums; nav
papildu aizmugurējo atstarotāju, ja 
uzstādīti sertificēti tonēti aizmugurējie lukturi; nav 
obligāti
lietojama atstarotāja vai atstarojošās pamanāmības 
zīmes; neatļauts atstarojošais materiāls
2
B1. Nav neviena obligāti 
lietojama atstarotāja vai atstarojošās pamanāmības zīmes; 
atstaro
sarkanu gaismu uz priekšu vai baltu - uz 
aizmuguri
3
4.9. Apgaismes iekārtu obligātie 
indikatori
4.9.1. Stāvoklis un darbība
A. Prasības
A1. Mēraparātu panelī izvietotajām apgaismes un gaismas 
indikācijas iekārtu darbības indikācijas ierīcēm jāveic tām 
paredzētās funkcijas.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.9.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
108
/
227
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
Nedarbojas kāda no mēraparātu panelī 
izvietotajām apgaismes iekārtu darbības indikācijas
ierīcēm
1
Nedarbojas tālās gaismas, virzienrādītāju 
vai aizmugurējo miglas lukturu ieslēgtā stāvokļa
indikācija
2
4.9.2. Atbilstība sertifikācijas 
prasībām
A. Prasības
A1. Apgaismes iekārtu obligāto indikatoru apzīmējumiem 
jāatbilst apzīmējamajai funkcijai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.9.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Apgaismes iekārtas obligātā indikatora 
apzīmējums neatbilst apzīmējamajai funkcijai
1
4.10. Elektriskie savienojumi starp 
velkošo transportlīdzekli un piekabi vai puspiekabi
A. Prasības
A1. Elektriskajiem savienojumiem starp velkošo 
transportlīdzekli un piekabi vai puspiekabi, kas paredzēti 
piekabes vai puspiekabes
gaismas ierīču un citu iekārtu 
darbināšanai, jābūt nodrošinātiem pret atvienošanos, bez 
bojājumiem, kas varētu radīt īssavienojumu.
Fiksētajām elektrisko 
savienojumu daļām jābūt droši un atbilstoši nostiprinātām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.10.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Ja iespējams,
pārbaudīt
elektrisko
savienojumu
B1. Nedroši nostiprinātas fiksētās 
elektrisko savienojumu daļas; bojāta vai nodilusi izolācija, 
bet
īssavienojuma draudu nav
1
B1. Neatbilstoši nostiprinātas fiksētās 
elektrisko savienojumu daļas; vaļīgs elektriskais
savienojums; īssavienojuma draudi elektriskajā savienojumā; 
elektriskais savienojums
nenodrošina piekabes vai puspiekabes 
gaismas ierīču un citu iekārtu pareizu darbību
2
B1. Nedeg neviens piekabes vai puspiekabes 
bremžu lukturis
3
4.11. Elektroinstalācija
109
/
227
A. Prasības
A1. Visiem vadiem jābūt droši un atbilstoši nostiprinātiem un 
ar nebojātu izolāciju, ciktāl par to iespējams pārliecināties. 
"Masas" vadam
izolācija drīkst nebūt. Vadi nedrīkst saskarties ar 
transportlīdzekļa daļu šķautnēm, karstām un rotējošām 
transportlīdzekļa daļām, un ar zemi.
A2. Salonā esošā papildaprīkojuma vadi nedrīkst apgrūtināt 
transportlīdzekļa vadības ierīču darbināšanu. Nedrīkst būt 
noņemti vadus
nosedzošie iekšējās apdares elementi.
A3. M un N kategorijas transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2012. gadu, jābūt izgatavotāja paredzētajai 
un darba kārtībā
esošai OBD, kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, pieslēgvietai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.11.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude, 
transportlīdzeklim
atrodoties uz bedres vai pacēlāja,
ieskaitot motora nodalījumu (ja
attiecināms)
B1. Nedrošs vai neatbilstošs vadu 
stiprinājums vai nodilusi vadu izolācija,
bet īssavienojuma 
draudu nav
1
B1. Neatbilstošs vadu stiprinājums; vadi 
saskaras ar transportlīdzekļa daļu
šķautnēm
2
B2. Nav vadus nosedzoša iekšējās apdares 
elementa
1
B2. Salonā esošā papildaprīkojuma vadi 
apgrūtina transportlīdzekļa vadības
ierīču darbināšanu
2
B2. Vadi var saskarties ar karstām vai 
rotējošām transportlīdzekļa daļām
vai ar zemi; nav vada 
izolācijas, izņemot "masas" vadu
3
B3. Nav izgatavotāja paredzētās OBD, kam 
pieslēdzas, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko 
saskarni, pieslēgvietas vai tā nedarbojas (ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 2012. 
gada 1. janvāri)
2
4.12. Neobligātie lukturi (papildu 
gaismas ierīces)
A. Prasības
A1. M, N, O kategorijas transportlīdzekļiem atļauts uzstādīt 
grozāmos lukturus (darba lukturus), kas izmantojami tehnoloģiskā 
procesa
nodrošināšanai tumšajā diennakts laikā vai nepietiekamas 
redzamības apstākļos. Operatīvajam vai Valsts robežsardzes 
transportlīdzeklim
atļauts uzstādīt vienu prožektora tipa lukturi 
un grozāmos lukturus ("darba lukturus"), kas izmantojami darba 
procesa nodrošināšanai tumšajā
diennakts laikā vai nepietiekamas 
redzamības apstākļos. Konkrētajām papildu gaismas ierīcēm jābūt 
ieslēdzamām ar atsevišķu slēdzi vienīgi
110
/
227
tad, kad ieslēgti 
gabarītlukturi un numura zīmes apgaismojums.
N2 un N3 kategoriju kravas automobiļiem simetriski garenasij 
uz kabīnes jumta drīkst uzstādīt trīs blakus novietotus dzeltenus 
vai
oranžus, no iekšpuses izgaismotus signāllukturus, attālums 
starp kuriem ir 150 līdz 300 mm, vai no iekšpuses izgaismotu 
dzeltenu
vienādmalu trijstūri ar malas garumu 250 mm.
Autobusus, kas veic pasažieru komercpārvadājumus, drīkst 
aprīkot ar izgaismotām maršruta zīmēm (zīmju vietām). Konkrētajām 
papildu
gaismas ierīcēm jābūt ieslēdzamām ar atsevišķu slēdzi 
vienīgi tad, kad ieslēgti gabarītlukturi un numura zīmes 
apgaismojums.
Autobusi var būt aprīkoti ar baltu gaismu izstarojošu papildus 
lukturi, kas apgaismo pasažieru durvis un iekāpšanas zonu. Tam 
jābūt
ieslēdzamam un izslēdzamam ar atsevišķu slēdzi vai arī tam 
jāizslēdzas automātiski, ja transportlīdzekļa kustības ātrums 
pārsniedz 5 km/h.
Lietotajiem autobusiem no Skandināvijas 
(Norvēģijas, Zviedrijas, Dānijas) ir pieļaujams arī tāds luktura 
slēgums, kurā tas ieslēdzas/izslēdzas
kopā ar atpakaļgaitas 
lukturiem.
Transportlīdzekli aizliegts aprīkot ar lukturiem, 
signāllukturiem un citām gaismas ierīcēm (piemēram, zem 
transportlīdzekļa vai apkārt
valsts reģistrācijas numura zīmei, 
salona vai kabīnes iekšpusē, ja gaismas ierīces tieši izstaro 
gaismu caur stikliem uz priekšu, aizmuguri vai
sāniem un tādejādi 
varētu maldināt citus ceļu satiksmes dalībniekus un tml.), kuru 
uzstādīšana nav paredzēta šajos noteikumos.
Mirgojošu oranžu (dzeltenu) bākuguni atļauts uzstādīt 
transportlīdzeklim, kuram to izmantošanu pieļauj CSN.
Neobligātajiem lukturiem jābūt atbilstoši nostiprinātiem. 
Lukturu optiskajam elementam jābūt tīram, sausam, bezkrāsainam; 
izkliedētājam
jābūt bez plaisām, izlūzumiem un citiem bojājumiem. 
Nav pieļaujama jebkādu pārklājumu un gaismas krāsas filtru 
izmantošana uz lukturiem
vai tajos. Papildu elementu uzstādīšana 
atļauta, ja tie nesamazina luktura gaismu izstarojošās virsmas 
laukumu.
Neobligātajos lukturos atļauts uzstādīt tikai vienāda tipa un 
tikai izgatavotāja paredzētā tipa un jaudas gaismas avotus. Tiem 
jābūt
sertificētiem un marķētiem atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumiem. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2000. gada
31. decembrim, gaismas avoti var būt 
sertificēti un marķēti atbilstoši prasībām, kuras tika 
piemērotas, izgatavojot (sertificējot)
transportlīdzekli.
Neviens no neobligātajiem lukturiem (papildu gaismas ierīcēm) 
transportlīdzekļa kustības laikā nedrīkst izstarot sarkanu gaismu 
uz
priekšu un baltu gaismu - uz aizmuguri.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.12.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nedrošs neobligātā luktura 
stiprinājums;
1
B1. Neobligātā luktura (papildu 
gaismas ierīces) neatļauta uzstādīšana vai slēgums; 
neatbilstošs
111
/
227
pārbaude
veids vai skaits; neatbilstošs un bīstams 
stiprinājums; neatbilstoši gaismas avoti; bojāts un
bīstams 
neobligātais lukturis (papildu gaismas ierīce); pārklājums 
vai gaismas krāsas filtra
izmantošana uz luktura vai tajā; 
papildu elements, kas samazina luktura gaismu izstarojošās
virsmas laukumu; kustības laikā izstaro sarkanu gaismu uz 
priekšu vai baltu - uz aizmuguri
2
4.13. Akumulators
A. Prasības
Akumulatoram jābūt atbilstoši nostiprinātam tam paredzētajā 
vietā. Akumulatora spailes nedrīkst būt bojātas, to savienojumam 
ar jaudas
vadiem jābūt nekustīgam, bez starpelementiem. 
Akumulatora novietojums, stiprinājums un tam pievienotie vadi 
nedrīkst radīt īssavienojuma
draudus.
Autobusa akumulatora nodalījumam jābūt nošķirtam no pasažieru 
salona vai vadītāja nodalījuma, un tā ventilācijai jābūt 
savienotai ar
atmosfēru.
Nav pieļaujama akumulatora satura noplūde.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
4.13.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nedrošs akumulatora 
stiprinājums, bet īssavienojuma draudu nav
1
B1. Nenostiprināts akumulators; 
neatbilstošs akumulatora novietojums; bojāta akumulatora 
spaile
vai neatbilstošs savienojums ar spaili; nav vai 
neatbilstoša akumulatora nodalījuma ventilācija;
akumulatora 
satura noplūde
2
5. GRUPA. ASIS, RITEŅI, RIEPAS UN 
BALSTIEKĀRTA
5.1. Asis
5.1.1. Tilta sija
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa tilta sijai jābūt bez plaisām, lūzumiem, 
deformācijām, būtiskiem korozijas bojājumiem, kā arī bojājumiem, 
kas
ietekmē funkcionalitāti, stiprību vai riteņu ģeometriju.
112
/
227
A2. Nav pieļaujama brīvkustība tilta sijas stiprinājumā. 
Gājiena elastīgajiem ierobežotājiem jābūt bez bojājumiem un 
nostiprinātiem
atbilstošā vietā.
A3. Aizliegts remontēt, pārveidot un atjaunot tilta siju 
metinot, lodējot, kniedējot, presējot, deformējot vai kā citādi, 
izņemot gadījumus, ja
tādu remonta tehnoloģiju paredzējis 
izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude, transportlīdeklim
atrodoties uz bedres 
vai pacēlāja
2) Ieteicams izmantot ass 
spēles detektoru
B1. Būtiski tilta sijas korozijas bojājumi 
vai stiprību, funkcionalitāti vai
riteņu ģeometriju 
ietekmējoši bojājumi;
2
B1. Plaisas vai lūzumi, vai deformācijas 
tilta sijā
3
B2. Gājiena elastīgā ierobežotāja nav vai 
tas bojāts, vai neatbilstošs tā
novietojums
1
B2. Vaļīgs tilta sijas stiprinājums
2
B2. Tilta sijas stiprinājuma izjukšanas 
bīstamība
3
B3. Tilta sijas neatļauts remonts
2
B3. Izmainīta tilta sijas konstrukcija
3
5.1.2. Grozāmā ass
A. Prasības
A1. Grozāmās ass korpusā nav pieļaujamas plaisas, lūzumi un 
remontmetinājumi. Nav pieļaujama palielināta brīvkustība grozāmās 
ass
savienojumā ar tilta siju (pulka).
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.1.2.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude, transportlīdeklim atrodoties
uz bedres 
vai pacēlāja
2) Ieteicams izmantot ass 
spēles detektoru
3) Kustināt katru riteni 
vertikāli vai horizontāli un
novērtēt brīvkustību tilta 
sijas un grozāmās ass
savienojumā
B1. Palielināta brīvkustība grozāmās ass 
savienojumā ar tilta siju
(pulku); grozāmās ass korpusa 
remontmetinājums
2
B1. Plaisa vai lūzums grozāmās ass korpusā; 
bīstama brīvkustība
grozāmās ass savienojumā ar tilta siju 
(pulkas asi), kas ietekmē
vadāmību
3
113
/
227
5.1.3. Riteņu gultņi
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama palielināta brīvkustība un ķīlēšanās riteņu 
gultņos.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.1.3.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude, transportlīdeklim
atrodoties uz bedres 
vai pacēlāja
2) Ieteicams izmantot ass spēles detektoru
3) Kustināt katru riteni un novērtēt
brīvkustību 
vertikālā plaknē riteņa un
grozāmās ass savienojumā
B1. Palielināta brīvkustība vai ķīlēšanās 
riteņa gultnī
2
B1. Bīstama brīvkustība gultnī, kas ietekmē 
transportlīdzekļa vadāmību;
bīstami liela ķīlēšanās gultnī, 
kas var radīt tā pārkaršanu; riteņa gultņa
izjukšanas 
bīstamība
3
5.2. Riteņi un riepas
5.2.1. Riteņa rumba
A. Prasības
A1. Visiem riteņa stiprināšanas uzgriežņiem un skrūvēm jābūt 
atbilstošas konstrukcijas un nospriegotām.
A2. Aizliegts aprīkot transportlīdzekli ar nesaderīgiem 
riteņiem (diskiem), kam stiprinājuma elementu izmērs vai 
izvietojums atšķiras no
transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētā.
A3. Riteņa rumbā nav pieļaujamas plaisas, lūzumi, deformācijas 
un remontmetinājumi.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.2.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Trūkst riteņa stiprināšanas 
skrūves vai uzgriežņa; neatbilstoša vai nenospriegota skrūve 
vai
uzgrieznis
2
B1. Trūkst vairāk nekā vienas 
riteņa stiprināšanas skrūves vai uzgriežņa; ritenis 
nenostiprināts,
kustas attiecībā pret rumbas atloku
3
114
/
227
B2. Ar transportlīdzekli 
nesaderīgs ritenis (disks), kam stiprinājuma elementu izmērs 
vai
izvietojums atšķiras no transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētā
2
B3. Plaisas vai lūzumi, vai 
deformācijas, vai remotmetinājumi riteņa rumbā
3
5.2.2. Riteņi
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar visiem tā 
konstrukcijā paredzētajiem riteņiem (atskaitot rezerves riteni). 
Riteņu diskiem jābūt
vienāda izmēra, izņemot gadījumus, ja 
izgatavotājs ir noteicis citādi. Riteņu riepu un disku 
kombinācijai jāatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja
prasībām.
A2. Ritenis nedrīkst būt izvirzīts ārpus transportlīdzekļa 
kontūrām, ja to neparedz transportlīdzekļa izgatavotājs. Riteņi 
pie jebkādas
transportlīdzekļa noslodzes un to pagrieziena leņķa 
nedrīkst saskarties ar virsbūves daļām. Aizliegts uzstādīt riteņu 
diskus, kas nav
rūpnieciski ražoti vai kuru konstrukcija ir 
izmainīta. Motociklam (triciklam, kvadriciklam) aizliegts 
uzstādīt automobiļa riteņus, ja to nav
paredzējis izgatavotājs. 
Riepas bortgredzenam, ja tāds paredzēts riteņa konstrukcijā, 
jābūt pareizi uzstādītam.
A3. Transportlīdzekļa riteņu diskiem nedrīkst būt plaisas, 
izlūzumi, deformācijas, remontmetinājumi un bojājumi, kas var 
izraisīt riepas
pārsprāgšanu. Riteņa diskam jābūt visiem 
spieķiem, ja tādi paredzēti, un tiem jābūt nospriegotiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Katra riteņa vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim atrodoties uz bedres vai
pacēlēja
B1. Atšķirīgu izmēru diski; 
transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām
neatbilstoša riteņa 
un riepas kombinācija
2
B1. Nav visu transportlīdzekļa konstrukcijā 
paredzēto riteņu (atskaitot
rezerves riteni)
3
B2. Ritenis izvirzīts ārpus 
transportlīdzekļa kontūrām; ritenis saskaras ar
virsbūves 
daļu
2
B2. Uzstādīts pašizgatavots vai izmainītas 
konstrukcijas riteņa disks;
motociklam uzstādīts automobiļa 
ritenis; nepareizi uzstādīts bortgredzens
3
B3. Motocikla riteņa diskam nav viena 
spieķa
1
B3. Deformācijas vai remontmetinājumi riteņa 
diskā; nav vai nenospriegoti
vairāki motocikla riteņa 
spieķi
2
B3. Plaisa vai izlūzums riteņa diskā, vai 
bojājums, kas var izraisīt riepas
3 
115
/
227
pārsprāgšanu
3
5.2.3. Riepas
A. Prasības
A1. Riepām jābūt sertificētām un marķētām atbilstoši 
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem (5.2.3.1. att.). Ja 
transportlīdzeklis pirmo
reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. 
decembrim, riepas var būt sertificētas un marķētas atbilstoši 
tehnisko normatīvu prasībām, kas piemēroti,
veicot 
transportlīdzekļa izgatavošanu (sertificēšanu), ar nosacījumu, ka 
riepas marķējumā, izmantojot 5.2.3.1., 5.2.3.2. un 5.2.3.3. 
tabulā
norādītos apzīmējumus, ietverta šāda informācija: riepas 
platums, riepas augstuma un platuma attiecība, riepas 
konstrukcijas veids, riepas
nominālais loka diametrs, riepas 
slodzes indekss, riepas ātruma kategorija un ziemas riepām - 
attiecīgā lietojuma apzīmējums (M+S, M&S,
M.S., 
).
Riepu marķējuma piemēri doti 5.2.3.1. attēlā. Riepu marķējumā 
lietotie apzīmējumi norādīti 5.2.3.1., 5.2.3.2. un 5.2.3.3. 
tabulā.
5.2.3.1. tabula
Riepu marķējumos 
lietotie apzīmējumi automobiļiem un to piekabēm ar pilnu masu, ne 
lielāku par 3,5 t
Nr. p. k.
Apzīmējums
Apzīmējuma atšifrējums
1.
185
Riepas platums
2.
70
Augstuma un platuma attiecība
3.
D
Diagonālkorda riepa (apzīmējums var arī 
nebūt)
B vai BIAS BELTED
Diagonāli apjozta riepa
116
/
227
3.
R vai RADIAL
Radiālkorda riepa
F
Nulles spiediena riepa (
run - 
flat)
4.
14
Nominālais loka diametrs
5.
89
Slodzes indekss
6.
T
Ātruma kategorija
7.
TUBELESS
Bezkameras riepa
8.
REINFORCED
Pastiprināta riepa
EXTRA LOAD
9.
M+S, M.S., M&S
Ziemas riepa
10.
Ziemas riepa - īpaši konstruēta 
izmantošanai sniega vai ledus apstākļos
11.
253 vai 2503
Izgatavota 1993. gada 25. nedēļā vai 2003. 
gada 25. nedēļā
5.2.3.2. tabula
Riepu marķējumos 
lietotie apzīmējumi automobiļiem un to piekabēm ar pilnu masu, 
lielāku par 3,5 t
Nr. p. k.
Apzīmējums
Apzīmējuma atšifrējums
1.
250
Riepas platums
2.
70
Augstuma un platuma 
attiecība
3.
(-)
Diagonālkorda riepa (apzīmējuma 
var arī nebūt)
R
Radiālkorda riepa
4.
20
Nominālais loka diametrs
5.
149/145
Slodzes indekss atsevišķam 
ritenim/dubultritenim
6.
J
Ātruma kategorija
7.
146L/143
Ātruma kategorija L pie slodzes 
indeksa 146 atsevišķam ritenim /143
dubultritenim
8.
TUBELESS
Bezkameras riepa
117
/
227
9.
 vai 
 REGROOVABLE
Padziļinot protektoru atjaunojama riepa
10.
253 vai 2503
Izgatavota 1993. gada 25. nedēļā 
vai 2003. gada 25. nedēļā
11.
90 PSI
Spiediens, pie kura jāveic 
slodzes/ātruma pārbaudes
12.
C-(pēc riepas izmēra)
Kravas automobiļu un autobusu 
(commercial vehicle) riepas apzīmējums
13.
ML, MPT
ET
Speciālas lietošanas (ceļa un apvidus) 
riepas
14.
AML, MPT2
Atjaunotas speciālas lietošanas (ceļa un 
apvidus) riepas
15.
FRT
Brīvi rotējoša riepa, paredzēta 
uzstādīšanai uz piekabju (puspiekabju) riteņiem un
mehānisko 
transportlīdzekļu riteņiem, kas nav stūrējamie vai 
dzenošie
5.2.3.3. tabula
Riepu marķējumos 
lietotie apzīmējumi L kategorijas transportlīdzekļiem
Nr. p. k.
Apzīmējums
Apzīmējuma atšifrējums
1.
100
Riepas platums
2.
80
Augstuma un platuma attiecība
3.
D
Diagonālkorda riepa (apzīmējuma var arī nebūt)
B vai BIAS BELTED
Diagonāli apjozta riepa
R vai RADIAL
Radiālkorda riepa
4.
18
Nominālais loka diametrs
5.
53
Slodzes indekss
6.
S
Ātruma kategorija
7.
TUBELESS
Bezkameras riepa
8.
REINFORCED
Pastiprināta riepa
REINF
9.
M+S, M.S., M&S; 
Ziemas riepa
10.
MST
Universālā riepa
11.
253 vai 2503
Izgatavota 1993. gada 25. nedēļā vai 2003. gada 25. 
nedēļā 
118
/
227
Riepas izmēram, konstrukcijai un spiedienam riepā jāatbilst 
transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām. Riepa nedrīkst būt 
izvirzīta ārpus
transportlīdzekļa gabarītiem, ja to neparedz 
transportlīdzekļa izgatavotājs. Riepa nedrīkst berzties pret 
citām transportlīdzekļa daļām. Riepas
ātruma kategorija un 
slodzes indekss nedrīkst būt nepietiekams transportlīdzekļa 
tehniskajiem parametriem.
Radžoto riepu tehniskajiem parametriem jāatbilst 5.2.3.4. 
tabulā norādītajiem, bet radžu daudzums riepā drīkst pārsniegt 
5.2.3.4. tabulā
norādīto, ja to apliecina riepas tipa 
apstiprinājuma dokumentācija. Atļauts lietot tikai rūpnieciski 
izgatavotas un speciāli transportlīdzekļu
riepām paredzētas 
radzes ar vienu galviņu, kura nedrīkst būt cauruļtipa. Atļauts 
radžot tikai ziemas apstākļiem piemērotas riepas. Radžotām
riepām 
un radzēm noteiktās prasības neattiecas uz transportlīdzekļu 
riepām, kas aprīkotas ar plastmasas radzēm.
5.2.3.4. tabula
Radžu skaits un 
tehniskie parametri
Transportlīdzekļi 
(kategorijas)
pilna masa ≤ 3,5t
pilna masa > 3,5t
M
1
, O
1
, 
L
3
, L
4
, L
5
N
1
, M
2
, 
O
2
M
2
, M
3
, 
N
2
, N
3
, O
3
, 
O
4
Radzes maksimālais izvirzījums 
no riepas virsmas (vidēji)
≤ 2,0 mm
≤ 2,0 mm
≤ 2,5 mm
Maksimālais radžu skaits vienai riepai
90 - ja diska 
 ≤13"
110 - ja diska 
 
= 14" vai 15"
110 ja diska 
 ≤15"
150 ja diska 
 
≥16"
130-ja 
 
≥16"
150-ja 
 
≥16"
Aizliegts:
a) transportlīdzekli aprīkot ar riepām, kas nav paredzētas 
izmantošanai ceļu satiksmē (piemēram, sacensībām vai tikai 
īpašiem nolūkiem
paredzētas riepas);
b) transportlīdzekli aprīkot ar radžotām riepām, kuru radžu 
skaits atšķiras par vairāk nekā 20%, salīdzinot riepu ar 
vislielāko radžu skaitu
un riepu ar vismazāko radžu skaitu. 
Turklāt radžojums nedrīkst būt fragmentārs, tas ir, riepas 
aploces posms bez radzēm nedrīkst būt garāks
nekā riepas un 
brauktuves kontaktlaukuma garums;
c) uzstādīt riepas pretēji paredzētajam un norādītajam 
rotācijas virzienam vai pretēji paredzētajai orientācijai 
attiecībā pret transportlīdzekli
("
inside
" - riepas mala, 
kas vērsta uz transportlīdzekļa iekšpusi; "
outside
" - 
riepas mala, kas vērsta uz transportlīdzekļa ārpusi);
119
/
227
d) transportlīdzekli aprīkot vienlaikus ar diagonālkorda un 
radiālkorda riepām vai ar radžotām riepām un riepām bez radzēm, 
tas ir, riepām,
kurās nav nevienas radzes;
e) transportlīdzekļa vienas ass riteņus aprīkot ar riepām, 
kurām atšķiras izmēri (platums vai platuma/augstuma attiecība) 
vai lietojums
(riepas, kas paredzētas izmantošanai ziemas 
apstākļos, un riepas, kas tam nav paredzētas);
f) automobili un autobusu, kuru pilna masa nepārsniedz 3,5 t, 
vienas ass riteņus un automobiļa un autobusa, kuru pilna masa 
pārsniedz
3,5 t, priekšējās stūrējamās ass (asu) riteņus aprīkot 
vienlaikus ar riepām, kurām atšķiras izgatavotājs vai preču zīme 
(nosaukums) vai
protektora zīmējums, izņemot dubultriteņu 
riepas;
g) aprīkot autobusa priekšējās ass riteņus ar atjaunotām 
riepām;
h) aprīkot mehānisko transportlīdzekļu stūrējamās vai dzenošās 
ass riteņus ar riepām, kas marķētas ar apzīmējumu "FRT";
i) transportlīdzeklim uzstādīt riepas pretēji paredzētajam un 
norādītajam rotācijas virzienam vai pretēji paredzētajai 
orientācijai attiecībā
pret transportlīdzekli ("inside" - riepas 
mala, kas vērsta uz transportlīdzekļa iekšpusi; "outside" - 
riepas mala, kas vērsta uz transportlīdzekļa
ārpusi)
Laikposmā no l.decembra līdz l.martam automobiļu, autobusu, 
kuru pilna masa nepārsniedz 3,5t, riteņiem jābūt aprīkotiem ar 
ziemas
riepām, bet laikposmā no l.maija līdz l.oktobrim aizliegts 
lietot automobiļus, autobusus un to piekabes, kam riteņi aprīkoti 
ar radžotām
riepām.
A2. Minimālais pieļaujamais riepas protektora dziļums 
mērīšanas zonā (skat. 5.2.3.2. att.) laikposmā, kad CSN neparedz 
obligātu ziemas
riepu lietošanu, ir:
120
/
227
a) vieglajiem automobiļiem, kravas automobiļiem ar pilnu masu 
ne lielāku par 3,5 t un to piekabēm (Ml, Nl, O1, O2 kategoriju
transportlīdzekļiem) - 1,6 mm;
b) autobusiem (M2, M3 kategoriju transportlīdzekļiem) - 2,0 
mm;
c) kravas automobiļiem ar pilnu masu, lielāku par 3,5 t, un to 
piekabēm (N2, N3, O3, O4 kategoriju transportlīdzekļiem) - 1,6 
mm,
d) motocikliem - 0,8 mm.
Minimālais pieļaujamais riepas protektora dziļums mērīšanas 
zonā (5.6. att.) laikposmā, kad CSN paredz obligātu ziemas riepu 
lietošanu,
ir:
a) ziemas riepām, kas uzstādītas automobiļiem un autobusiem ar 
pilnu masu ne lielāku par 3,5 t - 4mm;
b) jebkurām riepām, kas uzstādītas autobusiem ar pilnu masu 
lielāku par 3,5 t - 3,0 mm;
c) jebkurām riepām, kas uzstādītas automobiļiem ar pilnu masu 
lielāku par 3,5 t - 2,0 mm;
A3. Riepai nedrīkst būt kordu atsedzošs bojājums (iegriezums, 
plīsums un tml.), atdalījies protektora slānis, vecuma dēļ 
radušās plaisas,
atdalījies protektors vai sānu aizsargslānis, 
korda plīsuma izraisīta riepas deformācija. Aizliegts lietot 
riepu ar mehāniski palielinātu protektora
dziļumu (padziļinot 
rievas starp protektora izciļņiem vai tml.), izņemot gadījumus, 
ja riepas marķējumā ir apzīmējums "Ω" vai "Regroovable".
Aizliegts mehāniski vai kā citādi izmainīt riepas protektora 
zīmējumu (piemēram, izgriezt protektora blokus).
Jādarbojas riepu spiediena kontroles sistēmai, ja tāda 
uzstādīta.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.2.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Riepas pilnīga
vizuāla pārbaude,
griežot riteni (ja
iespējams)
2) Riepas protektora
dziļumu 
pārbauda ar
mērinstrumentu, ja
nepieciešams
B1. Riepa beržas pret pretšļakatu ierīci; 
acīmredzami nepietiekams spiediens riepā
1
B1. Nesertificēta vai neatbilstoši 
sertificēta riepa; riepas ātruma kategorija vai slodzes 
indekss
nepietiekams transportlīdzekļa tehniskajiem 
parametriem; neatļauts radzes veids vai skaits, vai
izvietojums; radzes riepā, kas nav paredzēta radžošanai; 
neatbilstoši uzstādītas riepas,
laikaposmam neatbilstošas 
riepas; riepa beržas pret nekustīgu transportlīdzekļa 
daļu
2
B1. Riepas pārsprāgšanas risks jebkāda 
bojājuma dēļ
3
B2. Nepietiekams riepas protektora dziļums; 
nepietiekams riepas protektora dziļums obligātas
ziemas riepu 
lietošanas periodā, tomēr konkrētajam transportlīdzeklim tas 
nav mazāks par tam
2
121
/
227
minimāli pieļaujamo riepas protektora 
dziļumu periodā, kad ziemas riepu lietošana nav obligāta
B2. Nepietiekams riepas protektora dziļums 
obligātas ziemas riepu lietošanas periodā, turklāt
konkrētajam transportlīdzeklim tas ir mazāks arī par tam 
minimāli pieļaujamo riepas protektora
dziļumu periodā, kad 
ziemas riepu lietošana nav obligāta;
3
B3. Nelieli vietēji un virspusēji riepas 
bojājumi
1
B3. Kordu atsedzošs bojājums (iegriezums, 
plīsums un tml.); atdalījies protektora slānis vai tā
gabals 
vai sānu aizsargslānis vai tā gabals; korda plīsuma izraisīta 
riepas deformācija; vecuma
dēļ radušās plaisas; mehāniski 
palielināts protektora dziļums riepai, kas tam nav paredzēta;
izmainīts protektora zīmējums; nedarbojas riepu spiediena 
kontroles sistēma
2
B3. Riepas nodiluma vai vecuma izraisīts 
korda atsegums
3
5.3. Balstiekārta
5.3.1. Mehāniskais atsperojums un 
stabilizators
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama transportlīdzekļa aprīkošana ar atsperojumu 
un stabilizatoru, kas nav paredzēts konkrētajam 
transportlīdzeklim un kā
uzstādīšanai mainītas tā stiprinājuma 
vietas vai balstiekārtas konstrukcija. Uz transportlīdzekļa 
vienas ass nav pieļaujams uzstādīt atšķirīgas
konstrukcijas un 
izmēru atsperojumu. Lokšņu atsperojuma lokšņu skaitam abās ass 
pusēs jābūt vienādam. Lokšņu atsperu skavām jābūt
nostiprinātām 
nekustīgi. Loksnes nedrīkst pārvietoties viena attiecībā pret 
otru. Starp atsperes vijumiem aizliegts uzstādīt gājienu
ierobežojošus elementus.
A2. Transportlīdzekļa atsperojumam jābūt bez plaisām, 
lūzumiem, ievērojamiem korozijas bojājumiem, remontmetinājumiem. 
Tas
nolietojuma dēļ nedrīkst būt ievērojami zaudējis funkcionālās 
īpašības.
A3. Atsperojuma stiprinājumos pie rāmja, tilta sijas vai 
virsbūves nav pieļaujamas palielinātas brīvkustības un 
stiprinājumus ietekmējoši
bojājumi.
A4. Aizliegts remontēt atsperojumu un stabilizatoru metinot, 
lodējot, kniedējot, presējot, deformējot vai kā citādi ietekmējot 
šo detaļu
stiprību, izņemot gadījumus, ja tādu remonta 
tehnoloģiju paredz izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.3.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
B1. Nenozīmīga atsperu lokšņu savstarpēja 
nobīde
1
122
/
227
pārbaude,
transportlīdzeklim
atrodoties uz
bedres vai pacēlāja
2) Ieteicams
izmantot ass
spēles detektoru
B1. Atsperojums vai stabilizators nav 
paredzēts konkrētajam transportlīdzeklim; atšķirīgas
konstrukcijas vai izmēra atsperojums uz vienas 
transportlīdzekļa ass; izmainītas atsperojuma
stiprinājuma 
vietas; atšķirīgs lokšņu skaits abās ass pusēs; 
nenostiprinātas lokšņu atsperojuma
skavas; lokšņu atsperu 
savstarpēja pārvietošanās; atsperes gājienu ierobežojošs 
elements
2
B1. Nav transportlīdzekļa konstrukcijā 
paredzētā atsperojuma vai tā daļas
3
B2. Plaisas, lūzumi, ievērojama korozija 
atsperojumā vai stabilizatorā; nolietojuma dēļ ievērojami
zaudētas atsperojuma funkcionālās īpašības
2
B2. Lokšņu atsperojuma pamatloksnes 
lūzums
3
B3. Palielināta brīvkustība stiprinājumā pie 
rāmja vai tilta sijas, vai virsbūves; atsperojuma
stiprinājumu ietekmējoši bojājumi
2
B3. Tilta sijas pārvietošanās attiecībā pret 
lokšņu atsperu bloku; atsperojuma stiprinājuma
izjukšanas 
bīstamība
3
B4. Neatļauts atsperojuma vai stabilizatora 
remonts
2
5.3.2. Amortizatori
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama transportlīdzekļa aprīkošana ar 
amortizatoru, kas nav paredzēts konkrētajam transportlīdzeklim un 
kura uzstādīšanai
mainīta stiprinājuma vieta vai balstiekārtas 
konstrukcija. Uz transportlīdzekļa vienas ass nav pieļaujams 
uzstādīt atšķirīgas konstrukcijas un
izmēru amortizatorus.
A2. Amortizatoram jābūt hermētiskam, darba kārtībā un bez 
bojājumiem, aprīkotam ar paredzēto aizsargapvalku. Ja 
amortizators nav
piestiprināts visās tā stiprinājuma vietās, 
uzskata, ka amortizatora nav.
A3. Amortizatora stiprinājumos pie rāmja, tilta sijas vai 
virsbūves nav pieļaujamas palielinātas brīvkustības un 
stiprinājumus ietekmējoši
bojājumi.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.3.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude,
transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlēja vai 
izmantojot
speciālu aprīkojumu
B1. Amortizators nav paredzēts konkrētajam 
transportlīdzeklim; izmainīta
amortizatora stiprinājuma vieta 
vai amortizatora uzstādīšanas nolūkā izmainīta
balstiekārtas 
konstrukcija; atšķirīgas konstrukcijas vai izmēra 
amortizatori uz
vienas transportlīdzekļa ass
2
123
/
227
B2. Mitrs amortizatora korpuss, 
saglabājoties funkcionalitātei; bojāts amortizatora
aizsargapvalks vai tā nav
1
B2. Acīmredzama šķidruma noplūde no 
amortizatora; deformēts amortizatora
korpuss vai kāts; 
neefektīva amortizatora darbība
2
B2. Nav konstrukcijā paredzētā amortizatora; 
lauzts amortizatora kāts vai
amortizators nedarbojas
3
 
 
B3. Palielināta brīvkustība amortizatora 
stiprinājumā pie rāmja vai tilta sijas, vai
virsbūves; 
atsperojuma stiprinājumu ietekmējoši bojājumi
2
5.3.3. Torsioni, balstiekārtas 
sviras, balstrāmis
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama transportlīdzekļa aprīkošana ar torsioniem 
un balstiekārtas svirām, kas nav paredzētas konkrētajam 
transportlīdzeklim
un kā uzstādīšanai mainītas stiprinājuma 
vietas vai balstiekārtas konstrukcija. Nav pieļaujama motocikla 
aprīkošana ar vienpleca svārstsviru,
kas nav paredzēta 
konkrētajam motociklam vai kuras uzstādīšanai mainītas 
stiprinājuma vietas vai balstiekārtas konstrukcija.
A2. Torsioniem, motocikla vienpleca svārstsvirai, 
balstiekārtas svirām un balstrāmim jābūt bez plaisām, lūzumiem, 
deformācijām,
ievērojamiem korozijas bojājumiem, kā arī 
bojājumiem, kas ietekmē detaļas funkcionalitāti, stiprību vai 
riteņu ģeometriju.
A3. Torsionu, motocikla vienpleca svārstsviras, balstiekārtas 
sviru stiprinājumos pie rāmja, balstrāmja vai virsbūves, vai 
savstarpējos
savienojumos un stiprinājumos, sailentblokos, 
gultņojumā un buksēs nav pieļaujamas palielinātas brīvkustības. 
Nav atļauts aizstāt
izgatavotāja paredzētus elastīgos 
stiprinājumus ar neelastīgiem.
A4. Aizliegts remontēt (atjaunot) torsionus, motocikla 
vienpleca svārstsviru, balstiekārtas sviras un balstrāmi metinot, 
lodējot, kniedējot,
presējot, deformējot vai kā citādi ietekmējot 
šo detaļu stiprību, izņemot gadījumus, ja tādu remonta 
tehnoloģiju paredz izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.3.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
pārbaude,
transportlīdeklim
atrodoties uz
bedres 
vai
pacēlāja
B1. Torsions, motocikla vienpleca 
svārstsvira vai balstiekārtas svira, kas nav paredzēta
konkrētajam transportlīdzeklim; izmainīta torsiona, motocikla 
vienpleca svārstsviras vai
balstiekārtas sviras stiprinājuma 
vieta
2
B2. Funkcionalitāti neietekmējošas torsiona, 
motocikla vienpleca svārstsviras, balstiekārtas sviru
vai 
balstrāmja deformācijas vai virspusēja korozija
1
B2. Plaisa, lūzums, ievērojama korozija 
torsionā, motocikla vienpleca svārstsvirā, balstiekārtas
124
/
227
2) Ieteicams
izmantot ass
spēles detektoru
B2. Plaisa, lūzums, ievērojama korozija 
torsionā, motocikla vienpleca svārstsvirā, balstiekārtas
svirā vai balstrāmī; torsiona, motocikla vienpleca 
svārstsviras, balstiekārtas sviras vai balstrāmja
bojājums, 
kas ietekmē funkcionalitāti, stiprību vai riteņu ģeometriju; 
torsiona, motocikla vienpleca
svārstsviras, balstiekārtas 
sviras vai balstrāmja stiprinājumu ietekmējoši bojājumi; 
atdalījušās
sailentbloka metāla un gumijas daļas; saplēsta, 
funkcionalitāti zaudējusi sailentbloka gumijas
daļa
2
B2. Drošību nepārprotami apdraudoši lūzumi, 
plaisas, deformācijas torsionā, motocikla vienpleca
svārstsvirā, balstiekārtas svirā vai balstrāmī; savienojuma 
izjukšanas bīstamība
3
B3. Palielināta brīvkustība torsiona, 
motocikla vienpleca svārstsviras vai balstiekārtas sviras
stiprinājumā, buksēs vai gultņojumā; sailentbloka aksiālas 
vai radiālas brīvkustības dēļ saskaras
ar tā palīdzību 
savienotās daļas ("metāls pret metālu"); saplēsta, 
funkcionalitāti zaudējusi bukse;
vaļīgs skrūvjsavienojums; 
izgatavotāja paredzēts elastīgais stiprinājums aizstāts ar 
neelastīgo
2
B3. Savstarpējā savienojuma izjukšanas 
bīstamība
3
B4. Neatļauts torsiona, motocikla vienpleca 
svārstsviras, balstiekārtas sviras vai balstrāmja
remonts
2
5.3.4. Balstiekārtas šarnīri
A. Prasības
A1. Balstiekārtas šarnīros nav pieļaujama palielināta radiālā 
brīvkustība. Palielināta aksiālā brīvkustība pieļaujama, ja tādu 
paredzējis
izgatavotājs. Balstiekārtas šarnīra stiprinājumam 
jābūt nodrošinātam pret atskrūvēšanos. Putekļusargiem jābūt bez 
bojājumiem un atbilstoši
nostiprinātiem.
A2. Balstiekārtas detaļu savstarpējos savienojumos nav 
pieļaujams izmantot šarnīrus, kas nav pasargāti no apkārtējās 
vides tiešas
iedarbības, izņemot gadījumus, ja tādus paredzējis 
izgatavotājs.
A3. Vienas ass pretējās pusēs jābūt uzstādītiem vienādas 
konstrukcijas izgatavotāja paredzētiem balstiekārtas 
šarnīriem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.3.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla pārbaude,
transportlīdeklim atrodoties
uz bedres 
vai pacēlāja
2) Ieteicams izmantot ass
spēles detektoru
B1. Bojāts putekļusargs
1
B1. Palielināta radiālā vai aksiālā 
brīvkustība balstiekārtas šarnīros; šarnīra savienojums
ar 
citu transportlīdzekļa daļu nav nodrošināts pret 
atskrūvēšanos; nav putekļusarga vai
tas saplēsts vai 
saplaisājis, vai nenostiprināts
2
125
/
227
spēles detektoru
B1. Šarnīra izjukšanas bīstamība; šarnīra 
bojājums ietekmē transportlīdzekļa kustības
virziena 
stabilitāti
3
B2. Šarnīri, kas nav pasargāti no apkārtējās 
vides tiešas iedarbības, balstiekārtas
detaļu savstarpējā 
savienojumā
2
B3. Vienas ass pretējās pusēs atšķirīgas 
konstrukcijas balstiekārtas šarnīri
2
5.3.5. Pneimatiskā balstiekārta
A. Prasības
A1. Pneimatiskās balstiekārtas elementiem jābūt hermētiskiem, 
bez to darbību ietekmējošiem bojājumiem un pārveidojumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
5.3.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Virspusēji pneimatiskās 
balstiekārtas elementu bojājumi
1
B1. Kāda pneimatiskās 
balstiekārtas daļa tā bojāta vai nodilusi, vai pārveidota, ka 
ir ietekmēta
balstiekārtas darbība; dzirdama gaisa noplūde no 
pneimatiskās balstiekārtas
2
B1. Pneimatiskā balstiekārta 
nedarbojas
3
6. ŠASIJA UN TAI PIESTIPRINĀTĀS 
SASTĀVDAĻAS
6.1. Šasija vai rāmis un 
stiprinājumi
6.1.1. Vispārējais stāvoklis
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa rāmim un nesošajiem elementiem nedrīkst 
būt lūzumi, izlūzumi, plaisas, deformācijas, korozijas un citādi 
bojājumi,
kas var ietekmēt konstrukcijas izturību, riteņu 
ģeometriju un satiksmes drošību. Vītņsavienojumi, kniedētie un 
metinātie savienojumi nedrīkst
būt vaļīgi, ar plaisām vai 
lūzumiem. Transportlīdzekļa rāmim vai nesošajiem elementiem 
nedrīkst būt konstrukcijas pārveidojumi, izņemot
gadījumu, kad to 
pieļauj transportlīdzekļa izgatavotājs.
A2. Veicot M, N, O kategorijas transportlīdzekļa rāmja vai 
nesošo elementu remontu (metināšanu, kniedēšanu), nav pieļaujami 
citu detaļu
vai mezglu bojājumi vai darbības traucējumi. 
Veiktajiem remontdarbiem jānodrošina rāmja vai nesošā elementa 
pietiekama stiprība. Nav
pieļaujams rāmja vai nesošo elementu 
remonts, uzlīmējot vai pieskrūvējot remonta materiālus, tādējādi 
slēpjot vai maskējot bojāto vietu, kā arī
126
/
227
veikt remontu 
kniedējot, ja to neparedz transportlīdzekļa izgatavotājs.
Aizliegts veikt izmaiņas L kategorijas transportlīdzekļa rāmja 
un nesošo daļu konstrukcijā, kā arī remontēt vai atjaunot 
vieglmetāla rāmja
nesošās daļas. Veiktajiem remontdarbiem 
jānodrošina motocikla rāmja vai nesošo elementu pietiekama 
stiprība.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude,
transportlīdeklim
atrodoties uz
bedres vai
pacēlāja
B1. Virspusēja rāmja vai nesošā elementa 
korozija, nesošās konstrukcijas stiprību
neietekmējošas 
deformācijas; nav vienas kniedes vai skrūves; vaļīgas vai 
bojātas atsevišķas,
līdzās neesošas kniedes vai skrūves
1
B1. Neliels lūzums, izlūzums, plaisa, ar 
metināšanu labojams nesošās konstrukcijas stiprību
ietekmējošs korozijas bojājums; balstiekārtas ģeometriju 
negatīvi ietekmējoša rāmja vai nesošā
elementa deformācija; 
trūkst izgatavotāja paredzēta rāmja elementa; nav, vaļīgas 
vai bojātas
vairākas pēc kārtas kniedes vai skrūves; 
transportlīdzekļa rāmja vai nesošā elementa
konstrukcijas 
pārveidojums
2
B1. Rāmim vai nesošajam elementam 
piestiprināto sastāvdaļu stiprinājumus vājinošs lūzums vai
plaisa, vai deformācija, vai korozija; rāmja vai nesošā 
elementa neadekvāta brīvkustība; ļoti vaļīgs
vai stipri 
bojāts rāmja vai nesošā elementa, vai kādam no tiem 
piestiprinātas sastāvdaļas stiprību
un stiprinājumu būtiski 
ietekmējošs savienojums
3
B2. Nekvalitatīvi, bet stiprību nodrošinoši 
remontdarbi
1
B2. Bojātas vai nepareizi izpildītas rāmja 
vai nesošā elementa stiprību ietekmējošas metinājumu
šuves; 
nepareizi izpildīta remonta dēļ bojāta cita detaļa vai mezgls 
vai traucēta tā darbība;
nepieļaujami remontdarbi
2
B2. Neatbilstošs un nepieļaujams remonts, 
kas bīstami pasliktina rāmja vai nesošā elementa
stiprību
3
6.1.2. Izplūdes sistēmas caurules un 
klusinātāji
A. Prasības
A1. Izplūdes sistēmai, ietverot izplūdes caurules un 
klusinātājus, jānodrošina normāla atgāzu vai izmešu kontroles 
veikšana - tās
sastāvdaļas nedrīkst būt demontētas, bojātas, 
pārveidotas, kā arī nedrīkst padarīt neiespējamu vai apgrūtināt 
zondes ievietošanu izpūtējā.
Motociklam aizliegts uzstādīt 
pašizgatavotu vai pārveidotu klusinātāju un izplūdes sistēmas 
caurules.
Izplūdes sistēmas sastāvdaļās nav pieļaujama šim nolūkam 
neparedzētu detaļu vai materiālu ievietošana.
127
/
227
A2. Izplūdes sistēmas caurulēm, klusinātājiem un citām 
sastāvdaļām jābūt atbilstoši nostiprinātām. Minētās daļas 
nedrīkst atrasties
bīstami tuvu vai saskarties ar bremžu vai 
degvielas cauruļvadiem un šļūtenēm, kā arī elektroiekārtas 
vadiem.
M1 kategorijas transportlīdzekļa izplūdes sistēmas gals 
nedrīkst būt vērsts uz transportlīdzekļa sāniem (izņemot 
gadījumu, ja to
paredzējis automobiļa izgatavotājs).
A3. Izplūdes gāzes nedrīkst nonākt transportlīdzekļa 
salonā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude,
transportlīdeklim
atrodoties uz
bedres vai
pacēlāja
B1. Atgāzu vai izmešu sastāvu neietekmējoši 
nelieli bojājumi
1
B1. Demontēta vai bojāta, vai pārveidota 
izplūdes sistēmas caurule vai klusinātājs; neiespējama
vai 
apgrūtināta zondes ievietošana izpūtējā izplūdes caurules vai 
klusinātāja demontāžas vai
bojājuma, vai pārveidojuma dēļ; 
izplūdes sistēmas sastāvdaļā ievietota šim nolūkam 
neparedzēta
detaļa vai materiāls
2
B2. Nedaudz bojāts vai nav viens no 
vairākiem elastīgajiem izplūdes sistēmas cauruļu
stiprinājumiem
1
B2. Bojāti vai nav vairāki elastīgie vai 
citi izplūdes sistēmas caurules vai klusinātāja stiprinājumi;
savstarpēji nenostiprinātas izplūdes sistēmas caurules vai 
citas sastādvaļas; izplūdes sistēmas
daļa saskaras ar bremžu 
cauruļvadu vai elektroiekārtas vadu; izplūdes sistēmas daļa 
atrodas
bīstami tuvu bremžu vai degvielas cauruļvadam vai 
šļūtenei, vai elektroiekārtas vadam; M1
kategorijas 
transportlīdzekļa izplūdes sistēmas gals vērsts uz 
transportlīdzekļa sāniem, ja to nav
paredzējis 
transportlīdzekļa izgatavotājs.
2
B2. Izplūdes sistēmas daļa saskaras ar 
bremžu šļūteni vai degvielas šļūteni, vai cauruļvadu
3
B3. Izplūdes gāzes nonāk transportlīdzekļa 
salonā
2
B3. Izplūdes gāzes nonāk transportlīdzekļa 
salonā veselībai bīstamā koncentrācijā
3
6.1.3. Degvielas tvertne, degvielas 
cauruļvadi (ieskaitot apsildes degvielas tvertnes un cauruļvadus) 
un barošanas sistēmas
citas sastāvdaļas
A. Prasības
Vispārīgas prasības
128
/
227
A1. Transportlīdzekļa motora darbināšanai izmantojamās 
degvielas izmaiņai jābūt fiksētai transportlīdzekļu reģistrā.
A2. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
paredzēto degvielas tvertni. Degvielas tvertne nedrīkst būt 
bojāta, deformēta,
korodējusi. Degvielas tvertnei jābūt 
atbilstoši nostiprinātai un aprīkotai ar to noslēdzošu vāciņu. 
Stiprinājuma elementi nedrīkst būt deformēti,
korodējuši, vaļīgi. 
Aizliegti degvielas tvertnes pārveidojumi, kas palielina tās 
ietilpību. Nav pieļaujama degvielas noplūde no degvielas 
tvertnes.
A3. Aizliegts barošanas iekārtās izmantot šļūtenes un 
cauruļvadus, kas nav paredzēti šim nolūkam. Cauruļvadiem un 
šļūtenēm jābūt bez
mehāniskiem un korozijas bojājumiem, 
atbilstoši nostiprinātiem un nodrošinātiem pret bojāšanos berzes, 
vibrācijas un spriegumu ietekmē.
Nav pieļaujama degvielas noplūde 
no cauruļvadiem, šļūtenēm, citām barošanas sistēmas sastāvdaļām 
un to savienojumiem. Cauruļvadi un
šļūtenes nedrīkst atrasties 
domkrata atbalsta vietās.
Barošanas sistēmas ierīcēm un agregātiem (sūknim, 
karburatoram, degvielas iesmidzināšanas sistēmai, filtriem, 
reduktoram, vārstiem
u.tml.) jābūt atbilstoši nostiprinātiem un 
jāveic savas funkcijas.
Prasības attiecībā uz gāzes 
barošanas iekārtu
A4. Visām sākot ar 2002. gada 18.martu uzstādītajām gāzes 
barošanas iekārtas sastāvdaļām jābūt sertificētām un marķētām 
atbilstoši
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem 
(6.1.3.1.att.). Apstiprinājuma marķējumam jābūt skaidri salasāmam 
un neizdzēšamam. Gāzes
barošanas iekārtu sertificētās un marķētās 
sastāvdaļas aizliegts nomainīt ar nesertificētām. Ja motoram 
uzstādīta gāzes barošanas iekārta,
motoram jādarbojas ar gāzi, 
lai būtu iespējama motora atgāzu kontrole. Gāzes barošanas 
iekārtu uzskata par demontētu, ja
transportlīdzeklim nav nevienas 
gāzes barošanas iekārtas komponentes.
A5. Ja transportlīdzekļa motora darbināšanai uzstādīta gāzes 
barošanas iekārta, tad, ja to pieļauj tehniskais dienests, kas 
piešķīris
transportlīdzeklim tipa apstiprinājumu, gāzes barošanas 
iekārtai drīkst pievienot:
a) sašķidrinātas naftas gāzes (turpmāk - SNG) gadījumā - 
dzīvojamajiem transportlīdzekļiem, M
1
 (ar pilnu masu 
lielāku par 3500kg), M
2
,
M
3
, N
2
, 
un N
3
 kategoriju transportlīdzekļu salona apsildes 
ierīci;
129
/
227
b) saspiestas dabas gāzes (turpmāk - SDG) gadījumā - 
mehāniskotransportlīdzekļu salona vai kravas nodalījuma apsildes 
ierīci.
A6. M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļus, kam uzstādīta 
iekārta motora darbināšanai ar SDG, apzīmē ar 6.1.3.2. attēlā 
norādītajiem
simboliem, bet transportlīdzekļus, kam uzstādīta 
iekārta motora darbināšanai ar SNG, apzīmē ar 6.1.3.3. attēlā 
norādītajiem simboliem.
Apzīmējumam jābūt izturīgam pret ārējās 
vides iedarbību un jāatrodas transportlīdzekļa priekšā, aizmugurē 
un transportlīdzekļa labajā pusē,
ārpusē uz durvīm.
130
/
227
A7. Uz transportlīdzekļa nostiprināts gāzes balons nedrīkst 
atrasties zemāk nekā 200 mm virs ceļa, ja tam nav atbilstoša 
aizsargelementa
no priekšpuses un sāniem. Gāzes balons nedrīkst 
saskarties ar citām metāliskām transportlīdzekļa daļām, izņemot 
tā stiprinājuma
elementus. Gāzes balonam nedrīkst būt 
remontmetinājumi.
Ja gāzes balons atrodas transportlīdzekļa ārpusē tiešā riteņu 
mesto akmeņu zonā, tam jābūt aizsargātam ar metālisku vairogu 
pret
iespējamajiem riteņu mesto akmeņu triecieniem. Uzstādot 
gāzes balonu uz jumta, tam jāatrodas speciālā, jumtam pastāvīgi 
piestiprinātā
nodalījumā.
Ja gāzes barošanas iekārta uzstādīta, sākot ar 2002. gada 
18.martu, uz gāzes balona jābūt skaidri, salasāmi un neizdzēšami 
norādītam:
a) SNG - sērijas numuram, tilpumam (litros), marķējumam "LPG", 
pārbaudes spiedienam (kPa), uzrakstam "maksimālais piepildījums
80%" (maximum degree of filling 80%), gāzes balona 
apstiprināšanas gadam un mēnesim, apstiprinājuma marķējumam un 
tekstam "Sūknis
iekšpusē" ("Pump inside") ar sūkni identificējošu 
marķējumu, ja tas atrodas gāzes balona iekšpusē;
b) SDG - sērijas numuram, tilpumam (litros), apzīmējumam 
"CNG", ekspluatācijas spiedienam / pārbaudes spiedienam (MPa), 
masai
(kilogramos) gāzes balona apstiprināšanas gadam un mēnesim, 
apstiprinājuma marķējumam.
131
/
227
A8. Neviena gāzes barošanas sistēmas sastāvdaļa nedrīkst 
atrasties tuvāk nekā 100 mm no siltuma avota, ja tā nav 
atbilstoši pasargāta
pret siltuma ietekmi.
Neviena gāzes barošanas sistēmas sastāvdaļa, izņemot uzpildes 
ierīci un uz autobusa jumta novietotus gāzes balonus, vai tās
aizsargelements nedrīkst būt izvirzīts ārpus transportlīdzekļa 
gabarītiem.
Izņemot SNG degvielas tvertni, nevienā transportlīdzekļa 
šķērsgriezumā neviena SNG sistēmas sastāvdaļa, tostarp visi 
aizsargmateriāli,
kas ir šādu sastāvdaļu daļa, nedrīkst sniegties 
pāri transportlīdzekļa apakšmalai, izņemot, ja cita 
transportlīdzekļa daļa 150 mm rādiusā ir
novietota zemāk.
Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar gāzes barošanas sistēmu, 
sākot ar 2004. gada 1.maiju, SNG cauruļvadiem jābūt bezšuvju - 
vara (ar
gumijas vai plastmasas aizsargapvalku) ar ārējo 
diametru, ne lielāku par 12 mm, vai nerūsējošā tērauda, vai 
tērauda ar pretkorozijas
pārklājumu ar ārējo diametru, ne lielāku 
par 25 mm.
Atļauts izmantot jebkura materiāla cauruļvadus vai šļūtenes, 
ja to marķējumā norādīts, ka tās paredzētas izmantošanai SNG 
barošanas
sistēmās. Nav pieļaujami gāzes barošanas iekārtas 
sastāvdaļu lodēti un cauruļvadu vai šļūteņu materiālu bojājoši 
savienojumi. SNG iekārtās
nav pieļaujami arī metināti 
savienojumi.
Gāzes barošanas iekārtas cauruļvadiem un šļūtenēm stiprinājumu 
un starpsienu šķērsojumu vietās jābūt aprīkotiem ar 
aizsargmateriālu.
SDG iekārtas cauruļvadu stiprinājuma vietās 
nedrīkst saskarties metāliskas daļas, un SDG cauruļvadiem, kas 
atrodas pasažieru salonā vai
slēgtā (arī bagāžas) nodalījumā, 
jābūt gāznecaurlaidīgā apvalkā.
Ja gāzes balons atrodas pasažieru salonā vai slēgtā (bagāžas) 
nodalījumā, gāzes uzpildes ierīcei jāatrodas transportlīdzekļa 
ārpusē un
jābūt nodrošinātai pret griešanos, kā arī pret netīrumu 
un ūdens iedarbību. SDG uzpildes ierīce drīkst atrasties motora 
telpā.
SNG balons nedrīkst atrasties motora telpā. Ja gāzes balons 
atrodas transportlīdzekļa iekšpusē, visas tam piestiprinātās 
ierīces jāaptver
gāznecaurlaidīgam apvalkam, kam jābūt savienotam 
ar atmosfēru. Gāzes balonam piestiprinātās ierīces aptverošais 
gāznecaurlaidīgais
apvalks nedrīkst būt bojāts, deformēts. Ja 
gāzes balons atrodas transportlīdzekļa ārpusē, gāznecaurlaidīgais 
apvalks drīkst nebūt, ja balonu
aprīkojums ir adekvāti aizsargāts 
pret netīrumiem un ūdeni.
Vietā, kur ventilācijas kanāls iziet no transportlīdzekļa 
virsbūves, tam jābūt vērstam uz leju, bet ne uz siltuma avotu, un 
izvada vieta
nedrīkst atrasties riteņa arkā. Izvada atveres 
diametrs nedrīkst būt mazāks par 24 mm.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.1.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
B1. Transportlīdzekļa motora darbināšanai 
izmantojamās degvielas izmaiņa nav fiksēta
2 
132
/
227
pārbaude,
transportlīdeklim
atrodoties uz
bedres 
vai
pacēlāja
2) Ja motoru
darbina ar gāzi,
izmantot gāzes
noplūdes
detektoru
transportlīdzekļu 
reģistrā
2
B2. Gāzes balona izturību vai hermētiskumu 
neietekmējoši bojājumi vai neliela, virspusēja
korozija;
1
B2. Nav izgatavotāja paredzētās degvielas 
tvertnes; degvielas tvertnes izturību vai hermētiskumu
ietekmējoši bojājumi vai dziļi korozijas bojājumi, vai 
deformācijas; degvielas tvertnes pārveidojumi,
kas palielina 
tās ietilpību; neatbilstošs vai vaļīgs degvielas tvertnes 
stiprinājums; nav degvielas
tvertnes vāciņa
2
B2. Degvielas noplūde no degvielas tvertnes; 
bīstami nedrošs degvielas tvertnes stiprinājums
3
B3. Barošanas sistēmas cauruļvada vai citas 
sastāvdaļas korozija sākuma stadijā; cauruļvada vai
šļūtenes 
neatbilstošs stiprinājums, bet cauruļvads vai šļūtene 
nerīvējas pret citām sastāvdaļām;
1
B3. Barošanas iekārtas šļūtene vai 
cauruļvads nav piemērots konkrētajai degvielai; mehāniski
bojāti vai stipri korodējuši, vai asā leņķī saliekti 
cauruļvadi; nav vairāku pēc kārtas stiprinājuma
elementu; 
neatbilstošs vai vaļīgs degvielas cauruļvadu vai barošanas 
sistēmas citas sastāvdaļas
stiprinājums; iespējama cauruļvada 
vai šļūtenes aizķeršanās aiz ceļa nelīdzenumiem; mitra
dīzeļdegvielas šļūtene; barošanas sistēmas sastāvdaļa neveic 
savu funkciju
2
B3. cauruļvadi vai šļūtenes rīvējas pret 
citām transportlīdzekļa sastāvdaļām vai var viegli aizķerties
aiz ceļa nelīdzenumiem; benzīna vai gāzes noplūde vai 
dīzeļdegvielas pilēšana vai plūšana no
šļūtenes vai 
cauruļvada; iespējams šļūtenes plīsums; savienojuma 
izjukšanas bīstamība
barošanas sistēmā
3
B4. Nesertificēta gāzes barošanas sistēmas 
sastāvdaļa, ja iekārta uzstādīta līdz 2002. gada
18.martam
1
B4. Nesertificēta gāzes barošanas sistēmas 
sastāvdaļa; uzstādīta gāzes barošanas iekārta, bet
motors 
nedarbojas ar gāzi; pilnībā nedemontēta gāzes barošanas 
iekārta
2
B5. Neatļautas ierīces pievienošana gāzes 
barošanas iekārtai
2
B6. Nav M2 vai M3 kategorijas 
transportlīdzekļa, kam uzstādīta iekārta motora darbināšanai 
ar
gāzi, apzīmējuma; minētais apzīmējums nav izturīgs pret 
ārējās vides idarbību vai neatbilstoši
novietots
2
B7. Nav nepieciešamās informācijas par gāzes 
balonu vai beidzies gāzes balona derīguma
termiņš, ja gāzes 
barošanas sistēma uzstādīta līdz 2002. gada 18.martam
1
B7. Prasībām neatbilstošs gāzes balona 
novietojums vai aizsardzība; gāzes balons saskaras ar
citu 
metālisku transportlīdzekļa daļu, izņemot tā stiprinājuma 
elementus; nav nepieciešamās
informācijas par gāzes balonu 
vai beidzies SNG balona derīguma derīguma termiņš, ja gāzes
barošanas sistēma uzstādīta, sākot ar 2002. gada 18. 
martu;
2
B7. Gāzes balona remontmetinājums; beidzies 
SDG balona derīguma termiņš
3 
133
/
227
B7. Gāzes balona remontmetinājums; beidzies 
SDG balona derīguma termiņš
3
B8. Prasībām neatbilstoša gāzes barošanas 
iekārtas sastāvdaļa, tās novietojums vai aizsardzība,
vai 
sastāvdaļu savienojums; neatbilstošs gāzes barošanas sistēmas 
aprīkojums starpsienu
šķērsojuma vietās vai salonā, vai 
slēgtā nodalījumā; neatbilstošs gāzes barošanas sistēmas
ventilācijas izveidojums; nav gāznecaurlaidīgām apvalka vai 
tas bojāts vai deformēts; nav gāzes
uzpildes ierīces 
vāciņa;
2
B8. Šļūtene nav paredzēta gāzes barošanas 
iekārtai
3
6.1.4. Buferi, sānu, priekšējā un 
aizmugurējā drošības konstrukcija
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tā oriģinālajā 
konstrukcijā paredzētajiem buferiem. Līdz 2016. gada 31. 
decembrim pirmo reizi
reģistrētu automobili drīkst aprīkot ar 
atšķirīgiem no oriģinālas konstrukcijas buferiem, tādā gadījumā, 
priekšējam buferim jābūt aprīkotam ar
triecienu slāpējošiem 
elementiem, ja tas pats nevar kalpot par triecienu slāpējošu 
elementu, notiekot sadursmei nelielā ātrumā.
Buferiem jābūt droši nostiprinātiem, bez asām malām vai 
izvirzījumiem, kas varētu apdraudēt citus satiksmes dalībniekus. 
Tie nedrīkst
ietekmēt apgaismes un gaismas signalizācijas ierīču 
darbības efektivitāti.
M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi drīkst būt aprīkoti ar 
sertificētu un marķētu frontālās aizsardzības sistēmu 
(aizsargrežģi, papildu
buferi vai tml.). Par frontālās 
aizsardzības sistēmu netiek uzskatīta konstrukcija, kas paredzēta 
tikai transportlīdzekļa lukturu aizsardzībai un
kuras masa 
nepārsniedz 0,5 kg.
Paaugstinātas pārgājības automobiļi, kas pirmo reizi 
reģistrēti līdz 2016. gada 31. decembrim, un kokvedēji drīkst būt 
aprīkoti ar
nesertificētu un nemarķētu frontālās aizsardzības 
sistēmu (aizsargrežģi, papildu buferi u.tml.). Aizsargrežģi 
nedrīkst ierobežot lukturu vai
signāllukturu izstarotās gaismas 
staru vai aizsegt valsts reģistrācijas numura zīmi.
A2. Aizmugurējām aizsargierīcēm noteiktās prasības nav 
attiecināmas uz seglu vilcējiem, speciālajām piekabēm, kas 
paredzētas īpaši
garu, nedalāmu kravu pārvadāšanai, un 
transportlīdzekļiem, kam aizmugurējās aizsargierīces uzstādīšana 
ir nesavienojama ar to
izmantošanu.
M, N, O3 un O4 kategorijas transport
līdzekļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, jābūt 
aprīkotiem ar aizmugurējām
drošības konstrukcijām, izņemot 
gadījumus, ja nenoslogota M vai N1 kategorijas transportlīdzekļa 
aizmugurējās daļas augstums no zemes
nav lielāks par 550 mm visā 
tās platumā, kas nav mazāks par aizmugurējās ass platumu (ja ir 
vairāk nekā viena aizmugurējā ass, ņem vērā
platāko) vairāk kā 
par 100 mm katrā pusē. Šis nosacījums jāievēro vismaz 400 mm 
attālumā no transportlīdzekļa aizmugurējo gabarītu
plaknes.
Transportlīdzekļiem ar kravas liftiem aizmugurējā drošības 
konstrukcija drīkst būt dalīta, lai nodrošinātu kravas lifta 
darbību. Drošības 
134
/
227
konstrukcijas daļām jābūt vienādā augstumā no 
ceļa virsmas, to ārējām virsmām jāatrodas vienā plaknē, un tās 
dalījumu vietas nedrīkst būt
platākas, kā tas nepieciešams kravas 
lifta pacelšanas mehānisma darbības nodrošināšanai.
Aizmugurējās aizsargierīces 
uzstādīšanas pamatprasības norādītas 6.1.4.1. un 6.1.4.2. 
attēlā.
135
/
227
Aizmugurējās aizsargierīces šķērša gali nedrīkst būt izlocīti 
uz aizmuguri. Tās ārējās šķautnes nedrīkst būt asas. Šis 
nosacījums
uzskatāms par izpildītu, ja šķērša ārējās šķautnes ir 
noapaļotas un liekuma rādiuss nav mazāks par 2,5 mm.
Minētās prasības attiecas arī uz transportlīdzekļiem, kas 
pirmo reizi reģistrēti līdz 2001. gada 1. janvārim, ja tie 
aprīkoti ar aizmugurējām
drošības konstrukcijām, tomēr šajā 
gadījumā visos izmēros pieļaujama 10 % pielaide.
Ja aizmugurējās aizsargierīces stāvoklis ir maināms, 
jānodrošina tās fiksācijas iespēja vajadzīgajā stāvoklī. 
136
/
227
Ja aizmugurējās aizsargierīces stāvoklis ir maināms, 
jānodrošina tās fiksācijas iespēja vajadzīgajā stāvoklī.
N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pilna masa pārsniedz 
7500 kg un kuriem klīrenss ir lielāks par 400 mm, kā arī visiem 
N3
kategorijas transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti, 
sākot ar 2004. gada 1. janvāri, jābūt izgatavotāja paredzētai 
priekšējai drošības
konstrukcijai. Šī prasība neattiecas uz N2G 
un N3G kategorijas transportlīdzekļiem un tiem 
transportlīdzekļiem, kam priekšējās drošības
konstrukcijas 
uzstādīšana nav savietojama ar to ekspluatācijas īpatnībām.
N
2
, N
3
, O
3
 un O
4
 
kategoriju transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti, sākot 
ar 2001. gada 1. janvāra, izņemot seglu vilcējus,
speciālas 
piekabes, kas paredzētas sevišķi garu, nedalāmu kravu 
pārvadāšanai, un transportlīdzekļus, kam sānu drošības 
konstrukcijas
uzstādīšana ir nesavienojama ar to izmantošanu, 
jābūt aprīkotiem ar sānu drošības konstrukcijām. Sānu drošības 
konstrukcijas uzstādīšanas
un konstrukcijas pamatprasības 
parādītas 6.1.4.1. un 6.1.4.2. attēlā.
Šīs prasības attiecas arī uz transportlīdzekļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti līdz 2001. gada 1. janvārim, ja tie aprīkoti ar 
sānu drošības
konstrukcijām, tomēr šajā gadījumā visos izmēros 
pieļaujama 10 % pielaide.
Ja transportlīdzekļa sāni ir tā konstruēti vai aprīkoti, ka to 
sastāvdaļu kopuma forma un īpašības atbilst sānu drošības 
konstrukcijai
noteiktajām prasībām, tos var uzskatīt par sānu 
drošības konstrukcijas ekvivalentu.
Drošības konstrukcijām jābūt izgatavotām no metāla vai cita 
piemērota materiāla (izņemot akumulatoru baterijas nodalījumu, 
saspiestā
gaisa balonu, degvielas tvertni, atstarotāju, rezerves 
riteni, instrumentu kasti un tml.). Drošības konstrukcijas ārējai 
virsmai jābūt gludai,
plakanai vai rievotai garenvirzienā un pēc 
iespējas nepārtrauktai. Tomēr blakus esošās daļas drīkst 
pārklāties. Starp blakus esošajām daļām
drīkst būt sprauga, kas 
nav lielāka par 25mm. Tālāk aizmugurē esošā daļa nedrīkst būt 
izvirzīta uz āru vairāk nekā priekšējā, bet zemāk
esošā daļa 
nedrīkst būt izvirzīta uz āru vairāk nekā augstākā.
Noapaļotas skrūvju vai kniežu galviņas, kā arī citas detaļas 
drīkst būt izvirzītas uz āru ne vairāk kā par 10 mm, ja tās ir 
gludas vai līdzīgi
noapaļotas. Visām ārējām šķautnēm jābūt 
noapaļotām. Noapaļojuma rādiuss nedrīkst būt mazāks par 
2,5mm.
Sānu drošības konstrukcija drīkst sastāvēt no vienlaidu 
plakanas virsmas vai no viena vai vairākiem atsevišķiem 
horizontāliem elementiem,
vai no virsmas un elementu 
kombinācijas.
Maksimālais attālums, kas dots 6.1.4.1. attēlā, no sānu 
drošības konstrukcijas augšdaļas līdz virsbūves elementam (maks. 
350 mm)
attiecas uz gadījumu, ja transportlīdzekļa gabarītus 
nosaka virsbūve (kravas tilpne).
Ja transportlīdzekļa gabarītus nosaka riteņu ārējā plakne, 
sānu drošības konstrukcijas augšējai malai jāatrodas 950 mm 
augstumā virs
zemes vai virsbūves (kravas tilpnes) pamatnes 
līmenī, ja tā atrodas zemāk.
Ja transportlīdzekļa gabarītus nosaka virsbūve (kravas tilpne) 
un tā atrodas augstāk nekā 1300 mm virs zemes, sānu drošības
konstrukcijas augšējai malai jāatrodas vismaz 950 mm virs 
zemes.
137
/
227
Transportlīdzekļiem, kas pēc konstrukcijas paredzēti, nevis 
pielāgoti konteineru pārvadāšanai vai kam ir maināmas kravas 
tilpnes, sānu
drošības konstrukcijas augšējās malas augstumu 
nosaka, ņemot vērā iepriekšējās trīs rindkopās dotās prasības un 
pieņemot, ka konteiners
vai maināmā kravas tilpne ir 
transportlīdzekļa daļa.
Tādas transportlīdzeklim pastāvīgi piestiprinātas komponentes 
kā akumulatoru baterijas nodalījums, saspiestā gaisa baloni, 
degvielas
tvertnes, atstarotāji, rezerves riteņi, instrumentu 
kastes u.tml. drīkst tikt uzskatīti par sānu drošības ierīces 
sastāvdaļām ar nosacījumu, ka
tiek ievēroti noteiktie izmēri. 
Spraugu starp blakus esošajām sānu drošības konstrukcijas daļām 
nedrīkst būt lielāka par 25mm.
Atsevišķiem transportlīdzekļiem jāievēro tikai šādi 
nosacījumi:
a) piekabēm ar maināmu garumu jāievēro visas prasības, kad to 
garums ir minimāls. Kad garums ir maksimāls, sānu drošības
konstrukcijas apakšējā mala nedrīkst atrasties augstāk nekā 550 
mm virs zemes, turklāt:
i) maksimālais attālums, kas dots 6.1. attēlā, no sānu 
drošības konstrukcijas augšdaļas līdz virsbūves elementam (maks. 
350 mm)
attiecas uz gadījumu, ja transportlīdzekļa gabarītus 
nosaka virsbūve (kravas tilpne);
ii) ja transportlīdzekļa gabarītus nosaka riteņu ārējā plakne, 
sānu drošības konstrukcijas augšējai malai jāatrodas 950 mm 
augstumā virs
zemes vai virsbūves (kravas tilpnes) pamatnes 
līmenī, ja tā atrodas zemāk;
iii) ja transportlīdzekļa gabarītus nosaka virsbūve (kravas 
tilpne) un tā atrodas augstāk nekā 1300 mm virs zemes, sānu 
drošības
konstrukcijas augšējai malai jāatrodas vismaz 950 mm 
virs zemes,
kā arī nosacījumi attiecībā uz sānu drošības konstrukcijas 
priekšējās vai aizmugurējās daļas uzbūvi un novietojumu;
b) autocisternām, kas paredzētas šķidrumu pārvadāšanai 
pastāvīgi piestiprinātā slēgtā cisternā un kas aprīkotas ar 
cauruļvadiem
iekraušanas un izkraušanas vajadzībām, jāaprīko, 
ciktāl tas ir iespējams, ar sānu drošības ierīcēm atbilstoši 
visām prasībām. Atkāpes no
prasībām pieļaujamas vienīgi 
autocisternas iekārtu darbības nodrošināšanai nepieciešamos 
gadījumos;
c) transportlīdzekļa ar izbīdāmiem balstiem, kas paredzēti 
papildu stabilitātes nodrošināšanai, veicot iekraušanu, 
izkraušanu vai citu
operāciju, sānu drošības konstrukcijās drīkst 
būt papildu spraugas izbīdāmo balstu darbības nodrošināšanai;
d) transportlīdzekļiem ar stiprinājumiem 
Ro-Ro
 
pārvadājumu veikšanai pieļaujamas spraugas sānu drošības 
konstrukcijā, kas paredzētas
stiprinājuma trošu (ķēžu) 
ievietošanai un nospriegošanai.
Sānu drošības konstrukcijām nedrīkst piestiprināt bremžu, 
gaisa vai hidrauliskos cauruļvadus.
Visām drošības konstrukcijām jābūt atbilstoši nostiprinātām. 
Tām nedrīkst būt stiprību ietekmējoši bojājumi vai deformācijas, 
kā rezultātā
138
/
227
mainās drošības konstrukcijas vai tās elementu 
novietojums vai veidojas bīstami izvirzījumi, asas šķautnes vai 
tml.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.1.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav bufera, neatbilstošas 
konstrukcijas buferis, neatbilstošs tā stiprinājums vai 
novietojums;
citiem satiksmes dalībniekiem bīstami bufera 
bojājumi; buferis ietekmē apgaismes un gaismas
signalizācijas 
ierīču darbības efektivitāti; izvirzīti bufera bīstamie 
elementi vai balsteņi to
stiprināšanai; nesertificēta vai 
nemarķēta frontālās aizsardzības sistēma, konkrētajam
transportlīdzeklim neatļauta frontālās aizsardzības 
sistēma
2
B1. Bufera vai frontālās 
aizsardzības sistēmas atdalīšanās bīstamība
3
B2. Nav kāda no obligāti 
uzstādamajām drošības konstrukcijām, tā uzstādīta 
neatbilstoši
uzstādīšanas nosacījumiem, neatbilstoša tās 
konstrukcija vai stiprinājums, nepiemērots tās
materiāls; 
drošības konstrukcijai piestiprināti bremžu vai gaisa, vai 
hidrauliskie cauruļvadi; drošības
konstrukcija būtiski 
deformēta
2
B2. Drošības konstrukcijas 
atdalīšanās bīstamība
3
6.1.5. Rezerves riteņa (ja tāds ir) 
stiprinājums
A. Prasības
Rezerves ritenim jābūt droši nostiprinātam vietā, kuru šim 
nolūkam paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs, vai 
nodrošinātam pret
iespējamu pārvietošanos, kas var apdraudēt 
satiksmes dalībniekus vai pasažierus. Rezerves riteņa 
stiprinājumam jābūt bez mehāniskiem vai
citādiem bojājumiem, kas 
var ietekmēt tā stiprību vai stiprinājumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
Nelieli rezerves riteņa stiprinājuma 
bojājumi
1
Rezerves riteņa stiprinājuma bojājumi; 
rezerves ritenis nav nostiprināts
2
Rezerves riteņa izkrišanas bīstamība
3
6.1.6. Mehāniskais savienojums un 
vilkšanas ierīce
A. Prasības
139
/
227
A1. Transportlīdzekļa sakabes ierīcei jābūt sertificētai un 
marķētai atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem 
(6.1.6.1.att.). Ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, sakabes ierīce var būt sertificēta un 
marķēta atbilstoši tehnisko
normatīvu prasībām, kas piemēroti, 
veicot transportlīdzekļa izgatavošanu (sertificēšanu). Līdzās 
sastāvdaļas marķējumam jābūt norādītai tās
klasei un parametriem 
(atkarībā no ierīces - D, Dc, S, U, V). Velkošā un velkamā 
transportlīdzekļa sakabes ierīcēm jābūt savietojamām.
A2. Aizliegts uzstādīt sakabes ierīci piekabes (puspiekabes) 
aizmugurē, izmantot pašizgatavotas sakabes ierīces, mainīt 
sakabes ierīces
konstrukciju un uzstādīt sakabes ierīci 
mehāniskajam transportlīdzeklim, kuru izgatavotājs nav paredzējis 
piekabes vilkšanai. Sakabes ierīces
parametriem jāatbilst 
transportlīdzekļa, kam tā uzstādīta, pilnajai masai.
Skrūvjsavienojumiem jābūt atbilstoši nospriegotiem. 
Kniedētajiem savienojumiem jābūt bez bojājumiem. Sakabes ierīces 
stiprinājuma
vietām pie rāmja vai virsbūves nedrīkst būt 
stiprinājuma drošību ietekmējoši korozijas bojājumi. Rāmja 
šķērssijai, pie kuras stiprinās sakabes
ierīce, nedrīkst būt 
remontmetinājumi.
Sakabes ierīcei un jūgstienim nedrīkst būt lūzumi, plaisas, 
deformācijas, ievērojami korozijas bojājumi un remontmetinājumi, 
izņemot
gadījumus, ja jūgstieņa izgatavotājs remontmetinājumus 
paredzējis. Pieļaujama O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļa 
jūgstieņa
pastiprināšana (izmantojot papildu elementus un 
nemainot oriģinālo konstrukciju) un remontmetinājumi, ievērojot 
rāmim un nesošajiem
elementiem noteiktās prasības.
Sakabes ierīces fiksēšanas mehānismam jābūt darba kārtībā.
Drošības trose (ķēde) nedrīkst būt mehāniski bojāta, un tās 
stiprinājums nedrīkst traucēt inerces bremzes darbību.
Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vilkšanas āķiem (cilpām), 
tām jābūt atbilstoši nostiprinātām un bez bojājumiem.
Sakabes lodgalva nedrīkst ierobežot valsts reģistrācijas 
numura vai gaismas ierīču redzamību.
140
/
227
A3. Attālumam starp sakabes lodgalvas vertikālo simetrijas asi 
un tuvāko transportlīdzekļa sastāvdaļu jābūt ne mazākam par 65 
mm.
Minimālais pieļaujamais 
50 sakabes lodgalvas diametrs ir 49 mm.
"Žokļveida" sakabes ierīču 
40 pirksta minimālais pieļaujamais diametrs ir 36,5 
mm, 
 50 - 47 mm un 
 57 - 55 mm.
Atbalsta-sakabes ierīces minimālais augstums no tās 
stiprinājuma plaknes līdz puspiekabes atbalsta plaknei, mērot pa 
puspiekabes
sakabes tapas asi, ir atkarīgs no konkrētās ierīces 
klases kā norādīts 6.1.6.1. tabulā:
Piekabes sakabes ierīces 
40 cilpas ar buksi maksimālais ieliktņa iekšējais 
diametrs visā tā augstumā ir 41,5 mm, 
50 - 52 mm, 
57,5 - 59,5 mm. Pieļaujamā brīvkustība velkošā 
transportlīdzekļa "āķveida" sakabes ierīcē ar piekabes toroidālo 
(bez bukses) cilpu ir ne
mazāka par 3 un ne lielāka par 7 mm.
Puspiekabes sakabes tapas minimālie izmēri doti 6.1.6.2. 
tabulā.
Transportlīdzekļu sakabes ierīcēs nedrīkst būt nodiluma 
izraisīta palielināta brīvkustība.
6.1.6.1. tabula
Atbalsta-sakabes 
ierīces minimālais augstums
Klase
G50-1
G50-2
G50-3
G50-4
G50-5
G50-6
Minimālais augstums H, mm
140
160
180
200
220
240
6.1.6.2. tabula
Puspiekabes 
sakabes tapas minimālie izmēri
Parametrs
Nominālais izmērs, mm
Minimālais izmērs, mm
141
/
227
Parametrs
Nominālais izmērs, mm
Minimālais izmērs, mm
D
73
71
114
112
d
50,8
49
80
78
h
84
82,5
74
72,5
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Izmantojot
kalibrus vai
bīdmēru, vai citu
šim nolūkam
izmantojamu ierīci
B1. Nesertificēta vai 
neatbilstoši sertificēta sakabes ierīce vai nav sakabes 
ierīces plāksnītes
transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti līdz 2000. gada 31. decembrim
1
B1. Nesertificēta vai 
neatbilstoši sertificēta sakabes ierīce vai nav sakabes 
ierīces plāksnītes
transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri
2
B1. Tehniskajā kontrolē uz ceļa 
- nesavietojamas velkošā un velkamā transportlīdzekļa sakabes
ierīces
3
B2. Sakabes ierīce piekabes 
aizmugurē vai pašizgatavota sakabes ierīce; izmainīta sakabes
ierīces konstrukcija; sakabes ierīce uzstādīta 
transportlīdzeklim, kuru izgatavotājs nav paredzējis
piekabes 
vilkšanai; sakabes ierīces kāds no parametriem neatbilst 
transportlīdzekļa, kam tā
uzstādīta, pilnajai masai; 
nenospriegots sakabes ierīces stiprinājuma skrūvjsavienojums 
vai būtiski
bojāts kniedētais savienojums; dziļa rāmja vai 
sakabes ierīces stiprinājuma vietas pie rāmja vai
virsbūves 
stiprību ietekmējoša korozija; remontmetinājums rāmja 
šķērssijā, kur stiprinās sakabes
ierīce; plaisas, 
deformācijas, ievērojami korozijas bojājumi un 
remontmetinājumi sakabes ierīcē vai
jūgstienī; bojāts sakabes 
ierīces fiksēšanas mehānisms; drošības trose (ķēde) mehāniski 
bojāta
vai tās stiprinājums traucē inerces bremzes darbību; 
sakabes lodgalva ierobežo valsts reģistrācijas
numura vai 
gaismas ierīču redzamību
2
B2. Sakabes ierīces izlūšanas 
bīstamība vai funkcionalitāti ietekmējoša deformācija; lūzums 
vai
plaisa sakabes ierīcē
3
B3. Neatbilstošs sakabes 
lodgalvas novietojums; nodiluma izraisītā palielinātā 
brīvkustība sakabes
ierīcē pārsniedz pieļaujamo mazāk nekā 
par 2 mm;
2
B3. Nodiluma izraisītā 
palielinātā brīvkustība sakabes ierīcē pārsniedz pieļaujamo 
vairāk nekā par 2
3
142
/
227
mm
3
6.1.7. Transmisija
A. Prasības
A1. Sajūgam jānodrošina laidena gaitas uzsākšana un viegla 
pārnesumu pārslēgšana.
Sajūga pedāļa kājas atbalsta virsmai jābūt pārklātai ar 
rievotu palielinātas berzes materiālu vai kā citādi nodrošinātai 
pret slīdēšanu. Nav
pieļaujama sajūga pedāļa ievērojama 
sānkustība un remontmetinājumi.
Motocikla sviras dekoratīvajam apvalkam (ja tāds ir) jābūt 
nekustīgi nostiprinātam pie sviras. Motocikla sajūga sviras galam 
jābūt
sfēriskam, ar noapaļojuma rādiusu, kas nav mazāks par 7 mm. 
Motocikla sajūga svirai jābūt bez bojājumiem, plaisām, 
lūzumiem.
Sajūga hidrauliskajam (pneimatiskajam) pievadam jābūt 
hermētiskam. Sajūga kurvja stiprinājumam jābūt ciešam.
Sajūgam un spararata aizsargapvalkam jābūt atbilstoši 
nostiprinātam.
A2. Pārnesumu kārbai, sadales kārbai un diferenciālim, kā arī 
to vadības ierīcēm un izpildmehānismiem jābūt atbilstoši 
nostiprinātam un
jāveic paredzētās funkcijas, viegli jāieslēdzas 
un jāizslēdzas. Šajos transmisijas elementos aizliegts veikt 
konstrukcijas izmaiņas, kas var
ietekmēt bremžu spēku mērījumus 
vai bojāt diagnostikas iekārtas. Jādarbojas ierīcei, kas neļauj 
nejauši ieslēgt atpakaļgaitas pārnesumu.
Stiprinājuma elementiem 
nav pieļaujami bojājumi vai remontmetinājumi. Nav pieļaujama 
diluma vai bojājuma izraisīta palielināta brīvkustība
gultņos.
A3. Griezes momenta pārvada elementiem (kardānam, pusasīm) 
jābūt atbilstoši nostiprinātiem. Nav pieļaujama diluma vai 
bojājuma
izraisīta palielināta brīvkustība kardānpārvada 
šarnīros, starpbalstā vai rievsavienojumā. Griezes momenta 
pārvada elementiem nedrīkst būt
lūzumi, plaisas, deformācijas, 
remontmetinājums (izņemot gadījumus, ja to pieļauj 
izgatavotājs).
Pilnpiedziņas transportlīdzekļu priekšējā vai aizmugurējā 
tilta piedziņu atļauts atslēgt ar nosacījumu, ja piedziņas 
atslēgšanas rezultātā
demontēto transmisijas agregātu un detaļu 
dēļ netiek traucēta citu agregātu darbība vai nerodas citi 
būtiski trūkumi vai bojājumi.
Putekļu aizsargiem jābūt bez bojājumiem.
Nav pieļaujams ievērojams ķēdes, zobratu zobu izdilums un 
zobratu zobu izlūzumi. Ķēdei jābūt nospriegotai.
Motociklam jābūt aprīkotam ar ķēdes apvalku, ja to paredzējis 
izgatavotājs. Tam jābūt bez bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
143
/
227
6.1.7.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Sajūgs nenodrošina laidenu 
gaitas uzsākšanu; nenostiprināts spararata 
aizsargapvalks;
1
B1. Neiespējama laidena gaitas 
uzsākšana vienlaikus ar apgrūtinātu pārnesuma ieslēgšanu; 
sajūga pedāļa
virsma nav nodrošināta pret slīdēšanu; sajūga 
pedāļa ievērojama sānkustība vai remontmetinājums;
nenostiprināts motocikla sajūga sviras dekoratīvais apvalks; 
motocikla sajūga sviras gals nav sfērisks vai tā
noapaļojums 
neatbilst prasībām; bojājumi vai plaisas, vai lūzumi 
motocikla sajūga svirā; nehermētisks
sajūga hidrauliskais 
(pneimatiskais) pievads; vaļīgs sajūga kurvja stiprinājums; 
nav spararata
aizsargapvalka
2
B2. Neatbilstošs pārnesumu 
kārbas vai sadales kārbas, vai diferenciāļa, vai tā vadības 
ierīces, vai
izpildmehānisma stiprinājums; pārnesumu kārba 
vai sadales kārba, vai diferenciālis, vai tā vadības ierīce,
vai izpildmehānisms nedarbojas vai neveic paredzētās 
funkcijas; pārnesumu kārbas vai sadales kārbas, vai
diferenciāļa, vai tā vadības ierīces, vai izpildmehānisma 
darbības traucējumi; pārnesumu kārbas vai sadales
kārbas, vai 
diferenciāļa konstrukcijas izmaiņas, kas var ietekmēt bremžu 
spēku mērījumus vai bojāt
diagnostikas iekārtas; nedarbojas 
ierīce, kas neļauj nejauši ieslēgt atpakaļgaitas pārnesumu; 
bojāts vai
metinot remontēts pārnesumu kārbas vai sadales 
kārbas, vai diferenciāļa stiprinājuma elements; diluma vai
bojājuma izraisīta palielināta brīvkustība gultņos
2
B3. Neliela brīvkustība 
starpbalstā, rievsavienojumā vai šarnīrā; nelielas plaisas 
transmisijas elastīgajā
elementā; neliels, hermētiskumu 
neietekmējošs putekļusraga bojājums vai nav putekļusarga 
apskavas
šaurākajā galā; bojāts, bet funkciju pildošs 
motocikla ķēdes apvalks
1
B3. Vaļīgs kardānpārvada 
elementu savienojums, trūkst skrūve; diluma vai bojājuma 
izraisīta palielināta
brīvkustība kardānpārvada šarnīrā, 
starpbalsta gultnī vai rievsavienojumā; ievērojami bojāts 
starpbalsts;
plaisa, deformācija remontmetinājums griezes 
momenta pārvada elementā; kardāna šarnīra stiprinājums
metinot; pilnpiedziņas transportlīdzekļu priekšējā vai 
aizmugurējā tilta piedziņa atslēgta neatbilstoši
prasībām; 
nav putekļusarga vai tas ir caurs, nehermētisks; nav 
putekļusaraga apskavas platākajā galā;
nenostiprināts 
putekļusargs; ievērojams zobratu zobu vai ķēdes izdilums; 
zobrata zobu izlūzums;
nenospriegota ķēde; nav motocikla 
ķēdes apvalka vai tā bojājums ietekmē funkcionalitāti vai 
braucēju
drošību
2
B3. Kardānpārvada šarnīra vai 
transmisijas elementu, vai to stiprinājuma vai savienojuma 
izjukšanas
bīstamība
3
6.1.8. Motora stiprinājumi
A. Prasības
144
/
227
A1. Motoram jābūt atbilstoši nostiprinātam. Stiprinājuma 
elementiem nav pieļaujami bojājumi vai remontmetinājumi. Visiem
aizsargapvalkiem (sadales siksnas, sadales ķēdes, u.tml.) jābūt 
atbilstoši nostiprinātiem, bez būtiskiem bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.1.8.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Neatbilstošs motora stipirnājums; bojāts 
vai metinot remontēts motora stiprinājuma elements; nav
aizsargapvalka vai tas neatbilstoši nostiprināts, vai stipri 
bojāts
2
B1. Vaļīgi vai saplaisājuši motora 
stiprinājuma elementi
3
 
 
6.2. Kabīne, virsbūve un kravas 
nodalījums
6.2.1. Stāvoklis
A. Prasības
A1. Nav atļauts mainīt transportlīdzekļa virsbūves vai kabīnes 
konstrukciju, izņemot gadījumus, ja pārbūve saskaņota līdz 2002. 
gada
18.martam.
A2. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam atbilstoši 
reģistrācijas apliecībā noradītajam transportlīdzekļa veidam 
(piemēram, borti, statnes,
grīda, tents un tml.). Kabīnes vai 
virsbūves, vai kravas nodalījuma sastāvdaļām nedrīkst būt 
stiprību ietekmējoši mehāniski, korozijas un
deformāciju bojājumi 
un konstrukcijas pārveidojumi, kas negatīvi ietekmē kabīnes vai 
virsbūves, vai kravas nodalījuma stiprību, veido asas
šķautnes un 
bīstamus izvirzījumus, kas varētu būt bīstami citiem satiksmes 
dalībniekiem. Kabīnē vai virsbūvē nedrīkst būt izgatavotāja
neparedzētas atveres, pa kurām salonā var ieplūst izplūdes gāzes 
vai izmeši.
A3. Transportlīdzekļa kabīnes vai virsbūves, vai kravas 
nodalījuma krāsojums vai aprīkojums nedrīkst būt līdzīgs 
operatīvo transportlīdzekļu
krāsojumam vai aprīkojumam 
konfigurācijas un krāsu salikuma ziņā, maldinot pārējos ceļu 
satiksmes dalībniekus.
A4. Kokvedēju statnes nedrīkst būt piemetinātas pie pamatrāmja 
vai papildrāmja.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.1.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
145
/
227
Vizuāla
B1. Neatļauti izmainīta kabīnes 
vai virsbūves konstrukcija
2
B2. Kabīnes, virsbūves vai 
kravas nodalījuma elementu stiprību vai citus satiksmes 
dalībniekus
neapdraudoši mehāniski, deformācijas vai 
korozijas bojājumi
1
B2. Transportlīdzeklis nav 
aprīkots atbilstoši reģistrācijas apliecībā noradītajam 
transportlīdzekļa veidam;
kabīnes, virsbūves vai kravas 
nodalījuma elementu stiprību ietekmējoši mehāniski, korozijas 
vai
deformācijas bojājumi vai konstrukcijas pārveidojumi, kas 
negatīvi ietekmē kabīnes vai virsbūves, vai kravas
nodalījuma 
stiprību, veido asas šķautnes vai bīstamus izvirzījumus, kas 
varētu būt bīstami citiem satiksmes
dalībniekiem; 
izgatavotāja neparedzētas atveres kabīnē vai virsbūvē, pa 
kurām salonā var ieplūst izplūdes
gāzes vai izmeši
2
B2. Kabīnes vai virsbūves, vai 
kravas nodalījuma sastāvdaļas atdalīšanās bīstamība; nopietni 
ietekmēta
kabīnes vai virsbūves, vai kravas nodalījuma 
stabilitāte; transportlīdzekļa lietotājiem bīstama atgāzu vai
izmešu daudzuma iekļūšana salonā
3
B3. Kabīnes vai virsbūves, vai 
kravas nodalījuma krāsojums vai aprīkojums līdzīgs operatīvo
transportlīdzekļu krāsojumam vai aprīkojumam konfigurācijas 
un krāsu salikuma ziņā
2
B4. Kokvedēja statne piemetināta 
pie pamatrāmja vai papildrāmja
3
6.2.2. Stiprinājums
A. Prasības
A1. Kabīnei vai virsbūvei, vai kravas nodalījumam pie rāmja 
jābūt nostiprinātam transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētajās 
vietās un
paredzētajā veidā. Kabīnes vai virsbūves, vai kravas 
nodalījuma vai tā daļu stiprinājumam pie rāmja vai savstarpējam 
savienojumam nedrīkst
būt palielināta brīvkustība vai savienojuma 
izturību ietekmējoši pārveidojumi vai mehāniski, korozijas vai 
deformāciju bojājumi. Aizliegts
izmantot elementus (piemēram, 
paaugstinošas starplikas vai tml.) vai izdarīt izmaiņas kabīnes 
vai virsbūves, vai kravas nodalījuma
stiprinājuma konstrukcijā, 
kas var negatīvi ietekmēt transportlīdzekļa vadāmību, bremzēšanas 
īpašības vai stabilitāti.
Tehnoloģiskajai ierīcei jābūt atbilstoši un droši 
nostiprinātai un bez ceļu satiksmes drošību apdraudošiem 
bojājumiem. Ja tiek izmantots
papildrāmis, tam jābūt atbilstoši 
nostiprinātam. Papildrāmim un tā stiprinājumiem nedrīkst būt 
lūzumi, izlūzumi, plaisas, deformācijas un
korozijas bojājumi, 
kas var ietekmēt konstrukcijas izturību un satiksmes drošību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.2.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
Vizuāla
pārbaude,
B1. Kabīne vai virsbūve, vai kravas 
nodalījums nav nostiprināts pie rāmja transportlīdzekļa
izgatavotāja paredzētajās vietās un paredzētajā veidā; 
kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma daļu 
146
/
227
pārbaude,
transportlīdzeklim
atrodoties uz
bedres vai
pacēlāja
izgatavotāja paredzētajās vietās un paredzētajā veidā; 
kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma daļu
stiprinājuma 
pie rāmja vai savstarpējā savienojuma palielināta brīvkustība 
vai izturību ietekmējoši
pārveidojumi, vai mehāniski, 
korozijas vai deformāciju bojājumi; elementi vai izmaiņas 
kabīnes vai
virsbūves, vai kravas nodalījuma stiprinājuma 
konstrukcijā, kas var negatīvi ietekmēt
transportlīdzekļa 
vadāmību vai bremzēšanas īpašības, vai stabilitāti; 
neatbilstošs vai nedrošs
tehnoloģiskā iekārtas stiprinājums 
vai satiksmes drošību apdraudošs bojājums; neatbilstošs
papildrāmja stiprinājums; papildrāmja lūzums vai plaisa, vai 
deformācija, vai korozijas bojājums, kas
var ietekmēt 
konstrukcijas izturību un satiksmes drošību
2
 
B1. Kabīnes, virsbūves, kravas nodalījuma 
vai papildrāmja stiprinājums pie rāmja nopietni bojāts vai
deformēts, vai korodējis tā, ka nopietni apdraudēta ceļu 
satiksmes drošība; kabīnes, virsbūves,
kravas nodalījuma vai 
tehnoloģiskā agregāta sastāvdaļas atdalīšanās bīstamība
3
6.2.3. Durvis, pārsegi, rokturslēgi, 
aizslēgi, fiksatori
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa vadītāja, pasažieru un rezerves durvīm, 
kā arī motora pārsegam jābūt aprīkotām ar izgatavotāja 
paredzētajiem
atvēršanas mehānismiem, rokturiem, slēgierīcēm un 
fiksatoriem. Durvīm un pārsegiem jābūt atbilstoši nostiprinātiem 
eņģēs, viegli jāatveras,
jāaizveras un jāfiksējas. Furgonu 
pakaļējām durvīm jābūt aprīkotām ar ierīcēm to noturēšanai 
atvērtā stāvoklī.
A2. Deformācijas, mehāniski bojājumi, korozijas bojājumi vai 
konstrukcijas pārveidojumi nedrīkst veidot asas malas vai 
bīstamus
izvirzījumus, kas varētu apdraudēt citus satiksmes 
dalībniekus vai negatīvi ietekmēt durvju un pārsegu stiprību un 
izturību.
A3. Jādarbojas vadītāja durvju vai vadītāja nodalījuma stiklu 
pacelšanas-nolaišanas mehānismam.
A4. Kravas nodalījuma slēgierīcēm un to fiksācijas elementiem 
jābūt droši nostiprinātiem, bez bojājumiem un darba kārtībā. 
Kravas
nodalījuma durvīm jābūt aprīkotām ar ierīcēm to 
noturēšanai atvērtā stāvoklī.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.3.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Apgrūtināta durvju vai 
pārsega atvēršana vai aizvēršana
1
B1. Nav izgatavotāja paredzētā 
vadītāja, pasažieru un rezerves durvju vai motora pārsega 
atvēršanas
mehānisma vai roktura vai fiksatora; durvis ar 
roktura palīdzību nav atveramas no ārpuses vai no iekšpuses;
neatbilstošs durvju vai pārsega stiprinājums eņģēs; iespējama 
nejauša durvju vai pārsega atvēršanās;
bīdāmas durvis 
nefiksējas aizvērtā stāvoklī; durvis nav atveramas tādā 
veidā, kā to paredzējis
transportlīdzekļa izgatavotājs; 
furgona pakaļējās durvis nefiksējas atvērtā stāvoklī
2
147
/
227
B1. Veramas durvis vai pārsegs 
nefiksējas aizvērtā stāvoklī
3
B2. Durvju vai pārsega stiprību 
un citus satiksmes dalībniekus neapdraudoši mehāniski, 
deformācijas vai
korozijas bojājumi
1
B2. Durvju vai pārsega 
deformācijas vai mehāniski vai korozijas bojājumi vai 
konstrukcijas pārveidojumi
veido asas malas vai bīstamus 
izvirzījumus, kas varētu apdraudēt citus satiksmes 
dalībniekus vai negatīvi
ietekmē durvju stiprību vai 
izturību
2
B3. Nedarbojas stikla 
pacelšanas-nolaišanas mehānisms, izņemot vadītāja durvis 
(nodalījumu)
1
B3. Nedarbojas vadītāja durvju 
vai nodalījuma stiklu pacelšanas-nolaišanas mehānisms
2
B4. Kravas nodalījuma slēgierīce 
un tās fiksācijas elementi nav droši nostiprināti vai bojāti, 
vai nav darba
kārtībā; nav ierīces kravas nodalījuma durvju 
noturēšanai atvērtā stāvoklī
2
6.2.4. Grīda
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļa kabīnes, virsbūves vai kravas nodalījuma 
grīdai nedrīkst būt mehāniski vai korozijas bojājumi, kas apdraud 
tās
stiprību un izturību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude, 
transportlīdzeklim atrodoties uz
bedres vai pacēlāja
B1. Mehānisks bojājums vai caurrūsējums 
kabīnes, virsbūves vai
kravas nodalījuma grīdā
2
B1. Plaši mehāniski vai korozijas bojājumi 
grīdā, kas apdraud tās
stiprību un izturību
3
6.2.5. Vadītāja sēdeklis
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar vadītāja 
sēdekli.
A2. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri, vadītāja sēdeklim un tā stiprinājuma 
vietām jābūt sertificētām
atbilstoši prasībām, kas noteiktas 
normatīvajos aktos par riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu 
atbilstības novērtēšanu.
148
/
227
Vadītāja sēdeklim jābūt rūpnieciski izgatavotam, aprīkotam ar 
izgatavotāja paredzētajiem regulēšanas un fiksācijas mehānismiem 
un
droši, stabili, atbilstoši nostiprinātam. Sēdekļa stiprinājumu 
aizliegts pārveidot. Sēdekļa un atzveltnes pārvietošanas un 
fiksācijas ierīcēm
jābūt darba kārtībā. Vadītāja sēdekļa daļām 
jābūt bez bojājumiem.
A3. Transportlīdzeklim, kam veikta pārbūve, vadītāja sēdeklim 
un tā stiprinājuma vietām jāatbilst prasībām, kādas tika 
piemērotas, veicot
pārbūves tehniskā projekta saskaņošanu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.5.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav vadītāja sēdekļa
3
B2. Apgrūtināta vadītāja sēdekļa 
vai tā atzveltnes pārvietošana
1
B2. Neatbilstošs vadītāja 
sēdeklis vai tā stiprinājums; pašizgatavots vadītāja 
sēdeklis; nav vai nedarbojas
transportlīdzekļa izgatavotāja 
paredzētā vadītāja sēdekļa vai atzveltnes pārvietošanas vai 
fiksācijas ierīce;
neatbilstošs vai pārveidots sēdekļa 
stiprinājums; bojāta vadītāja sēdekļa daļa
2
B2. Nedrošs vai nestabils 
vadītāja sēdeklis; nefiksējas vadītāja sēdekļa atzveltne
3
B3. Transportlīdzekļa, kam 
veikta pārbūve, vadītāja sēdeklis vai tā stiprinājuma vietas 
neatbilst prasībām,
kādas tika piemērotas, veicot pārbūves 
tehniskā projekta saskaņošanu
2
6.2.6. Citi sēdekļi
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar visiem tā 
konstrukcijā paredzētajiem sēdekļiem. Ja vieglajam plašlietojuma 
automobilim
izgatavotājs paredzējis trīs sēdekļu rindas, pēdējā 
vai vidējā sēdekļu rinda vai kāds no šo rindu sēdekļiem drīkst 
būt demontēts (nelikvidējot
sēdvietu stiprinājuma vietas).
A2. Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri, sēdekļiem un to stiprinājuma vietām jābūt 
sertificētām
atbilstoši prasībām, kas noteiktas normatīvajos 
aktos par riteņu transportlīdzekļu un to sastāvdaļu atbilstības 
novērtēšanu.
A3. Sēdekļiem jābūt rūpnieciski izgatavotiem, aprīkotiem ar 
izgatavotāja paredzētajiem regulēšanas un fiksācijas mehānismiem 
un
atbilstoši nostiprinātiem. Sēdekļa stiprinājumu aizliegts 
pārveidot. Sēdekļa un atzveltnes pārvietošanas un fiksācijas 
ierīcēm jābūt darba
kārtībā. Sēdekļa būtiskajām daļām jābūt bez 
bojājumiem.
A4. Transportlīdzeklim, kam veikta pārbūve, sēdekļiem un to 
stiprinājuma vietām jāatbilst prasībām, kādas tika piemērotas, 
veicot
149
/
227
pārbūves tehniskā projekta saskaņošanu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Sēdekļa neatļauta demontāža; 
neatbilstošs sēdekļu skaits
2
B2. Neatbilstošs sēdeklis vai tā 
stiprinājums
2
B3. Apgrūtināta sēdekļa vai 
atzveltnes pārvietošana
1
B3. Pašizgatavots sēdeklis; nav 
vai nedarbojas izgatavotāja paredzētā sēdekļa vai atzveltnes
pārvietošanas vai fiksācijas ierīce; neatbilstošs vai 
pārveidots sēdekļa stiprinājums; bojāta būtiska
sēdekļa 
daļa
2
B4. Transportlīdzekļa, kam 
veikta pārbūve, sēdeklis vai tā stiprinājuma vieta neatbilst 
prasībām,
kādas tika piemērotas, veicot pārbūves tehniskā 
projekta saskaņošanu
2
6.2.7. Braukšanas vadības 
ierīces
A. Prasības
A1. Visas vadības ierīces, kas nepieciešamas transportlīdzekļa 
drošai vadīšanai, nedrīkst būt bojātas vai apgrūtināta to 
darbība.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Bojāta kāda no vadības ierīcēm, kas 
nepieciešamas transportlīdzekļa drošai vadīšanai, vai
apgrūtināta tās darbība
2
B1. Kāda no vadības ierīcēm, kas 
nepieciešamas transportlīdzekļa drošai vadīšanai, 
nedarbojas
3
6.2.8. Pakāpieni un kabīnes 
kāpšļi
A. Prasības
A1. Pakāpieni un kabīnes kāpšļi, izņemot aizmugurējo, nedrīkst 
būt izvirzīti vairāk par 10 cm ārpus blakus esošās virsbūves 
daļas
kontūrām. Pakāpieniem un kabīnes kāpšļiem jābūt pārklātiem 
ar speciāliem materiāliem vai izgatavotiem ar reljefu virsmu, kas 
mazina
paslīdēšanas iespēju. Uz autobusu pakāpieniem papildus 
attiecas šī pielikuma 9.7.apakšpunkta prasības.
150
/
227
A2. Pakāpieniem un kabīnes kāpšļiem nedrīkst būt asas malas 
vai izvirzījumi, kas varētu apdraudēt vadītāju vai citus 
satiksmes
dalībniekus, kā arī to funkcionalitāti apdraudoši 
korozijas bojājumi un deformācijas.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Pakāpieni vai kabīnes kāpšļi 
izvirzīti vairāk par 10 cm ārpus blakus esošās virsbūves 
daļas
kontūra vai nav aprīkoti tā, lai mazinātu paslīdēšanas 
iespēju
2
B2. Pakāpiena vai kabīnes kāpšļa 
funkcionalitāti neapdraudoši korozijas, mehāniski vai
deformācijas bojājumi
1
B2. Pakāpiena vai kabīnes kāpšļa 
asas malas vai izvirzījumi, kas varētu apdraudēt vadītāju vai 
citus
satiksmes dalībniekus, vai funkcionalitāti apdraudoši 
korozijas bojājumi vai deformācijas
2
6.2.9. Cita iekšējā un ārējā apdare 
un aprīkojums
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim nedrīkst būt izvirzīti ārējie elementi 
(piemēram, aerodinamiku uzlabojoši elementi, aizsargrežģi, 
aizsargstieņi,
bagāžnieki u.tml.) un to stiprinājumi, kas nav 
konstruktīvi izveidoti (piemēram, noapaļoti, nosegti ar noapaļotu 
aizsargkonstrukciju, nolokāmi,
saņemot triecienu u.tml.) tā, lai 
neradītu apdraudējumu gājēju, velosipēdistu vai motocikla 
vadītāju veselībai vai dzīvībai sadursmes gadījumā.
Izvirzīto ārējo elementu noapaļojuma rādiusam jābūt vismaz 2,5 
mm, ja tie izvirzīti uz āru vairāk nekā par 5 mm. Ja ārējie 
elementi izvirzīti
uz āru ne vairāk kā par 5 mm, bet ne mazāk kā 
par 1,5 mm, tie nedrīkst būt asi. Transportlīdzeklim nedrīkst būt 
atklātas metāla lokšņu
šķautnes, piemēram, notekas malas un 
atbīdāmo durvju sliedes, ja tās nav aizsegtas vai atlocītas 
atpakaļ no 160° līdz 180° leņķī, izņemot
motora pārsega 
aizmugures malu un bagāžnieka priekšējo malu.
Izvirzītajiem ārējiem elementiem jābūt pienācīgi un droši 
nostiprinātiem un bez mehāniskiem vai korozijas bojājumiem, kas 
var apdraudēt
citus satiksmes dalībniekus. Tie nedrīkst ietekmēt 
apgaismes un gaismas signalizācijas ierīču darbības efektivitāti, 
ierobežot
transportlīdzekļa vadītāja redzamības zonu un valsts 
reģistrācijas numura zīmes redzamību.
A2. Ja transportlīdzeklim ir uzstādīti sānu aizsargstieņi, tie 
nedrīkst būt izvirzīti vairāk par 10 cm ārpus blakus esošās 
virsbūves daļas
kontūrām.
A3. Transportlīdzekļa salonā nedrīkst būt transportlīdzekļa 
vadīšanu apgrūtinoši vai vadītāju un pasažierus straujas 
bremzēšanas vai
sadursmes gadījumā apdraudoši elementi. 
Transportlīdzekļa iekšējam aprīkojumam jābūt pienācīgi 
nostiprinātam. Aizliegts transportlīdzeklī
uzstādīt drošības 
lokus vai karkasu, ja transportlīdzeklim nav noformēta un derīga 
sporta automašīnas tehniskā pase.
151
/
227
A4. Ja automobilis ir aprīkots ar jumta bagāžnieku, bagāžnieka 
daļas nedrīkst projicēties ārpus automobiļa gabarītiem 
horizontālajā
plaknē.
A5. Motocikla blakusvāģim jābūt atbilstoši piestiprinātam 
motocikla labajā pusē. Blakusvāģa stiprinājuma savienojumiem 
jābūt
nodrošinātiem pret atvienošanos. Motocikla blakusvāģim 
nedrīkst būt konstrukcijas stiprību ietekmējoši mehāniski vai 
korozijas bojājumi un
deformācijas.
A6. Apsildes (ventilācijas) iekārtai jādarbojas visos 
paredzētajos režīmos.
A7. No šajā apakšpunktā minētā aprīkojuma nedrīkst būt 
hidrauliskā šķidruma vai bīstamas vielas noplūde.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.9.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Izvirzītais ārējais elements 
(piemēram, aerodinamiku uzlabojošs elements, aizsargrežģis,
aizsargstienis un tml.) vai tā stiprinājums, kas var 
apdraudēt citus satiksmes dalībniekus; izvirzītais
ārējais 
elements nav pienācīgi nostiprināts vai ar mehāniskiem vai 
korozijas bojājumiem, kas var
apdraudēt citus satiksmes 
dalībniekus; izvirzītais ārējais elements ierobežo lukturu 
izstaroto
gaismu vai reģistrācijas numura zīmes 
redzamību
2
B2.Sānu aizsargstienis izvirzīts 
vairāk par 10 cm ārpus blakus esošās virsbūves daļas 
kontūra
2
B3. Transportlīdzekļa vadīšanu 
apgrūtinošs vai vadītāju un pasažierus straujas bremzēšanas 
vai
sadursmes gadījumā apdraudošs salona elements; pienācīgi 
nenostiprināts salona elements;
drošības loks vai karkass 
transportlīdzeklī, kam nav noformēta un derīga automašīnas 
tehniskā
pase
2
B4. Jumta bagāžnieka daļas 
projicējas ārpus automobiļa gabarītiem horizontālajā 
plaknē
2
B5. Blakusvāģa stiprinājuma 
savienojumi nav nodrošināti pret atskrūvēšanos; motocikla 
blakusvāģa
konstrukcijas stiprību ietekmējoši mehāniski vai 
korozijas bojājumi un deformācijas
2
B5. Blakusvāģis motocikla 
kreisajā pusē
3
B6. Apsildes (ventilācijas) 
iekārta nedarbojas visos paredzētajos režīmos
1
B6. Apsildes (ventilācijas) 
iekārta nedarbojas
2
B7. Hidrauliskā šķidruma noplūde 
no iekšējā vai ārējā aprīkojuma
1
B7. Bīstamas vielas noplūde no 
iekšējā vai ārējā aprīkojuma
2
6.2.10. Dubļusargi (spārni), 
pretšļakatu ierīces
152
/
227
A. Prasības
A1. Sākot ar 1993. gada 1. janvāri pirmo reizi reģistrētiem N2 
kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pilna masa pārsniedz 7,5 
tonnas, un
visiem N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, 
izņemot paaugstinātas pārgājības automobiļus (N2G, N3G 
kategorija) un kravas
automobiļus-šasijas, jābūt aprīkotiem ar 
dubļusargiem, ievērojot šādus nosacījumus:
a) dubļusargam jābūt vismaz riteņa (sapāroto riteņu) 
platumā;
b) dubļusargu stingrajai daļai jāsniedzas vismaz līdz 
horizontālai plaknei, kas atrodas 100 mm virs asu plaknes, ja 
izgatavotājs nav
noteicis citādi;
c) attālums starp dubļusarga elastīgās daļas apakšējo malu un 
ceļa virsmu nedrīkst pārsniegt 300 mm;
d) attālums starp dubļusarga elastīgo daļu un riepas ārējo 
malu horizontālā plaknē nedrīkst pārsniegt 300 mm;
e) ja attālums starp blakus esošo asu riteņu riepām asu plaknē 
ir 300 mm vai mazāks, dubļusargam jābūt vienlaidu un jāaptver 
blakus
esošās asis. Ja minētais attālums ir lielāks par 300 mm, 
katram ritenim nepieciešams atsevišķs dubļusargs ar elastīgo 
daļu.
N1, N2 kategorijas transportlīdzekļiem ar pilnu masa līdz 7,5 
tonnām un M, O1, O2 un L kategorijas transportlīdzekļiem jābūt 
aprīkotiem ar
dubļusargiem, ja tos paredzējis izgatavotājs.
A2. Dubļusargiem jābūt droši nostiprinātiem, bez to izturību 
ietekmējošiem mehāniskiem vai korozijas bojājumiem. Tiem nedrīkst 
būt
mehāniski bojājumi vai izvirzījumi, kas var apdraudēt citus 
satiksmes dalībniekus.
A3. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar pretšļakatu ierīcēm, 
ja to paredzējis izgatavotājs. Pretšļakatu ierīcēm jābūt droši 
nostiprinātām,
bez mehāniskiem bojājumiem, kas var apdraudēt 
citus satiksmes dalībniekus.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.10.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Veikt mērījumus,
ja nepieciešams
B1. Nav dubļusarga; prasībām neatbilstoša 
dubļusarga uzstādīšana vai lielums
2
B2. Nelieli dubļusarga bojājumi
1
B2. Nedrošs dubļusarga stiprinājums; 
dubļusarga mehāniski vai korozijas bojājumi vai
izvirzījumi, 
kas ietekmē tā izturību vai var apdraudēt citus satiksmes 
dalībniekus
2
B3. Nav pretšļakatu ierīces; nedrošs 
pretšļakatu ierīces stiprinājums vai bojājumi, kas var
apdraudēt citus satiksmes dalībniekus
2
153
/
227
6.2.11. Stāvbalsti
A. Prasības
A1. Puspiekabei jābūt aprīkotai ar stāvbalstiem ar augstuma 
regulēšanas un pozīcijas fiksēšanas ierīci. Stāvbalstam, tā 
augstuma
regulēšanas un pozīcijas fiksēšanas ierīcei jābūt darba 
kārtībā, bez lūzumiem, plaisām, deformācijām, mehāniskiem un 
korozijas bojājumiem,
kas var apdraudēt stāvbalsta izturību vai 
darbību.
A2. Motociklam bez blakusvāģa jābūt centrālajam vai sānu 
stāvbalstam. Stāvbalstu atbrīvojot vai uzsākot kustību uz 
priekšu, tam ar
atsperes palīdzību jāatgriežas sākuma stāvoklī. 
Jādarbojas sistēmai, kas neļauj uzsākt kustību, kamēr stāvbalsts 
neatrodas braukšanai
paredzētā stāvoklī, ja šādu sistēmu 
paredzējis izgatavotājs.
A3. Stāvbalstam jābūt atbilstoši nostiprinātam un bez 
funkcionalitāti un izturību ietekmējošiem bojājumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
6.2.11.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav piekabes stāvbalsta; 
stāvbalsts neregulējas vai nefiksējas; stāvbalsta lūzums, 
plaisa,
deformācija, mehānisks vai krozijas bojājums, kas var 
apdraudēt stāvbalsta izturību vai darbību
2
B1. Stāvbalsts nefiksējas - 
risks, ka nonāks saskarē ar ceļu kustības laikā
3
B2. Nav motocikla centrālā vai 
sānu stāvbalsta; stāvbalstu atbrīvojot vai uzsākot kustību uz
priekšu, motocikla stāvbalsts ar atsperes palīdzību 
neatgriežas sākuma stāvoklī; nedarbojas
sistēma, kas neļauj 
uzsākt kustību, kamēr stāvbalsts neatrodas braukšanai 
paredzētā stāvoklī
2
B2. Stāvbalsts nefiksējas - 
risks, ka nonāks saskarē ar ceļu kustības laikā
3
6.2.12. Rokturi un kāju atbalsti
A. Prasības
A1. Motocikla abās pusēs jābūt kāju atbalstiem atbilstoši 
reģistrācijas apliecībā norādītajam sēdvietu skaitam. Kāju 
atbalstiem un to
stiprinājumiem jābūt bez funkcionalitāti un 
izturību ietekmējošiem bojājumiem, pārklātiem ar gumijotu 
materiālu vai izveidotiem ar reljefu
virsmu, lai novērstu 
slīdēšanu. No vieglmetāla sakausējuma izgatavotam kāju atbalstam 
jābūt bez remontmetinājumiem. Aizliegts izmainīt
motocikla 
vadītāja kāju balstu izvietojumu, nemainot vadības ierīču (bremžu 
pedāļa, pārnesuma pārslēgšanas sviras u.tml.) izvietojumu.
Motociklam jābūt aprīkotam ar pasažiera rokturiem, ja to ir 
paredzējis izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
154
/
227
6.2.12.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
Vizuāla
B1. Motocikla kāju atbalstu 
skaits neatbilst reģistrācijas apliecībā norādītajam sēdvietu 
skaitam;
kāju atbalsta vai tā stiprinājuma funkcionalitāti un 
izturību ietekmējošs bojājums; kājas atbalsts
nenodrošināts 
pret slīdēšanu; no vieglmetāla sakausējuma izgatavota kāju 
atbalsta
remontmetinājums; motociklam nav pasažiera 
roktura
2
B1. Izmainīts motocikla vadītāja 
kāju atbalstu izvietojums, nemainot vadības ierīču 
izvietojumu
3
7. CITS APRĪKOJUMS
7.1. Drošības jostas/sprādzes un 
drošības sistēmas
7.1.1. Drošības jostu/sprādžu 
stiprinājumu drošība
A. Prasības
A1. Drošības jostām jābūt atbilstoši nostiprinātām. Drošības 
jostu stiprinājuma vietām pie virsbūves jābūt bez mehāniskiem un 
korozijas
bojājumiem, kas var apdraudēt to funkcionalitāti.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Vaļīgs vai neatbilstošs 
drošības jostas stiprinājums; drošības jostas stiprinājums 
pie virsbūves
ar mehānisku vai korozijas bojājumu, kas var 
apdraudēt drošības jostas funkcionalitāti
2
B1. Drošības jostas stiprinājums 
bīstami bojāts
3
7.1.2. Drošības jostu/sprādžu 
stāvoklis
A. Prasības
A1. Transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar drošības jostām 
atbilstoši 7.1.2.1. tabulā dotajām prasībām (prasības nav 
attiecināmas uz
sēdvietām, kas vērstas uz sāniem). Tabulā 
norādītās prasības attiecas arī uz agrāk izgatavotiem 
transportlīdzekļiem, ja drošības jostas
paredzējis 
transportlīdzekļa izgatavotājs. Pārbūves gadījumā mainoties 
transportlīdzekļa kategorijai, piemērojamas stingrākās prasības
attiecībā uz transportlīdzekļa aprīkošanu ar drošības jostām.
Transportlīdzekļu drošības jostām jābūt sertificētām un 
marķētām atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem 
(7.1.2.1.att.). Ja
155
/
227
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2000. gada 31. decembrim, drošības jostas var būt sertificētas un 
marķētas atbilstoši tehnisko
normatīvu prasībām, kas piemēroti, 
izgatavojot (sertificējot) transportlīdzekli.
A2. Drošības jostām jābūt bez bojājumiem, plīsumiem, 
iegriezumiem un izdilumiem. Inerces mehānismam un jostas 
ievilcējam (ja tāds ir)
jābūt darba kārtībā. Drošības jostu 
sprādzēm jāfiksējas attiecīgajos savienojumos.
7.1.2.1. tabula
Transportlīdzekļu aprīkošana ar drošības jostām
Transportlīdzeklis
Braukšanas virzienā vērstās
sēdvietas
Pretēji braukšanas virzienam 
vērstās
sēdvietas
kategorija
klase
izgatavošanas laiks (pirmās 
reģistrācijas
datums)
malējās sēdvietas
centrālās
sēdvietas
priekšējās
pārējās
priekšējās
pārējās
M1
no 01.01.1993.
līdz 30.09.2005.
3(.)
3(.)
2(.)
2(.)
2(.)
no 01.10.2005.
3(.)
3(.)
3(.)
3(.)
2(.)
M2 ≤ 3,5
t
B
no 01.01.1993.
līdz 31.12.2000.
3(.)
-
2(.)
-
-
no 01.01.2001.
līdz 31.12.2002.**
3(.)
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
sākot ar 01.01.2003.**
3(.)
2(.)
3(.)
2(.)
2(.)
156
/
227
M2  3,5
t
B
no 01.01.2003.
līdz 31.12.2006.
3(.)* vai
2(.)
-
2(.)
-
-
01.01.2007.
3(.)* vai
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
-
M3
B
no 01.01.2003.
līdz 31.12.2006.
3(.)* vai
2(.)
-
2(.)
-
-
sākot ar 01.01.2007.
3(.)* vai
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
-
II
sākot ar 01.01.2003.
3(.)* vai
2(.)
-
2(.)
-
 
III
sākot ar 01.01.2003.
3(.)* vai
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
-
N1
no 01.01.1993.
līdz 31.12.2002.
3(.)
-
2(.)
-
-
sākot ar 01.01.2003.
3(.)
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
N2 un N3
no 01.01.2003.
līdz 31.12.2006.
2(.)
-
2(.)
-
-
sākot ar 01.01.2007.
3(.)* vai
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)
2(.)"
Apzīmējumi:
2(.) Divpunktu drošības jostas.
3(.) Trīspunktu drošības jostas.
- Drošības jostas nav obligātas.
* Prasības attiecināmas uz vadītāja sēdvietu.
** Uz transportlīdzekli, kam pārbūve par autobusu 
reģistrēta līdz 2003. gada 31. maijam, attiecināmas tādas 
pašas prasības kā uz B klases
autobusu ar pilnu masu līdz 
3,5 t, kas pirmo reizi reģistrēts laikposmā no 1993. gada 
1. janvāra līdz 2000. gada 31. decembrim.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Neatbilstoši sertificēta 
drošības josta transportlīdzeklim, kas pirmo reizi reģistrēts 
līdz 2000.
gada 31. decembrim; sīki drošības jostas 
bojājumi
1
B1. Nav obligātās drošības 
jostas; neatbilstoši sertificēta drošības josta 
transportlīdzeklim, kas
2
157
/
227
pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 
2001. gada 1. janvāri
2
B2. Iegriezums vai plīsums vai 
būtisks izdilums drošības jostā; inerces mehānisms vai 
ievilcējs
nedarbojas; drošības jostas sprādze nefiksējas 
attiecīgajā savienojumā
2
7.1.3. Drošības jostas slodzes 
ierobežotājs
A. Prasības
A1. Drošības jostas slodzes ierobežotājam jābūt piemērotam 
konkrētajam transportlīdzeklim un jābūt darba kārtībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.1.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma 
indikatora vizuāla
pārbaude vai pārbaude, izmantojot 
transport-
līdzekļa elektronisko saskarni
B1. Drošības jostas slodzes ierobežotāja nav vai tas nav 
darba
kārtībā.
OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko
saskarni atbilstoši 7.1.6. koda nosacījumiem, 
uzrāda kļūmi vai
bojājumu drošības sistēmas darbībā.
2
7.1.4. Drošības jostu 
spriegotāji
A. Prasības
A1. Drošības jostas spriegotājiem jābūt piemērotam konkrētajam 
transportlīdzeklim un jābūt darba kārtībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.1.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma 
indikatora vizuāla
pārbaude vai pārbaude, izmantojot 
transport-
līdzekļa elektronisko saskarni
B1. Drošības jostas spriegotāja nav vai tas nav darba 
kārtībā.
OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko
saskarni, atbilstoši 7.1.6.koda nosacījumiem, 
uzrāda kļūmi vai
bojājumu drošības sistēmas darbībā.
2
7.1.5. Drošības gaisa spilvens
A. Prasības
158
/
227
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
paredzētajiem un darba kārtībā esošiem drošības gaisa 
spilveniem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.1.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma 
indikatora vizuāla
pārbaude vai pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko saskarni
B1. Drošības gaisa spilvena nav vai tas acīmredzami nav 
darba
kārtībā.
OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko
saskarni, atbilstoši 7.1.6.koda nosacījumiem, 
uzrāda kļūmi vai
bojājumu drošības sistēmas darbībā.
2
7.1.6. Drošības sistēmas (SRS)
A. Prasības
A1. Drošības sistēmu kļūmes vai bojājuma indikatoram 
mēraparātu panelī jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa 
motora
iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas. Ne kļūmes vai 
bojājuma indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa
elektronisko saskarni, nedrīkst uzrādīt kļūmi 
sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.1.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Kļūmes vai bojājuma
indikatora 
vizuāla pārbaude
vai pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa 
elektronisko
saskarni
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu drošības sistēmas darbībā (ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2011. gada 31. 
decembrim)
1
B1. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu drošības sistēmas darbībā; OBD, kam
pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa elektronisko 
saskarni, uzrāda kļūmi vai
bojājumu drošības sistēmas darbībā 
(ja transportlīdzeklis reģistrēts, sākot ar 2012.
gada 1. 
janvāri)
2
7.2. Ugunsdzēsības aparāts
A. Prasības
A1. Atbilstoši CSN prasībām, transportlīdzekli aprīko ar 
uzpildītu un darba kārtībā esošu ugunsdzēsības aparātu, kura 
derīguma termiņš
159
/
227
nav beidzies.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav prasībām atbilstoša 
ugunsdzēsības aparāta; neatbilstošs ugunsdzēsības aparāts; 
nav
norādīts vai beidzies derīguma termiņš
1
7.3. Slēdzenes un pretaizdzīšanas 
ierīce
A. Prasības
A1. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar pretaizdzīšanas ierīci, 
tai jādarbojas izgatavotāja paredzētajā veidā.
A2. Stūre nedrīkst saslēgties, motoram darbojoties, izņemot 
gadījumu, ja šādu konstrukciju paredzējis transportlīdzekļa 
izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Pretaizdzīšanas ierīce nedarbojas 
izgatavotāja paredzētajā veidā
1
B1. Bojāta pretaizdzīšanas ierīce
2
B2. Saslēdzas, motoram darbojoties
3
7.4. Brīdinājuma trijstūris
A. Prasības
A1. Autobusiem, vieglajiem un kravas automobiļiem, kā arī 
motocikliem ar blakusvāģi jābūt brīdinājuma trijstūrim no 
sarkanas krāsas
gaismu atstarojoša materiāla - vienādmalu 
trīsstūrim ar šķautnes garumu 450-550 mm, platumu lielāku vai 
vienādu ar 50 mm un atstarojošās
virsmas laukumu lielāku par 315 
cm
2
. Brīdinājuma trijstūrim jābūt sertificētam un 
marķētam atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas
noteikumiem 
(7.4.1.att.). Brīdinājuma trijstūrim jābūt bez bojājumiem un 
stabili novietojamam uz brauktuves.
160
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nesertificēts brīdinājuma 
trijstūris; sīki, funkcionalitāti neietekmējoši brīdinājuma 
trijstūra
bojājumi
1
B1. Nav brīdinājuma trijstūra; 
neatbilstošs brīdinājuma trijstūra izmērs; brīdinājuma 
trijstūra
funkcionalitāti ietekmējošs bojājums; brīdinājuma 
trijstūris nav atstarojošs vai nav stabili
novietojams uz 
brauktuves
2
7.5. Pirmās palīdzības piederumu 
komplekts
A1. Autobusam, vieglajam un kravas automobilim, motociklam ar 
blakusvāģi jābūt nokomplektētam ar pirmās palīdzības piederumu
komplektu, bet autobusam ar 25 un vairāk sēdvietām - ar 
diviem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav vai neatbilstošs pirmās palīdzības 
piederumu komplekts
1
7.6. Riteņa atbalstķīļi
A. Prasības
7.6.1. tabula
Riteņa 
atbalstķīļa izmēri atkarībā no riteņa rādiusa
161
/
227
Riteņa rādiuss, mm
Riteņa atbalsķīļa 
izmēri, mm
Pamata garums
Pamata platums
Augstums
Atbalstķīļa rādiuss
380
260
120
150
360
480
320
160
190
460
600
400
200
230
560
800
600
250
330
700
A1. N2, N3 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem jābūt vismaz 
vienam riteņa atbalstķīlim, kura izmērs un konstrukcija atbilst
transportlīdzekļa riteņu izmēram, kā norādīts 7.6.1. tabulā. 
Riteņa atbalstķīlis nedrīkst būt bojāts. Tam jābūt atbilstoši 
nostiprinātam uz
transportlīdzekļa vietā, ko šim nolūkam 
paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nenozīmīgi vai 
funkcionalitāti neietekmējoši riteņa atbalstķīļa bojājumi vai 
deformācijas;
neatbilstoši nostiprināts riteņa 
atbalstķīlis
1
B1. Nav riteņa atbalstķīļa; 
neatbilstošs riteņa atbalstķīļa izmērs; funkcionalitāti 
ietekmējoši riteņa
atbalstķīļa bojājumi vai deformācijas
2
7.7. Skaņas signālierīce
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar skaņas signālierīci 
vai skaņas signālierīču sistēmu. Transportlīdzeklim uzstādītās 
skaņas
signālierīces vai skaņas signālierīču sistēmas, kas sastāv 
no vairākiem blokiem, kuri katrs emitē skaņas signālu un tiek 
darbināti vienlaikus,
aktivizējot ar vienu kopēju vadības ierīci, 
trokšņa līmenim ir jābūt vismaz 93 dB(A), bet tas nedrīkst 
pārsniegt 112 dB(A). Atļauts uzstādīt
papildu skaņas ierīci ar 
atsevišķu vadības ierīci, bet tās trokšņa līmenim gan atsevišķi, 
gan kopā ar izgatavotāja paredzēto skaņas signālierīci
vai 
signālierīču sistēmu jāatbilst iepriekš norādītajām vērtībām. 
Skaņas signālierīces vai skaņas signālierīču sistēmas vadības 
ierīce nedrīkst
būt bojāta. Aizliegts uzstādīt skaņas 
signālierīci vai skaņas signālierīču sistēmu ar mainīgu toņu 
augstumu (prasība neattiecas uz
operatīvajiem 
transportlīdzekļiem).
A2. Skaņas signālierīcei vai skaņas signālierīču sistēmai 
jābūt sertificētai un marķētai atbilstoši transportlīdzekļu 
sertifikācijas
noteikumiem (7.7.1.att.). Ja transportlīdzeklis 
pirmo reizi reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim, skaņas 
signālierīce var būt sertificēta un
marķēta atbilstoši prasībām, 
kuras tika piemērotas, izgatavojot (sertificējot) 
transportlīdzekli.
162
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nav skaņas signālierīces vai 
skaņas signālierīču sistēmas vai tā nedarbojas; nepietiekams 
vai
pārsniegts trokšņa līmenis; prasībām neatbilstošs skaņas 
signālierīču slēgums bojāta skaņas
signālierīces vai skaņas 
signālierīču sistēmas vadības ierīce; mainīgs skaņas 
signālierīces toņu
augstums
2
B2. Nesertificēta vai 
neatbilstoši sertificēta skaņas signālierīce vai skaņas 
signālierīču sistēma
transportlīdzeklim, kas pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2000. gada 31. decembrim
1
B2. Nesertificēta vai 
neatbilstoši sertificēta skaņas signālierīce vai skaņas 
signālierīču sistēma
transportlīdzeklim, kas pirmo reizi 
reģistrēts, sākot ar 2001. gada 1. janvāri
2
7.8. Spidometrs
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam spidometru, ja to 
paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs. Spidometram jābūt 
darba kārtībā,
pareizi jāveic paredzētā funkcija, tā rādījumam 
jābūt nolasāmam/salasāmam. Jādarbojas spidometra 
apgaismojumam.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla pārbaude vai darbības 
pārbaude gaitā, vai
pārbaude, izman
tojot transportlīdzekļa
elektronisko saskarni
B1.Nepilnīgs spidometra apgaismojums
1
B1. Spidometrs nedarbojas, tā darbība ir 
nepareiza vai traucēta,
spidometra rādījumi nav 
nolasāmi/salasāmi, nedarbojas
2
163
/
227
spidometra apgaismojums
7.9. Tahogrāfs (ja uzstādīts vai 
nepieciešams)
A. Prasības
A1. M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem jābūt 
aprīkotiem ar ekspluatācijai derīgu un sertificētu kontrolierīci 
atbilstoši
normatīvajos aktos par transportlīdzekļa aprīkošanu ar 
vadītāja darba un atpūtas laika, braukšanas attāluma un ātruma 
reģistrēšanas
kontrolierīci noteiktajām prasībām (turpmāk - 
tahogrāfs).
Tahogrāfam jābūt pārbaudes plāksnītei (uzlīmei), kur skaidri 
un salasāmi norādīta Eiropas Savienības akreditētā vai pilnvarotā
inspicēšanas institūcija (turpmāk - inspicēšanas institūcija) un 
tās adrese, transportlīdzekli raksturojošais koeficients "W", 
riteņu aploces
garums "I" un pēdējās metroloģiskās pārbaudes 
datums. Tahogrāfa pārbaude veicama uzreiz pēc tā uzstādīšanas un 
turpmāk ne retāk kā
reizi divos gados.
Tahogrāfam un tā pievadam jābūt noplombētam inspicēšanas 
institūcijā. Aizliegtas jebkādas manipulācijas ar tahogrāfa vai 
tā pievada
konstrukciju vai darbību, kas ir pretrunā ar 
attiecināmu tiesību aktu nosacījumiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.9.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav tahogrāfa vai tas 
nedarbojas; nesertificēts tahogrāfs; nav tahogrāfa plāksnītes 
(uzlīmes);
neatbilstoši dati uz tahogrāfa plāksnītes 
(uzlīmes); neskaidri vai nesalāsāmi ieraksti uz tahogrāfa
plāksnītes (uzlīmes); beidzies tahogrāfa pārbaudes derīguma 
termiņš; nav vai bojāts vai neatbilstošs
tahogrāfa vai tā 
pievada plombējums
1
7.10. Ātruma ierobežošanas ierīce 
(ja uzstādīta/nepieciešama)
A. Prasības
A1. M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem jābūt 
aprīkotiem ar ātruma ierobežošanas ierīci atbilstoši normatīvajos 
aktos par
transportlīdzekļa aprīkošanu ar ātruma ierobežošanas 
ierīci noteiktajām prasībām.
Uz transportlīdzekļa viegli pieejamā vietā uzstāda pārbaudes 
plāksnīti (uzlīmi), kur norāda ātruma ierobežošanas ierīces 
pārbaudi veikušās
inspicēšanas institūcijas nosaukumu un adresi, 
maksimālā ātruma iestatījumu (km/h) un datumu, kad šis ātrums 
iestatīts vai veikta tā
pārbaude. Ja informācija uz plāksnītes 
(uzlīmes) ir nesalasāma, inspektoram ir tiesības pieprasīt 
uzrādīt sertifikātu par ātruma ierobežošanas
ierīces pārbaudi. 
Ātruma ierobežošanas ierīci pārbauda ne retāk kā reizi divos 
gados.
164
/
227
Ātruma ierobežošanas ierīcei un tās pievadam jābūt noplombētam 
(ja ražotājs paredzējis šādu iespēju) akreditētā inspicēšanas 
institūcijā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.10.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
Vizuāla
B1. Nav vai nedarbojas ātruma 
ierobežošanas ierīces; nav ātruma ierobežošanas ierīces 
plāksnītes
(uzlīmes); neatbilstoši dati vai nesalasāmi 
ieraksti uz ātruma ierobežošanas ierīces plāksnītes
(uzlīmes); beidzies ātruma ierobežošanas ierīces pārbaudes 
derīguma termiņš; nav vai bojāts vai
neatbilstošs ātruma 
ierobežošanas ierīces vai tās pievada plombējums
1
7.11. Odometrs
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar odometru, ja to 
paredzējis transportlīdzekļa izgatavotājs. Odometram jābūt darba 
kārtībā, pareizi
jāveic paredzētā funkcija, tā rādījumam jābūt 
nolasāmam/salasāmam. Jādarbojas odometra apgaismojumam.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.11.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla un/vai izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko
saskarni
B1. Odometra rādījums mazāks nekā fiksēts 
iepriekšējā tehniskajā apskatē
1
B1. Nav odometra vai tas nedarbojas; tā 
darbība ir nepareiza vai traucēta,
spidometra rādījumi nav 
nolasāmi/salasāmi, nedarbojas spidometra apgaismojums
2
7.12. Elektroniskā stabilitātes 
kontrole (ESC), ja uzstādīta/nepieciešama
A. Prasības
A1. ESC sistēmas impulsu devējmehānismiem (riteņu rotācijas 
ātruma sensoriem) jābūt tīriem, bez mehāniskiem bojājumiem. 
Sistēmas
elektroinstalācijai jābūt bez bojājumiem. Sistēmai jābūt 
pilnībā nokomplektētai. ESC sistēmas ieslēgšanas/izslēgšanas 
slēdzim jādarbojas
izgatavotāja paredzētajā veidā.
A2. Kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī 
jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības
uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst
norādīt uz kļūmi sistēmas 
darbībā.
165
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
7.12.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla
pārbaude vai 
pārbaude,
izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko 
saskarni
B1. Devējmehānismu nav vai tie ir mehāniski 
bojāti; bojāta sistēmas elektroinstalācija;
nepilnīgi 
nokomplektēta sistēma; slēdzis bojāts vai nedarbojas 
izgatavotāja paredzētajā
veidā
2
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas neatbilstoši,
vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu elektroniskās stabilitātes kontroles 
sistēmas darbībā (ja
transportlīdzeklis pirmo reizi 
reģistrēts līdz 2011. gada 31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas neatbilstoši,
vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu elektroniskās stabilitātes kontroles 
sistēmas darbībā, vai
OBD, kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda kļūmi vai
bojājumu elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas 
darbībā (ja transportlīdzeklis pirmo
reizi reģistrēts, sākot 
ar 2012. gada 1. janvāri)
2
8. APKĀRTĒJĀS VIDES APDRAUDĒJUMI
8.1. Troksnis
8.1.1. Trokšņa slāpēšanas 
sistēma
A. Prasības
A1. M un N kategorijas transport
līdzekļa radītā trokšņa 
līmenis, transport
līdzeklim nekustīgi stāvot uz vietas, nedrīkst 
pārsniegt
izgatavotāja noteikto trokšņa līmeni. Ja tas nav 
zināms, tad minētais trokšņu līmenis M un N kategorijas 
transportlīdzekļiem nedrīkst
pārsniegt 85 dB(A). L kategorijas 
transportlīdzekļa radītā trokšņa līmenis nedrīkst pārsniegt 95 
dB(A) vai izgatavotāja noteikto robežvērtību, ja
tā ir augstāka 
par iepriekš norādīto.
Transportlīdzekļa radītā trokšņa līmenis gaitā nedrīkst 
pārsniegt 8.1.1.1. tabulā norādītās robežvērtības.
Trokšņa slāpēšanas sistēmas sastāvdaļām jābūt atbilstoši 
nostiprinātām. Aizliegts trokšņa slāpēšanas sistēmā ievietot vai 
uzstādīt
sastāvdaļas vai materiālu, kas īslaicīgi nodrošina 
zemāku trokšņa līmeni. Nav pieļaujami trokšņa slāpēšanas sistēmas 
elementu bojājumi
8.1.1.1. tabula
Pieļaujamais 
trokšņa līmenis
166
/
227
N.p.k.
Transportlīdzekļa kategorija
Maksimāli pieļaujamais 
trokšņa līmenis gaitā, dB(A)
1.
L3e (motora tilpums ≤175 
cm
3
)
77
2.
L (izņemot 1.ailē norādīto)
80
3.
M1
76
4.
M2 (ar pilno masu ≤ 3,5 t), N1
78
5.
M2 (ar pilno masu  3,5 t), M3, N2, N3
80
6.
Jebkuram paaugstinātas 
pārgājības automobilim (to norāda burts "G" kategorijas 
apzīmējumā) trokšņa līmenis gaitā drīkst būt
par 2 dB(A) 
augstāks nekā noteikts attiecīgajai kategorijai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
8.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Veikt mērījumu, ja ir
aizdomas 
par palielinātu
trokšņa līmeni
B1. Nelieli trokšņa slāpēšanas sistēmas 
elementu bojājumi; nav viens no vairākiem
elastīgajiem 
stiprinājumiem
1
B1. Trokšņa līmenis pārsniedz pieļaujamo 
vērtību; nenostiprināta vai bojāta trokšņa
slāpēšanas 
sistēmas sastāvdaļa, sastāvdaļas vai materiāli trokšņa 
slāpēšanas sistēmā,
kas īslaicīgi nodrošina zemāku trokšņa 
līmeni
2
B1. Trokšņa slāpēšanas sistēmas sastāvdaļas 
atdalīšanās iespējamība
3
8.2. Izplūdes gāzu emisijas
8.2.1. Emisija no dzirksteļaizdedzes 
motoriem
8.2.1.1. Izplūdes gāzu emisiju 
kontroles aprīkojums
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
uzstādīto emisiju kontroles aprīkojumu un kartera ventilāciju. 
Emisiju kontroles
aprīkojumu elementiem jābūt atbilstoši 
nostiprinātiem. Nav pieļaujami emisiju kontroles aprīkojuma 
bojājumi vai pārveidojumi.
A2. Ja paredzēti kļūmes vai bojājuma indikatori mēraparātu 
panelī, tiem jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora
iedarbināšanas vai kustības uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa
elektronisko saskarni, nedrīkst norādīt uz kļūmi sistēmas 
darbībā.
167
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
8.2.1.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla pārbaude
vai 
pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa
elektronisko 
saskarni.
B1. Nelieli emisiju kontroles aprīkojuma 
bojājumi; nav viens no vairākiem elastīgajiem
stiprinājumiem
1
B1. Nav izgatavotāja uzstādītā emisiju 
kontroles aprīkojuma vai tas nav pilnībā
nokomplektēts; 
kartera ventilācija neatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja 
prasībām;
nenostiprināts vai bojāts, vai pārveidots emisijas 
kontroles aprīkojums
2
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu izplūdes emisiju kontroles sistēmas
darbībā (ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2011. gada 31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas
neatbilstoši, vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu atgāzu izplūdes sistēmas darbībā, vai
OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, uzrāda kļūmi
vai bojājumu izplūdes 
emisiju kontroles sistēmas darbībā (ja transportlīdzeklis 
pirmo reizi
reģistrēts, sākot ar 2012. gada 1. janvāri)
2
8.2.1.2. Gāzveida emisijas
Dotā apakšpunkta prasības neattiecas uz divtaktu motoriem.
A. Prasības
A1. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar gāzes barošanas iekārtu, 
emisiju kontrole jāveic, motoram darbojoties ar gāzi.
CO vērtība dzirksteļaizdedzes motoru atgāzēs nedrīkst 
pārsniegt 8.2.1.2.1. tabulā norādītās robežvērtības. Ja 
izgatavotāja noteiktā CO
robežvērtība dzirksteļaizdedzes motoru 
atgāzēs konkrētajam transportlīdzeklim ir lielāka par tabulā 
norādīto robežvērtību, konkrētajā gadījumā
CO vērtība nedrīkst 
pārsniegt izgatavotāja noteikto.
8.2.1.2.1. tabula
Pieļaujamās CO 
robežvērtības
Pirmās reģistrācijas datums
Pārbaudes režīms
CO,
tilp.%
Līdz 1969. gada 31. decembrim
Brīvgaita
4,5
168
/
227
No 1970. gada 1. janvāra līdz 1987. gada 31. 
decembrim
Brīvgaita
3,5
No 1988. gada 1. janvāra līdz 2000. gada 31. 
decembrim
Brīvgaita
3,0
Automobiļiem ar gāzes barošanas iekārtu, kas 
pirmo reizi reģistrēti līdz 2000. gada 31.
decembrim
Brīvgaita
1,5
No 2001. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. 
decembrim
Brīvgaita
0,5
Paaugstināti motora apgr. > 2000
min
-1
0,3
Sākot ar 2003. gada 1. janvāri
Brīvgaita
0,3
Paaugstināti motora apgr. > 2000
min
-1
0,2
Veicot CO kontroli transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, lambda (turpmāk - λ) 
vērtībai pie
paaugstinātiem motora brīvgaitas apgriezieniem 
(2000-3000 min
-1
) jābūt robežās ±0,03 no vērtības, ko 
noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.
Transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti līdz 2000. 
gada 31. decembrim, brīvgaitas režīmā ogļūdeņražu (turpmāk - CH) 
koncentrācija
dzirksteļaizdedzes motoru emisijā nedrīkst 
pārsniegt 1200 ppm, ja cilindru skaits ir līdz 4, un 3000 ppm, ja 
cilindru skaits ir lielāks par 4.
Transportlīdzekļiem, kas pirmo 
reizi reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, brīvgaitas 
režīmā CH koncentrācija dzirksteļaizdedzes motoru
emisijā 
nedrīkst pārsniegt 100 ppm vai izgatavotāja noteikto maksimālo CH 
vērtību, ja tā lielāka par 100 ppm.
Transportlīdzekļiem, kuru emisiju klases ir Euro VI/6 vai 
augstāka, dzirksteļaizdedzes motora atgāzu mērījumus, izmantojot 
izplūdes gāzu
analizatoru, atļauts neveikt, ja OBD, kam 
pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa elektronisko saskarni, 
neuzrāda kļūmi izplūdes emisiju
kontroles sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
8.2.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
1) Izmantojot motora emisiju mērierīci
2) Pārbaude, izmantojot
transportlīdzekļa elektronisko saskarni
B1. CO saturs pārsniedz pieļaujamo vērtību; 
λ vērtība neiekļaujas noteiktajā
diapazonā; CH saturs 
pārsniedz pieļaujamo vērtību;
2
8.2.2. Emisija no kompresijas 
aizdedzes motoriem
8.2.2.1. Izplūdes emisiju kontroles 
aprīkojums
169
/
227
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar izgatavotāja 
uzstādīto emisiju kontroles aprīkojumu un kartera ventilāciju. 
Emisiju kontroles
aprīkojumu elementiem jābūt atbilstoši 
nostiprinātiem. Nav pieļaujami emisiju kontroles aprīkojuma 
bojājumi vai pārveidojumi.
A2. Kļūmes vai bojājuma indikatoram mēraparātu panelī 
jādarbojas, jāizslēdzas pēc transportlīdzekļa motora 
iedarbināšanas vai kustības
uzsākšanas. Ne kļūmes vai bojājuma 
indikators, ne OBD, kam pieslēdzas, izmantojot transportlīdzekļa 
elektronisko saskarni, nedrīkst
norādīt uz kļūmi izplūdes emisiju 
kontroles sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
8.2.2.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Kļūmes vai bojājuma
indikatora vizuāla
pārbaude vai 
pārbaude,
izmantojot transport-
līdzekļa elektronisko
saskarni
B1. Nelieli emisiju kontroles aprīkojuma 
bojājumi; nav viens no vairākiem elastīgajiem
stiprinājumiem
1
B1. Nav izgatavotāja uzstādītā emisiju 
kontroles aprīkojuma vai tas nav pilnībā
nokomplektēts; 
tehniskajā kontrolē uz ceļa - nepietiekams reaģenta daudzums 
attiecīgajā
tvertnē; kartera ventilācija neatbilst 
transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām; nenostiprināts
vai 
bojāts, vai pārveidots emisiju kontroles aprīkojums
2
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas neatbilstoši,
vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu izplūdes emisiju kontroles sistēmas 
darbībā (ja
transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 
2011. gada 31. decembrim)
1
B2. Mēraparātu panelī kļūmes vai bojājuma 
indikators nedarbojas vai darbojas neatbilstoši,
vai norāda 
uz kļūmi vai bojājumu izplūdes emisiju kontroles sistēmas 
darbībā, vai OBD,
kam pieslēdzas, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni, uzrāda kļūmi vai
bojājumu izplūdes emisiju kontroles sistēmas darbībā (ja 
transportlīdzeklis pirmo reizi
reģistrēts, sākot ar 2012. 
gada 1. janvāra)
2
8.2.2.2. Dūmainība
Transportlīdzekļiem, kuri pirmo reizi reģistrēti pirms 1980. 
gada 1. janvāra, dīzeļmotoru atgāzu kontroli neveic.
A. Prasības
A1. Dīzeļmotora atgāzu absorbcijas koeficienta 
k
 
vērtība nedrīkst pārsniegt izgatavotāja noteikto. Ja 
transportlīdzeklim nav nosakāma
izgatavotāja noteiktā koeficienta 
k
 vērtība un tas pirmo reizi reģistrēts, sākot ar 2017. 
gada 1. janvāri, koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst pārsniegt
0,7.
170
/
227
Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts laikposmā no 
2008. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 31. decembrim, koeficienta k 
vērtība nedrīkst
pārsniegt 1,5.
Ja transportlīdzeklis pirmo reizi reģistrēts līdz 2008. gada 
30.jūnijam, koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst pārsniegt 3,0 
motoriem ar turbopūti un
2,5 motoriem bez turbopūtes.
Ja transportlīdzekļa atgāzu izplūdes sistēma aprīkota ar 
papildu cieto daļiņu filtru, dīzeļmotora atgāzu absorbcijas 
koeficienta 
k
 vērtība
nedrīkst pārsniegt 0,7;
Ja izgatavotāja noteiktā atgāzu absorbcijas koeficienta 
k
 robežvērtība konkrētajam transportlīdzeklim ir lielāka 
par šajā apakšpunktā doto
robežvērtību, konkrētajā gadījumā 
koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst pārsniegt izgatavotāja 
noteikto.
"
Euro
VI/6" dīzeļmotoru atgāzu mērījumus brīvā 
paātrinājuma režīmā atļauts neveikt, ja OBD, kam pieslēdzas, 
izmantojot transportlīdzekļa
elektronisko saskarni, neuzrāda 
kļūmi izplūdes emisiju kontroles sistēmas darbībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
8.2.2.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas
kritēriji
Novērtējums
1) Izmantojot motora emisiju mērierīci
2) Pārbaude, izmantojot 
transportlīdzekļa elektronisko saskarni
Dūmainība jāmēra brīvā 
paātrinājuma laikā (bez slodzes palielinot kloķvārpstas 
apgriezienus no brīvgaitas
apgriezieniem līdz maksimālajiem 
apgriezieniem); pārnesumkārbas svira atrodas neitrālā 
pozīcijā; sajūgs
ir ieslēgts, izņemot gadījumus, kad 
transportlīdzekļa izgatavotājs noteicis citādi (turpmāk 
šajā
apakšpunktā - pārbaudes cikls).
Motora sagatavošana
1) Motors jāiesilda līdz 80°C vai līdz transportlīdzekļa 
izgatavotāja norādītajai darba temperatūrai, par ko
pārliecinās, nosakot motora eļļas vai motora bloka 
temperatūru vai vadoties pēc dzesēšanas sistēmas
ventilatora darbības.
2) Izplūdes sistēmu iztīra, izmantojot vismaz trīs brīvā 
paātrinājuma ciklus.
Motora sagatavošanu drīkst neveikt, ja tas sasniedzis 
iepriekš norādīto temperatūru un nav aizdomu par
tā 
neatbilstošu mehānisko stāvokli.
Pirms mērījumu izdarīšanas veic vismaz vienu pārbaudes 
ciklu, lai pārliecinātos par maksimālo
kloķvārpstas 
apgriezienu ierobežotāja pareizu darbību.
Mērījumus neuzsāk vai pārtrauc, ja motors, tā sistēmas 
un agregāti, un atgāzu izplūdes sistēma nav
atbilstošā 
tehniskā kārtībā un var radīt bojājumus transportlīdzeklim 
vai diagnostikas iekārtām, ietekmēt
B1.
Koeficienta
k
 vērtība
pārsniedz
pieļaujamo
vērtību
2
171
/
227
mērījuma rezultātus vai 
apdraudēt apkārtējo cilvēku veselību vai dzīvību.
Testa procedūra
1) Pirms katra pārbaudes cikla sākšanas motoram un 
jebkuram uzstādītajam turbokompresoram
jādarbojas 
brīvgaitā. Tas nozīmē, ka lieljaudas dīzeļmotoriem pēc 
akseleratora pedāļa atlaišanas
jānogaida vismaz 10 
sekundes.
2) Katra pārbaudes cikla sākšanai akseleratora pedālis 
pilnībā jānospiež ātri un vienmērīgi (ne ilgāk kā
vienu 
sekundi), bet bez spēka, lai no augstspiediena sūkņa 
panāktu maksimālo padevi.
3) Katra pārbaudes cikla laikā motoram pirms 
akseleratora pedāļa atlaišanas jāsasniedz maksimālie
apgriezieni vai - transportlīdzekļiem ar automātisko 
pārnesumkārbu - transportlīdzekļa izgatavotāja
norādītie 
apgriezieni, vai arī, ja šie dati nav pieejami, tad divas 
trešdaļas no maksimālajiem apgriezieniem.
To var pārbaudīt, 
piemēram, kontrolējot motora apgriezienu skaitu vai 
paredzot pietiekamu laiku starp
pirmo gāzes pedāļa 
nospiešanu un atlaišanu, kam M2, M3, N2 un N3 kategorijas 
transportlīdzekļu
gadījumā jābūt vismaz divām sekundēm.
4) Pārbaudi uzskata par neizturētu tikai tad, ja 
koeficienta 
k
 vērtību vismaz pēdējos trijos 
pārbaudes
ciklos vidējais aritmētiskais pārsniedz 
robežvērtību. To var aprēķināt, neievērojot mērījumus, kuri 
būtiski
atšķiras no izmērītā vidējā.
5) Pārbaudi uzskata par izturētu, līdzko koeficienta 
k
 izmērītā vērtība iekļaujas noteiktajā 
diapazonā.
2
8.4. Citi ar vidi saistīti 
aspekti
8.4.1. Šķidrumu noplūdes
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama jebkāda šķidruma, kas nav ūdens vai nav 
reglamentēts šajos noteikumos, pārmērīga noplūde, kas varētu 
atstāt
nelabvēlīgu ietekmi uz vidi vai radīt draudus citu ceļu 
satiksmes dalībnieku drošībai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
8.4.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Pil jebkāds šķidrums, kas 
nav ūdens vai nav reglamentēts šajos noteikumos un kas varētu
atstāt nelabvēlīgu ietekmi uz vidi vai radīt draudus citu 
ceļu satiksmes dalībnieku drošībai
2
B1. Pastāvīgi noplūst šķidrums, 
kas nav ūdens vai nav reglamentēts šajos noteikumos un kas
varētu atstāt nelabvēlīgu ietekmi uz vidi vai radīt draudus 
citu ceļu satiksmes dalībnieku drošībai
3
8.4.2. Dūmošana
172
/
227
A. Prasības
A1. Nav pieļaujama ievērojama dūmošana, kas radusies motora 
izdiluma vai motora sistēmu neatbilstošas darbības dēļ, kad 
motors
iesildīts līdz darba temperatūrai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
8.4.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla un pēc dūmu specifiskās smaržas
B1. Ievērojama dūmošana
2
9. PAPILDU PĀRBAUDES M2, M3 
KATEGORIJAS PASAŽIERU TRANSPORTLĪDZEKĻIEM
Šeit lietotā autobusu klasifikācija atbilst transportlīdzekļu 
sertifikācijas noteikumos lietotajai:
a) M2 un M3 kategorijas autobusu, kuru kopējais pasažieru 
vietu skaits nepārsniedz 22, iedalījums:
A klase - autobuss, kura konstrukcija paredzēta sēdošu un 
stāvošu pasažieru pārvadāšanai;
B klase - autobuss, kurā ir tikai sēdvietas un kura 
konstrukcija nav paredzēta stāvošu pasažieru pārvadāšanai;
b) M2 un M3 kategorijas autobusu, kuru kopējais pasažieru 
skaits pārsniedz 22, iedalījums:
I klase - autobuss, kura konstrukcija paredzēta sēdošu un 
stāvošu pasažieru pārvadāšanai, kā arī biežai pasažieru 
iekāpšanai un
izkāpšanai;
II klase - autobuss, kura konstrukcija paredzēta galvenokārt 
sēdošu pasažieru pārvadāšanai, tomēr iespējama stāvošu pasažieru
pārvadāšana galvenajā ejā vai stāvēšanai paredzētā laukumā, kas 
nepārsniedz diviem dubultsēdekļiem paredzēto platību;
III klase - autobuss, kura konstrukcija paredzēta tikai sēdošu 
pasažieru pārvadāšanai.
9.1. Durvis
9.1.1. Ieejas un izejas durvis
A. Prasības
A1. Autobusu durvju skaitam, durvju izmēriem un izvietojumam 
jāatbilst izgatavotāja prasībām. Autobusu durvis nedrīkst būt 
aizsprostotas,
173
/
227
padarot tās neizmantojamas, to darbība nedrīkst 
būt traucēta. Autobusa durvīm jābūt darbināmām, izmantojot 
vadītājam pieejamās durvju
atvēršanas un aizvēršanas vadības 
ierīces. Durvīm nedrīkst būt bīstami asas malas vai citi 
pasažieru drošību apdraudoši bojājumi. Paredzētie
gumijas 
aizsargelementi nedrīkst būt bojāti. Autobusam jābūt aprīkotam ar 
signālierīci, kas informē vadītāju par to, ka pasažieru durvis ir
nepilnīgi aizvērtas. Durvju avārijas vadības ierīcei jādarbojas. 
Autobusu durvis nedrīkst būt likvidētas (piemēram, aizmetinātas), 
izņemot
gadījumus, ja šāda pārbūve veikta līdz 1999. gada 
1.aprīlim un saskaņota ar CSDD.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.1.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Nelieli durvju bojājumi
1
B1. Durvju skaits vai durvju 
izmēri, vai durvju izvietojums neatbilst izgatavotāja 
prasībām;
aizsprostotas durvis, padarot tās neizmantojamas; 
traucēta durvju darbība; nedarbojas vadītājam
pieejamās 
durvju atvēršanas un aizvēršanas vadības ierīces; asas durvju 
malas vai citi pasažieru
drošību apdraudoši durvju bojājumi; 
bojāti durvju gumijas aizsargelementi; nav vai nedarbojas
signālierīce, kas informē vadītāju par to, ka pasažieru 
durvis ir nepilnīgi aizvērtas; nedarbojas durvju
avārijas 
vadības ierīce; likvidētas durvis
2
9.1.2. Avārijas izejas
A. Prasības
A1. Autobusā atkarībā no paredzētā pasažieru skaita vienā 
neatdalītā pasažieru telpā jābūt tādam minimālajam avārijas izeju 
skaitam, lai
kopējais izeju skaits (ieskaitot pasažieru durvis) 
atbilstu 9.1.2.1. tabulā noteiktajam. Visas avārijas lūkas kopā 
uzskatāmas par vienu avārijas
izeju.
9.1.2.1. tabula
Minimālais 
autobusa avārijas izeju skaits
Pasažieru skaits
Minimālais avārijas izeju 
skaits
līdz 16
3
17-30
4
31-45
5
46-60
6
61-75
7
174
/
227
76-90
8
vairāk nekā 90
9
A2. Avārijas izeja nedrīkst būt aizsprostota, un pieeja tai - 
traucēta, padarot avārijas izeju neizmantojamu. Avārijas izeju 
nodrošina ar
avārijas atvēršanas ierīci (piemēram, logus - ar 
avārijas āmurīšiem stikla sasišanai, durvis un lūkas - ar 
speciālu avārijas atvēršanas ierīci).
Avārijas atvēršanas ierīcei 
jādarbojas, ciktāl par to iespējams pārliecināties. Diviem blakus 
esošiem avārijas izejas logiem drīkst būt viens
āmurītis. 
Avārijas izejas logi nedrīkst būt izgatavoti no laminēta stikla 
vai plastmasas materiāliem, pārklāti ar līmplēvēm vai uzlīmējamām
reklāmām, izņemot perforētas līmplēves pārklājumu.
A3. Avārijas izejai transportlīdzekļa iekšpusē un ārpusē jābūt 
apzīmētai ar nepārprotami salasāmu uzrakstu "Avārijas izeja". 
Izejas avārijas
atvēršanas ierīcei transportlīdzekļa iekšpusē un 
ārpusē jābūt apzīmētai ar skaidri saprotamu atbilstošu simbolu 
vai uzrakstu. Uz visām izeju
avārijas atvēršanas ierīcēm vai 
līdzās tām jābūt skaidrām norādēm par to darbināšanas veidu. 
Visai tekstuālai informācijai jābūt valsts valodā.
Ja avārijas 
izejas apzīmēšanai izmanto uzlīmi uz avārijas izejas stikla, tā 
drīkst būt neperforēta, bet nedrīkst aizņemt laukumu, kas lielāks 
par
600 cm
2
.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.1.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude, kad
nepieciešams
B1. Neatbilstošs avārijas izeju skaits
2
B2. Aizsprostota avārijas izeja vai taucēta 
pieeja avārijas izejai; nav vai nedarbojas avārijas
atvēršanas ierīce vai nepietiekams avārijas atvēršanas ierīču 
skaits; prasībām neatbilstošs avārijas
izejas loga materiāls 
vai pārklājums
2
B3. Nesalasāms avārijas izejas apzīmējums; 
nav saprotams izejas avārijas atvēršanas ierīci
apzīmējošais 
simbols vai uzraksts
1
B3. Nav avārijas izejas apzīmējuma; nav 
izejas avārijas atvēršanas ierīci apzīmējošā simbola vai
uzraksta; nav norādes par izeju avārijas atvēršanas ierīces 
darbināšanas veidu; tekstuālā
informācija nav valsts valodā; 
uzlīme uz avārijas izejas stikla neatbilst prasībām
2
9.3. Ventilācijas un apsildes 
sistēma
A. Prasības
A1. Autobusa pasažieru salonā drīkst uzstādīt sildierīci, kas 
savā darbībā neizmanto karstu ūdeni, ja to aptver materiāls, kas 
izgatavots,
lai izturētu šādas ierīces radīto temperatūru, 
neizdala kaitīgus tvaikus un novietots tā, ka pasažieris nevarētu 
nonākt kontaktā ar kādu no
karstajām virsmām.
175
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Prasībām neatbilstoša apsildes ierīce 
autobusa salonā
2
9.4. Sēdekļi
9.4.1. Pasažieru sēdekļi (tostarp 
sēdekļi pavadošajam personālam)
A. Prasības
A1. Autobusam jābūt aprīkotam ar visām konstrukcijā 
paredzētajām sēdvietām. Sēdvietu skaita izmaiņām jābūt fiksētam 
transportlīdzekļa
reģistrācijas dokumentos. Salokāmajiem un 
atlokāmajiem sēdekļiem automātiski jāatgriežas stāvoklī, kādā tie 
aizņem vismazāk vietas.
Sēdvietām, kas atrodas tiešā durvju 
tuvumā, jābūt aprīkotām ar atbilstoši nostiprinātu aizsargbarjeru 
vai drošības jostām. Pasažiera sēdeklis
nedrīkst apgrūtināt 
pieeju avārijas izejai. Minimālajam attālumam starp sēdekļiem, 
kas nostiprināti viens aiz otra, jābūt tādam, kā noteikts
9.4.1.1. tabulā.
9.4.1.1. tabula
Minimālais 
attālums starp sēdekļiem, kas nostiprināti viens aiz otra
Autobusa klase
Minimālais attālums starp 
sēdekļiem
A, B un I klases 
autobuss
65 cm
II klases autobuss
68 cm
III klases autobuss
68 cm
A2. Ja transportlīdzeklis ir pārbūvēts par autobusu, sēdvietu 
skaitam un sēdekļu stiprinājumiem jāatbilst pārbūves projektā 
norādītajam.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.4.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Salokāmais vai atlokāmais 
sēdeklis automātiski neatgriežas stāvoklī, kādā tas aizņem
vismazāk vietas
1
B1. Nav visu konstrukcijā 
paredzēto sēdekļu vai to skaits neatbilst pārbūves projektā 
norādītajam;
sēdvietu skaita izmaiņa nav fiksēta 
transportlīdzekļa reģistrācijas dokumentos; prasībām
2
176
/
227
neatbilstošs sēdekļa, kas atrodas tiešā durvju tuvumā, 
aprīkojums; pasažiera sēdeklis apgrūtina
pieeju avārijas 
izejai; nepietiekams attālums starp sēdekļiem, kas 
nostiprināti viens aiz otra
2
B2. Sēdekļu skaits un 
stiprinājums neatbilst pārbūves projektā norādītajam
2
9.4.2. Vadītāja nodalījums (papildu 
prasības)
A. Prasības
A1. Nav atļauts ievietot autobusa vadītāja nodalījumā papildu 
sēdvietas un izmainīt šīs telpas konstrukciju, apgrūtinot 
pasažieru iekāpšanu
un izkāpšanu.
A2. Aiz vadītāja muguras jāatrodas atbilstošam vadītāja 
sēdvietas aizsegam (tonētam stiklam, žalūzijām, aizkaram u.tml.), 
ja tādu
paredzējis izgatavotājs, lai vadītāju neapžilbinātu un 
nemaldinātu salona apgaismojums. Aizsegs nedrīkst būt bojāts un 
ierobežot durvju un
spoguļu redzamību. Autobusa vadītāja 
sēdvietai jābūt aprīkotai ar saulessargu. Ja vadītāja sēdvieta 
nav norobežota no pasažieru salona,
vadītājam jābūt pasargātam no 
priekšmetiem, kas varētu izkrist no bagāžas plauktiem straujas 
bremzēšanas gadījumā.
A3. I, II un III klases autobusiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2001. gada 1. janvāri, jābūt aprīkotiem ar 
avārijas slēdzi, bet A un B
klases autobusi drīkst būt aprīkoti 
ar avārijas slēdzi. Avārijas slēdzim jāatrodas vadītāja 
sasniedzamības robežās, tam sēžot savā sēdvietā,
jābūt skaidri 
apzīmētam un nodrošinātam pret nejaušu iedarbināšanu. Tā tuvumā 
jābūt skaidrām norādēm par tā izmantošanu. Avārijas
slēdzim 
jānodrošina šādu funkciju vienlaicīga izpilde: motora darbības 
apturēšana, akumulatora baterijai tuvākā masas slēdža atslēgšana,
avārijas signalizācijas ieslēgšana, turklāt avārijas slēdža 
iedarbināšana nedrīkst pārtraukt elektriskās ķēdes, kas nodrošina 
tahogrāfa, iekšējā
avārijas apgaismojuma, papildu sildītāju 
dzesēšanas ierīces un centrālā elektriskā durvju slēdža 
darbību.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.4.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Papildu sēdvieta autobusa 
vadītāja nodalījumā
1
B1. Mainīta autobusa vadītāja 
nodalījuma konstrukcija, apgrūtinot pasažieru iekāpšanu un
izkāpšanu
2
B2. Vadītāja sēdvietas aizsegs 
neatbilst prasībām; nav saulessarga
1
B2. Vadītāja sēdvietas aizsegs 
neatbilst prasībām un ierobežo durvju vai spoguļu redzamību 
vai
nepasargā vadītāju
2
B3. Nav avārijas slēdža vai tas 
nedarbojas, vai darbojas nepilnīgi; prasībām neatbilstošs 
avārijas
slēdža slēgums vai novietojums, vai apzīmēšana
2
177
/
227
9.5. Iekšējais apgaismojums
A. Prasības
A1. Iekšējam kopīgajam apgaismojumam jāapgaismo visas 
pasažieru sekcijas un savienojuma sekciju posmainajos autobusos,
pakāpienus, durvju pieejas, izeju un avārijas izeju un to vadības 
ierīču apzīmējumus un lietošanas instrukcijas, kā arī visas 
vietas, kur ir
sastopami šķēršļi kustībai. Tam jābūt ieslēdzamam 
un izslēdzamam no vadītāja vietas neatkarīgi no ārējām apgaismes 
ierīcēm. Ieejas
(izejas) iekšējam apgaismojumam jādarbojas un 
jāatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja prasībām. Tas drīkst 
izslēgties, tikai tad, kad durvis
pilnīgi aizvērušās.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.5.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nedarbojas iekšējais kopīgais 
apgaismojums; prasībām neatbilstošs ieejas vai
izejas 
apgaismojums vai tā slēgums
2
9.6. Ejas, laukumi stāvošiem 
pasažieriem
A. Prasības
A1. Eju un laukumu platumam un lielumam jāatbilst 
transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumu prasībām, kad tās 
attiecināmas. Attālums
pa vertikāli starp galvenās ejas virsmu un 
sēdvietu zonas grīdu nedrīkst pārsniegt 35 cm.
A2. Eju un grīdas pārklājuma materiālam jānovērš pasažieru 
kāju paslīdēšana. Tas nedrīkst pārvietoties attiecībā pret grīdu, 
būt bojāts,
daļēji vai pilnīgi atdalījies no grīdas. Grīdai jābūt 
stabilai, drošai. Vākiem un pārsegiem grīdā jābūt atbilstoši 
nostiprinātiem tā, lai tos varētu
izkustināt vai atvērt tikai ar 
speciālu instrumentu palīdzību. Vāki, pārsegi un to stiprinājuma 
elementi nedrīkst traucēt drošu pasažieru
pārvietošanos pa 
salonu.
A3. Rokturu skaitam, stiprinājumam un izvietojumam (izņemot 
drošības rokturus pie bērnu ratiņu iecelšanai pielāgotām 
aizmugurējām
durvīm) jāatbilst transportlīdzekļa izgatavotāja 
prasībām. Tie nedrīkst būt bojāti, deformēti. Rokturiem nedrīkst 
būt bīstami asas malas vai
pasažieru drošību apdraudoši citi 
bojājumi. Elastīgie aizsargelementi, ja tādi ir, nedrīkst būt 
bojāti.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Ejas vai laukuma platums vai 
lielums neatbilst transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumu
prasībām; attālums pa vertikāli starp galvenās ejas virsmu un 
sēdvietu zonas grīdu pārsniedz
2
178
/
227
prasībās noteikto
B2. Ejas vai grīdas pārklājums 
atdalījies vai pārvietojas attiecībā pret grīdu, vai bojāts, 
vai daļēji
atdalījies no grīdas; vāks vai pārsegs grīdā nav 
nostiprināts atbilstoši prasībām; vāka vai pārsega
grīdā 
stiprinājuma elementi var traucēt pasažieru drošu 
pārvietošanos
2
B2. Nedroša un nestabila 
grīda
3
B3. Bojāti vai deformēti rokturi 
vai aizsargelementi, bet neapdraud pasažieru drošību
1
B3. Rokturu skaits vai 
stiprinājums, vai izvietojums neatbilst izgatavotāja 
prasībām; bojājumu dēļ
rokturi vai aizsargelementi nedroši 
vai nelietojami
2
9.7. Kāpnes un pakāpieni
A. Prasības
A1. Autobusiem, kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar 2004. 
gada 1. jūniju, pasažieriem paredzēto pie pasažieru durvīm, 
avārijas durvīm un
transportlīdzekļa iekšpusē esošo pakāpienu 
maksimālais un minimālais augstums un minimālais dziļums norādīts 
9.7.1. attēlā un 9.7.1.
tabulā. Jebkāda pāreja no padziļinātas 
galvenās ejas uz sēdvietu zonu nav uzskatāma par pakāpienu. 
Pakāpieniem nedrīkst būt bīstami asas
malas vai citi pasažieru 
drošību apdraudoši bojājumi. Pakāpieniem jābūt stabiliem, un 
pakāpienu darba virsmai jābūt nodrošinātai pret
slīdēšanu. Ja 
autobusa durvis aprīkotas ar automātiski izbīdāmiem (iebīdāmiem) 
pakāpieniem (kāpšļiem), tiem jāizbīdās (jāiebīdās) vienlaikus
ar 
durvju atvēršanos (aizvēršanos). Ja durvis ir aizvērtas, tie 
nedrīkst būt izvirzīti vairāk par 10 cm ārpus blakus esošās 
virsbūves daļas
kontūrām.
179
/
227
9.7.1. tabula
Pakāpienu 
maksimālais un minimālais augstums
H1 (mm)
1) 3)
H2 (mm)
1) 2)
max
min
max
A klase, I klase
360
120
250
4)
B klase, II klase, III klase
400
120
350
tikai mehāniskā balstiekārta
430
Piezīmes.
1)
 Pie dubultdurvīm 
pakāpieni pieejas abās pusēs jāvērtē atsevišķi.
2)
 H2 nav jābūt 
vienādam visiem pakāpieniem.
3)
 700 mm avārijas 
durvīm; 1500 mm divstāvu autobusa augšējā stāva avārijas 
durvīm.
180
/
227
4)
 300 mm pakāpieniem pie durvīm, kas atrodas 
aiz aizmugurējās ass.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.7.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude, kad
nepieciešams
3) Izmantojot
mērierīci, ja ir
aizdomas par
neatbilstību
B1. Pasažieru drošību vai pakāpiena 
stabilitāti neapdraudoši pakāpiena bojājumi
1
B1. Pakāpiena maksimālais un minimālais 
augstums un minimālais dziļums neatbilst prasībām;
bīstami 
asas malas vai citi pasažieru drošību apdraudoši pakāpiena 
bojājumi; pakāpiena darba
virsma nav nodrošināta pret 
slīdēšanu; izbīdāmie pakāpieni neatbilst prasībām
2
B1. Nestabils pakāpiens
3
9.8. Iekšējā sakaru sistēma
A. Prasības
I un II klases autobusos jābūt darba kārtībā esošai iekšējo 
sakaru sistēmai, ko pasažieri izmanto, lai informētu vadītāju par 
vēlēšanos
izkāpt, ja tādu paredzējis izgatavotājs. Slēdžiem 
jāatrodas vietās, kas viegli pieejamas visiem pasažieriem. Ja 
autobuss aprīkots ar slēdžiem,
kas ļauj pasažieriem atvērt durvis 
no ārpuses, arī tiem jābūt darba kārtībā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Darbības pārbaude
Iekšējā sakaru sistēma nedarbojas
2
9.9. Paziņojumi
A. Prasības
A1. Autobusa iekšpusē priekšējo durvju tuvumā, izmantojot labi 
saskatāmas piktogrammas vai burtus, kuru augstums ir vismaz 15 
mm,
un ciparus, kuru augstums ir vismaz 25 mm, norāda vienu no 
šādām informācijas grupām:
1) maksimāli pieļaujamais sēdvietu skaits (neskaitot vadītāja 
sēdvietu, bet ieskaitot apkalpes sēdvietas) un pieļaujamais 
stāvvietu skaits
(ja attiecināms), kā arī ratiņkrēslu skaits (ja 
tādi ir paredzēti);
181
/
227
2) maksimāli pieļaujamais sēdvietu skaits (neskaitot vadītāja 
sēdvietu, bet ieskaitot apkalpes sēdvietas) un pieļaujamais 
pasažieru
kopskaits (pasažieru sēdvietas kopā ar stāvvietām, 
neskaitot apkalpes sēdvietas), kā arī ratiņkrēslu skaits (ja tādi 
ir paredzēti).
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.9.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
B1. Nav prasībās noteiktās informācijas
2
9.11. Prasības attiecībā uz cilvēku 
ar kustību traucējumiem pārvadāšanu
9.11.1. Durvis, rampas un lifti
A. Prasības
A1. Ja autobusa ieeja vai izeja aprīkota ar speciālu ierīci 
invalīdu atvieglotai iekļūšanai vai izkļūšanai no autobusa, tai 
jābūt darba kārtībā
un tā nedrīkst traucēt pārējo pasažieru 
pārvietošanos.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.11.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Speciālā ierīce nedarbojas
2
A. Prasības
A1. 
Prasības autobusiem, kuru atļautais maksimālais 
braukšanas ātrums ir 100 km/h
Par autobusu, kura atļautais maksimālais braukšanas ātrums ir 
100 km/h, jābūt izdarītai attiecīgai atzīmei transportlīdzekļu 
reģistrā un
transportlīdzekļa reģistrācijas apliecībā. Atzīmi 
drīkst piešķirt tikai B klases, II klases vai III klases 
autobusam, kas pirmo reizi reģistrēts:
1) no 2001. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, ja 
tiek uzrādīts iepriekš izsniegts autobusa izgatavotāja (oficiālā 
pārstāvja) vai
atzītas laboratorijas:
- apliecinājums par bremžu iekārtas atbilstību Direktīvas 
71/320/EEK
 vai Ženēvā 1958. gada 20.martā ANO Eiropas Ekonomiskās
komisijas Iekšzemes transporta komitejas ietvaros noslēgtajam 
Nolīgumam "Par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu
transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt 
un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem 
priekšrakstiem
182
/
227
piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu 
savstarpējās atzīšanas nosacījumiem" (turpmāk - ANO EEK) 
Noteikumu Nr. 13 (ietverot
06. sērijas grozījumus) prasībām vai 
norādīto tiesību aktu jaunākiem grozījumiem;
- apliecinājums par sēdekļu atbilstību Direktīvas 
74/408/EEK
 
vai ANO EEK Noteikumu Nr. 17, vai ANO EEK Noteikumu Nr. 80 
prasībām
vai norādīto tiesību aktu jaunākiem grozījumiem;
- apliecinājums par drošības jostu stiprinājumu vietu 
atbilstību Direktīvas 
76/115/EEK
 vai ANO EEK Noteikumu Nr. 14 
prasībām vai
norādīto tiesību aktu jaunākiem grozījumiem;
- ziņojums par riepu pārduršanas testa rezultātiem;
2) sākot ar 2008. gada 1. janvāri.
Šādam autobusam jābūt aprīkotam ar:
a) tahogrāfu ar mērījumu skalas diapazonu vismaz līdz 125 
km/h;
b) ātruma ierobežotāju, kura ātruma iestatījums ir 100 
km/h;
c) riepas pārduršanas testa ziņojumā norādītajām riepām uz 
stūrējamās ass, ja autobuss reģistrēts laikposmā no 2001. gada 1. 
janvāra
līdz 2007. gada 31. decembrim;
d) sēdekļiem, kuri ejas pusē aprīkoti ar roku balstiem;
e) sēdekļiem, kas aprīkoti ar pagalvjiem;
f) drošības jostām visās sēdvietās, arī ratiņkrēslu 
vietās;
g) atdalošo starpsienu, kas aizsargā vadītāja vietu no 
aizmugures;
h) bagāžas plauktiem vai nodalījumiem, kas konstruktīvi 
izveidoti tā, lai, bremzējot vai mainot virzienu, bagāža nevarētu 
no tiem izkrist.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
9.12.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Dokumentu
pārbaude
 
 
1. Nav atzīmes transportlīdzekļu 
reģistrā un transportlīdzekļa reģistrācijas apliecībā; nav 
aprīkots ar
atbilstošu tahogrāfu; neatbilstoši iestatīts 
ātruma ierobežotājs; neatbilstošas riepas uz stūrējamās
183
/
227
ass; 
viens vai vairāki sēdekļi bez pagalvjiem; visām dubultsēdekļu 
ārējām sēdvietām nav roku
atbalstu; nav visu drošības jostu; 
nav vai neatbilstoša atdalošā starpsiena; neatbilstošas
konstrukcijas bagāžas plaukti vai nodalījumi
2
10. VIEGLIE TAKSOMETRI
10.1. Pazīšanas zīmes
A. Prasības
A1. Vieglajam taksometram saskaņā ar pasažieru pārvadāšanu ar 
vieglajiem taksometriem reglamentējošā normatīvā akta prasībām 
jābūt
aprīkotam ar taksometra numura zīmēm, speciālu, uz jumta 
nostiprinātu un izgaismotu taksometra pazīšanas zīmi, salonā, aiz 
vējstikla
piestiprinātu gaismas kontrolsignālu un informāciju uz 
tā abām priekšējām durvīm - pārvadātāja nosaukums, emblēma, 
republikas pilsētas vai
rajona nosaukums, kur izsniegta licence 
(individuālā darba veicējiem arī patenta numurs).
A2. Pazīšanas zīmei uz jumta un gaismas kontrolsignālam salonā 
jābūt atbilstoši nostiprinātiem.
A3. Pazīšanas zīmes apgaismojumam un gaismas kontrolsignālam 
jāieslēdzas un jādeg vienlaikus.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
10.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Taksometra aprīkojuma nav vai tas 
neatbilst prasībām
2
B2. Pazīšanas zīme uz jumta vai gaismas 
kontrolsignāls salonā nav atbilstoši nostiprināts
2
B3. Pazīšanas zīmes apgaismojums un gaismas 
kontrolsignāls neieslēdzas un nedeg
vienlaikus
2
10.2. Informācija
A. Prasības
A1. Redzamā vietā uz vieglā taksometra salona priekšējā paneļa 
jābūt nostiprinātai vizītkartei ar taksometra vadītāja 
fotogrāfiju, vārdu,
uzvārdu, transportlīdzekļa valsts 
reģistrācijas numuru, pārvadātāja adresi, tālruņa numuru.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
10.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
184
/
227
Vizuāla
B1. Informācijas nav vai tā neatbilst 
prasībām
2
10.3. Skaitītājs
A. Prasības
A1. Vieglajam taksometram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas rāda 
pakalpojuma maksu un nodrošina ienākumu uzskaiti (turpmāk - 
skaitītājs).
Skaitītājam jāatbilst likuma 
par mērījumu vienotību
 
prasībām un jābūt ar derīgu verifikācijas uzlīmi. Datus par 
skaitītāja verifikāciju atbilstības
novērtēšanas institūcija 
ievada transportlīdzekļu reģistrā. Ievadītajiem datiem jāļauj 
identificēt skaitītāju un tā verifikācijas derīguma termiņu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
10.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav skaitītāja vai tas nedarbojas; nav 
derīgas verificēšanas zīmes
2
11. OPERATĪVIE TRANSPORTLĪDZEKĻI
11.1. Reģistrācijas apliecība
A. Prasības
A1. Par operatīvā transportlīdzekļa statusu transportlīdzekļu 
reģistrā un transportlīdzekļa reģistrācijas apliecībā jābūt 
izdarītai attiecīgai
atzīmei. Šāda atzīme nedrīkst būt 
transportlīdzeklim, kam noņemts operatīvā transportlīdzekļa 
statuss.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
11.1.
Pārbaudes 
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Dokumentu pārbaude
B1. Nav atzīmes transportlīdzekļu reģistrā 
un transportlīdzekļa reģistrācijas
apliecībā; atzīme 
transportlīdzeklim, kam noņemts operatīvā transportlīdzekļa
statuss
2
11.2.
 
Krāsojums, uzraksti, simboli
A. Prasības
A1. Operatīvo transportlīdzekļu krāsojumam, uzrakstiem un 
simboliem jāatbilst normatīvajos aktos par transportlīdzekļu 
reģistrāciju
noteiktajām prasībām.
185
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
11.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Prasībām neatbilstošs transportlīdzekļa 
krāsojums vai uzraksti, vai simboli
2
11.3. Bākugunis
A. Prasības
A1. Operatīvo transportlīdzekļu mirgojošām bākugunīm jāatbilst 
normatīvajos aktos par transportlīdzekļu reģistrāciju noteiktajām 
prasībām.
Bākugunīm jādarbojas, jābūt atbilstoši novietotām, 
nostiprinātām un bez bojājumiem.
A2. Mirgojošas sarkanās bākugunis atļauts uzstādīt vienīgi 
Iekšlietu ministrijas Valsts policijas un Militārās policijas 
operatīvajiem
transportlīdzekļiem.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
11.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav bākuguņu vai tās 
nedarbojas; bākugunis neatbilst prasībām; neatbilstošs 
bākuguņu
izvietojums; neatbilstošs bākuguņu stiprinājums vai 
bojājumi
2
B2. Mirgojošu sarkano bākuguņu 
neatļauta uzstādīšana
2
11.4. Speciālie skaņas signāli
A. Prasības
A1. Operatīvo transportlīdzekļu speciālajiem skaņas signāliem 
jāatbilst normatīvajos aktos par transportlīdzekļu reģistrāciju 
noteiktajām
prasībām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
11.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības pārbaude
B1. Nav speciālo skaņas signālu vai tie 
nedarbojas, vai neatbilst prasībām
2
186
/
227
11.5. Kontroles ierīces
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar speciālu ierīci, kas 
fiksē laiku, kad transportlīdzeklis tiek izmantots ar iedegtu 
bākuguni un
ieslēgtu skaņas signālu, kā arī braukšanas ātrumu, 
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par operatīvajiem 
transportlīdzekļiem.
A2. Speciālajām ierīcēm jābūt pārbaudītām un noplombētām 
kompetentā institūcijā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
11.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav speciālās ierīces vai tā 
nedarbojas
2
B2. Speciālā ierīce nav pārbaudīta vai nav 
noplombēta
2
12. TRANSPORTLĪDZEKĻI BĪSTAMO KRAVU 
PĀRVADĀJUMIEM
Lai transportlīdzelis, kas paredzēts bīstamo kravu 
pārvadājumiem (turpmāk - ADR transportlīdzeklis), saņemtu ADR 
sertifikātu, kas
apliecina transportlīdzekļa atbilstību Ženēvā 
1957. gada 30.septembrī noslēgtajam Eiropas valstu nolīguma par 
bīstamo kravu
starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu 
(ADR), kam Latvija pievienojās ar likumu par "
Par Latvijas 
Republikas pievienošanos
Eiropas valstu nolīgumam par bīstamo 
kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un 
protokolam par grozījumiem
nolīgumā
" (turpmāk - ADR nolīgums) 
prasībām, to uzrāda tehniskās apskates stacijā, izņemot 
transportlīdzekļus, kas minēti šo noteikumu
33.1. un 33.2. 
apakšpunktā 12 mēnešu laikā pēc transportlīdzekļa pirmās 
reģistrācijas datuma. ADR sertifikāta derīguma termiņš nav ilgāks
par pielaides ceļu satiksmē derīguma termiņu. ADR 
transportlīdzekļa tehniskajam stāvoklim un aprīkojumam jāatbilst 
šā pielikuma 0.-8.grupā
noteiktajām vispārējām prasībām un 
12.grupā noteiktajām specifiskajām prasībām bīstamu kravu 
pārvadājumiem paredzētam
transportlīdzeklim. ADR sertifikātu 
neizsniedz, ja kādā no 12.grupas kodiem tiek atzīmēts novērtējums 
"1".
OX tipa ADR transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti 
līdz 2018. gada 31.martam, jāatbilst līdz 2016. gada 31. 
decembrim
piemērojamā ADR nolīguma 9.2.1. punktā tabulā 
norādītajām prasībām un tam jāizsniedz ADR sertifikātu, kas 
atbilst līdz 2016. gada 31.
decembrim piemērojamā ADR nolīguma 
9.1.3.5.punkta paraugam.
EX/II, EX/III, FL, AT un MEMU tipa ADR transportlīdzekļiem 
izsniedz ADR sertifikātu, kas atbilst ar 2017. gada 1. janvāri 
piemērojamā
ADR nolīguma 9.1.3.5.punkta paraugam.
EX/II un EX/III ADR transportlīdzekļiem jābūt aprīkotiem ar 
kompresijas aizdedzes motoriem.
12.1. Izgatavotāja apliecinājums
187
/
227
A. Prasības
A1. Lai saņemtu ADR sertifikātu, jāuzrāda transportlīdzekļa 
izgatavotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja Latvijā izsniegts 
apliecinājums, ka
konkrētais transportlīdzeklis un tā aprīkojums 
izgatavots atbilstoši ADR nolīgumā noteiktajām prasībām attiecībā 
uz konkrēto ADR
transportlīdzekļa tipu atbilstoši tā 9.2.1. 
punkta tabulai. Apliecinājumā jābūt visai nepieciešamajai 
informācijai, lai varētu aizpildīt ADR
sertifikātu. ADR 
transportlīdzeklim var būt piešķirts tipa apstiprinājums 
atbilstoši transportlīdzekļu sertifikācijas noteikumiem.
Attiecībā uz bīstamo vielu pārvadāšanai šķidrā vai izkausētā 
stāvoklī paredzētajiem cisterntransportlīdzekļiem ar 
piestiprinātām cisternām,
kuru tilpums ir lielāks par 3 
m
3
 un kuru pārbaudes spiediens ir zemāks par 4 bāriem, 
apliecinājumam jāsatur informācija par ADR B pielikuma
9.7.5.2. 
punktā noteikto prasību izpildi, ja šāds transportlīdzeklis pirmo 
reizi reģistrēts, sākot ar 2003. gada 1. jūliju vai ja pēc dotā 
datuma
veikta piestiprinātās cisternas maiņa.
Minētās prasības, kas noteiktas transportlīdzekļa 
šķērsstabilitātei, tiek uzskatītas par izpildītām, ja tiek 
iesniegts attiecīgs
transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma 
sertifikāts vai transportlīdzekļa izgatavotāja apliecinājums, vai 
tehniskā dienesta izsniegts testa
protokols, vai 
transportlīdzekļa izgatavotāja izsniegts šķērsstabilitātes 
aprēķins.
Attiecībā uz EX/III transportlīdzekli apliecinājumam jāsatur 
informācija par kravas nodalījuma (virsbūves) atbilstību ADR 9.3. 
sadaļas
prasībām.
Attiecībā uz MEMU transportlīdzekli apliecinājumam jāsatur 
informācija par atbilstību ADR 9.8. sadaļas prasībām.
Ja transportlīdzekļa izgatavotājs vairs neeksistē, iesniedz tā 
tiesību un saistību pārņēmēja komersanta izsniegtu 
apliecinājumu.
Ja nav transportlīdzekļa izgatavotāja tiesību un saistību 
pārņēmēja komersanta, iesniedz ADR dalībvalsts, kurā uzsākta 
transportlīdzekļa
ekspluatācija, kompetentās institūcijas 
izsniegtus dokumentus par transportlīdzekļa sākotnējo atbilstību 
ADR nolīguma prasībām. Ja šāda
dokumentācija nav pieejama vai ir 
nepilnīga, iesniedz tādas testēšanas institūcijas atzinumu, kas 
tiesīga veikt testēšanu par atbilstību ADR
nolikuma prasībām 
(tipa apstiprināšanai vai individuālai apstiprināšanai).
Transportlīdzekļa izgatavotāja apliecinājums nav nepieciešams 
gadījumos, ja saskaņā ar ADR nolīguma nosacījumiem, kas piemēroti
transportlīdzekļa izgatavošanas laikā, un spēkā esošās ADR 
nolīguma redakcijas pārejas nosacījumiem jāpārbauda tikai tādu 
specifisku
nosacījumu ievērošana, par kuru izpildi iespējams 
pārliecināties tehniskās apskates stacijās vai akreditētās 
inspicēšanas institūcijās.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Dokumentu pārbaude
B1. Apliecinājuma nav vai tas ir 
neatbilstošs vai nepilnīgs
1
188
/
227
12.2. Bīstamās iekārtas atbilstības 
apliecinājums
A. Prasības
A1. ADR transportlīdzekļa bīstamajai iekārtai (cisternai, 
nomontējamai cisternai, tvertņu baterijai u.c.) jābūt derīgam 
kompetentas
inspicēšanas institūcijas izsniegtam apliecinājumam 
par transportlīdzekļa bīstamās iekārtas pārbaudi un atbilstību 
attiecīgu bīstamu vielu
pārvadājumiem.
ADR transportlīdzekļa bīstamās iekārtas atbilstības pārbaudes 
jāveic ar ADR nolīgumā paredzēto periodiskumu.
Lai saņemtu ADR sertifikātu FL, AT, OX un MEMU tipa ADR 
transportlīdzekļiem, bīstamās vielas pārvadājošā 
transportlīdzekļa
piestiprinātajai vai nomontējamai cisternai 
jābūt reģistrētai bīstamo iekārtu reģistrā normatīvajos aktos par 
bīstamo iekārtu reģistrāciju
noteiktajā kārtībā.
Bīstamajām iekārtām jābūt marķētām saskaņā ar ADR nolīguma A 
pielikuma 6.8. līdz 6.12. sadaļas prasībām, kas attiecināmas
konkrētajā gadījumā. Marķējumam uz cisternas plāksnītes jāatbilst 
datiem apliecinājumā par transportlīdzekļa bīstamās iekārtas 
pārbaudi un
atbilstību attiecīgu bīstamu vielu pārvadājumiem.
Ja ADR transportlīdzekļa bīstamā iekārta tikusi bojāta ceļu 
satiksmes negadījumā, jāveic ārpuskārtas pārbaude par tās 
attiecīgās iekārtas
un tās aprīkojuma atbilstību attiecīgās 
klases bīstamu vielu pārvadāšanai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
 
1) Vizuāla
2) Dokumentu
pārbaude
B1. Nav derīga kompetentas 
inspicēšanas institūcijas izsniegta apliecinājuma par 
transportlīdzekļa
bīstamās iekārtas pārbaudi un atbilstību 
attiecīgu bīstamu vielu pārvadājumiem; piestiprinātā vai
nomontējamā cisterna nav reģistrēta bīstamo iekārtu reģistrā 
normatīvajos aktos par bīstamo
iekārtu reģistrāciju 
noteiktajā kārtībā; bīstamās iekārtas marķējums neatbilst 
prasībām; marķējums
uz cisternas plāksnītes neatbilst datiem 
apliecinājumā par transportlīdzekļa bīstamās iekārtas
pārbaudi un atbilstību attiecīgu bīstamu vielu pārvadājumiem; 
nav cisternas plāksnītes; bīstamā
iekārta bojāta un nav 
veikta attiecīga ārpuskārtas pārbaude
1
12.3. Bremžu iekārta
A. Prasības
A1. Lai saņemtu ADR sertifikātu, jāiesniedz transportlīdzekļa 
izgatavotāja vai tā pārstāvja apliecinājums par lēninātāja 
atbilstību bīstamu
189
/
227
kravu pārvadāšanai paredzētam 
transportlīdzeklim un par transportlīdzekļa bremžu pretbloķēšanas 
sistēmas (ABS) kategoriju. Šo
apliecinājumu transportlīdzekļa 
izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Latvijā var iekļaut 
12.1.apakšpunktā minētajā apliecinājumā.
A2. Visiem ADR transportlīdzekļiem, izņemot EX/II tipa 
transportlīdzekļus, ja tie pirmoreiz reģistrēti līdz 2018. gada 
31.martam, jābūt
aprīkotiem ar darbojošos bremžu pretbloķēšanas 
sistēmu (ABS), bet mehāniskajiem ADR transportlīdzekļiem, izņemot 
EX/II tipa
transportlīdzekļus, jābūt aprīkotiem ar 
lēninātāju.
A3. Bremžu pretbloķēšanas sistēmas (ABS), elektroniskās bremžu 
sistēmas (EBS) un elektroniskās stabilitātes kontroles (ESC) 
sistēmu
kļūmes vai bojājumu indikatoriem jāizslēdzas pēc 
transportlīdzekļa motora iedarbināšanas vai kustības 
uzsākšanas.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Dokumentu
pārbaude
2) Darbības
pārbaude
B1. Apliecinājuma nav vai tas ir 
neatbilstošs vai nepilnīgs
1
B2. Nav ABS vai kādas tās daļas 
vai detaļas; kāda ABS daļa vai detaļa bojāta vai nedarbojas; 
nav
lēninātāja
1
B3. ABS vai EBS, vai ESC 
sistēmas kļūmes vai bojājumu indikators neizslēdzas pēc
transportlīdzekļa motora iedarbināšanas vai kustības 
uzsākšanas
1
12.4. Iekšdedzes autonomais 
sildītājs
A. Prasības
A1. Iekšdedzes autonomā sildītāja un tā izplūdes sistēmai 
jābūt konstruētai, novietotai, aizsargātai un norobežotai tā, lai 
izslēgtu iespēju
kravai uzkarst vai aizdegties. Šī prasība tiek 
uzskatīta par izpildītu, ja sildītāja degvielas tvertne un 
izplūdes sistēma izpilda līdzīgas
transportlīdzekļu degvielas 
tvertnēm un izplūdes sitēmām izvirzītās ADR B pielikuma 9.2.4.3. 
un 9.2.4.5.apakšpunktu prasības.
Iekšdedzes autonomo sildītāju nedrīkst darbināt gāzveida 
degviela. Tam jābūt ieslēdzamam manuāli, un programmējamas 
ierīces ir
aizliegtas. Iekšdedzes autonomā sildītāja slēdzis 
drīkst atrasties ārpus kravas nodalījuma.
Ne iekšdedzes autonomais sildītājs, ne tā degvielas tvertne, 
barošanas avoti, degšanai vai apsildei paredzētā gaisa ieplūdes 
atveres un
izplūdes gāzu izvads nedrīkst atrasties EX/II, EX/III 
un MEMU tipa un bīstamības zīmju modeļiem Nr.3, 4.1., 4.3., 5.1. 
vai 5.2. atbilstošu
bīstamo kravu pārvadāšanai paredzēto ADR 
transportlīdzekļu kravas nodalījumos. Tur esošā krava nedrīkst 
bloķēt apsildes gaisa izvadu.
FL tipa ADR transportlīdzekļiem iekšdedzes autonomajam 
sildītājam jābūt izslēdzamiem vismaz kādā no šādiem veidiem:
a) apzināti izslēdzot to no vadītāja kabīnes;
190
/
227
b) izslēdzot transportlīdzekļa motoru (šādā gadījumā vadītājs 
drīkst to iedarbināt atkārtoti);
c) sākot darboties bīstamo kravu pārvadājošā tranportlīdzekļa 
barošanas sistēmas sūknim.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Darbības
pārbaude
B1. Iekšdedzes autonomais 
sildītājs vai tā izplūdes sistēma neatbilst vai daļēji 
neatbilst prasībām
attiecībā uz konstrukciju vai darbību
1
12.5. Elektroiekārta
A. Prasības
A1. EX/II, EX/III un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu 
elektroiekārtai jābūt putekļdrošai vai ugunsdrošai "J" 
savietojamības grupas
gadījumā.
EX/III, FL un MEMU tipa ADR transportlīdzekļos nav atļauts 
izmantot spuldzes ar vītņotu cokolu.
FL tipa ADR transportlīdzekļu metāla un ar šķiedrām armētas 
plastmasas cisternām, kā arī FL baterijtransportlīdzekļu 
elementiem jābūt
savienotiem ar šasiju ar vismaz vienu efektīvu 
elektrisko savienojumu.
Vadiem jābūt droši nostiprinātiem un novietotiem tā, lai tie 
netiktu pakļauti mehāniskai un termiskai iedarbībai. Tiem jābūt 
adekvāti
izolētiem. EX/II, EX/III un MEMU transportlīdzekļu 
elektroiekārtai kravas nodalījumā jābūt putekļudrošai. EX/III, FL 
un MEMU tipa ADR
transportlīdzekļu elektroiekārtas vadiem 
transportlīdzekļa daļā aiz vadītāja kabīnes, izņemot ABS sensoru 
vadus, jābūt nodrošinātiem pret
nelabvēlīgo ietekmi, kas rodas 
transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas laikā. Šādas 
aizsardzības piemēri parādīti 12.1. attēlā.
191
/
227
EX/II, EX/III, FL un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu 
akumulatoru baterijas spailēm jābūt elektriski izolētām vai 
nosegtām izolējošā
akumulatoru baterijas kastē. Ja akumulatoru 
baterijas nav novietotas zem motora pārsega, tām jāatrodas 
vēdināmā kastē.
EX/II, kas pirmoreiz reģistrēts, sākot ar 2018. gada 1.aprīli, 
EX/III, FL un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu elektrisko ķēžu 
atslēgšanas
(masas) slēdzim jāatrodas iespējami tuvu akumulatoru 
baterijai. Slēdža atslēgšanas un ieslēgšanas funkciju veicinošai 
vadības ierīcei
jāatrodas vadītāja kabīnē. Tai jābūt sasniedzamai 
no vadītāja vietas un skaidri apzīmētai. Vadības ierīcei jābūt 
pasargātai no netīšas
iedarbināšanas ar aizsargvāciņu, 
dubultslēdzi vai citādā piemērotā veidā. Atļauts uzstādīt papildu 
vadības ierīces ar nosacījumu, ka tās ir
192
/
227
skaidri apzīmētas un 
nodrošinātas pret nejaušu iedarbināšanu. Slēdža konatktiem jābūt 
nodrošinātiem pret īssavienojumu.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.5.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
B1. Elektroiekārta vai kāda tās 
daļa neatbilst vai daļēji neatbilst prasībām attiecībā uz 
konstrukciju
vai darbību
1
12.6. Ugunsdrošība
A. Prasības
A1. Transportlīdzekli, kas pārvadā bīstamās kravas, jāaprīko 
ar ugunsdzēšanas aprīkojumu saskaņā ar ADR nolīguma B pielikuma 
8.1.4.
sadaļas prasībām.
EX/III tipa ADR transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi 
reģistrēti, sākot ar 2013. gada 1. jūliju, jābūt aprīkotiem ar 
motora nodalījuma
automātisku ugunsdzēšanas sistēmu.
Jebkādas noplūdes gadījumā degvielai jānonāk uz zemes, 
nesaskaroties ar karstām transportlīdzekļa daļām vai kravu. Ja 
tvertne satur
benzīnu, iepildīšanas atverei jābūt aprīkotai ar 
efektīvu liesmu slāpētāju vai aizvērtā stāvoklī tai jābūt 
hermētiski noslēgtai. Šī prasība
neattiecas uz AT tipa ADR 
transportlīdzekļiem.
EX/II, EX/III un MEMU tipa ADR transportlīdzekļa motoram jābūt 
novietotam kravas nodalījuma priekšā. Motors drīkst atrasties arī 
zem
kravas nodalījuma, ja tā izdalītais siltums neapdraud kravu 
un nepalielina kravas nodalījuma iekšējās virsmas temperatūru 
augstāk par 80°C.
EX/II, EX/III, FL un MEMU tipu ADR transportlīdzekļu atgāzu 
izplūdes sistēmai un atgāzu izplūdes caurulēm jābūt virzītām un 
aizsargātām
tā, lai kravai nerastos sasilšanas vai aizdegšanās 
draudi. Zem dīzeļdegvielas tvertnes esošajām izplūdes sistēmas 
daļām jāatrodas vismaz
100 mm attālumā no tās vai jābūt 
aizsargātām ar termovairogu.
EX/II, EX/III un MEMU tipa ADR transportlīdzekļa izplūdes 
sitēmām jābūt konstruētām un izgatavotām tā, lai izdalītais 
siltums neapdraud
kravu un nepalielina kravas nodalījuma iekšējās 
virsmas temperatūru augstāk par 80°C.
Ja transportlīdzekļa lēninātājs atrodas aiz vadītāja kabīnes 
pakāļējās sienas un ievērojami sasilst, starp to un degvielas 
tvertni vai kravas
nodalījumu nekustīgi jānovieto termovairogs, 
kas novērstu jebkādu degvielas tvertnes vai kravas nodalījuma 
sasilšanu. Vairogam arī jāaizsargā
lēninātāja bremžu iekārta pret 
jebkādu noplūdi no kravas nodalījuma. Dubultčaulas tipa vairogs 
uzskatāms par piemērotu aizsardzību. Šī
prasība neattiecas uz 
EX/II tipa ADR transportlīdzekļiem.
193
/
227
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.6.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Izmantot mērierīci, ja
nepieciešams
B1. Ugunsdzēšanas aprīkojums vai 
degvielas tvertne, vai motors, vai izplūdes sistēma,
vai 
lēninātājs neatbilst vai daļēji neatbilst prasībām attiecībā 
uz konstrukciju vai darbību
1
12.7. Ātruma ierobežošanas 
ierīce
A. Prasības
A1. Mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru pilna masa ir 
lielāka nekā 12 t un kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar 1988. 
gada 1. janvāri,
jābūt aprīkotiem ar ātruma ierobežošanas ierīci 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr.89 jeb ES Direktīvu 
92/6/EEK
 un 
92/24/EEK
 prasībām.
Ierobežotāja iestatījumam jābūt tādam, lai 
transportlīdzekļa faktiskais ātrums nepārsniegtu 90 km/h. Ierīces 
pārbaude veicama uzreiz pēc tā
uzstādīšnas un pēc tam ne retāk kā 
reizi divos gados.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.7.
Pārbaudes
metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav ātruma ierobežošanas 
ierīces; neatbilstošs ātruma ierobežošanas ierīces 
iestatījums; nav veikta
pārbaude vai nav ievērots ierīces 
pārbaudes termiņš
1
12.8. Šasija un virsbūve
A. Prasības
EX/II tipa ADR transportlīdzekļu kravas nodalījumam jābūt 
segtam vai slēgtam, lai pasargātu kravu no nelabvēlīgiem ārējiem 
faktoriem un
klimatiskiem apstākļiem. Pārsega materiālam jābūt 
plīsumizturīgam, mitruma necaurlaidīgam un no grūti aizdedzināma 
materiāla, kā arī jābūt
nostiprināmam ar vismaz 20 cm pārlaidumu 
pāri kravas nodalījuma malām un fiksējamam ar slēgierīci. Slēgtam 
EX/II tipa ADR
transportlīdzekļa kravas nodalījumam nedrīkst būt 
logi, un visām atverēm jābūt aprīkotām ar cieši noslēdzamām 
durvīm vai pārsegiem.
EX/III un MEMU tipa ADR transportlīdzekļu kravas nodalījumam 
jābūt slēgtam. Kravas nodalījuma grīdai un priekšējai sienai 
jābūt vienlaidu.
Visām durvīm jābūt aizslēdzamām un konstruētām 
tā, lai tās nosegtu eņģes. EX/III tipa ADR transportlīdzekļiem, 
kas pirmo reizi reģistrēti,
sākot ar 2013. gada 1. jūliju, jābūt 
aprīkotiem ar metāla vairogiem, kas nodrošina kravas nodalījuma 
aizsardzību pret riepu degšanu.
FL, OX un AT tipa ADR transportlīdzekļa aizmugurē cisternas 
pilnā platumā jābūt ierīkotam pietiekoši izturīgam buferim, kas 
aizsargā pret 
194
/
227
triecieniem no aizmugures. Attālums starp cisternas 
aizmugures sienu un bufera aizmuguri nedrīkst būt mazāks par 100 
mm (šo attālumu
mēra no cisternas vai ar pārvadājamo vielu 
saskarē esošās uz āru izvirzītās ierīces tālākā aizmugures 
punkta). Transportlīdzekļiem ar
paceļamu cisternu, kuras 
izkraušanas atvere atrodas aizmugurējā daļā un kura paredzēta 
pulverveida vai granulētu vielu pārvadāšanai, buferis
nav 
nepieciešams, ja cisternas aizmugurē izvirzītās ierīces ir 
apgādātas ar aizsargierīci, kura aizsargā cisternu tādā pašā 
veidā kā buferis. Šī
prasība neattiecas uz transportlīdzekļiem, 
ko izmanto bīstamo vielu pārvadājumiem cisternkonteineros, 
daudzsekciju gāzes konteineros un
nomontējamās cisternās.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.8.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
2) Izmantot mērierīci, ja nepieciešams
Šasija vai virsbūve neatbilst vai daļēji 
neatbilst prasībām
1
12.9. Informācijas un brīdinošās 
zīmes
A. Prasības
A1. Transporta vienībām, kas pārvadā bīstamās kravas, jābūt 
atbilstoši marķētām saskaņā ar attiecīgām ADR prasībām.
Transportlīdzekļa priekšā un aizmugurē jābūt vietai pazīšanas 
zīmju uzstādīšanai perpendikulāri transportlīdzekļa garenplaknei. 
Pazīšanas
zīmēm jāiekļaujas transportlīdzekļa gabarītizmēros, tās 
nedrīkst aizsegt valsts reģistrācijas numura zīmes vai ārējās 
apgaismošanas ierīces.
ADR transporta vienībām priekšpusē, aizmugurē un noteiktos 
gadījumos arī sānos jābūt aprīkotām ar labi saskatāmam pazīšanas 
zīmēm -
taisnstūra formas vertikāli novietotām, atstarojošām 
oranžām plāksnēm. Pazīšanas zīmes platums ir 400 mm, augstums - 
ne mazāks par 300
mmm, apmales platums - ne lielāks par 15 mm 
(12.2.att.). Ja transportlīdzekļa konstrukcija liedz uzstādīt 
paredzētā izmēra pazīšanas zīmi,
tās izmēri drīkst būt samazināti 
attiecīgi līdz 300 mm, vismaz 120 mm un ne vairāk kā 10 mm. 
Pazīšanas zīmēm jāatrodas uz ADR
transportlīdzekļa arī tad, ja 
kravas tilpne nav attīrīta un degazēta.
195
/
227
ADR transporta vienībām sānos, aizmugurē un atsevišķos 
gadījumos arī piekabes (puspiekabes) priekšā jābūt aprīkotām ar 
transporta
bīstamības zīmēm. Transporta bīstamības zīmei ir romba 
forma (12.3.att.). Malas garums ir 250 mm, malai paralēlā līnija 
- 12,5 mm attālumā
no malas un simbola krāsā.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.9.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
1) Vizuāla
B1. Transporta vienības 
neatbilstošs marķējums; nav vietas pazīšanas zīmju 
uzstādīšanai;
196
/
227
2) Izmantot mērierīci, ja
nepieciešams
prasībām neatbilstoša pazīšanas zīmju 
uzstādīšana; prasībām neatbilstošs pazīšanas
zīmes izmērs; 
nav transporta bīstamības zīmju vai tās ir neatbilstošas
1
12.10. Papildu aprīkojums
A. Prasības
A1. Transportlīdzeklī, kas pārvadā bīstamās kravas, jābūt 
aprīkojumam un individuālās aizsardzības līdzekļiem saskaņā ar 
ADR nolīguma
B pielikuma 8.1.5. sadaļas prasībām.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
12.10.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Prasībām neatbilstošs vai daļēji 
neatbilstošs papildu aprīkojums vai papildu aprīkojuma 
nav
1
13. ETMK TRANSPORTLĪDZEKĻI
Lai saņemtu ETMK transportlīdzekļu tehniskās apskates 
sertifikātu (turpmāk - RS sertifikāts), transportlīdzekli uzrāda 
tehniskās apskates
stacijā, izņemot transportlīdzekļus, kas 
minēti šo noteikumu 33.1. un 33.2. apakšpunktā 12 mēnešu laikā 
pēc transportlīdzekļa pirmās
reģistrācijas datuma. RS sertifikāta 
derīguma termiņš nav ilgāks par pielaides ceļu satiksmē derīguma 
termiņu. Transportlīdzekļa tehniskajam
stāvoklim un aprīkojumam 
jāatbilst šā pielikuma 0.-8. grupā noteiktajām vispārējām 
prasībām un 13. grupā noteiktajām specifiskajām
prasībām ETMK 
transportlīdzekļiem. RS sertifikātu neizsniedz, ja kādā no 13. 
grupas kodiem tiek atzīmēts novērtējums "1".
Lai saņemtu RS sertifikātu:
"
Euro
 III drošajiem"
 kravas automobiļiem 
nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 III drošo" kravas 
automobiļu ekoloģijas sertifikāts un
"
Euro
 III drošo" 
kravas automobiļu drošības sertifikāts, kas apliecina, ka 
transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām prasībām:
1) motora gāzveida un cieto daļiņu izmeši - atbilstoši 
"
Euro
 III" līmenim, t. i., ANO EEK Noteikumiem Nr. 49 
(ietverot 03. sērijas
grozījumus; 5.2.1. apakšpunkta 1. un 2. 
tabulas A rinda) vai Direktīvai 
88/77/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
1999/96/EK
 (I pielikuma 6.2.1.
apakšpunkta 1. un 2. tabulas A 
rinda) izdarītos grozījumus;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 
51 (ietverot 02. sērijas grozījumus) vai EK Direktīvai 
70/157/EEK
, ietverot
ar Direktīvu 
1999/101/EK
 izdarītos 
grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 85 vai 
Direktīvai 
80/1269/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
1999/99/EK
 
izdarītos
grozījumus;
197
/
227
4) dīzeļmotoru atgāzu dūmainība - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 24 vai EK Direktīvai 
72/306/EEK
;
5) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 54 vai EK 
Direktīvai 
92/23/EEK
, atjaunotās riepas - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr.
109;
6) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 58 (ietverot 01. 
sērijas
grozījumus) vai Direktīvai 
70/221/EEK
, ietverot ar 
Direktīvu 
97/19/EK
 vai 
2000/8/EK
 izdarītos grozījumus;
7) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 73 vai Direktīvai 
89/297/EEK
;
8) atpakaļskata spoguļi - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 
46 (ietverot 01. sērijas grozījumus) vai EK Direktīvai 
71/127/EEK
, ietverot
ar Direktīvu 
88/321/EEK
 vai 
2003/97/EEK
 
izdarītos grozījumus;
9) gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumiem Nr. 48 (ietverot 01. sērijas grozījumus) vai 
Direktīvai
76/756/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
97/28/EK
 izdarītos 
grozījumus;
10) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 27 (ietverot 03. sērijas grozījumus);
11) tahogrāfs - atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 
3821/85
, ietverot 
ar Regulu (EK) Nr. 
1056/97
 vai Regulu (EK) Nr. 
2135/98
 izdarītos 
grozījumus;
12) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem 
Nr. 89 vai Direktīvai 
94/24/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 
izdarītos
grozījumus;
13) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 70 (ietverot 001. vai 01. sērijas 
grozījumus);
14) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 13 (ietverot 09. sērijas 
grozījumus) vai
Direktīvai 
71/320/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
98/12/EK
 izdarītos grozījumus;
15) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas grozījumus) vai Direktīvai 
70/311/EEK
, 
ietverot ar Direktīvu
92/62/EEK
 vai Direktīvu 
1999/7/EK
 izdarītos 
grozījumus;
"
Euro
 IV/4 drošajiem"
 kravas automobiļiem 
nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 IV/4 drošo" kravas 
automobiļu ekoloģijas sertifikāts
un "
Euro
 IV/4 drošo" 
kravas automobiļu drošības sertifikāts, kas apliecina, ka 
transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām prasībām:
1) motora gāzveida un cieto daļiņu izmeši - atbilstoši 
"
Euro
 IV/4" līmenim, t. i., ANO EEK Noteikumiem Nr. 49 
(ietverot 03. sērijas
grozījumus; 5.2.1. apakšpunkta 1. un 2. 
tabulas B1 rinda) vai Direktīvai 
88/77/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
1999/96/EK
 (I pielikuma 6.2.1.
apakšpunkta 1. un 2. tabulas B1 
rinda) un ar Direktīvu 
2001/27/EK
 izdarītos grozījumus, vai arī 
atbilstoši Direktīvas 
2005/55/EK
 (I pielikuma
198
/
227
6.2.1. apakšpunkta 
1. un 2. tabulas B1 rinda) prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2005/78/EK
 vai ar jaunākajām EK Direktīvām izdarītos
grozījumus, 
vai ANO EEK Noteikumiem Nr. 83 (ietverot 05. sērijas grozījumus, 
5.3.1.4. apakšpunkta tabulas B rinda), vai Direktīvai
70/220/EEK
, 
ietverot ar Direktīvu 
98/69/EK
 (5.3.1.4. apakšpunkta tabulas B 
rinda) un ar Direktīvu 
2002/80/EK
 izdarītos grozījumus;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 
51 (ietverot 02. sērijas grozījumus) vai Direktīvai 
70/157/EEK
, 
ietverot ar
Direktīvu 
1999/101/EK
 izdarītos grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 85 vai EK 
Direktīvai 
80/1269/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
1999/99/EK
 
izdarītos
grozījumus;
4) dīzeļmotoru atgāzu dūmainība - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 24 vai EK Direktīvai 
72/306/EEK
;
5) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 54 vai EK 
Direktīvai 
92/23/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
2005/11/EK
 izdarītos 
grozījumus,
atjaunotās riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem 
Nr. 109;
6) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 58 (ietverot 01. 
sērijas
grozījumus) vai Direktīvai 
70/221/EEK
, ietverot ar 
Direktīvu 
97/19/EK
 vai Direktīvu 
2000/8/EK
 izdarītos 
grozījumus;
7) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 73 vai EK Direktīvai 
89/297/EEK
;
8) atpakaļskata spoguļi - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 
46 (ietverot 01. sērijas grozījumus) vai Direktīvai 
71/127/EEK
, 
ietverot ar
Direktīvu 
88/321/EEK
 vai Direktīvu 
2003/97/EEK
 
izdarītos grozījumus;
9) gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumiem Nr. 48 (ietverot 01. sērijas grozījumus) vai 
Direktīvai
76/756/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
91/663/EK
 izdarītos 
grozījumus;
10) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 27 (ietverot 03. sērijas grozījumus);
11) tahogrāfs - atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 
3821/85
, ietverot 
ar Regulu (EK) Nr. 
1056/97
 vai Regulu (EK) Nr. 
2135/98
 izdarītos 
grozījumus,
vai atbilstoši Regulai (EK) Nr. 
1360/2002
 vai Regulai 
(EK) Nr. 
432/2004
;
12) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem 
Nr. 89 vai Direktīvai 
92/24/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 
izdarītos
grozījumus;
13) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumiem Nr. 70 (ietverot 01. sērijas grozījumus);
14) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 13 (ietverot 09. sērijas 
grozījumus) vai
Direktīvai 
71/320/EEK
, ietverot ar Direktīvu 
98/12/EK
 izdarītos grozījumus;
199
/
227
15) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas grozījumus) vai Direktīvai 
70/311/EEK
, 
ietverot ar Direktīvu
1999/7/EK
 izdarītos grozījumus;
"
Euro
 V/5 drošajiem"
 kravas automobiļiem 
nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 V/5 drošo" kravas 
automobiļu ekoloģijas un drošības
sertifikāts, kas apliecina, ka 
transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām prasībām:
1) motora gāzveida un cieto daļiņu izmeši - atbilstoši 
"
Euro
 V/5" līmenim, t. i., atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 49 (5.2.1. apakšpunkta
1. un 2. tabulas B2 rinda, ietverot 
04. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
88/77/EEK
 prasībām, ietverot ar
Direktīvu 
1999/96/EK
 
(I pielikuma 6.2.1. apakšpunkta 1. un 2. tabulas B2 rinda) un ar 
Direktīvu 
2001/27/EK
 izdarītos grozījumus, vai atbilstoši
ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 (ietverot 06. sērijas grozījumus) prasībām, vai 
atbilstoši Regulas (EK) Nr. 
715/2007
 prasībām, ietverot ar Regulu
(EK) Nr. 
692/2008
 vai atbilstoši jaunākajām grozošām Regulām 
izdarītos grozījumus, vai arī atbilstoši Direktīvas 
2005/55/EK
 (I 
pielikuma
6.2.1. apakšpunkta 1. un 2. tabulas B2 rinda) prasībām, 
ietverot ar Direktīvu 
2005/78/EK
 vai Direktīvu 
2006/51/EK
, vai 
Direktīvu 
2008/74/EK
,
vai ar jaunākām EK Direktīvām izdarītos 
grozījumus;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 51 
(ietverot 02. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši
Direktīvas 
70/157/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/101/EK
 vai jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 85 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
80/1269/EEK
 
prasībām,
ietverot ar Direktīvu 
1999/99/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
4) dīzeļmotoru atgāzu dūmainība - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 24 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas
72/306/EEK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarīto grozījumu 
prasībām;
5) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 54 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/23/EEK
 
prasībām, ietverot ar
Direktīvu 
2005/11/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus; atjaunotās riepas - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 109 prasībām
(ietverot grozījumus);
6) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 58 (ietverot 01. 
sērijas vai
jaunākus grozījumus) prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
70/221/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2000/8/EK
 
vai ar jaunākām Direktīvām
izdarītos grozījumus;
7) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 73 prasībām (ietverot 
grozījumus) vai
atbilstoši Direktīvas 
89/297/EEK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarīto grozījumu prasībām;
8) atpakaļskata spoguļi - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 46 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši
Direktīvas 
71/127/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
88/321/EEK
 vai Direktīvu 
2003/97/EK
, vai ar jaunākām Direktīvām 
izdarītos grozījumus;
200
/
227
9) gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumu Nr. 48 (ietverot 02. sērijas vai jaunākus 
grozījumus)
prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
76/756/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
97/28/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
10) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 27 (ietverot 03. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
11) tahogrāfs - atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 
3821/85
 vai 
Regulas (EK) Nr. 
1360/2002
, vai arī Regulas (EK) Nr. 
432/2004
 
prasībām;
12) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 89 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/24/EEK
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
13) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 70 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
14) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13 (ietverot 09. sērijas vai 
jaunākus grozījumus)
prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
71/320/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
98/12/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
15) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
70/311/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/7/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
"EEV drošajiem"
 kravas automobiļiem nepieciešams 
iepriekš izsniegts "EEV drošo" kravas automobiļu ekoloģijas un 
drošības sertifikāts,
kas apliecina, ka transportlīdzeklis 
izgatavots atbilstoši šādām prasībām:
1) motora gāzveida un cieto daļiņu izmeši - atbilstoši "EEV" 
līmenim, tas ir, atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 49 (5.2.1. 
apakšpunkta 1.
un 2. tabulas C rinda, ietverot 04. sērijas vai 
jaunākus grozījumus) prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
88/77/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu
1999/96/EK
 (I pielikuma 6.2.1. 
apakšpunkta 1. un 2. tabulas C rinda) un ar Direktīvu 
2001/27/EK
 
izdarītos grozījumus, vai arī atbilstoši
Direktīvas 
2005/55/EK
 (I 
pielikuma 6.2.1. apakšpunkta 1. un 2. tabulas C rinda) prasībām, 
ietverot ar Direktīvu 
2005/78/EK
 vai Direktīvu
2006/51/EK
, vai 
Direktīvu 
2008/74/EK
, vai ar jaunākām EK Direktīvām izdarītos 
grozījumus;
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 51 
(ietverot 02. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši
Direktīvas 
70/157/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/101/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 85 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
80/1269/EEK
 
prasībām,
ietverot ar Direktīvu 
1999/99/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
4) dīzeļmotoru atgāzu dūmainība - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 24 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas
72/306/EEK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarīto grozījumu 
prasībām;
5) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 54 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/23/EEK
 
prasībām, ietverot ar
Direktīvu 
2005/11/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus; atjaunotās riepas - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 109 prasībām
201
/
227
(ietverot grozījumus);
6) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 58 (ietverot 01. 
sērijas vai
jaunākus grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
70/221/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2000/8/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos
grozījumus;
7) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 73 prasībām (ietverot 
grozījumus) vai
atbilstoši Direktīvas 
89/297/EEK
 prasībām vai ar 
jaunākām EK Direktīvām izdarīto grozījumu prasībām;
8) atpakaļskata spoguļi - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 46 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši
Direktīvas 
71/127/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
88/321/EEK
 vai Direktīvu 
2003/97/EK
, vai ar jaunākām Direktīvām 
izdarītos grozījumus;
9. gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumu Nr. 48 (ietverot 02. sērijas un jaunākus 
grozījumus)
prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
76/756/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
97/28/EK
 vai ar jaunākām EK 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
10) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 27 (ietverot 03. sērijas un jaunākus grozījumus) 
prasībām;
11) tahogrāfs - atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 
3821/85
 vai 
Regulas (EK) Nr. 
1360/2002
, vai arī Regulas (EK) Nr. 
432/2004
 
prasībām vai ar
jaunākām regulām izdarīto grozījumu prasībām;
12) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 89 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/24/EEK
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
13) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 70 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
14) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13 (ietverot 09. sērijas vai 
jaunākus grozījumus)
prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
71/320/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
98/12/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
15) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
70/311/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/7/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
"
Euro
 VI/6 drošajiem"
 kravas automobiļiem 
nepieciešams iepriekš izsniegts "
Euro
 VI/6 drošo" kravas 
automobiļu ekoloģijas un drošības
sertifikāts, kas apliecina, ka 
transportlīdzeklis izgatavots atbilstoši šādām prasībām:
1) motora tipa apstiprinājums attiecībā uz emisijām - 
atbilstoši "
Euro
 VI/6" līmenim, t. i., atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 49 (ietverot
06. sērijas un jaunākus grozījumus) 
prasībām vai atbilstoši Regulas (EK) Nr. 
595/2009
 prasībām, vai 
atbilstoši Regulas (ES) Nr. 
582/2011
 un
Regulas (ES) Nr. 
64/2012
 
vai ar jaunākām Regulām izdarīto grozījumu prasībām;
202
/
227
2) ārējo trokšņu līmenis - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 51 
(ietverot 02. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši
Direktīvas 
70/157/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/101/EK
 vai jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
3) motora jauda - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 85 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
80/1269/EEK
 
prasībām,
ietverot ar Direktīvu 
1999/99/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
4) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 54 prasībām 
(ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/23/EEK
 
prasībām, ietverot ar
Direktīvu 
2005/11/EK
 vai ar jaunākām EK 
Direktīvām izdarītos grozījumus; atjaunotās riepas - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 109
prasībām (ietverot grozījumus);
5) aizmugurējās drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu 
vilcējus) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 58 (ietverot 02. 
sērijas vai
jaunākus grozījumus) prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
70/221/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2006/20/EK
 
vai ar jaunākām Direktīvām
izdarītos grozījumus;
6) sānu drošības konstrukcijas (izņemot kravas seglu vilcējus) 
- atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 73 prasībām (ietverot 
grozījumus) vai
atbilstoši Direktīvas 
89/297/EEK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarīto grozījumu prasībām;
7) netiešās redzamības ierīces - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 46 (ietverot 02. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām 
vai
atbilstoši Direktīvas 
2003/97/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām 
izdarīto grozījumu prasībām;
8) gaismas un gaismas signalizācijas ierīces - atbilstoši ANO 
EEK Noteikumu Nr. 48 (ietverot 03. sērijas vai jaunākus 
grozījumus)
prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
76/756/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2007/35/EK
 vai ar jaunākām 
Direktīvām izdarītos grozījumus;
9) avārijas zīme (trijstūris) - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 27 (ietverot 03. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
10) digitālais tahogrāfs - atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 
3821/85
 prasībām vai atbilstoši Regulas (EK) Nr. 
1266/2009
 
prasībām vai ar
jaunākām Regulām izdarīto grozījumu prasībām;
11) ātruma ierobežotājierīce - atbilstoši ANO EEK Noteikumu 
Nr. 89 prasībām (ietverot grozījumus) vai atbilstoši Direktīvas 
92/24/EEK
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2004/11/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
12) atstarojošās pazīšanas zīmes - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 70 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām;
13) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13 (ietverot 10. sērijas vai 
jaunākus grozījumus)
prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
71/320/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
2002/78/EK
 vai ar 
jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
14) stūres iekārta - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 79 
(ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
70/311/EEK
 prasībām, ietverot ar Direktīvu 
1999/7/EK
 vai ar jaunākām Direktīvām izdarītos grozījumus;
203
/
227
"
Euro
 III drošo", "
Euro
 IV/4 drošo", 
"
Euro
 V/5 drošo", "EEV drošo" un "
Euro
 VI/6 drošo" 
kravas automobiļu piekabēm
(puspiekabēm)
 nepieciešams 
iepriekš izsniegts "
Euro
 III drošo", "
Euro
 IV/4 
drošo", "
Euro
 V/5 drošo", "EEV drošo" un "
Euro
 VI/6 
drošo"
kravas automobiļu piekabju (puspiekabju) drošības 
sertifikāts, kas apliecina, ka piekabe (puspiekabe) izgatavota 
atbilstoši šādām prasībām:
1) riepas - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 54 (ietverot 
grozījumus) prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
92/23/EEK
 
prasībām, vai atbilstoši
ANO EEK Noteikumu Nr. 30 (ietverot 02. 
sērijas vai jaunākus grozījumus) prasībām; atjaunotās riepas - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr.
109 prasībām (ietverot 
grozījumus);
2) aizmugurējās drošības konstrukcijas - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 58 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām vai
atbilstoši Direktīvas 
70/221/EEK
 prasībām, ietverot 
ar Direktīvu 
81/333/EEK
1
, ar Direktīvu 
97/19/EK
 vai ar 
Direktīvu 
2000/8/EK
 izdarītos
grozījumus;
3) sānu drošības konstrukcijas (ja attiecināms) - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 73 (ietverot grozījumus) prasībām vai 
atbilstoši
Direktīvas 
89/297/EEK
 prasībām;
4) avārijas gaismas signalizācija - atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 48 (ietverot 01. sērijas vai jaunākus grozījumus) 
prasībām vai
atbilstoši Direktīvas 
76/756/EEK
 prasībām, ietverot 
ar Direktīvu 
91/663/EEK
1
 vai ar Direktīvu 
97/28/EK
 
izdarītos grozījumus;
5) atstarojošās pazīšanas zīmes (ja attiecināms) - atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 70 (ietverot 00.
1
 vai 01. 
sērijas vai jaunākus
grozījumus) prasībām;
6) bremžu iekārta ar riteņu pretbloķēšanas sistēmu - 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13. (ietverot 06.
1
 
vai 07., vai 08.
1
, vai 09. sērijas
vai jaunākus 
grozījumus) prasībām vai atbilstoši Direktīvas 
71/320/EEK
 
prasībām, ietverot ar Direktīvu 
91/422/EEK
1
 vai ar 
Direktīvu 
98/12/EK
izdarītos grozījumus.
Piezīme. (
1
) Piemēro tikai ETMK 
transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti līdz 2001. gada 
31. decembrim.
7) Mehāniskās sakabes (ja attiecināms), ietverot rezerves 
sakabes ierīci - atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr.55 (ietverot 
01.sērijas vai
jaunākus grozījumus) prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas 
94/20/EEK
 prasībām.
"
Euro
 III drošo", "
Euro
 IV/4 drošo", 
"
Euro
 V/5 drošo", "EEV drošo" un "
Euro
 VI/6 drošo" 
transportlīdzekļu un to piekabju sertifikātus
izsniedz CSDD 
pilnvarots transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā oficiālais 
pārstāvis Latvijā.
Ja transportlīdzekļa izgatavotājam Latvijā nav oficiālā 
pārstāvja, CSDD pilnvarots transportlīdzekļu tehniskās kontroles 
inspektors izsniedz
atbilstošo sertifikātu:
204
/
227
a) mehāniskajam transportlīdzeklim, pamatojoties uz tā 
izgatavotāja vai izgatavotāja oficiālā pārstāvja atbilstības 
apliecinājumu;
b) piekabei (puspiekabei), ja tā pirmo reizi reģistrēta līdz 
2000. gada 31. decembrim, pamatojoties uz tās izgatavotāja vai 
izgatavotāja
oficiālā pārstāvja atbilstības apliecinājumu;
c) piekabei (puspiekabei), ja tā pirmo reizi reģistrēta, sākot 
ar 2001. gada 1. janvāri.
13.1. Transportlīdzekļa 
identifikācija
A. Prasības
A1. ETMK kravas automobilim jābūt atbilstoši izgatavotai 
(izgatavotām) un piestiprinātai (piestiprinātām) izgatavotāja 
plāksnītei
(plāksnītēm), kas satur vismaz šādu informāciju:
1) transportlīdzekļa identifikācijas numuru (VIN),
2) motora numuru,
3) motora tipu,
4) motora tipa apstiprinājuma marķējumus atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 49, Nr.82 un Nr. 24 prasībām vai atbilstoši 
Direktīvas
88/77/EEK
 vai Direktīvas 
2005/55/EK
, vai Direktīvas 
72/306/EEK
 prasībām, vai Regulas (EK) Nr. 
595/2009
 prasībām vai 
atbilstoši Direktīvas
70/220/EEK
 vai Regulas (EK) Nr. 
715/2007
 
prasībām;
5) dīzeļmotora dūmgāzu koriģētā absorbcijas koeficienta 
vērtību k [m
-1
], izņemot "
Euro
 VI/6 drošos" 
transportlīdzekļus.
Informācijai jābūt skaidri salasāmai.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
13.1.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Vizuāla
B1. Nav vai neatbilstoša izgatavotāja 
plāksnīte; informācija uz plāksnītes nesalasāma vai 
nepilnīga
1
13.2. Dūmainība
A. Prasības
205
/
227
A1. Tehniskās apskates ietvaros izmērītā ETMK 
transportlīdzekļa koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst pārsniegt 
izgatavotāja noteikto dīzeļmotora
dūmgāzu koriģētā absorbcijas 
koeficienta vērtību, izņemot "
Euro
 VI/6 drošo" 
transportlīdzekli, kura koeficienta 
k
 vērtība nedrīkst 
pārsniegt 0,5.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
13.2.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Izmantot mērierīci
B1. Koeficienta 
k
 vērtība pārsniedz 
pieļaujamo
1
13.3. Riepu protektora dziļums
A. Prasības
A1. Visu ETMK transportlīdzekļu riepu minimālajam protektora 
dziļumam jābūt ne mazākam par 2,0 mm.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
13.3.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Izmantot mērierīci
B1. Nepietiekams riepas protektora 
minimālais dziļums
1
13.4. Sertifikāti
A. Prasības
A1. Lai saņemtu RS sertifikātu, jāuzrāda transportlīdzekļa 
izgatavotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja Latvijā izsniegts 
"
Euro
 III drošo", "
Euro
IV/4 drošo", "
Euro
 
V/5 drošo", "EEV drošo" vai "
Euro
 VI/6 drošo" 
transportlīdzekļu prasībām atbilstoša kravas automobiļa 
ekoloģijas un
drošības sertifikāta oriģināls vai piekabes 
(puspiekabes) drošības sertifikāta oriģināls.
B. Prasību izpildes vērtēšanas 
kritēriji un novērtējumi
13.4.
Pārbaudes metode
Vērtēšanas kritēriji
Novērtējums
Dokumentu pārbaude
B1. Nav ETMK transportlīdzeklim atbilstošā 
ekoloģijas vai drošības sertifikāta
1
Piezīme. Pielikuma punktu numerācija uztveramības nolūkos ir 
attēlota atbilstoši direktīvas numerācijai.
Satiksmes ministra vietā -
finanšu ministre 
Dana Reizniece-Ozola
206
/
227
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 30. maija
noteikumiem Nr. 295
Minimālās prasības tehniskās 
apskates staciju tehniskās kontroles iekārtām un aprīkojumam
1. Tehniskās apskates stacija ir speciāli aprīkota būve, kas 
paredzēta transportlīdzekļu tehniskajai kontrolei tajā veicamo 
funkciju apjomā.
Tehniskās apskates stacija atbilst šā pielikuma 
3P.2. tabulā noteiktajām prasībām (atkarībā no pārbaudāmo 
transportlīdzekļu kategorijas).
2. Tehniskās apskates staciju var papildus aprīkot un pielāgot 
noteiktu pārbaužu veikšanai transportlīdzekļu un to sastāvdaļu 
atbilstības
novērtēšanas ietvaros.
3. Tehniskās apskates stacijas ēka ar halli (hallēm) atbilst 
spēkā esošajiem būvniecības, veselības aizsardzības, darba 
drošības un citiem
piemērojamiem nosacījumiem. Līdzās ēkai 
tehniskās apskates stacijas teritorijā ir piebraukšanas un 
izbraukšanas ceļi un laukumi -
piebraukšanas vai uzkrāšanas 
laukums un izbraukšanas laukums. Ēkā ir biroja vai stacijas 
vadītāja un personāla telpas, telpas, kur
iespējams ierīkot kasi 
maksājumu pieņemšanai, un labierīcību telpas apmeklētājiem.
4. Tehniskās apskates stacijā ir:
4.1. tehniskās kontroles līnija (līnijas) (turpmāk - kontroles 
līnija) ar secīgi iekārtotiem posteņiem noteiktu tehniskās 
kontroles darbību
veikšanai, saglabājot nemainīgu 
transportlīdzekļu plūsmas virzienu cauri stacijai. Kontroles 
līnijā ierīkota apskates bedre vai pacēlājs, iekārta
transportlīdzekļa pacelšanai uz vienas no asīm - 
transportlīdzekļiem ar pilnu masu, lielāku par 3,5 tonnām, kā arī 
piemērots stacionārs
lokālais un mobilais apgaismojums un 
ventilācija:
4.1.1. izšķir divu veidu kontroles līnijas:
4.1.1.1. 1. veida kontroles līnija - transportlīdzekļiem ar 
pilnu masu līdz 3,5 tonnām;
4.1.1.2. 2. veida kontroles līnija - visu kategoriju 
transportlīdzekļiem;
4.1.2. kontroles līnijas izmēri ir atkarīgi no tās veida, 
iekārtojuma un aprīkojuma. Minimālie kontroles līnijas un vārtu 
izmēri atkarībā no
kontroles līnijas veida ir norādīti 3P.1. 
tabulā.
207
/
227
3P.1. tabula
Minimālie 
kontroles līnijas un vārtu izmēri
Kontroles līnijas veids
Līnijas minimālie izmēri, 
m
Vārtu minimālie izmēri, m
garums
platums
augstums
platums
augstums
1. veida
12
5,4 (5)*
3,8**
2,5
2,5
2. veida
24
7 (6)*
4,2
3,5
4,2
* Iekavās dotie lielumi piemērojami, ja stacijā ir divas 
vai vairāk kontroles līnijas.
** Augstums virs pacēlāja. 1. veida kontroles līnijas 
augstums virs pacēlāja ir ne mazāks kā 3,5 m, ja tehniskās 
apskates stacijā ir 2. veida
kontroles līnija.
4.1.3. postenis ir vieta kontroles līnijā, kur, 
transportlīdzeklim atrodoties nekustīgam, tiek veikta viena vai 
vairākas - ciktāl tas ir lietderīgi un
pamatoti - tehniskās 
kontroles darbības (piemēram, transportlīdzekļa identifikācijas 
pārbaude, lukturu regulējuma pārbaude, bremžu pārbaude
bremžu 
stendā, motora emisiju pārbaude, balstiekārtas pārbaude uz 
pacēlāja). Kontroles līnija halles robežās sastāv no vismaz 
diviem, bet ne
vairāk par četriem posteņiem, ko var papildināt 
ar:
4.1.3.1. atsevišķi izveidotu pusposteni pirms tehniskās 
apskates līnijas tehnisko uzskaites datu salīdzināšanai;
4.1.3.2. atsevišķi izveidotu posteni kompresijas aizdedzes 
motoru izplūdes gāzu un izmešu kontrolei, ja tā izveidošana ir 
pamatota, proti,
ja tā palielina transportlīdzekļu skaitu, kam 
noteiktā laika vienībā tiek veikta tehniskā kontrole. Šis 
atsevišķais postenis var būt iekārtots gan
pirms, gan pēc 
tehniskās apskates līnijas, saglabājot plūsmas virzienu, vai 
tieši blakus tehniskās apskates līnijai ar mainīgu plūsmas 
virzienu,
nodrošinot darbību neatkarīgi no klimatiskajiem 
apstākļiem. Attālums no šī atsevišķā posteņa līdz kontroles 
līnijas sākumam nedrīkst
pārsniegt 45 m;
4.1.4. atkarībā no tehniskās apskates stacijas hallē esošo 
kontroles līniju veidiem izšķir šādus tehniskās apskates staciju 
tipus:
4.1.4.1. A tips - ar vienu vai vairākām 1. veida kontroles 
līnijām transportlīdzekļiem ar pilnu masu līdz 3,5 tonnām;
4.1.4.2. B tips - ar vienu vai vairākām 2. veida kontroles 
līnijām transportlīdzekļiem ar pilnu masu, lielāku par 3,5 
tonnām;
4.1.4.3. C tips - ar vienu vai vairākām 2. veida kontroles 
līnijām visiem transportlīdzekļiem, ko var papildināt ar vienu 
vai vairākām 1. veida
kontroles līnijām;
4.2. ruļļu tipa bremžu pārbaudes stends transportlīdzekļiem ar 
pilnu masu, lielāku par 3,5 tonnām, ar ko var izmērīt, uzrādīt un 
reģistrēt
bremžu spēkus un gaisa spiedienu pneimatisko bremžu 
iekārtās saskaņā ar standartu LVS ISO 21069-1:2017 "Ceļu 
transportlīdzekļi.
208
/
227
Transportlīdzekļu ar maksimāli atļauto pilno 
masu, lielāku par 3,5 t, bremzēšanas sistēmu testēšana ruļļu 
bremžu stendā. 1.daļa:
Pneimatiskās bremžu sistēmas";
4.3. ruļļu bremžu pārbaudes stends transportlīdzekļiem ar 
pilnu masu līdz 3,5 tonnām;
4.4. palēninājuma reģistrēšanas ierīce (deselerometrs). 
Pārtrauktas darbības mērinstrumentiem jāreģistrē vai jāsaglabā 10 
mērījumu
rezultāti sekundē;
4.5. pneimatisko bremžu iekārtu pārbaudes aprīkojums, 
piemēram, manometri, savienotāji un šļūtenes;
4.6. riteņa/ass slodzes mēriekārta, ar ko nosaka slodzi uz ass 
(izvēles aprīkojums divu riteņu slodzes noteikšanai, piemēram, 
riteņu svari
un ass svari);
4.7. iekārta balstiekārtas pārbaudei bez ass pacelšanas (ass 
spēles detektors), kas atbilst šādām prasībām:
4.7.1. tā ir aprīkota ar vismaz divām ar piedziņu kustināmām 
plāksnēm, kas var pārvietoties pretējos virzienos gan gareniski, 
gan
šķērseniski;
4.7.2. plākšņu kustību no savas vietas vada iekārtas 
operators;
4.7.3. lai pārbaudītu transportlīdzekļus ar pilnu masu, 
lielāku par 3,5 tonnām, plāksnēm jāatbilst šādām prasībām:
4.7.3.1. gareniskais un šķērseniskais pārvietojums ir vismaz 
95 mm;
4.7.3.2. gareniskās un šķērseniskās pārvietošanās ātrums ir no 
5 cm/sek. līdz 15 cm/sek.;
4.8. II klases trokšņa līmeņa mērierīce;
4.9. četru izplūdes gāzu analizators, kas atbilst noteikumiem 
par metroloģiskajām prasībām izplūdes gāzu analizatoriem;
4.10. iekārta absorbcijas koeficienta mērīšanai ar pietiekamu 
precizitāti;
4.11. viena galveno lukturu regulējuma pārbaudes iekārta, kas 
ļauj pārbaudīt galvenā luktura regulējumu;
4.12. ierīce riepas protektora dziļuma mērīšanai;
4.13. ierīce, ar ko pievienoties transportlīdzekļa 
elektroniskajai saskarnei, tādai kā OBD analīzes rīks;
4.14. ierīce sašķidrinātās naftas gāzes, saspiestās un 
sašķidrinātās dabasgāzes noplūdes noteikšanai no barošanas 
sistēmas;
209
/
227
4.15. mērierīces vai kalibri dažādu sakabes ierīču nodiluma 
noteikšanai;
4.16. stiklu gaismas caurlaidības mērierīce.
5. Šā pielikuma 4.2.-4.14. apakšpunktā minētās iekārtas vai 
ierīces drīkst jebkādā kombinācijā apvienot vienā iekārtā, ja tas 
neietekmē
katras mērierīces precizitāti.
6. Tehniskās apskates stacijā izmantojamās iekārtas un 
aprīkojums jāuztur saskaņā ar ražotāja sniegtajām instrukcijām 
vai saskaņā ar
piemērojamos tiesību aktos noteiktajām 
prasībām.
7. Tehniskās apskates stacijas mērierīces un mēraparātus, 
kurus izmanto mērījumu veikšanā, periodiski verificē vai kalibrē 
saskaņā ar
tiesību aktos noteiktajām prasībām vai veic to apkopi 
atbilstoši konkrētā aprīkojuma ražotāja sniegtajām instrukcijām. 
Iekārtām, kas veic
spēka mērījumus, intervāls starp divām secīgām 
kalibrēšanām nedrīkst pārsniegt 24 mēnešus, ja tiesību aktos nav 
noteikts citādi.
3P.2. tabula
Tehniskās 
apskates veikšanai nepieciešamais aprīkojums
Transportlīdzekļi
Aprīkojums, kas nepieciešams 
saistībā ar katru no 3. un 4. punktā minētajām
pozīcijām
pilna masa, kg
kategorija
degviela
3.
4.1.
4.2.
4.3.
4.4.
4.5.
4.6.
4.7.
4.8.
4.9.
4.10.
4.11.
4.12.
4.13.
4.14.
4.15.
4.16.
 
L1e
B
x
 
 
 
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
 
 
 
 
L3e, L4e
B
x
 
 
 
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
 
 
 
 
L3e, L4e
D
x
 
 
 
 
 
 
 
x
 
x
x
x
x
 
 
 
 
L2e
B
x
x
 
 
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
 
 
 
 
L2e
D
x
x
 
 
 
 
 
 
x
 
x
x
x
x
 
 
 
 
L5e
B
x
x
 
 
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
 
 
 
 
L5e
D
x
x
 
 
 
 
 
 
x
 
x
x
x
x
 
 
 
 
L6e
B
x
x
 
 
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
 
 
 
 
L6e
D
x
x
 
 
 
 
 
 
x
 
x
x
x
x
 
 
 
 
L7e
B
x
x
 
 
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
 
 
 
 
L7e
D
x
x
 
 
 
 
 
 
x
 
x
x
x
x
 
 
 
Līdz 3500 kg
M1, M2
B
x
x
 
x
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
x
x
x
210
/
227
 
M1, M2
D
x
x
 
x
 
 
 
 
x
 
x
x
x
x
 
x
x
>3500 kg
M1, M2
B
x
x
x
 
x
x
x
x
x
x
 
x
x
x
x
x
x
 
M1, M2
D
x
x
x
 
x
x
x
x
x
 
x
x
x
x
 
x
x
Līdz 3500 kg
N1
B
x
x
 
x
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
x
x
x
 
N1
D
x
x
 
x
 
 
 
 
x
 
x
x
x
x
 
x
x
>3500 kg
N2, N3
B
x
x
x
 
x
x
x
x
x
x
 
x
x
x
x
x
x
 
N2, N3
D
x
x
x
 
x
x
x
x
x
 
x
x
x
x
 
x
x
Speciāli transportlīdzekļi, 
kas atvasināti no N
kategorijas transportlīdzekļiem
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Līdz 3500 kg
N1
B
x
x
 
x
 
 
 
 
x
x
 
x
x
x
x
x
x
 
N1
D
x
x
 
x
 
 
 
 
x
 
x
x
x
x
 
x
x
>3500 kg
N2, N3
B
x
x
x
 
x
x
x
x
x
x
 
x
x
x
x
x
x
 
N2, N3
D
x
x
x
 
x
x
x
x
x
 
x
x
x
x
 
x
x
Līdz 750 kg
O1
 
x
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
x
 
x
 
750 līdz 3500 kg
O2
 
x
x
 
x
 
 
 
 
 
 
 
 
 
x
 
x
 
>3500 kg
O3, O4
 
x
x
x
 
 
x
x
x
 
 
 
 
 
x
 
x
 
Piezīmes: B - benzīns, 
dzirksteļaizdedzes motors; D - dīzeļdegviela, kompresijas 
aizdedzes motors
Satiksmes ministra vietā -
finanšu ministre 
Dana Reizniece-Ozola
3. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 30. maija
noteikumiem Nr. 295
Minimālās prasības tehniskās 
kontroles inspektoru kompetencei, apmācībai un atestācijai
1. Transportlīdzekļu tehniskās kontroles inspektoru atestācija 
ir mācekļa (darbinieks, kas nav ieguvis inspektora kvalifikāciju 
līdz
atestācijas uzsākšanas dienai) un inspektora teorētisko un 
praktisko zināšanu pārbaude.
211
/
227
2. Atestācija tiek veikta:
2.1. kad māceklis kārto pārbaudījumus, lai iegūtu inspektora 
kvalifikāciju, ko apliecina atestācijas apliecība (turpmāk - 
sākotnējā
atestācija);
2.2. inspektoram ar noteiktu periodiskumu darba pienākumu 
veikšanas laikā (turpmāk - periodiskā atestācija), lai saglabātu 
inspektora
esošās atestācijas apliecības derīgumu vai to 
pagarinātu;
2.3. kad inspektors paaugstina kvalifikāciju (turpmāk - 
kvalifikācijas celšanas atestācija);
2.4. ja ir pamatotas šaubas par inspektora kompetenci 
(piemēram, inspektora darba kvalitātes kontroles pasākumu 
rezultātā konstatēti
pārkāpumi), nosakot inspektoram ārpuskārtas 
atestāciju (turpmāk - ārpuskārtas atestācija).
3. Mācekļa izglītībai Valsts akreditētas izglītības programmā 
un darba pieredzei jāatbilst kādai no šādām prasībām:
3.1. profesionālā augstākā vai profesionālā vidējā izglītība 
transporta vai mašīnbūves jomā;
3.2. augstākā izglītība un vismaz divu gadu darba pieredze 
transporta vai mašīnbūves jomā;
3.3. profesionālā vidējā izglītība un vismaz divu gadu darba 
pieredze transporta jomā;
3.4. vispārējā vidējā izglītība un vismaz divu gadu darba 
pieredze autotransporta jomā;
3.5. vispārējā vai profesionālā vidējā izglītība un 
profesionālās augstākās izglītības studijās iegūti vismaz 100 
kredītpunkti;
3.6. profesionālās vidējās izglītības studijās sekmīgi 
nokārtoti gala pārbaudījumi vismaz 75 % apmērā no studiju 
programmā
nepieciešamajiem priekšmetiem.
4. Māceklim jāapgūst zināšanas vismaz šādās jomās:
4.1. transportlīdzekļu tehnoloģijas, tehniskās kontroles un 
pārbaužu metodes, tehniskās kontroles procesā konstatēto trūkumu 
vai
bojājumu novērtēšana atbilstoši šo noteikumu 1. pielikumā 
minētajām pārbaudāmo pozīciju grupām;
4.2. tiesiskais regulējums attiecībā uz transportlīdzekļu 
apstiprināšanu, reģistrāciju un tehnisko apskati;
4.3. IT lietojums saistībā ar veicamajiem pienākumiem.
5. Māceklis iegūst inspektora kvalifikāciju, ja sekmīgi 
nokārto atestāciju par šā pielikuma 4. punktā minētajām 
jomām.
212
/
227
6. Inspektoram ir iespējama dažādu līmeņu kvalifikācija 
atkarībā no zināšanu apjoma un veicamajiem pienākumiem.
7. Inspektors apmeklē organizētās apmācības, lai uzturētu 
esošo kvalifikāciju vai to paaugstinātu.
8. Inspektors saglabā esošo kvalifikāciju vai to paaugstina, 
ja sekmīgi nokārto attiecīgo atestāciju.
9. Pēc sekmīgi nokārtotas atestācijas iegūto inspektora 
kvalifikāciju apliecina CSDD sagatavota atestācijas apliecība 
elektroniskā veidā.
Tā ietver vismaz šādu informāciju:
9.1. inspektora vārds un uzvārds;
9.2. transportlīdzekļu kategorijas, kuru tehnisko kontroli 
inspektors drīkst veikt;
9.3. izdevējs un izsniegšanas datums.
10. CSDD:
10.1. nodrošina atestāciju;
10.2. nosaka inspektora pārbaudījumu apjomu, saturu, veidu, 
formu, vērtēšanas kritērijus un inspektora kvalifikācijas 
līmeņus, kā arī
obligātās apmācību jomas un saturu;
10.3. pēc nepieciešamības organizē vai nodrošina 
apmācības.
11. Inspektors ir valsts amatpersona atbilstoši likumam "
Par 
interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā
".
12. Inspektoram, kam 
2018. 
gada 
1. 
martā ir derīga atestācijas 
apliecība, nepiemēro šā pielikuma prasības par izglītību un darba 
pieredzi.
Satiksmes ministra vietā -
finanšu ministre 
Dana Reizniece-Ozola
4. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 30. maija
noteikumiem Nr. 295
Tehniskās 
kontroles uz ceļa protokola (ar kontrolsarakstu) paraugs
Saskaņā ar Direktīvu 
2014/47/ES
* 
213
/
227
Saskaņā ar Direktīvu 
2014/47/ES
*
(priekšpuse)
1. Tehniskās 
pārbaudes vieta:
 
 
2. Datums:
 
3. Laiks:
 
4. Transportlīdzekļa reģistrācijas valsts un reģistrācijas 
numurs:
 
5. VIN:
 
6. 
Transportlīdzekļa kategorija:
(a) N2
(1)
 (3,5 līdz 
12 t)
 
 
(b) N3
(a)
 (vairāk 
nekā 12 t)
 
 
(c) O3
(a)
 (3,5 līdz 
12 t)
 
 
(d) O4
(a)
 (vairāk 
nekā 10 t)
 
 
(e) M2
(a)
 (>9 
sēdvietas
(2)
, līdz 5 t)
 
 
(f) M3
(a)
 (>9 
sēdvietas
(b)
, vairāk nekā 5 t)
 
(g) T5
(h) Cita 
kategorija
(a)
: (norādīt)
7. Odometra 
rādījums pārbaudes laikā: ______________
8. Uzņēmums:
a) Nosaukums un adrese:
 
 
 
b) Eiropas 
Kopienas atļaujas numurs
(3)
 (Regula (EK) Nr. 
1072/2009
 un Regula (EK) Nr. 1073/2009):
9. Vadītāja vārds, 
uzvārds:
 
 
 
10. 
Kontrolsaraksts:
 
Pārbaudīts
(4)
Neatbilst
(5)
0) Identifikācija
(6)
1) Bremžu iekārta
(f)
2) Stūres iekārta
(f)
214
/
227
3) Redzamība
(f)
4) Apgaismes iekārta un 
elektroiekārta
(f)
5) Asis, riteņi, riepas, 
balstiekārta
(f)
6) Šasija un tai piestiprinātās 
sastāvdaļas
(f)
7) Cits aprīkojums, ieskaitot tahogrāfu un 
ātruma ierobežošanas ierīci
(f)
8) Traucējumi, ieskaitot emisijas un 
degvielas un/vai eļļas noplūdi
(f)
9) Papildu pārbaudes M2 un M3 kategorijas 
transportlīdzekļiem
(f)
10) Kravas nostiprināšana
(f)
11. Pārbaudes rezultāts:
 
 
Pārbaude izturēta
 
Pārbaude nav izturēta
 
Aizliegums vai ierobežojums izmantot 
transportlīdzekli, kam ir bīstami trūkumi
 
12. Dažādi/piezīmes (konstatēto trūkumu un bojājumu 
uzskaitījums)
13. Iestāde/amatpersona vai inspektors, kas veicis 
pārbaudi
Paraksts:
Atbildīgā iestāde/amatpersona 
vai inspektors
 
Transportlīdzekļa 
vadītājs
……………………………………
 
………………………………………
1)
 Transportlīdzekļa kategorija saskaņā ar 
Direktīvas 
2014/47/ES
 2. pantu.
2)
 Sēdvietu skaits, ieskaitot vadītāja sēdekli 
(reģistrācijas apliecības S.1. punkts).
3)
 Ja šī informācija ir pieejama.
4)
 "Pārbaudīts" nozīmē, ka ir pārbaudīts vismaz 
viens vai vairāki šīs grupas elementi, kas norādīti Direktīvas 
2014/47/ES
 II vai III pielikumā,
un ir konstatēti maznozīmīgi 
trūkumi vai trūkumi nav konstatēti.
215
/
227
5)
 Neatbilstīgie elementi, kuros ir konstatēti 
būtiski vai bīstami trūkumi vai bojājumi, ir norādīti otrā 
pusē.
6)
 Pārbaudes un bojājumu novērtēšanas metodes 
saskaņā ar Direktīvas 
2014/47/ES
 II vai III pielikumu.
 
(otrā puse)
0. TRANSPORTLĪDZEKĻA 
IDENTIFIKĀCIJA
0.1. Reģistrācijas numura zīmes
0.2. Transportlīdzekļa identifikācijas/šasijas/sērijas 
numurs
1. BREMŽU IEKĀRTA
1.1. Mehāniskais stāvoklis un darbība
1.1.1. Darba bremzes pedāļa/sviras kustīgais savienojums
1.1.2. Pedāļa/rokas sviras stāvoklis un bremzes darbināšanas 
ierīces gājiens
1.1.3. Vakuumsūknis vai kompresors un saspiestā gaisa 
baloni
1.1.4. Zema spiediena indikators vai manometrs
1.1.5. Ar roku darbināms bremžu vadības vārsts
1.1.6. Stāvbremzes vadības ierīce, vadības svira, stāvbremzes 
sprūdierīce, elektroniskā stāvbremze
1.1.7. Bremžu vārsti (ar kāju darbināmi vārsti, atslogošanas 
vārsti, regulatori)
1.1.8. Piekabes bremžu iekārtas savienojums (elektriskais un 
pneimatiskais)
1.1.9. Energoakumulatora spiedtvertne
1.1.10. Bremzēšanas spēka pastiprinātājs, galvenais bremžu 
cilindrs (hidrauliskās sistēmas)
216
/
227
1.1.11. Bremžu pārvada cauruļvadi
1.1.12. Bremžu pārvada šļūtenes
1.1.13. Bremžu uzlikas un kluči
1.1.14. Bremžu trumuļi, bremžu diski
1.1.15. Bremžu iekārtas troses, stieņi, sviras un to 
savienojumi
1.1.16. Bremžu darba cilindri, pneimokameras (ieskaitot 
energoakumulatorus un hidrauliskos cilindrus)
1.1.17. Bremzēšanas spēku regulators
1.1.18. Bremžu regulēšanas mehānismi un indikatori
1.1.19. Lēninātāja sistēma (ja uzstādīta vai jābūt 
uzstādītai)
1.1.20. Automātiska piekabes bremžu darbība
1.1.21. Bremžu iekārta kopumā
1.1.22. Pārbaudes iekārtas pieslēgvietas (ja tādas ir vai 
tādām jābūt)
1.1.23. Inerces bremzes
1.2. Darba bremžu darbība un efektivitāte
1.2.1. Darbība
1.2.2. Efektivitāte
1.3. Papildu (avārijas) bremžu darbība un efektivitāte
1.3.1. Darbība
1.3.2. Efektivitāte
1.4. Stāvbremzes darbība un efektivitāte
217
/
227
1.4.1. Darbība
1.4.2. Efektivitāte
1.5. Papildbremžu darbības rādītāji
1.6. Bremžu pretbloķēšanas sistēma
1.7. Elektroniskā bremžu sistēma (EBS)
1.8. Bremžu šķidrums
2. STŪRES IEKĀRTA
2.1. Mehāniskais stāvoklis
2.1.1. Stūres mehānisma stāvoklis
2.1.2. Stūres mehānisma korpusa stiprinājums
2.1.3. Stūres pārvada stāvoklis
2.1.4. Stūres pārvada darbība
2.1.5. Stūres pastiprinātājs
2.2. Stūres rats, statnis un motocikla stūre
2.2.1. Stūres rats un motocikla stūre
2.2.2. Stūres statnis un motocikla dakša, un stūres vibrācijas 
slāpētāji
2.3. Stūres rata brīvgājiens
2.5. Piekabes stūrējamās ass stūres mehānisms
2.6. Elektroniskais stūres pastiprinātājs
3. REDZAMĪBA
218
/
227
3.1. Redzamības lauks
3.2. Stiklojuma stāvoklis
3.3. Atpakaļskata spoguļi vai ierīces
3.4. Vējstikla tīrītāji
3.5. Vējstikla apskalotāji
4. LUKTURI, ATSTAROTĀJI UN 
ELEKTROIEKĀRTA
4.1. Galvenie lukturi
4.1.1. Stāvoklis un darbība
4.1.2. Iestatījums
4.1.3. Slēgums
4.1.4. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.1.5. Gaismas kūļa noliekuma regulēšanas ierīces
4.1.6. Galveno lukturu tīrīšanas ierīce (ja obligāta)
4.2. Gabarītlukturi, kontūrgaismas lukturi un dienas gaitas 
lukturi
4.2.1. Stāvoklis un darbība
4.2.2. Slēgums
4.2.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.3. Bremžu lukturi
4.3.1. Stāvoklis un darbība
219
/
227
4.3.2. Slēgums
4.3.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.4. Virzienrādītāju lukturi un avārijas brīdinājuma gaismas 
signāls
4.4.1. Stāvoklis un darbība
4.4.2. Slēgums
4.4.3. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.4.4. Mirgošanas frekvence
4.5. Priekšējie un aizmugurējie miglas lukturi
4.5.1. Stāvoklis un darbība
4.5.2. Priekšējo miglas lukturu iestatījums
4.5.3. Slēgums
4.5.4. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.6. Atpakaļgaitas lukturi
4.6.1. Stāvoklis un darbība
4.6.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.6.3. Slēgums
4.7. Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma 
lukturi
4.7.1. Stāvoklis un darbība
4.7.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.8. Aizmugurējie atstarotāji, atstarojošās pamanāmības zīmes, 
aizmugurējās pazīšanas zīmes
220
/
227
4.8.1. Stāvoklis
4.8.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.9. Apgaismes iekārtu obligātie indikatori
4.9.1. Stāvoklis un darbība
4.9.2. Atbilstība sertifikācijas prasībām
4.10. Elektriskie savienojumi starp velkošo transportlīdzekli 
un piekabi vai puspiekabi
4.11. Vadi
4.12. Neobligātie lukturi (papildu gaismas ierīces)
4.13. Akumulators
5. ASIS, RITEŅI, RIEPAS UN 
BALSTIEKĀRTA
5.1. Asis
5.1.1. Tilta sija, pusass
5.1.2. Grozāmā ass
5.1.3. Riteņu gultņi
5.2. Riteņi un riepas
5.2.1. Riteņa rumba
5.2.2. Riteņi
5.2.3. Riepas
5.3. Balstiekārta
5.3.1. Atsperojums un stabilizators
221
/
227
5.3.2. Amortizatori
5.3.3. Torsioni, balstiekārtas sviras
5.3.4. Balstiekārtas šarnīri
5.3.5. Pneimatiskā balstiekārta
6. ŠASIJA UN TAI PIESTIPRINĀTAS 
SASTĀVDAĻAS
6.1. Šasija vai rāmis un stiprinājumi
6.1.1. Vispārējais stāvoklis
6.1.2. Izplūdes sistēmas caurules un klusinātāji
6.1.3. Degvielas tvertne, degvielas cauruļvadi (ieskaitot 
apsildes degvielas tvertnes un cauruļvadus)
6.1.4. Buferi, sānu un aizmugurējā drošības konstrukcija
6.1.5. Rezerves riteņa (ja tāds ir) stiprinājums
6.1.6. Mehāniskais savienojums un vilkšanas ierīce
6.1.7. Transmisija
6.1.8. Motora stiprinājums
6.2. Kabīne un virsbūve
6.2.1. Stāvoklis
6.2.2. Stiprinājums
6.2.3. Durvis un rokturslēgi
6.2.4. Grīda
222
/
227
6.2.5. Vadītāja sēdeklis
6.2.6. Citi sēdekļi
6.2.7. Braukšanas vadības ierīces
6.2.8. Kabīnes kāpšļi
6.2.9. Cita iekšējā un ārējā apdare un aprīkojums
6.2.10. Dubļusargi (spārni), pretšļakatu ierīces
6.2.11. Stāvbalsti
6.2.12. Rokturi un kāju atbalsti
7. CITS APRĪKOJUMS
7.1. Drošības jostas/sprādzes un drošības sistēmas
7.1.1. Drošības jostu/sprādžu stiprinājumu drošība
7.1.2. Drošības jostu/sprādžu stāvoklis
7.1.3. Drošības jostas slodzes ierobežotājs
7.1.4. Drošības jostu spriegotāji
7.1.5. Drošības gaisa spilvens
7.1.6. SRS sistēmas
7.2. Ugunsdzēsības aparāts
7.3. Slēdzenes un pretaizdzīšanas ierīce
7.4. Brīdinājuma trijstūris
7.5. Pirmās palīdzības piederumu komplekts
223
/
227
7.6. Riteņa atbalstķīļi
7.7. Skaņas signālierīce
7.8. Spidometrs
7.9. Tahogrāfs
7.10. Ātruma ierobežošanas ierīce
7.11. Odometrs
7.12. Elektroniskā stabilitātes kontrole (ESC)
8. TRAUCĒJUMI
8.1. Troksnis
8.1.1. Trokšņa slāpēšanas sistēma
8.2. Izplūdes gāzu emisija
8.2.1. Emisija no dzirksteļaizdedzes motoriem
8.2.1.1. Izplūdes emisiju kontroles aprīkojums
8.2.1.2. Gāzveida emisijas
8.2.2. Emisija no kompresijas aizdedzes motoriem
8.2.2.1. Izplūdes emisiju kontroles aprīkojums
8.2.2.2. Dūmainība
8.4. Citi ar vidi saistīti aspekti
8.4.1. Šķidrumu noplūdes
9. PAPILDU PĀRBAUDES M2, M3 
KATEGORIJAS PASAŽIERU TRANSPORTLĪDZEKĻIEM
224
/
227
9.1. Durvis
9.1.1. Ieejas un izejas durvis
9.1.2. Avārijas izejas
9.3. Ventilācijas un apsildes sistēma
9.4. Sēdekļi
9.4.1. Pasažieru sēdekļi
9.4.2. Vadītāja sēdvieta
9.5. Iekšējais apgaismojums
9.6. Ejas, laukumi stāvošiem pasažieriem
9.7. Kāpnes un pakāpieni
9.8. Iekšējā sakaru sistēma
9.9. Paziņojumi
9.11. Prasības attiecībā uz cilvēku ar kustību traucējumiem 
pārvadāšanu
9.11.1. Durvis, rampas un lifti
Piezīme. * Pielikuma punktu numerācija uztveramības nolūkos 
ir attēlota atbilstoši direktīvas numerācijai.
Satiksmes ministra vietā -
finanšu ministre 
Dana Reizniece-Ozola
5. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 30. maija
noteikumiem Nr. 295
225
/
227
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Tehniskās kontroles procesa 
uzraudzība un kvalitātes kontrole
1. Tehniskās kontroles procesa uzraudzībai un kvalitātes 
kontrolei CSDD veic šādus uzdevumus:
1.1. atbilstoši 
Ceļu satiksmes likumā
 noteiktajam akreditē 
personu tehniskās kontroles veikšanai, kura izvēlēta publisko 
iepirkumu
reglamentējošos tiesību aktos noteiktajā kārtībā, ja tā 
izpilda šo noteikumu prasības attiecībā uz transportlīdzekļu 
tehniskās kontroles
inspektoru kompetenci, apmācību un 
atestāciju, kā arī prasības transportlīdzekļu tehniskās apskates 
stacijai, tehniskās kontroles iekārtām
un aprīkojumam;
1.2. nodrošina, ka tehniskās apskates staciju izvietojums un 
skaits ir tāds, kas paredz valsts tehniskās apskates pakalpojumu 
pieejamību
un to atbilstību kvalitātes prasībām;
1.3. nodrošina inspektoru darbības uzraudzību, to apmācību un 
atestāciju.
2. CSDD ir tiesības pieņemt lēmumu par tehniskās apskates 
stacijas darbības apturēšanu uz laiku vai tās slēgšanu, kā arī 
par inspektora
atestācijas apliecības darbības apturēšanu uz 
laiku vai anulēšanu, ja:
2.1. netiek ievērotas tehniskās apskates stacijas telpām vai 
aprīkojumam noteiktās prasības;
2.2. ir konstatētas atkārtotas vai sistemātiskas neatbilstības 
tehniskās apskates stacijas darbībā vai inspektora darbā;
2.3. ir zaudēta tehniskās apskates stacijas vai inspektora 
labā reputācija.
3. Tehniskās apskates stacijas darbību vai inspektora 
atestācijas apliecību var atjaunot, ja novērstas konstatētās 
neatbilstības.
4. CSDD darbiniekiem, kas iesaistīti tehniskās kontroles 
procesa uzraudzībā un kvalitātes kontrolē, ir vismaz pirmā līmeņa 
augstākā
izglītība inženierzinātnēs vai tiesību zinātnēs vai 
vismaz trīs gadu praktiskā darba pieredze autotransporta 
jomā.
Satiksmes ministra vietā -
finanšu ministre 
Dana Reizniece-Ozola
226
/
227
227
/
227