Publicēts:
Latvijas Republikas Augstākās
Padomes un Valdības Ziņotājs,
31/32, 15.08.1991.
Izdevējs: 
Augstākā Padome
Veids: 
likums
Pieņemts: 
04.06.1991.
Stājas spēkā: 
04.06.1991.
Attēlotā redakcija:
 01.01.2019. - ...
Grozījumi:
01.09.1992. likums / Ziņotājs, 37/38, 24.09.1992.; Diena, 167, 08.09.1992. / Stājas spēkā 01.09.1992.
01.09.1992. likums / Ziņotājs, 37/38, 24.09.1992.; Diena, 167, 08.09.1992. / Stājas spēkā 01.09.1992.
08.06.1994. likums / LV, 73 (204), 22.06.1994. / Stājas spēkā 06.07.1994.
27.10.1994. likums / LV, 131 (262), 08.11.1994. / Stājas spēkā 01.01.1995.
24.11.1994. likums / LV, 144 (275), 10.12.1994. / Stājas spēkā 24.12.1994.
02.11.1995. likums / LV, 176 (459), 14.11.1995. / Stājas spēkā 28.11.1995.
23.05.1996. likums / LV, 94 (579), 31.05.1996. / Stājas spēkā 01.06.1996.
05.12.1996. likums / LV, 226/227 (711/712), 24.12.1996. / Stājas spēkā 07.01.1997.
20.03.1997. likums / LV, 83/84 (798/799), 27.03.1997. / Stājas spēkā 10.04.1997.
23.10.1997. likums / LV, 289 (1004), 05.11.1997. / Stājas spēkā 19.11.1997.
13.05.1999. likums / LV, 171/172 (1631/1632), 26.05.1999. / Stājas spēkā 01.07.1999.
04.11.1999. likums / LV, 381/383 (1841/1843), 17.11.1999. / Stājas spēkā 01.01.2000.
15.06.2000. likums / LV, 250/251 (2161/2162), 05.07.2000. / Stājas spēkā 19.07.2000.
04.10.2001. likums / LV, 146 (2533), 12.10.2001. / Stājas spēkā 26.10.2001.
06.12.2001. likums / LV, 185 (2572), 20.12.2001. / Stājas spēkā 03.01.2002.
24.01.2002. likums / LV, 20 (2595), 06.02.2002. / Stājas spēkā 20.02.2002.
20.06.2002. likums / LV, 104 (2679), 10.07.2002. / Stājas spēkā 24.07.2002.
24.10.2002. likums / LV, 161 (2736), 06.11.2002. / Stājas spēkā 20.11.2002.
19.12.2002. likums / LV, 189 (2764), 28.12.2002. / Stājas spēkā 01.01.2003.
20.03.2003. likums / LV, 52 (2817), 03.04.2003. / Stājas spēkā 17.04.2003.
29.05.2003. likums / LV, 89 (2854), 13.06.2003. / Stājas spēkā 27.06.2003.
27.05.2004. likums / LV, 96 (3044), 16.06.2004. / Stājas spēkā 30.06.2004.
16.12.2004. likums / LV, 206 (3154), 24.12.2004. / Stājas spēkā 01.01.2005.
14.04.2005. likums / LV, 65 (3223), 26.04.2005. / Stājas spēkā 10.05.2005.
13.10.2005. likums / LV, 170 (3328), 26.10.2005. / Stājas spēkā 27.10.2005.
15.06.2006. likums / LV, 98 (3466), 27.06.2006. / Stājas spēkā 01.10.2006.
14.09.2006. likums / LV, 157 (3525), 03.10.2006. / Stājas spēkā 01.05.2007.
12.06.2008. likums / LV, 98 (3882), 27.06.2008. / Stājas spēkā 11.07.2008.
04.12.2008. likums / LV, 200 (3984), 23.12.2008. / Stājas spēkā 01.07.2009.
16.09.2010. likums / LV, 157 (4349), 05.10.2010. / Stājas spēkā 01.11.2010.
28.10.2010. likums / LV, 183 (4375), 17.11.2010. / Stājas spēkā 01.12.2010.
21.07.2011. likums / LV, 120 (4518), 03.08.2011. / Stājas spēkā 17.08.2011.
24.01.2013. likums / LV, 27 (4833), 07.02.2013. / Stājas spēkā 21.02.2013.
06.03.2014. likums / LV, 57 (5117), 20.03.2014. / Stājas spēkā 31.03.2014.
12.06.2014. likums / LV, 123 (5183), 27.06.2014. / Stājas spēkā 11.07.2014.
16.10.2014. likums / LV, 214 (5274), 29.10.2014. / Stājas spēkā 12.11.2014.
28.04.2016. likums / LV, 91 (5663), 12.05.2016. / Stājas spēkā 26.05.2016.
04.10.2018. likums / LV, 204 (6290), 16.10.2018. / Stājas spēkā 01.01.2019.
11.10.2018. likums / LV, 210 (6296), 24.10.2018. / Stājas spēkā 07.11.2018.
LATVIJAS REPUBLIKAS LIKUMS
Par policiju
Šis likums nosaka policijas jēdzienu, uzdevumus, darbības principus un vietu valsts pārvaldes un pašvaldības
iestāžu sistēmā, policijas pienākumus, tiesības, struktūru, kompetenci, policijas darbinieka tiesisko aizsardzību,
darbības garantijas, atbildību, finansēšanas, materiāltehniskās apgādes kārtību, kā arī policijas darbības uzraudzību un
kontroli. Šā likuma noteikumi nav attiecināmi uz Valsts ieņēmumu dienesta nodokļu un muitas policijas darbību.
(Preambula ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.12.1996.
, 
19.12.2002.
, 
15.06.2006.
, 
16.10.2014.
 un 
11.10.2018
.
1
/
22
likumu, kas stājas spēkā 
07.11.2018.
)
I nodaļa 
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
1. pants. Policija
Policija ir apbruņota militarizēta valsts vai pašvaldības institūcija, kuras pienākums ir aizsargāt personu dzīvību,
veselību, tiesības un brīvības, īpašumu, sabiedrības un valsts intereses no noziedzīgiem un citiem prettiesiskiem
apdraudējumiem.
(
08.06.1994
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.07.1994.
)
2. pants. Policijas darbinieks
Policijas darbinieks ir persona, kura ieņem amatu Valsts policijā un kurai piešķirta speciālā dienesta pakāpe.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
2.
1
 pants. Pašvaldības policijas darbinieks
Pašvaldības policijas darbinieks ir persona, kura ieņem pašvaldības vai pašvaldību kopīgi iedibinātu policijas amatu
un pilda šajā likumā noteiktos pienākumus attiecīgās pašvaldības administratīvajā teritorijā, citas pašvaldības
administratīvajā teritorijā, kura deleģējusi šajā likumā noteikto uzdevumu izpildi, vai to pašvaldību teritorijās, kuras ir
izveidojušas kopīgu pašvaldības policiju.
Pašvaldības policijas darbinieka darba tiesiskās attiecības regulē 
Darba likums
, ciktāl šis likums nenosaka citādi.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.09.2010.
, 
24.01.2013.
 un 
11.10.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
07.11.2018.
)
2.
2
 pants. Ostas policijas darbinieks
Ostas policijas darbinieks ir persona, kura ieņem Ostas pārvaldes iedibinātu policijas amatu un pilda šajā likumā
noteiktos pienākumus attiecīgās ostas teritorijā.
Ostas policijas darbinieka darba tiesiskās attiecības regulē 
Darba likums
, ciktāl šis likums nenosaka citādi.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.12.2010.
)
3. pants. Policijas uzdevumi
Policijas uzdevumi ir:
— garantēt personu un sabiedrības drošību;
— novērst noziedzīgus nodarījumus un citus likumpārkāpumus;
— atklāt noziedzīgus nodarījumus, meklēt personas, kas izdarījušas noziedzīgus nodarījumus;
— likumā paredzētajā kārtībā sniegt palīdzību iestādēm, privātpersonām un personu apvienībām to tiesību
aizsardzībā un ar likumu noteikto pienākumu realizācijā;
— savas kompetences ietvaros izpildīt administratīvos sodus un kriminālsodus.
Aizliegts iesaistīt policiju tādu uzdevumu pildīšanā, kuri nav noteikti Latvijas Republikas likumos.
Nevienam nav tiesību iejaukties policijas rīcībā, kad tā pilda savus pienākumus, izņemot iestādes un
amatpersonas, kuras tieši tam pilnvarojis likums.
2
/
22
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2000.
 un 
13.10.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2005.
)
4. pants. Policijas darbības tiesiskais pamats
Policijas darbības tiesiskais pamats ir 
Latvijas Republikas Satversme
, starptautiskie līgumi, šis likums, citi Latvijas
Republikas likumi un normatīvie akti, kā arī pašvaldību lēmumi, ja tie nav pretrunā ar Latvijas Republikas likumiem.
(
05.12.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.01.1997.
)
5. pants. Policijas darba organizācijas un darbības principi
Policijas darbība tiek organizēta, ievērojot likumību, humānismu, cilvēka tiesības, sociālo taisnīgumu, atklātumu,
vienvadību un balstoties uz iedzīvotāju palīdzību.
Policija aizsargā personu tiesības un likumīgās intereses neatkarīgi no to pilsonības, sociālā, mantiskā un cita
stāvokļa, rases un nacionālās piederības, dzimuma un vecuma, izglītības un valodas, attieksmes pret reliģiju,
politiskās un citas pārliecības.
Personu tiesību un brīvību un valsts interešu vienlīdzīgas aizsardzības nolūkā policijas darbinieki nepiedalās partiju,
citu sabiedriski politisko organizāciju un kustību darbībā un uz dienesta laiku policijā aptur savu piederību pie tām.
Policija ar savu darbību nodrošina personu tiesību un brīvību ievērošanu. Šo tiesību un brīvību ierobežošana ir
pieļaujama, tikai pamatojoties uz likumu un likumā noteiktajā kārtībā. Ikreiz, kad policijai nākas ierobežot personu
tiesības un brīvības, policijas darbinieks sniedz tām paskaidrojumu, kurā pamato katru konkrēto ierobežojumu. Šādos
gadījumos pēc personu pieprasījuma policijas darbiniekam jānosauc savs uzvārds, amats un dienesta vieta, kā arī
jāuzrāda dienesta apliecība.
Policija dod iespēju aizturētajām un apcietinātajām personām realizēt tiesības uz juridisko palīdzību un, ja šīs
personas vēlas, nekavējoties paziņo viņu atrašanās vietu ģimenei un darbavietas vai mācību iestādes administrācijai.
Policija nodrošina aizturēto un apcietināto personu veselības aizsardzību, veic neatliekamus pasākumus medicīniskās
palīdzības sniegšanai un šo personu īpašuma aizsardzībai.
6. pants. Atklātums policijas darbībā
Policija dienesta interesēs par savu darbību informē valsts un pašvaldību iestādes, kā arī iedzīvotājus.
Policijai aizliegts izpaust ziņas, kuras ir valsts vai cits ar likumu īpaši aizsargāts noslēpums, kuras satur
komercnoslēpumu vai patentu noslēpumu. Aizliegts izpaust pirmstiesas izmeklēšanas datus bez prokurora vai
izmeklētāja tiešā priekšnieka atļaujas, kā arī materiālus, kuri ir pretrunā ar nevainīguma prezumpciju.
Policijai aizliegts izpaust ziņas, kuras aizskar cilvēku personisko dzīvi, kā arī fizisko un juridisko personu godu un
cieņu, ja šī darbība nenotiek tiesiskās kārtības nostiprināšanas un izmeklēšanas interesēs.
Policijai ir jāatsauc ziņas, ko tā izplatījusi par iestādēm, privātpersonām un personu apvienībām, ja tās neatbilst
patiesībai. Atsaukums mēneša laikā jāizplata tādā pašā veidā, kādā tika izplatītas nepatiesās ziņas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2000.
 un 
13.10.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2005.
)
7. pants. Policijas sadarbība
Policija sadarbojas ar iestādēm, privātpersonām un personu apvienībām.
(
13.10.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
27.10.2005.
)
8. pants. Policijas starptautiskā sadarbība
Policija sadarbojas ar citu valstu policiju (miliciju), starptautiskajām organizācijām, savienībām vai kopienām, kā arī
piedalās starptautiskajās misijās un operācijās saskaņā ar Latvijas Republikai saistošiem starptautiskajiem līgumiem.
Lēmumu par policijas darbinieku piedalīšanos starptautiskajās misijās un operācijās pieņem Ministru kabinets.
3
/
22
Kārtību, kādā policijas darbiniekus norīko un nosūta dalībai starptautiskajās misijās un operācijās, kā arī to
finansēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
20.03.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
17.04.2003.
)
8.
1
 pants. Policijas sakaru virsnieki
(Izslēgts ar 
15.06.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
8.
2
 pants. Policijas darbinieka palīgi
Par policijas darbinieka palīgiem var būt Latvijas Republikas pastāvīgie iedzīvotāji vecumā no 20 līdz 65 gadiem,
kuri, ņemot vērā viņu personiskās īpašības, ir spējīgi brīvprātīgi palīdzēt policijas darbiniekiem.
Policijas darbinieka palīgu darba organizācijas un pienākumu pildīšanas kārtību, viņu tiesības un pienākumus
nosaka Ministru kabinets.
(
15.06.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
II nodaļa 
POLICIJAS DARBINIEKA PIENĀKUMI
9. pants. Policijas darbinieka vispārīgie pienākumi
Jebkura policijas darbinieka pienākums ir visā Latvijas Republikas teritorijā neatkarīgi no viņa ieņemamā amata,
atrašanās vietas un laika gadījumā, ja pie viņa griežas personas ar pieteikumu vai ziņojumu par notikumu, kurš
apdraud personu un sabiedrības drošību, kā arī pašam konstatējot tādu notikumu, veikt iespējamos pasākumus, lai
novērstu likumpārkāpumu, glābtu cilvēkus un sniegtu viņiem palīdzību likumpārkāpumu izdarījušo personu
konstatēšanā un aizturēšanā, noskaidrot aculieciniekus, apsargāt notikuma vietu, kā arī paziņot par notikušo tuvākajai
policijas iestādei.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2000
. likumu, kas stājas spēkā 
19.07.2000.
)
10. pants. Policijas darbinieka pamatpienākumi
Saskaņā ar policijas uzdevumiem policijas darbinieka pamatpienākumi atbilstoši dienesta kompetencei ir:
1) nodrošināt kārtību uz ceļiem, ielās, laukumos, parkos, sabiedriskā transporta līdzekļos, lidostās, ostās,
stacijās un citās publiskās vietās, lai garantētu personu un sabiedrības drošību;
2) reģistrēt iesniegumus un informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem un citiem likumpārkāpumiem, par
notikumiem, kuri apdraud personu vai sabiedrības drošību, un par tajos iesaistītajām personām, savlaicīgi reaģēt
uz sniegto informāciju, kā arī nodot kompetentām amatpersonām un institūcijām saņemto informāciju par
personu vai sabiedrības drošību apdraudošiem notikumiem (avārijām, ugunsgrēkiem, katastrofām, stihiskām
nelaimēm un citiem gadījumiem);
3) sniegt neatliekamo palīdzību personām, kuras cietušas likumpārkāpumu rezultātā, nelaimes gadījumos vai
atrodas bezpalīdzības stāvoklī, arī tad, ja tās reibuma stāvoklī zaudējušas spēju patstāvīgi pārvietoties vai var
nodarīt kaitējumu apkārtējiem vai pašas sev, kā arī sniegt palīdzību nepilngadīgām personām, kas palikušas
bez vecāku vai viņu aizstājēju uzraudzības;
4) saskaņā ar likuma prasībām veikt izmeklēšanu, nodrošināt noteiktā kārtībā kriminālistikas speciālistu
piedalīšanos izmeklēšanas darbībās, veikt nepieciešamos operatīvās meklēšanas un citus likumā noteiktos
pasākumus, lai atklātu, pārtrauktu un novērstu noziedzīgus nodarījumus, konstatētu un meklētu personas,
kuras tos izdarījušas vai kuras slēpjas no izmeklēšanas un tiesas, izvairās no kriminālsoda izciešanas vai ir
bezvēsts prombūtnē, kā arī lai konstatētu cilvēku personību un identificētu līķus;
5) izpildīt tiesas nolēmumus, prokurora lēmumus un norādījumus, kas saistīti ar meklēšanas un izmeklēšanas
darbību veikšanu;
4
/
22
6) novērst un pārtraukt administratīvos pārkāpumus, noskaidrot vainīgos, savas kompetences ietvaros sastādīt
protokolus, izskatīt lietas par šiem pārkāpumiem vai arī nodot tās izskatīšanai pēc pakļautības;
7) savu pilnvaru ietvaros atklāt noziedzīgu nodarījumu un administratīvo pārkāpumu cēloņus un tos veicinošos
apstākļus un veikt pasākumus to novēršanai; piedalīties personu tiesiskajā audzināšanā;
8) apsargāt, konvojēt un uzturēt aizturētās un apcietinātās personas, savas kompetences ietvaros izpildīt
kriminālsodus un administratīvos sodus, kā arī konvojēt un apsargāt ar brīvības atņemšanu notiesātās personas
izmeklēšanas darbību veikšanai, sakarā ar lietas izskatīšanu tiesā un starp ieslodzījuma vietām;
9) īstenot Ministru kabineta noteikto objektu un kritiskās infrastruktūras fiziskās drošības pasākumus;
10) veikt pasākumus bezsaimnieka vai atrastās apslēptās mantas saglabāšanai līdz tās nodošanai
kompetentas valsts iestādes vai amatpersonas pārziņā; nodrošināt atrasto un policijai nodoto dokumentu,
mantu, vērtspapīru un cita īpašuma saglabāšanu līdz tā nodošanai īpašniekam;
11) regulēt transportlīdzekļu un gājēju kustību, veikt satiksmes un satiksmes līdzekļu uzraudzību;
12) kontrolēt noteikumu ievērošanu ieroču aprites, apsardzes darbības un detektīvdarbības jomā;
13) 
(izslēgts ar 
14.04.2005
. likumu)
;
14) 
(izslēgts ar 
06.12.2001
. likumu)
;
15) 
(izslēgts ar 
15.06.2000
. likumu)
;
16) gādāt par liecinieku, cietušo, citu personu un to ģimenes locekļu drošību, kā arī par viņu mantas
apsardzību, ja apdraudēta šo personu dzīvība, veselība vai manta sakarā ar palīdzību, ko tās sniegušas
tiesībaizsardzības iestādēm noziedzīgu nodarījumu atklāšanā un novēršanā;
17) izpildīt tiesu (tiesnešu), prokuroru lēmumus par to personu piespiedu atvešanu, kuras izvairās no ierašanās
pēc izsaukuma, kā arī izpildīt tiesu lēmumus par apcietinājumu;
18) reģistrēt un uzskaitīt ceļu satiksmes negadījumus, kurus dokumentāri noformē Valsts policijas darbinieki;
19) kontrolēt ūdens satiksmes drošības noteikumu ievērošanu iekšējos ūdeņos, kā arī atpūtas kuģu
reģistrācijas noteikumu ievērošanu;
20) reģistrēt un uzskaitīt ūdens satiksmes negadījumus iekšējos ūdeņos, kā arī personas, kuras uzskatāmas
par cietušām un bojā gājušām ūdens satiksmes negadījumos;
21) novērst tūlītējus draudus, ja persona, kas atrodas mājoklī vai tā tuvumā, var nodarīt kaitējumu šajā mājoklī
pastāvīgi dzīvojošas personas dzīvībai, brīvībai vai veselībai, līdz tiesa izskata jautājumu par pagaidu aizsardzību
pret vardarbību;
22) kontrolēt, kā tiek pildīti tiesas vai tiesneša lēmumi par pagaidu aizsardzību pret vardarbību vai ārvalstu
iestāžu nolēmumi, saskaņā ar kuriem izsniegta Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 12.jūnija regulas
(ES) Nr. 
606/2013
 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (turpmāk — Eiropas Parlamenta
un Padomes regula Nr. 
606/2013
) 5.pantā minētā apliecība.
Ceļu satiksmes negadījumu veidus, personu loku, kuras uzskatāmas par cietušām un bojā gājušām ceļu
satiksmes negadījumos, kā arī ceļu satiksmes negadījumu reģistrēšanas un uzskaites, reģistrējamo ziņu saņemšanas
un izsniegšanas kārtību un apjomu nosaka Ministru kabinets.
Ūdens satiksmes negadījumu reģistrēšanas un uzskaites, reģistrējamo ziņu saņemšanas un izsniegšanas kārtību
un apjomu nosaka Ministru kabinets.
Ministru kabinets nosaka šā panta pirmās daļas 2.punktā minēto iesniegumu un informācijas reģistrēšanas kārtību,
apjomu un glabāšanas termiņus, kā arī reaģēšanas laiku, ja saņemta informācija par noziedzīgiem nodarījumiem,
citiem likumpārkāpumiem un notikumiem, kuri apdraud personu vai sabiedrības drošību.
Aizturēto, apcietināto un notiesāto personu konvojēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
5
/
22
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.03.1997.
, 
23.10.1997.
, 
15.06.2000.
, 
06.12.2001.
, 
20.06.2002.
, 
27.05.2004.
,
14.04.2005.
, 
13.10.2005.
, 
15.06.2006.
, 
14.09.2006.
, 
12.06.2008.
, 
21.07.2011.
, 
06.03.2014.
, 
12.06.2014.
 un
28.04.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
26.05.2016.
)
11. pants. Policijas darbinieka papildpienākumi
Policijas darbiniekam savas kompetences ietvaros ir pienākums palīdzēt:
1) deputātiem, deputātu kandidātiem, kā arī valsts iestāžu amatpersonām, ja tiek traucēta to likumīgā darbība;
2) veselības aizsardzības un veterināruzraudzības iestādēm — karantīnas pasākumu veikšanā epidēmiju un
epizootiju gadījumos;
3) ārstniecības iestādēm, ārstniecības personām, Sabiedrības veselības dienesta epidemiologiem un valsts
sanitārajiem inspektoriem — to personu piespiedu atvešanā apsekošanai vai ārstēšanai, kuras slimo ar
alkohola, narkotisko, psihotropo vai toksisko vielu atkarību vai veneriskajām slimībām, ir sociāli bīstami psihiski
slimas, kā arī to personu atvešanā un apsardzē ārstniecības iestādē, par kurām ir pietiekams pamats secināt,
ka tās ir inficētas ar imūndeficīta vīrusu (HIV) vai infekcijas slimībām, kuru sarakstu apstiprina Ministru kabinets,
ja tās izvairās no ierašanās ārstniecības iestādē;
4) ieslodzījuma vietām — likumpārkāpumu novēršanā un izdarīto noziedzīgo nodarījumu atklāšanā šajās
iestādēs;
5) ugunsdzēsības un glābšanas dienestiem — profilakses pasākumu veikšanā un ugunsgrēku dzēšanā, kā arī
glābšanas darbos;
6) Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem — nozaudēto un izlaupīto ieroču, munīcijas, sprāgstvielu un citu
iedzīvotājiem bīstamu vielu, izstrādājumu un priekšmetu meklēšanā;
7) autotransporta un elektrotransporta kontroles dienestiem — transporta lietošanas noteikumu pārkāpēju
personības noskaidrošanā;
8) vides aizsardzības un muitas iestādēm, Valsts ieņēmumu dienestam un Pilsonības un migrācijas lietu
pārvaldei — to likumīgajā darbībā;
9) Valsts robežsardzei — ārvalstnieku un bezvalstnieku ieceļošanas, uzturēšanās, izceļošanas un tranzīta
noteikumu ievērošanas kontrolē un profilaksē;
10) būvinspektoriem — iekļūšanā būvēs un zemes gabalu teritorijās, ja ir pamatotas aizdomas par patvaļīgu
būvniecību, kas var apdraudēt citu personu dzīvību, veselību vai īpašumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.03.1997.
, 
13.05.1999.
, 
15.06.2000.
, 
06.12.2001.
, 
27.05.2004.
, 
15.06.2006.
,
04.12.2008.
 un 
12.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
11.07.2014
)
III nodaļa 
POLICIJAS DARBINIEKA TIESĪBAS
12. pants. Policijas darbinieka vispārējās tiesības
Policijas darbiniekam, pildot viņam uzliktos pienākumus atbilstoši dienesta kompetencei, ir tiesības:
1) prasīt, lai personas pārtrauc likumpārkāpumus un citu rīcību, kura traucē policijas pilnvaru izpildi, kā arī
pielietot pret likumpārkāpējiem paredzētos piespiedu līdzekļus;
2) pārbaudīt personām, kuras tiek turētas aizdomās par likumpārkāpumu izdarīšanu, personību apliecinošos
dokumentus, kā arī citus dokumentus, kas nepieciešami to tiesību normu ievērošanas pārbaudei, kuru izpildes
kontrole un uzraudzība uzdota policijai;
3) veikt personu aptauju, pieņemt paskaidrojumus, kā arī izsaukt uz policijas iestādi jebkuru personu sakarā ar
6
/
22
lietām un materiāliem, kuru izskatīšana ir policijas kompetencē, bet, ja šīs personas bez attaisnojoša iemesla
neierodas pēc izsau
kuma, likumā noteiktajā kārtībā veikt to piespiedu atvešanu;
4) sastādīt protokolus par administratīvajiem pārkāpumiem; likumā paredzētajos gadījumos un kārtībā nogādāt
policijas iestādē likumpārkāpējus, izdarīt viņu personas apskati, mantu un dokumentu izņemšanu un apskati,
administratīvi aizturēt likumpārkāpējus un veikt citus likumā noteiktos pasākumus administratīvo pārkāpumu
lietvedības nodrošināšanai, kā arī piemērot viņiem administratīvos sodus vai noteiktā kārtībā nosūtīt protokolus
pēc piekritības;
5) aizturēt militārpersonas, kuras izdarījušas likumpārkāpumus, un nodot tās Nacionālajiem bruņotajiem
spēkiem;
6) aizturēt un līdz nodošanai kompetentām iestādēm turēt speciāli iekārtotās telpās personas, kuras izvairās no
kriminālsoda izciešanas, administratīvā aresta, apcietinājuma;
6
1
) izpildot tiesas (tiesneša) vai prokurora lēmumu par personas piespiedu atvešanu, nogādāt personu uz tiesu
vai prokuratūru, vai, ja nepieciešams, uz policijas iestādi un turēt policijas iestādē līdz personas nogādāšanai uz
tiesu vai prokuratūru, bet ne ilgāk kā četras stundas;
7) likumā noteiktajā kārtībā aizturēt un turēt apsardzībā personas, kuras tiek turētas aizdomās par noziedzīgu
nodarījumu vai administratīvo pārkāpumu izdarīšanu;
8) aizturēt personas vecumā līdz 16 gadiem, kuras patvaļīgi pametušas dzīvesvietu vai bērnu iestādi, un turēt
tās policijas iestādē līdz nodošanai vecākiem vai viņu aizstājējiem, vai bērnu iestādēm;
8
1
) aizturēt līdz nodošanai kompetentām iestādēm personas, kas pārkāpušas ārvalstnieku un bezvalstnieku
ieceļošanas, uzturēšanās, izceļošanas un tranzīta noteikumu prasības;
9) nogādāt ārstniecības iestādēs vai mājoklī personas, kuras alkohola, narkotisko, psihotropo vai toksisko vielu
lietošanas rezultātā zaudējušas spēju patstāvīgi pārvietoties vai orientēties vai var nodarīt kaitējumu apkārtējiem
vai pašas sev, bet, ja tas nav iespējams, — nogādāt tās policijas iestādē un turēt tur speciāli iekārtotās telpās
līdz atskurbšanai, bet ne ilgāk par 12 stundām;
10) aizturēt uz rakstveida pieteikuma pamata personas, kuras atrodas mājoklī alkohola, narkotisko, psihotropo
vai toksisko vielu reibuma stāvoklī un var nodarīt kaitējumu sev vai apkārtējiem cilvēkiem, kā arī gadījumā, ja
apkārtējie cilvēki baidās palikt vienatnē ar šo personu un ja nav cita pamata tās aizturēšanai, kā arī uzturēt
tādas personas policijas iestādē līdz atskurbšanai vai apstākļu noskaidrošanai, bet ne ilgāk par 12 stundām;
10
1
) ja pastāv tūlītēji draudi, ka persona, kas atrodas mājoklī vai tā tuvumā, var nodarīt kaitējumu šajā mājoklī
pastāvīgi dzīvojošas personas (turpmāk — aizsargājamā persona) dzīvībai, brīvībai vai veselībai, uz rakstveida
pieteikuma pamata pieņemt lēmumu, kas uzliek par pienākumu pilngadīgai personai, kura rada draudus, atstāt
mājokli, kur pastāvīgi dzīvo aizsargājamā persona, neatgriezties un neuzturēties šajā mājoklī un tā tuvumā
(turpmāk — policijas lēmums par nošķiršanu) tuvāk par lēmumā noteikto attālumu uz laiku līdz astoņām dienām
no lēmuma pieņemšanas brīža. Policijas lēmumā par nošķiršanu var noteikt arī aizliegumu personai, kas rada
draudus, kontaktēties ar aizsargājamo personu;
11) nogādāt ārstniecības iestādē personas, kurām ir nepārprotami psihiski traucējumi un kuras ar savām
darbībām rada acīmredzamas briesmas sev vai apkārtējiem cilvēkiem;
12) nogādāt ārstniecības iestādē personas, kuras mēģinājušas izdarīt pašnāvību, un noskaidrot notikušā
apstākļus;
13) veikt to personu uzskaiti, kuras izdarījušas noziedzīgus nodarījumus un administratīvos pārkāpumus vai
kuru meklēšana ir izsludināta, kā arī veikt uzskaiti par tiem priekšmetiem un faktiem, kuri nepieciešami policijas
uzdevumu pildīšanai;
13
1
) veikt to personu uzskaiti, attiecībā uz kurām pieņemts policijas lēmums par nošķiršanu;
13
2
) veikt to personu uzskaiti, kurām ar tiesas vai tiesneša lēmumu noteikti pagaidu aizsardzības pret
vardarbību līdzekļi;
13
3
) veikt to personu uzskaiti, attiecībā uz kurām ārvalsts iestāde izsniegusi Eiropas Parlamenta un Padomes 
7
/
22
13
) veikt to personu uzskaiti, attiecībā uz kurām ārvalsts iestāde izsniegusi Eiropas Parlamenta un Padomes
regulas Nr. 
606/2013
 5.pantā minēto apliecību;
14) reģistrēt, iegūt pirkstu nospiedumus, citus personu identifikācijai nepieciešamos datus un skaņu ierakstus,
fotografēt un filmēt aizturētas, aizdomās turētas, apsūdzētas, notiesātas un administratīvi arestētas personas,
kā arī personas, kuras izdarījušas citus likumpārkāpumus, ja tās apzināti pretojas personības noskaidrošanai;
14
1
) novērot publiskas vietas un tajās esošas personas, tai skaitā izmantojot tehniskos līdzekļus, lai savlaicīgi
novērstu un atklātu iespējamo sabiedriskās kārtības apdraudējumu, noziedzīgu nodarījumu, atrastu meklēšanā
izsludinātas personas vai transportlīdzekļus, kā arī, izmantojot tehniskos līdzekļus, novērot policijas iestāžu
ēkas, telpas un teritoriju, policijas apsargājamos objektus, lai nodrošinātu policijas iestāžu ēku, telpu un
teritorijas apsardzi, aizturēto personu un apsargājamo objektu drošību;
14
2
) DNS nacionālās datu bāzes izveidošanu un izmantošanu regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā
iegūt bioloģiskos materiālus;
14
3
) ar attiecīgā valdītāja atļauju apskatīt publiski nepieejamas vietas un tajās esošos priekšmetus;
15) uz laiku ierobežot vai pārtraukt transporta vai gājēju kustību ielās un uz ceļiem, kā arī personu iekļūšanu
atsevišķās vietās vai objektos un izkļūšanu no tiem, ja to prasa sabiedrības drošības, personu dzīvības,
veselības un mantas aizsardzības, kā arī izmeklēšanas intereses;
16) jebkurā diennakts laikā iekļūt dzīvoklī bez tajā dzīvojošo atļaujas (ja nepieciešams, lietojot fizisku spēku)
gadījumos, kad persona aizturama nozieguma vietā vai apdraudēta citu personu dzīvība;
jebkurā diennakts laikā iekļūt nedzīvojamās telpās un zemes gabalu teritorijā (ja nepieciešams, lietojot fizisku
spēku), izņemot tās nedzīvojamās telpas un zemes gabalu teritoriju, kam ir eksteritoriāls vai speciālā režīma statuss,
gadījumos, kad persona aizturama nozieguma vietā, apdraudēta citu personu dzīvība, ir pamatotas aizdomas, ka tajā
atrodas persona, kura tiek turēta aizdomās, apsūdzēta vai notiesāta par smaga vai sevišķi smaga nozieguma
izdarīšanu un izvairās no izmeklēšanas, tiesas vai soda izciešanas, vai bezvēsts prombūtnē esoša nepilngadīga
persona, kā arī stihisko nelaimju un citu ārkārtēju notikumu gadījumos, kad apdraudēta personu un sabiedrības
drošība.
Ikreiz, kad policijas darbinieki šajā pantā paredzētajos gadījumos ir iekļuvuši personu dzīvoklī pret iemītnieku gribu
vai lietojot fizisku spēku, par to nekavējoties, bet ne vēlāk kā 24 stundu laikā rakstveidā jāziņo prokuroram.
Jebkurā citā gadījumā iekļūšana dzīvojamās un citās telpās ir pieļaujama tikai likumā noteiktajos gadījumos uz
tiesneša lēmuma pamata vai neatliekamos gadījumos ar prokurora piekrišanu kratīšanas izdarīšanai;
17) nolūkā konstatēt, vai personas ir lietojušas alkoholu, narkotiskās, psiho
tropās vai toksiskās vielas,
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā tās pārbaudīt ar ekspresdiagnostikas testu narkotisko un psihotropo vielu
ietekmes konstatēšanai, portatīvām alkohola koncentrācijas noteikšanas mērierīcēm vai nogādāt šīs personas
pārbaudes izdarīšanai ārstniecības iestādē, ja atzinums nepieciešams, lai apstiprinātu vai atspēkotu
likumpārkāpuma faktu vai objektīvi izskatītu lietu par likumpārkāpuma izdarīšanu;
18) pēc Valsts policijas vai teritoriālās policijas pārvaldes priekšnieka norādījuma plānotu pasākumu izpildes
laikā apturēt transportlīdzekļus un izdarīt to apskati (izņemot diplomātisko un konsulāro pārstāvju
transportlīdzekļus), lai aizturētu meklēšanā izsludinātas personas un transportlīdzekļus vai atklātu
transportlīdzekļu vadītājus, kuri izdara likumpārkāpumus ceļu satiksmes un autopārvadājumu jomā;
19) izdarīt lidmašīnu pasažieru rokas bagāžas un citas bagāžas pārbaudi, bet, ja nepieciešams, arī pasažieru
apskati, izņemot diplomātisko un konsulāro pārstāvju un Latvijas Republikas deputātu un viņu bagāžas pārbaudi
un apskati;
20) apturēt transportlīdzekli un izdarīt tā apskati, ja ir pamats domāt, ka transportlīdzekļa vadītājs pārkāpis ceļu
satiksmi reglamentējošo normatīvo aktu prasības vai transportlīdzeklis tiek izmantots likumpārkāpuma
izdarīšanā; aizliegt lietot transportlīdzekļus, kuru tehniskais stāvoklis apdraud transporta kustības drošību;
atstādināt no transportlīdzekļu vadīšanas personas, kuras ir alkohola reibumā, narkotisko vai citu apreibinošu
vielu iespaidā, kā arī personas, kurām nav dokumentu par konkrētā transportlīdzekļa lietošanas vai attiecīgās
kategorijas transportlīdzekļa vadīšanas tiesībām; nogādāt transportlīdzekli policijas iestādē nepieciešamās
pārbaudes veikšanai, ja ir izsludināta tā meklēšana vai ir pamats domāt, ka ir nelikumīgi nomainīti vai viltoti
transportlīdzekļa reģistrācijas dokumenti, valsts reģistrācijas numura zīme vai transportlīdzekļa agregātu
numuri, vai nav transportlīdzekļa reģistrācijas vai īpašuma tiesības apliecinoša dokumenta un citādi nav
iespējams konstatēt transportlīdzekļa lietošanas likumību;
8
/
22
20
1
) izņemt un nogādāt policijas iestādē ceļu satiksmes negadījuma vietā pamestu avarējušu transportlīdzekli
uz laiku līdz lietas apstākļu noskaidrošanai;
20
2
) veikt autopārvadājumu uzraudzību un kontroli;
21) ierobežot vai aizliegt remonta un celtniecības, kā arī citu darbu veikšanu ielās un uz ceļiem, ja netiek
ievērotas prasības par sabiedrības drošības un transporta kustības drošības garantēšanu;
22) savlaicīgai noziedzīgu nodarījumu novēršanai un atklāšanai, kā arī personu meklēšanai veikt operatīvās
meklēšanas pasākumus likumā noteiktajos gadījumos un kārtībā, arī iesaistot personas slepenā sadarbībā;
23) noziedzīgu nodarījumu tautsaimniecībā novēršanai un atklāšanai, ja ir pietiekams pamats uzskatīt, ka tiek
gatavoti vai ir izdarīti šādi noziedzīgi nodarījumi:
pārbaudīt iestāžu, privāto tiesību juridisko personu un personu apvienību mantas iegādes likumību un tās
uzglabāšanas drošumu ražošanas, transportēšanas un realizācijas vietās, šajā nolūkā apmeklēt iestādes, privāto
tiesību juridiskās personas un personu apvienības un kopā ar īpašnieku, viņa pārstāvjiem vai pilnvarotām personām,
bet, ja tās izvairās, — kopā ar pašvaldību pārstāvjiem apsekot ražošanas telpas, noliktavas, tirdzniecības un citas
dienesta telpas un teritorijas, kā arī transportlīdzekļus; pārbaudīt pie amatpersonām, materiāli atbildīgajām personām
un kravu pārvadātājiem dokumentus par materiālajām un citām vērtībām, ja nepieciešams, šo personu klātbūtnē
salīdzināt noliktavās, ražošanas un citās telpās, transportlīdzekļos esošo preču, izejvielu, pusfabrikātu un gatavās
produkcijas atbilstību dokumentiem, kā arī pieprasīt no šīm personām paskaidrojumus gadījumos, kad ir pārkāpts
likums; pieprasīt nepieciešamos dokumentus, ņemt izejvielu, pusfabrikātu un produkcijas paraugus; līdz
inventarizācijas uzsākšanai, dokumentu izņemšanai vai apskates izdarīšanai aizzīmogot kases telpas, kā arī
dokumentu, naudas, preču un materiālo vērtību glabāšanas vietas, veikt citus pasākumus, lai nodrošinātu to
saglabāšanu;
veikt pārbaudes, lai noskaidrotu, kā tiek ievērotas normas un noteikumi patērētāju interešu aizsardzībai, ražojot,
uzglabājot, transportējot vai realizējot plaša patēriņa preces, kā arī sniedzot sadzīves pakalpojumus;
pieprasīt no attiecīgajām amatpersonām iestāžu, privāto tiesību juridisko personu un personu apvienību ražošanas,
finansiālās un saimnieciskās darbības inventarizāciju, revīziju vai pārbaudi un tautsaimniecības speciālistu piedalīšanos
šajos pasākumos;
24) izņemt priekšmetus, izstrādājumus un vielas, kuru izgatavošana, iegādāšanās, glabāšana vai realizēšana ir
aizliegta ar likumu vai kuras tiek glabātas bez atļaujas, ja saskaņā ar likumu tāda nepieciešama, kā arī izņemt
dokumentus ar viltojuma pazīmēm;
25) 
(izslēgts ar 
14.04.2005
. likumu)
;
26) steidzamos gadījumos ar transportlīdzekļa vadītāja piekrišanu izmantot iestādēm, privātpersonām vai
personu apvienībām piederošos transportlīdzekļus (izņemot ārvalstu diplomātisko, konsulāro un citu
pārstāvniecību un starptautisko organizāciju transportlīdzekļus, kā arī speciālos transportlīdzekļus) braukšanai
uz notikuma vietu vai personu nogādāšanai ārstniecības iestādēs, ja tām steidzami nepieciešama medicīniskā
palīdzība, kā arī tādu personu vajāšanai, kuras izdarījušas noziegumus, un aizturēto neatliekamai nogādāšanai
policijas iestādē;
27) dienesta vajadzībām bez atlīdzības izmantot valsts un pašvaldību iestādēm piederošos elektroniskos sakaru
līdzekļus;
28) bez atlīdzības izmantot valsts un pašvaldību masu informācijas līdzekļus, lai noskaidrotu noziedzīga
nodarījuma izdarīšanas apstākļus un personas, kas to izdarījušas, meklētu noziedzniekus un bez vēsts
pazudušos, kā arī lai veiktu likumpārkāpumu profilaksi;
29) izsludināt un izmaksāt atlīdzību jebkurai personai par palīdzību noziedzīga nodarījuma atklāšanā un
noziedzīgu nodarījumu izdarījušo personu aizturēšanā;
30) likumā noteiktajā kārtībā aizturēt un turēt apsardzībā personas, uz kurām tiek vai var tikt attiecināta
piespiedu izraidīšana no valsts;
31) pieprasīt un saņemt bez maksas no publiskām personām un privātpersonām informāciju, dokumentus un
citus materiālus;
9
/
22
32) apturēt atpūtas kuģi un izdarīt tā apskati, ja ir pamats domāt, ka vadītājs pārkāpis noteikumus par
kuģošanas līdzekļu satiksmi iekšējos ūdeņos; veikt pārbaudi, ja ir konstatēts, ka kuģošanas līdzeklis vai tā
motors izsludināts meklēšanā, vai rodas pamatotas aizdomas, ka kuģošanas līdzekļa identifikācijas numurs,
motora numurs, reģistrācijas dokumenti vai personas vadītāja apliecība ir viltota; atstādināt no atpūtas kuģa
vadīšanas personu, kura ir alkoholisko, narkotisko, psihotropo, toksisko, citu apreibinošu vielu vai arī reakcijas
ātrumu un uzmanību samazinošu medikamentu ietekmē vai ir tādā slimības vai noguruma pakāpē, ka tas var
ietekmēt vadītāja darbspēju un ūdens satiksmes drošību; atstādināt no atpūtas kuģa vadīšanas personu, kurai
nav dokumentu, kas apliecina kuģošanas līdzekļa reģistrāciju (ja attiecīgais kuģošanas līdzeklis ir jāreģistrē),
vai attiecīgā kuģošanas līdzekļa vadītāja apliecības (ja tāda ir nepieciešama); aizliegt izmantot atpūtas kuģi, kas
nav tehniskā kārtībā, nav apgādāts ar nepieciešamo aprīkojumu un glābšanas līdzekļiem, kā arī atpūtas kuģi,
kuru nepieciešams reģistrēt un kuram nav šim nolūkam paredzētajās vietās norādītas valsts reģistrācijas
numura zīmes vai nosaukums; ja nepieciešams, nogādāt atpūtas kuģi tuvākajā atpūtas kuģiem paredzētajā
piestātnē, ja ir konstatēts, ka kuģošanas līdzekļa vadītājs nav ievērojis noteikumus par kuģošanas līdzekļu
satiksmi iekšējos ūdeņos;
33) pārbaudīt, vai persona, kura atbrīvota no brīvības atņemšanas iestādes, dzīvo deklarētajā vai norādītajā
dzīvesvietā;
34) izdarīt kontrolpirkumu, kā arī iesaistīt tā izdarīšanā citu personu, tajā skaitā nepilngadīgu, lai novērstu un
atklātu administratīvos pārkāpumus un noziedzīgus nodarījumus.
(Otrā daļa izslēgta ar 
13.10.2005
. likumu)
Kārtību, kādā transportlīdzekli nogādā policijas iestādē pārbaudei, glabā un atdod īpašniekam, kā arī
transportlīdzekļa pārbaudes veikšanas termiņus nosaka Ministru kabinets.
Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā veicama policijas iestāžu ēku, telpu un teritorijas, publisku vietu un tajās
esošo personu un policijas apsargājamo objektu novērošana, izmantojot tehniskos līdzekļus, kā arī šādas novērošanas
rezultātā iegūto datu apstrādes noteikumus.
Ministru kabinets nosaka prasības, kas jāievēro, iesaistot personu kontrolpirkuma izdarīšanā, un kārtību, kādā
izdarāms kontrolpirkums.
Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā veicama to personu uzskaite, attiecībā uz kurām pieņemts policijas
lēmums par nošķiršanu, to personu uzskaite, kurām ar tiesas vai tiesneša lēmumu noteikti pagaidu aizsardzības pret
vardarbību līdzekļi, un to personu uzskaite, attiecībā uz kurām ārvalsts iestāde izsniegusi Eiropas Parlamenta un
Padomes regulas Nr. 
606/2013
 5.pantā minēto apliecību, kā arī to, kādā apjomā Integrētajā iekšlietu informācijas
sistēmā ievadāma informācija par šīm personām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.12.1996.
, 
20.03.1997.
, 
15.06.2000.
, 
04.10.2001.
, 
06.12.2001.
, 
27.05.2004.
,
14.04.2005.
, 
13.10.2005.
, 
15.06.2006.
,
14.09.2006.
, 
12.06.2008.
, 
16.09.2010.
, 
21.07.2011.
, 
24.01.2013.
, 
06.03.2014.
,
12.06.2014.
 un 
28.04.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
26.05.2016.
)
12.
1
 pants. Policijas lēmums par nošķiršanu
Policijas lēmumā par nošķiršanu norāda:
1) iestādes nosaukumu, adresi;
2) lēmuma sastādītāja amatu, vārdu un uzvārdu;
3) personas, kas rada draudus, vārdu, uzvārdu, personas kodu, dzīvesvietas adresi, korespondences adresi un
iespējamās uzturēšanās vietas adresi;
4) aizsargājamās personas vārdu, uzvārdu, personas kodu vai dzimšanas datumu un dzīvesvietas adresi;
5) aizsargājamās personas vai tās likumiskā pārstāvja pieteikuma policijai īsu saturu;
6) personai, kas rada draudus, uzliktos tiesiskos pienākumus un laiku, kad beidzas to izpildes termiņš;
7) lēmuma pamatojumu (faktu konstatējumu un tiesību normu, saskaņā ar kuru lēmums pieņemts);
10
/
22
8) ziņas par lēmumam pievienotajiem dokumentiem;
9) norādi, kur un kādā termiņā šo lēmumu var apstrīdēt vai pārsūdzēt.
Policijas lēmumu par nošķiršanu paraksta tā sastādītājs. Lēmumu izsniedz pret parakstu personai, kas rada
draudus. Ja šī persona atsakās saņemt lēmumu, lēmumam pievieno attiecīgu norādi par to.
Ja aizsargājamā persona vai tās likumiskais pārstāvis vēlas, lai tiesa izskatītu jautājumu par pagaidu aizsardzību
pret vardarbību, policijas lēmumā par nošķiršanu iekļauj paziņojumu par datumu un tiesu, kad un kur saņemt par
pagaidu aizsardzību pret vardarbību pieņemtā tiesas lēmuma norakstu, ja tiesa izskata minēto jautājumu, kā arī
informāciju par to, ka šis datums uzskatāms par attiecīgā tiesas lēmuma paziņošanas datumu un ka tiesas lēmuma
noraksta nesaņemšana neietekmē lēmuma tiesiskās sekas.
Policijas lēmums par nošķiršanu ir administratīvais akts, kas stājas spēkā tā pieņemšanas brīdī un ir izpildāms
nekavējoties. Policijas lēmumā par nošķiršanu noteiktais pienākums ir spēkā līdz lēmumā norādītajam laikam.
Policijas lēmums par nošķiršanu ir apstrīdams vai pārsūdzams 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
Policijas lēmuma par nošķiršanu apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur tā darbību.
Ja pieņemts policijas lēmums par nošķiršanu un aizsargājamā persona vai tās likumiskais pārstāvis vēlas, lai tiesa
izskatītu jautājumu par pagaidu aizsardzību pret vardarbību, policija nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamajā darbdienā
nosūta tiesai lēmuma norakstu, personas rakstveida pieteikumu tiesai, kā arī citu informāciju, kas ir policijas rīcībā un
var būt noderīga tiesai, izskatot jautājumu par pagaidu aizsardzību pret vardarbību.
Personai, kas rada draudus, var uzlikt piespiedu naudu ikreiz, kad tā pārkāpusi policijas lēmumu par nošķiršanu.
Šā panta septītajā daļā minēto un citu 
Administratīvā procesa likumā
 paredzēto piespiedu izpildes līdzekļu
piemērošanas apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur to izpildi.
Ministru kabinets izdod noteikumus, kuros nosaka:
1) kārtību, kādā pieņem, paziņo un izpilda policijas lēmumu par nošķiršanu, kā arī policijas lēmuma par
nošķiršanu veidlapas paraugu;
2) kārtību, kādā pieņem un pārsūta pieteikumu tiesai, lai tā izskata jautājumu par pagaidu aizsardzību pret
vardarbību;
3) kārtību, kādā kontrolējama tiesas vai tiesneša lēmuma par pagaidu aizsardzību pret vardarbību un ārvalsts
iestāžu nolēmumu, saskaņā ar kuriem izsniegta Eiropas Parlamenta un Padomes regulas Nr. 
606/2013
 5.pantā
minētā apliecība, izpilde.
(
06.03.2014
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2014
. likumu, kas stājas spēkā 
11.07.2014.
Grozījums devītās daļas 3.punktā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu Nr. 
606/2013
 stājas spēkā
11.01.2015.
 Sk. Pārejas noteikumu 8.punktu)
13. pants. Policijas darbinieka tiesības lietot fizisku spēku, speciālos līdzekļus, speciālos
transportlīdzekļus, izmantot dienesta suņus un zirgus un ievietot aizturētās personas pagaidu turēšanas
vietās
Policijas darbiniekam, pildot dienesta pienākumus, ir tiesības lietot fizisku spēku, speciālos cīņas paņēmienus,
speciālos līdzekļus (ķīmiskās vielas, priekšmetus vai mehānismus, kas paredzēti pašaizsardzībai vai sabiedriskās
kārtības un drošības garantēšanai, bet nav ieroči) un speciālos transportlīdzekļus, izmantot dienesta suņus un zirgus,
kā arī ievietot aizturētās personas pagaidu turēšanas telpās un šim nolūkam paredzētajos transportlīdzekļos, bet
izņēmuma gadījumā, ja ir liels aizturēto personu skaits, arī uz laiku norobežotās pagaidu turēšanas vietās, lai:
1) atvairītu uzbrukumu personām, policijas darbiniekiem un personām, kas pilda dienesta pienākumus
sabiedrības drošības garantēšanā un cīņā pret noziedzību;
2) atvairītu uzbrukumu ēkām, telpām, celtnēm un transportlīdzekļiem neatkarīgi no to piederības vai atbrīvotu
apbruņotu personu ieņemtos objektus;
3) atbrīvotu ķīlniekus;
11
/
22
4) novērstu masu nekārtības un sabiedriskās kārtības grupveida pārkāpumus;
5) aizturētu un nogādātu policijas iestādē likumpārkāpējus, kā arī savaldītu aizturētās, arestētās, apcietinātās
un notiesātās personas, ja tās nepakļaujas vai pretojas policijas darbiniekiem vai ir pamats uzskatīt, ka tās var
bēgt vai nodarīt kaitējumu apkārtējiem cilvēkiem vai sev;
6) pārtrauktu ļaunprātīgu nepakļaušanos likumīgām prasībām, kuras izvirza policijas darbinieki vai citas
personas, pildot dienesta pienākumus sabiedriskās kārtības garantēšanā vai cīņā pret noziedzību.
Fiziska spēka, speciālo cīņas paņēmienu, speciālo līdzekļu un speciālo transportlīdzekļu lietošanas vai dienesta
suņu un zirgu izmantošanas veidu un intensitāti, kā arī nepieciešamību ievietot personas pagaidu turēšanas telpā, šim
nolūkam paredzētajā transportlīdzeklī vai uz laiku norobežotā pagaidu turēšanas vietā nosaka konkrētās situācijas
raksturs un personas individuālās iezīmes. Lietojot fizisku spēku, speciālos cīņas paņēmienus, speciālos līdzekļus un
speciālos transportlīdzekļus vai izmantojot dienesta suņus un zirgus, maksimāli jāierobežo to nodarītais kaitējums, kā
arī jānodrošina cietušajiem pirmās palīdzības sniegšana, ja tā ir nepieciešama. Ja fiziska spēka, speciālo cīņas
paņēmienu, speciālo līdzekļu un speciālo transportlīdzekļu lietošanas vai dienesta suņu vai zirgu izmantošanas
rezultātā personai radies ievainojums vai iestājusies tās nāve, policijas darbiniekam nekavējoties jāziņo par to tiešajam
priekšniekam, kas šo faktu dara zināmu attiecīgajai prokuratūras iestādei.
Aizliegts lietot speciālos līdzekļus (izņemot roku dzelžus un sasiešanas līdzekļus), speciālos cīņas paņēmienus un
speciālos transportlīdzekļus, kā arī izmantot dienesta suņus un zirgus pret sievietēm, personām ar redzamām
invaliditātes pazīmēm un mazgadīgām personām, izņemot masu nekārtību vai sabiedriskās kārtības grupveida
pārkāpumu laikā, kā arī gadījumos, kad tiek apdraudēta citu personu dzīvība vai veselība vai kad tiek izrādīta bruņota
pretošanās vai izdarīts bruņots uzbrukums.
Speciālo līdzekļu veidus un šo līdzekļu lietošanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
Uzsākot personas apsargāšanu vai konvojēšanu, kā arī pirms šīs personas ievietošanas pagaidu turēšanas telpā,
šim nolūkam paredzētajā transportlīdzeklī vai uz laiku norobežotā pagaidu turēšanas vietā personu pārmeklē tā paša
dzimuma policijas darbinieks un pārbauda pie šīs personas esošās mantas, lai izņemtu priekšmetus, kurus tā var
izmantot uzbrukumam policijas darbiniekam vai ar kuriem iespējams nodarīt miesas bojājumus citiem cilvēkiem vai
sev.
Kārtību, kādā personas tiek ievietotas un turētas pagaidu turēšanas telpās, šim nolūkam paredzētajā
transportlīdzeklī, kā arī uz laiku norobežotās pagaidu turēšanas vietās, un prasības šādu telpu, šim nolūkam paredzēto
transportlīdzekļu un uz laiku norobežoto pagaidu turēšanas vietu aprīkošanai nosaka Ministru kabinets.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
21.07.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
17.08.2011.
)
14. pants. Policijas darbinieka tiesības pielietot šaujamieroci
Par šaujamieroča pielietošanu uzskatāms mērķtiecīgs šāviens.
Policijas darbiniekam ir tiesības pastāvīgi glabāt un nēsāt šaujamieroci, kas viņam izsniegts lietošanai dienesta
vajadzībām. Policijas darbinieka rīcībā esošo šaujamieroču glabāšanas un nēsāšanas noteikumus un kārtību nosaka
Latvijas Republikas iekšlietu ministrs.
Policijas darbinieks ir tiesīgs pielietot šaujamieroci galējas nepieciešamības situācijā, lai:
1) aizsargātu citas personas un sevi no uzbrukuma, kas reāli apdraud dzīvību vai var nodarīt kaitējumu veselībai,
novērstu mēģinājumu vardarbīgi iegūt šaujamieroci;
2) atbrīvotu ķīlniekus;
3) atvairītu grupveida vai bruņotu uzbrukumu policijas darbiniekiem vai citām personām, kuras pilda dienesta
pienākumus sabiedrības drošības garantēšanā un cīņā pret noziedzību;
4) atvairītu grupveida vai bruņotu uzbrukumu apsargājamiem objektiem, telpām, celtnēm, iestādēm, privāto
tiesību juridiskajām personām un personu apvienībām;
5) aizturētu personu, kura izrāda bruņotu pretošanos vai kura pārsteigta smaga vai sevišķi smaga nozieguma
izdarīšanas brīdī, vai izbēgusi no apcietinājuma, kā arī lai aizturētu apbruņotu personu, kura atsakās izpildīt
12
/
22
likumīgu prasību nodot ieroci vai sprāgstvielas;
6) apturētu transportlīdzekli, nodarot tam bojājumus, ja tā vadītājs ar savu rīcību rada reālus draudus personu
dzīvībai un veselībai un nepakļaujas policijas darbinieka prasībai apstādināt transportlīdzekli un ja nav citas
iespējas viņu aizturēt;
7) padarītu nekaitīgu dzīvnieku, kurš apdraud cilvēka dzīvību vai veselību.
Policijas darbiniekam ir arī tiesības izmantot šaujamieroci, lai dotu trauksmes signālu vai izsauktu palīdzību.
Pirms šaujamieroča pielietošanas ir jābrīdina par nodomu to darīt. Ja nepieciešams, var izdarīt arī brīdinājuma
šāvienu.
Bez brīdinājuma šaujamieroci var pielietot, ja:
uzbrukums ir pēkšņs vai uzbrukumā tiek izmantoti ieroči, kaujas tehnika, jebkura veida mehāniskie
transportlīdzekļi;
tas nepieciešams ķīlnieku atbrīvošanai;
notiek bēgšana no apcietinājuma, pielietojot ieroci vai izmantojot transportlīdzekli, vai notiek apcietināto bēgšana
no transportlīdzekļa tā braukšanas laikā.
Aizliegts pielietot un izmantot šaujamieročus vietās, kur to pielietošanas rezultātā var ciest citas personas, kā arī
aizliegts pielietot šaujamieročus pret sievietēm un nepilngadīgām personām, izņemot gadījumus, kad tās izdara
bruņotu uzbrukumu, izrāda bruņotu pretošanos vai ar grupveida uzbrukumu apdraud citu personu vai policijas
darbinieku dzīvību.
Policijas darbiniekam ir tiesības izvilkt šaujamieroci un sagatavot to šaušanai, ja viņš uzskata, ka konkrētajā
situācijā nav izslēgta tā pielietošana vai izmantošana. Ja aizturētā persona tīšām izdara negaidītas kustības vai citas
bīstamas darbības, kuras policijas darbinieks var saprast kā vardarbības mēģinājumu, mēģina tuvoties policijas
darbiniekam tuvāk par viņa norādīto attālumu, policijas darbiniekam ir tiesības pielietot šaujamieroci saskaņā ar šo
likumu.
Visos šaujamieroču pielietošanas un izmantošanas gadījumos policijas darbiniekam jādara viss iespējamais, lai
garantētu citu personu drošību, kā arī lai sniegtu cietušajiem nepieciešamo pirmo palīdzību. Par katru šaujamieroča
pielietošanas gadījumu atbildīgajai policijas iestādes amatpersonai nekavējoties jāziņo prokuroram.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.06.2000.
, 
13.10.2005.
 un 
12.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
11.07.2008.
)
III
1
 nodaļa 
POLICIJAS RESORISKĀ PĀRBAUDE
(Nodaļa 
16.09.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2010.
)
14.
1
 pants. Policijas resoriskās pārbaudes veikšanas nosacījumi
Policijas resorisko pārbaudi var uzsākt, lai:
1) pārbaudītu, kā tiek ievērotas tiesību normas, kuru izpildes kontrole un uzraudzība uzdota policijai;
2) likumā noteiktajos gadījumos veiktu personu meklēšanu;
3) noskaidrotu tāda cilvēka personību, kurš nespēj sniegt ziņas par sevi, vai identificētu neatpazīta cilvēka līķi.
Policijas resorisko pārbaudi atbilstoši kompetencei veic policijas darbinieks saskaņā ar šā likuma 
12.pantā
 vai
citos likumos policijai noteiktajām tiesībām. Resoriskās pārbaudes procesā policijas darbiniekam nav tiesību veikt
darbības, kas īstenojamas tikai kriminālprocesa vai administratīvā pārkāpuma lietvedības ietvaros.
Policijas resorisko pārbaudi, kas uzsākta saskaņā ar šā panta pirmās daļas 1.punktu, pabeidz mēneša laikā vai
13
/
22
ātrāk, ja tiek uzsākts kriminālprocess vai administratīvā pārkāpuma lietvedība.
Ja objektīvu iemeslu dēļ šā panta trešajā daļā noteikto termiņu nav iespējams ievērot, policijas struktūrvienības
priekšnieks to var pagarināt uz laiku, ne ilgāku par četriem mēnešiem. Ja resoriskā pārbaude uzsākta uz iesnieguma
pamata, par termiņa pagarināšanu paziņo iesniedzējam.
Policijas resorisko pārbaudi, kas uzsākta saskaņā ar šā panta pirmās daļas 2. vai 3.punktu, pabeidz, ja sasniegts
šīs pārbaudes mērķis vai zudis tās uzsākšanas pamats.
Policijas resoriskās pārbaudes materiālus, kas saistīti ar personas meklēšanu, tāda cilvēka personības
noskaidrošanu, kurš nespēj sniegt ziņas par sevi, vai ar neatpazīta cilvēka līķa identificēšanu, glabā vienkopus
meklēšanas lietā.
14.
2
 pants. Institūciju sadarbība un informācijas apmaiņa ar Integrētās iekšlietu informācijas sistēmas
starpniecību
Ja nepieciešams noskaidrot personas, mantas vai dokumenta atrašanās vietu, tāda cilvēka personību, kurš nespēj
sniegt ziņas par sevi, vai identificēt neatpazīta cilvēka līķi, policijas darbinieks, kas veic policijas resorisko pārbaudi, var
lemt par attiecīgo ziņu iekļaušanu Integrētajā iekšlietu informācijas sistēmā personas, mantas vai dokumenta
atrašanās vietas noskaidrošanai vai tāda cilvēka personības noskaidrošanai, kurš nespēj sniegt ziņas par sevi, vai
neatpazīta cilvēka līķa identificēšanai.
Ja zudusi nepieciešamība vai pamats noskaidrot personas, mantas vai dokumenta atrašanās vietu vai tāda cilvēka
personību, kurš nespēj sniegt ziņas par sevi, vai identificēt neatpazīta cilvēka līķi, policijas darbinieks, kas veic
policijas resorisko pārbaudi, lemj par attiecīgo ziņu dzēšanu no Integrētās iekšlietu informācijas sistēmas.
Integrētajā iekšlietu informācijas sistēmā iekļaujamo ziņu apjomu, to iekļaušanas pamatu un mērķi, iekļaušanas,
izmantošanas un dzēšanas kārtību, institūcijas, kurām piešķirama piekļuve šajā sistēmā iekļautajām ziņām, kā arī
rīcību, konstatējot personu, mantu vai dokumentu vai noskaidrojot tāda cilvēka personību, kurš nespēj sniegt ziņas par
sevi, vai identificējot neatpazīta cilvēka līķi, ja attiecīgās ziņas ir iekļautas šajā informācijas sistēmā, nosaka Ministru
kabinets.
IV nodaļa 
POLICIJAS STRUKTŪRA, POLICIJAS IESTĀŽU 
KOMPETENCES UN ATBILDĪBAS NOŠĶIRŠANA
15. pants. Policijas struktūra un padotība
Policija sastāv no Valsts policijas, pašvaldības policijas un ostas policijas.
Valsts policija savas kompetences ietvaros izpilda savus pienākumus visā Latvijas Republikas teritorijā,
pašvaldības policija — attiecīgajā administratīvajā teritorijā un citas pašvaldības administratīvajā teritorijā, kura
deleģējusi šajā likumā noteikto pienākumu vai uzdevumu izpildi, bet ostas policija — normatīvajos aktos noteiktajās
ostas robežās.
Valsts policija ir iekšlietu ministra pārraudzībā esoša iestāde.
Pašvaldības policija ir iekļauta attiecīgās pašvaldības sastāvā, ostas policija — attiecīgās Ostas pārvaldes sastāvā,
bet darba organizācijas jautājumos pašvaldības policija un ostas policija sadarbojas ar Valsts policiju.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.01.2013.
 un 
04.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2019.
)
16. pants. Valsts policija
Valsts policijas sastāvā ietilpst Valsts policijas centrālais aparāts un tam pakļautās struktūrvienības.
Valsts policijai ir savs karogs. Valsts policijas struktūrvienībām var būt savi karogi.
14
/
22
(Trešā daļa izslēgta ar 
13.05.1999
. likumu.)
(
20.03.1997
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.05.1999
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.1999.
)
17. pants. Kārtības policija
(Izslēgts 
15.06.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
18. pants. Kriminālpolicija
(Izslēgts 
15.06.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
19. pants. Pašvaldības policija
Pašvaldība var izveidot pašvaldības policiju vai 
Valsts pārvaldes iekārtas likumā
 noteiktajā kārtībā deleģēt šā panta
otrās daļas 1., 2.
1
, 4. un 6. punktā minēto uzdevumu izpildi citai pašvaldībai. Pašvaldības saskaņā ar likumu "
Par
pašvaldībām
" var izveidot kopīgu pašvaldības policiju.
Pašvaldības policijas pienākumos ietilpst:
1) likumpārkāpumu profilakse;
2) 
(izslēgts ar 
28.10.2010
. likumu)
;
2
1
) ar iespējamiem likumpārkāpumiem un notikumiem, kuri apdraud personu vai sabiedrības drošību, saistītu
iesniegumu un informācijas reģistrēšana, reaģēšana uz sniegto informāciju, kā arī saņemtās informācijas
nodošana kompetentām amatpersonām un institūcijām;
3) 
(izslēgts ar 
11.10.2018
. likumu)
;
4) kontrole pār to, kā tiek izpildīti pašvaldību apstiprinātie noteikumi, par kuru pārkāpšanu paredzēta
administratīvā atbildība, kā arī naudas sodu uzlikšana par šo noteikumu pārkāpšanu un to piedzīšana;
5) Valsts policijas un Drošības policijas atbalstīšana sabiedrības drošības garantēšanā un noziedzības
apkarošanā;
6) tūlītēju draudu novēršana, ja persona, kas atrodas mājoklī vai tā tuvumā, var nodarīt kaitējumu aizsargājamās
personas dzīvībai, brīvībai vai veselībai, līdz tiesa izskata jautājumu par pagaidu aizsardzību pret vardarbību.
Ja pašvaldība neveido savu vai kopīgu pašvaldības policiju vai nav deleģējusi pašvaldības policijas uzdevumus citai
pašvaldībai, šā panta otrās daļas 4. punktā minēto pienākumu izpilda Valsts policija.
Ja ienāk ziņas par to, ka tiek gatavots vai ir izdarīts likumpārkāpums, kura izskatīšana ir Valsts policijas
kompetencē, pašvaldības policija veic nepieciešamos pasākumus tā novēršanai, pārkāpēja aizturēšanai, notikuma
vietas apsargāšanai un nekavējoties par to paziņo attiecīgajai Valsts policijas iestādei (amatpersonai), kā arī nodod tai
likumpārkāpēju un attiecīgos dokumentus par viņu. Šajos jautājumos Valsts policijas amatpersonu norādījumi ir
saistoši pašvaldības policijas darbiniekiem.
Pašvaldības policijas darbinieku skaitu nosaka attiecīgā pašvaldība vai likumā "
Par pašvaldībām
" noteiktā
uzraudzības padome. Pašvaldības policijas sastāvā var būt tās priekšnieks, viņa vietnieki, vecākie inspektori, inspektori
un jaunākie inspektori, kā arī vecākie kārtībnieki, kārtībnieki un jaunākie kārtībnieki. Pašvaldības policisti savus
pienākumus pilda formas tērpā. Pamatprasības formas tērpam nosaka Ministru kabinets.
Pašvaldības policijas darbiniekam savas kompetences ietvaros ir visas šā likuma 
12.panta
 pirmās daļas 1.—6., 8.
—12., 14.
1
, 14.
3
, 15., 17., 20., 21., 24., 26.—28., 31., 32. un 34.punktā minētās tiesības, tiesības šā likuma 
13.pantā
noteiktajā kārtībā, iestājoties šā likuma 
13.panta
 pirmajā daļā minētajiem apstākļiem, lietot fizisku spēku, speciālos
cīņas paņēmienus, speciālos līdzekļus, kā arī ievietot personas pagaidu turēšanas telpās un šim nolūkam
paredzētajos transportlīdzekļos, bet izņēmuma gadījumā, ja ir liels aizturēto personu skaits, arī uz laiku norobežotās
pagaidu turēšanas vietās. Pildot šā panta otrās daļas 6.punktā minēto pienākumu, pašvaldības policijas darbiniekam ir
arī šā likuma 
12.panta
 pirmās daļas 13.
1
 un 16.punktā minētās tiesības, kā arī tiesības pieņemt policijas lēmumu par
nošķiršanu.
15
/
22
Speciālos līdzekļus, kurus ir tiesīgi lietot pašvaldības policijas darbinieki, kā arī šo speciālo līdzekļu lietošanas
kārtību nosaka Ministru kabinets.
Pašvaldības policijas darbiniekiem ir tiesības šā likuma 
14.pantā
 noteiktajā kārtībā un paredzētajās situācijās
pielietot šaujamieročus.
Pašvaldības policijas paraugnolikumu
 apstiprina Ministru kabinets.
Ministru kabinets nosaka šā panta otrās daļas 2.
1
 punktā minēto ziņu reģistrēšanas kārtību, apjomu un glabāšanas
termiņus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
01.09.1992.
, 
08.06.1994.
, 
20.03.1997.
, 
13.05.1999.
, 
15.06.2000.
, 
27.05.2004.
,
15.06.2006.
, 
14.09.2006.
, 
12.06.2008.
, 
28.10.2010.
, 
24.01.2013.
, 
06.03.2014.
 un 
11.10.2018
. likumu, kas stājas
spēkā 
07.11.2018.
)
19.
1
 pants. Ostas policija
Ostas pārvalde kā publisko tiesību juridiskā persona drīkst izveidot ostas policiju.
Ostas policijas pienākumos ietilpst:
1) likumpārkāpumu profilakse ostas teritorijā;
1
1
) ar iespējamiem likumpārkāpumiem un notikumiem, kuri apdraud personu vai sabiedrības drošību, saistītu
iesniegumu un informācijas reģistrēšana, reaģēšana uz sniegto informāciju, kā arī saņemtās informācijas
nodošana kompetentām amatpersonām un institūcijām;
2) apsardzes un caurlaižu režīma nodrošināšana ostā;
3) par administratīvo pārkāpumu izdarīšanu ostas teritorijā aizturētu personu apsargāšana;
4) to pašvaldības izdoto ostas noteikumu un sabiedriskās kārtības noteikumu ievērošanas kontrole, par kuru
pārkāpšanu paredzēta administratīvā atbildība, administratīvā pārkāpuma lietu uzsākšana, izskatīšana un
pieņemto lēmumu izpildes kontrole;
5) Valsts policijas un Drošības policijas atbalstīšana sabiedrības drošības garantēšanā un noziedzības
apkarošanā.
Ja ostas policijai ienāk ziņas par to, ka tiek gatavots vai ir izdarīts likumpārkāpums, kura izskatīšana nav tās
kompetencē, ostas policija veic nepieciešamos pasākumus likumpārkāpuma novēršanai, pārkāpēja aizturēšanai,
notikuma vietas apsargāšanai un nekavējoties par to paziņo kompetentajai valsts pārvaldes iestādei (amatpersonai), kā
arī nodod tai likumpārkāpēju un dokumentus par viņu. Šajos gadījumos valsts pārvaldes iestāžu amatpersonu
norādījumi ir saistoši ostas policijas darbiniekiem.
Ostas policijas darbinieku skaitu nosaka attiecīgā ostas pārvalde. Ostas policijas sastāvā var būt tās priekšnieks,
viņa vietnieki, vecākie inspektori, inspektori un jaunākie inspektori, kā arī vecākie kārtībnieki, kārtībnieki un jaunākie
kārtībnieki. Ostas policisti savus pienākumus pilda iekšlietu ministra apstiprinātajā vienota parauga formas tērpā.
Ostas policijas darbiniekiem ir viņu kompetencei atbilstošā apmērā šā likuma 
12.panta
 pirmās daļas 1.—6., 8., 9.,
14.
1
, 15., 17., 20., 21. un 32.punktā noteiktās tiesības, kā arī tiesības šā likuma 
13.pantā
 noteiktajā kārtībā lietot
fizisku spēku, speciālos līdzekļus, speciālos transportlīdzekļus, izmantot dienesta suņus un zirgus un ievietot
aizturētās personas pagaidu turēšanas vietās.
Speciālos līdzekļus, kurus ir tiesīgi lietot ostas policijas darbinieki, kā arī šo speciālo līdzekļu lietošanas kārtību
nosaka Ministru kabinets. Ostas policijas darbiniekiem ir tiesības šā likuma 
14.pantā
 noteiktajā kārtībā un
paredzētajās situācijās pielietot šaujamieročus.
Ministru kabinets nosaka šā panta otrās daļas 1.
1
 punktā minēto ziņu reģistrēšanas kārtību, apjomu un glabāšanas
termiņus.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
11.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
07.11.2018.
)
16
/
22
20. pants. Valsts policijas centrālā aparāta un tam pakļauto apakšvienību kompetence
(Izslēgts ar 
15.06.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
21. pants. Prasības pašvaldības policijas darbiniekam
Par pašvaldības policijas darbinieku var būt persona, kura atbilst šādām prasībām:
1) ir pilngadīgs Latvijas pilsonis;
2) nav sodīta par tīšu noziedzīgu nodarījumu — neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas;
3) nav notiesāta par tīšu noziedzīgu nodarījumu, atbrīvojot no soda;
4) nav saukta pie kriminālatbildības par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, izņemot gadījumu, kad persona ir
saukta pie kriminālatbildības, bet kriminālprocess pret to izbeigts uz reabilitējoša pamata;
5) ir ieguvusi vismaz vidējo izglītību.
Par pašvaldības policijas priekšnieku un viņa vietnieku var pieņemt darbā personu, kura atbilst šā panta pirmās
daļas 1., 2., 3. un 4.punktā noteiktajām prasībām un ir ieguvusi augstāko izglītību.
Pašvaldības policijas priekšnieku un viņa vietnieku pieņem darbā, ja saņemta iekšlietu ministra rakstveida
piekrišana. Iekšlietu ministrs rakstveida piekrišanu nedod, ja ir pietiekams pamats uzskatīt, ka persona rada draudus
valsts drošībai vai sabiedriskajai kārtībai un drošībai.
Vakanta pašvaldības policijas priekšnieka vai viņa vietnieka amata pienākumus vai prombūtnē esoša pašvaldības
policijas priekšnieka vai viņa vietnieka amata pienākumus var pildīt persona, kura atbilst šā panta otrās daļas
prasībām. Ja personai uzdod pildīt pašvaldības policijas priekšnieka vai viņa vietnieka amata pienākumus uz laiku, kas
pārsniedz sešus mēnešus, nepieciešams saņemt iekšlietu ministra rakstveida piekrišanu.
(
16.09.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2014.
 un 
11.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā
07.11.2018.
)
21.
1
 pants. Prasības ostas policijas darbiniekam
Par ostas policijas darbinieku var būt persona, kura atbilst šādām prasībām:
1) ir pilngadīgs Latvijas pilsonis;
2) nav sodīta par tīšu noziedzīgu nodarījumu — neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas;
3) nav notiesāta par tīšu noziedzīgu nodarījumu, atbrīvojot no soda;
4) nav saukta pie kriminālatbildības par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, izņemot gadījumu, kad persona ir
saukta pie kriminālatbildības, bet kriminālprocess pret to izbeigts uz reabilitējoša pamata;
5) ir ieguvusi vismaz vidējo izglītību.
Par ostas policijas priekšnieku un viņa vietnieku var pieņemt darbā personu, kura atbilst šā panta pirmās daļas 1.—
4.punktā noteiktajām prasībām un kura ir ieguvusi augstāko izglītību.
Ostas policijas priekšnieku un viņa vietnieku pieņem darbā, ja saņemta iekšlietu ministra rakstveida piekrišana.
Iekšlietu ministrs rakstveida piekrišanu nedod, ja ir pietiekams pamats uzskatīt, ka persona rada draudus valsts
drošībai vai sabiedriskajai kārtībai un drošībai.
Vakanta ostas policijas priekšnieka vai viņa vietnieka amata pienākumus vai prombūtnē esoša ostas policijas
priekšnieka vai viņa vietnieka amata pienākumus var pildīt persona, kura atbilst šā panta otrās daļas prasībām. Ja
personai uzdod pildīt ostas policijas priekšnieka vai viņa vietnieka amata pienākumus uz laiku, kas pārsniedz sešus
mēnešus, nepieciešams saņemt iekšlietu ministra rakstveida piekrišanu.
17
/
22
(
28.10.2010
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2014.
 un 
11.10.2018
. likumu, kas stājas spēkā
07.11.2018.
)
V nodaļa 
POLICIJAS DARBINIEKA TIESISKĀ AIZSARDZĪBA, 
DARBĪBAS GARANTIJAS UN ATBILDĪBA
22. pants. Policijas darbinieka tiesiskā aizsardzība
Policijas darbinieks ir valsts varas pārstāvis, un likumīgās prasības un rīkojumi, ko viņš izvirzījis vai devis, pildot
dienesta pienākumus, visām personām ir obligāti jāizpilda. Nepakļaušanās policijas darbinieka likumīgajām prasībām ir
sodāma. Policijas darbinieks atrodas valsts aizsardzībā, viņa godu un cieņu aizsargā valsts. Policijas darbinieka goda
aizskaršana, pretošanās viņam, viņa dzīvības un veselības apdraudējums, kā arī rīcība, kura traucē pildīt dienesta
pienākumus, ir sodāma Latvijas Republikas likumos noteiktajā kārtībā.
Policijas darbinieks neatbild par mantisko un fizisko kaitējumu, kas dienesta pilnvaru ietvaros nodarīts
likumpārkāpējam, kurš aizturēšanas brīdī nepakļaujas vai pretojas.
Policijas darbinieka prasības ir obligātas un rīcība ir saistoša jebkurai personai, kamēr amatpersona, kas pilnvarota
kontrolēt vai uzraudzīt viņa darbību, nebūs tās apturējusi vai atcēlusi.
23. pants. Policijas darbinieka darbības garantijas
Policijas darbinieks, pildot viņam uzliktos pienākumus, ir pakļauts savam tiešajam priekšniekam un augstākam
priekšniekam. Ja policijas darbinieks ir saņēmis priekšnieka pavēli, rīkojumu vai norādījumu, kas ir pretrunā ar likumu,
viņš ievēro likuma prasības.
Policijas darbiniekam nav saistoši partiju un citu sabiedriski politisko organizāciju un kustību vai to pārstāvju
rīkojumi un lēmumi.
Partiju un citu sabiedriski politisko organizāciju un kustību vai to pārstāvju iejaukšanās policijas darbībā ir aizliegta.
(Ceturtā daļa izslēgta ar 
15.06.2006
. likumu.)
Policijas darbinieku arodbiedrībām nav tiesību pieteikt streikus. Policijas darbiniekam ir tiesības pārsūdzēt tiesā par
viņu pieņemtos policijas un Iekšlietu ministrijas iestāžu amatpersonu lēmumus, ja viņš uzskata, ka šie lēmumi
nepamatoti ierobežo viņa tiesības vai pilnvaras vai aizskar viņa cieņu. Savu kultūras un sporta vajadzību apmierināšanai
policijas darbinieki var izveidot biedrības un klubus, kuru darbību reglamentē likumā noteiktajā kārtībā pieņemti un
reģistrēti statūti.
(Sestā daļa izslēgta ar 
19.12.2002
. likumu.)
(Septītā, astotā, devītā, desmitā, vienpadsmitā un divpadsmitā daļa izslēgta ar 
15.06.2006
. likumu.)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.03.1997.
, 
04.10.2001.
, 
20.06.2002.
, 
19.12.2002.
, 
16.12.2004.
, 
14.04.2005.
,
13.10.2005.
 un 
15.06.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
24. pants. Valsts policijas darbinieka nodrošināšana ar dzīvojamo telpu
Valsts policijai ir tiesības pirkt dzīvojamās mājas vai atsevišķus dzīvokļus, kā arī celt dzīvojamās mājas Valsts
policijas darbinieku vajadzībām.
Pašvaldība pēc Valsts policijas iestādes lūguma var nodrošināt Valsts policijas darbinieku, kurš dienesta interesēs
tiek pārcelts uz citu apdzīvotu vietu, ar dzīvojamo telpu dienesta vietas tuvumā.
(
04.10.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
25. pants. Citu garantiju piešķiršana policijas darbiniekam
18
/
22
(Izslēgts 
15.06.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
26. pants. Policijas darbinieka darba laiks un darba samaksa
(Izslēgts 
15.06.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
27. pants. Policijas darbinieka atbildība
Policijas darbinieks par prettiesisku rīcību ir atbildīgs normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
Policijas darbinieks nedrīkst veikt vai atbalstīt nekādu darbību, kas saistīta ar spīdzināšanu vai citādu cietsirdīgu,
necilvēcīgu, cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu. Neviens policijas darbinieks nedrīkst atsaukties uz augstākas
personas rīkojumu vai tādiem izņēmuma apstākļiem kā karastāvoklis vai kara draudi, draudi nacionālajai drošībai,
valsts iekšējā politiskā nestabilitāte vai uz ārkārtējiem apstākļiem, lai attaisnotu spīdzināšanu vai citādu cietsirdīgu,
necilvēcīgu vai cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu.
Apzināta nelikumīgas pavēles vai rīkojuma izpildīšana neatbrīvo policijas darbinieku no atbildības.
Kriminālsodu policijas darbinieks izcieš saskaņā ar vispārējiem noteikumiem, taču atsevišķi no pārējiem
notiesātajiem.
Par administratīvo pārkāpumu policijas darbinieks tiek saukts pie administratīvās atbildības likumā noteiktajā
kārtībā.
Policijas darbinieka izdoto administratīvo aktu un faktisko rīcību persona var apstrīdēt administratīvo procesu
regulējošos normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
04.10.2001.
 un 
14.04.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
10.05.2005.
)
VI nodaļa 
DIENESTS VALSTS POLICIJĀ
(Nodaļa izslēgta ar 
15.06.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
01.10.2006.
)
VII nodaļa 
POLICIJAS DARBĪBAS FINANSĒŠANA UN MATERIĀLTEHNISKĀ APGĀDE
34. pants. Valsts policijas finansēšana
Valsts policijas finanšu līdzekļus veido:
1) dotācija no vispārējiem ieņēmumiem valsts budžetā;
2) pašu ieņēmumi, kurus iegūst, noteiktā kārtībā noslēdzot līgumus ar juridiskajām vai fiziskajām personām.
(
05.12.1996
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
20.03.1997.
, 
23.10.1997.
, 
04.11.1999.
, 
19.12.2002.
un 
14.04.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
10.05.2005.
)
35. pants. Valsts policijas materiāltehniskā apgāde
Normas, pēc kādām Valsts policija nodrošināma ar tehniku, sakaru līdzekļiem, bruņojumu, speciālajiem līdzekļiem,
ekipējumu, datortehniku un programmnodrošinājumu, transportlīdzekļiem un to ekspluatācijai nepieciešamajiem
līdzekļiem, nosaka Ministru kabinets.
(
04.10.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2019.
)
36. pants. Valsts policijas nodrošināšana ar dienesta telpām
19
/
22
Dzelzceļa, gaisa un ūdens transporta valsts kapitālsabiedrībās izvietotās Valsts policijas struktūrvienības ar telpām
nodrošina attiecīgā valsts kapitālsabiedrība, kura sedz telpu ekspluatācijas izdevumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.10.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
27.10.2005.
)
37. pants. Pašvaldības policijas un ostas policijas finansēšana un materiāltehniskā apgāde
Pašvaldības policija tiek finansēta un tās materiāltehniskā apgāde tiek veikta no attiecīgās pašvaldības līdzekļiem.
Ostas policija tiek finansēta no attiecīgās ostas pārvaldes līdzekļiem.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.12.2010.
)
VIII nodaļa 
POLICIJAS DARBĪBAS KONTROLE UN UZRAUDZĪBA
38. pants. Policijas darbības kontrole
Policijas darbību kontrolē Ministru kabinets, iekšlietu ministrs un pašvaldību iestādes savas kompetences ietvaros.
(
05.12.1996
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.01.1997.
)
39. pants. Uzraudzība pār likumu ievērošanu policijas darbībā
Uzraudzību pār likumu ievērošanu policijas darbībā veic Latvijas Republikas ģenerālprokurors un viņam pakļautie
prokurori.
Pārejas noteikumi
(
15.06.2006
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.09.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.11.2010.
)
1. Neizmaksātos atvaļinājuma pabalstus par 2005.gadu izmaksā šim mērķim piešķirto valsts budžeta līdzekļu
ietvaros.
2. Pašvaldības policijas darbinieks, kurš pieņemts darbā līdz 2010.gada 1.novembrim un neatbilst šā likuma
21.panta
 pirmās daļas 1.punktā minētajām prasībām, var ieņemt pašvaldības policijas darbinieka amatu līdz 2011.gada
1.martam. Ja minētais darbinieks iesniedz naturalizācijas iesniegumu atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas reglamentē
uzņemšanu Latvijas pilsonībā, viņš var ieņemt pašvaldības policijas darbinieka amatu līdz naturalizācijas iesnieguma
izskatīšanai.
(
16.09.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2010.
)
3. Pašvaldības policijas darbinieks, kurš pieņemts darbā līdz 2010.gada 1.novembrim un neatbilst šā likuma
21.panta
 pirmās daļas 2., 3. un 4.punktā minētajām prasībām, var ieņemt pašvaldības policijas darbinieka amatu līdz
2011.gada 1.martam.
(
16.09.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2010.
)
4. Pašvaldības policijas darbinieks, kurš pieņemts darbā līdz 2010.gada 1.novembrim un neatbilst šā likuma
21.panta
 pirmās daļas 5.punktā vai otrajā daļā minētajām izglītības prasībām, var ieņemt pašvaldības policijas
darbinieka amatu līdz 2011.gada 1.septembrim. Ja minētais darbinieks uzsāk studijas (mācības) akreditētā izglītības
iestādē un iesniedz pašvaldībai izglītības iestādes izsniegtu izziņu par studiju (mācību) uzsākšanu (turpināšanu), viņš
var ieņemt pašvaldības policijas darbinieka amatu līdz nepieciešamās izglītības iegūšanai vai studiju (mācību)
pārtraukšanai.
(
16.09.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2010.
)
5. Pēc šo pārejas noteikumu 2., 3. un 4.punktā minētā termiņa pašvaldības policijas darbiniekam, kurš neatbilst šā
likuma 
21.panta
 pirmajā vai otrajā daļā minētajām prasībām, uzsaka darba līgumu sakarā ar neatbilstību pašvaldības
20
/
22
Latvijas Republikas Augstākās Padomes priekšsēdētājs A. GORBUNOVS 
Latvijas Republikas Augstākās Padomes sekretārs I. DAUDIŠS
Rīgā 1991. gada 4. jūnijā
policijas darbiniekam noteiktajām prasībām.
(
16.09.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2010.
)
6. Šā likuma 
21.panta
 pirmās daļas 5.punktā vai otrajā daļā minētās izglītības prasības nepiemēro pašvaldības
policijas darbiniekam, kurš pieņemts darbā līdz 2010.gada 1.novembrim, ja viņam līdz vecuma pensijas piešķiršanai
noteiktajam vecumam atlikuši seši gadi vai mazāk par sešiem gadiem.
(
16.09.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.11.2010.
)
7. Ministru kabinets līdz 2013.gada 1.jūnijam izdod šā likuma 
12.panta
 piektajā daļā paredzētos noteikumus.
(
24.01.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.02.2013.
)
8. Grozījumi šā likuma 
10.panta
 pirmās daļas 22.punktā, 
12.panta
 sestajā daļā un 
12.
1
 panta
 devītās daļas
3.punktā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu Nr. 
606/2013
 un 
12.panta
 pirmās daļas 13.
3
 punkts
stājas spēkā 2015.gada 11.janvārī.
(
12.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.2014.
)
9. No šā likuma 
21.panta
 ceturtās daļas izrietošā prasība par augstākās izglītības nepieciešamību personai, kurai
uzdod pildīt prombūtnē esoša vai vakanta pašvaldības policijas priekšnieka vai viņa vietnieka amata pienākumus, ir
obligāta no 2017.gada 1.janvāra.
(
12.06.2014
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
11.07.2014.
)
10. Ministru kabinets līdz 2016.gada 1.oktobrim izdod šā likuma 
10.panta
 piektajā daļā un 
12.panta
 ceturtajā daļā
minētos noteikumus.
(
28.04.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.05.2016.
)
11. Līdz šā likuma 
12.panta
 ceturtajā daļā minēto Ministru kabineta noteikumu izdošanai, bet ne ilgāk kā līdz
2016.gada 1.oktobrim piemērojami Ministru kabineta 2009.gada 7.aprīļa noteikumi Nr.305 "
Kārtība, kādā veicama
publiskas vietas novērošana, izmantojot tehniskos līdzekļus, kā arī novērošanā iegūto datu glabāšana un
publiskošana
".
(
28.04.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
26.05.2016.
)
12. Ministru kabinets līdz 2019. gada 31. decembrim izdod šā likuma 
19.
 panta desmitajā daļā un 
19.
1
 panta
septītajā daļā minētos noteikumus. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai pašvaldības
policija un ostas policija, reģistrējot ar iespējamiem likumpārkāpumiem un notikumiem, kuri apdraud personu vai
sabiedrības drošību, saistītus iesniegumus un informāciju, nepārsniedz Ministru kabineta 2012. gada 20. marta
noteikumos Nr. 190 "
Noteikumi par notikumu reģistrēšanas kārtību un policijas reaģēšanas laiku
" paredzēto
informācijas apjomu.
(
11.10.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.11.2018.
)
13. Pašvaldības policija un ostas policija iesniegumus un informāciju par iespējamiem likumpārkāpumiem un
notikumiem, kuri apdraud personu vai sabiedrības drošību, sāk reģistrēt vienotajā notikumu reģistrā ne vēlāk kā
2025. gada 1. janvārī.
(
11.10.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.11.2018.
)
14. Ministru kabinets līdz 
2020.
 gada 
1.
 janvārim izdod šā likuma 
19.
 panta piektajā daļā minētos noteikumus.
(
11.10.2018
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
07.11.2018.
)
21
/
22
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
22
/
22