Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 151 (2916),
29.10.2003.
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
585
Pieņemts: 
21.10.2003.
Stājas spēkā: 
30.10.2003.
Attēlotā redakcija:
 13.04.2018. - 31.12.2020.
Grozījumi:
MK 05.12.2006. noteikumi 
Nr.985 / LV, 195 (3563), 07.12.2006. / Stājas spēkā 08.12.2006.
MK 22.12.2009. noteikumi 
Nr.1593 / LV, 204 (4190), 29.12.2009. / Stājas spēkā 01.01.2010.
MK 02.02.2010. noteikumi 
Nr.107 / LV, 25 (4217), 12.02.2010. / Stājas spēkā 13.02.2010.
MK 02.08.2011. noteikumi 
Nr.589 / LV, 122 (4520), 05.08.2011. / Stājas spēkā 06.08.2011.
MK 13.12.2011. noteikumi 
Nr.958 / LV, 200 (4598), 21.12.2011. / Stājas spēkā 22.12.2011.
MK 27.03.2012. noteikumi 
Nr.224 / LV, 54 (4657), 04.04.2012. / Stājas spēkā 05.04.2012.
MK 08.01.2013. noteikumi 
Nr.26 / LV, 12 (4818), 17.01.2013. / Stājas spēkā 18.01.2013.
MK 21.05.2013. noteikumi 
Nr.256 / LV, 98 (4904), 23.05.2013. / Stājas spēkā 24.05.2013.
MK 02.07.2013. noteikumi 
Nr.355 / LV, 129 (4935), 05.07.2013. / Stājas spēkā 06.07.2013.
MK 15.10.2013. noteikumi 
Nr.1103 / LV, 203 (5009), 17.10.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
MK 11.07.2017. noteikumi 
Nr.409 / LV, 140 (5967), 17.07.2017. / Stājas spēkā 18.07.2017.
MK 10.04.2018. noteikumi 
Nr.205 / LV, 73 (6159), 12.04.2018. / Stājas spēkā 13.04.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr.585
 
Rīgā 2003.gada 21.oktobrī (prot. Nr.55 32.§)
Noteikumi par grāmatvedības kārtošanu un organizāciju
Izdoti saskaņā ar likuma "
Par grāmatvedību
" 
15.panta
 pirmo daļu 
un 
Euro
 ieviešanas kārtības likuma
 
13.panta
 otro daļu
(MK 
02.07.2013.
 noteikumu Nr.355 redakcijā)
I. Saimniecisko darījumu iegrāmatošana un grāmatvedības reģistru kārtošana
1. Noteikumi nosaka komersanta, kooperatīvās sabiedrības, ārvalsts komersanta filiāles un nerezidenta (ārvalsts
komersanta) pastāvīgās pārstāvniecības, biedrības un nodibinājuma, politiskās organizācijas (partijas) un politisko
organizāciju (partiju) apvienības, reliģiskās organizācijas, arodbiedrības, iestādes, kura tiek finansēta no valsts budžeta
vai pašvaldību budžeta, valsts vai pašvaldību aģentūras, citas juridiskās un fiziskās personas, kas veic saimniecisko
darbību (turpmāk - uzņēmums), grāmatvedības kārtošanas un organizācijas prasības.
(MK 
05.12.2006.
 noteikumu Nr.985 redakcijā)
2. Visus uzņēmuma saimnieciskos darījumus apliecina ar attaisnojuma dokumentiem, novērtē naudas izteiksmē
un, ievērojot hronoloģiju, sistemātiskā kārtībā iegrāmato uzņēmuma grāmatvedības reģistros.
(MK 
02.08.2011.
 noteikumu Nr.589 redakcijā)
3. Normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos kustamu vai nekustamu mantu var reģistrēt un uzskaitīt natūrā.
4. Attaisnojuma dokumentam var būt ārēja vai iekšēja izcelsme, un atkarībā no dokumenta nozīmes tas var būt
sagatavots rakstiski (vienā vai vairākos eksemplāros) vai elektroniski. 
1
/
19
5. Attaisnojuma dokumentu sagatavo tā, lai visā tā glabāšanas laikā nezustu tajā ietvertā informācija.
(MK 
02.08.2011.
 noteikumu Nr.589 redakcijā)
6. Ja attaisnojuma dokumentu sagatavo un glabā elektroniski, jānodrošina iespēja, ja nepieciešams, izsniegt šā
dokumenta kopiju, norakstu vai izrakstu papīra formā.
7. Uzņēmuma vadītājs, ievērojot attaisnojuma dokumentiem normatīvajos aktos noteiktās prasības, patstāvīgi
izvēlas šo dokumentu formu un sagatavošanas veidu, izņemot gadījumus, ja attiecīga attaisnojuma dokumenta
noformēšanu vai saturu reglamentē konkrēts normatīvais akts.
7.
1
 Sagatavojot attaisnojuma dokumentu attiecībā uz precēm un citām materiālajām vērtībām (turpmāk — preces),
un pakalpojumiem, saimnieciskā darījuma aprakstā un pamatojumā norāda:
7.
1
 1. preču vai pakalpojuma nosaukumu;
7.
1
 2. attiecīgā saimnieciskā darījuma vai darbības aprakstu (piemēram, preču piegāde (pārdošana) citam
uzņēmumam, pārvietošana starp uzņēmuma pastāvīgajām darbības vietām (turpmāk – uzņēmuma
struktūrvienības) vai starp personām, kas atbild par konkrētu preču saglabāšanu, pakalpojuma sniegšana).
(MK 
22.12.2009.
 noteikumu Nr.1593 redakcijā, kas grozīta ar MK 
02.08.2011.
 noteikumiem Nr.589; MK
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958)
7.
2
 Sagatavojot šo noteikumu 
7.
1
 punktā
 minēto attaisnojuma dokumentu, saimnieciskā darījuma mērītājos norāda:
7.
2
 1. mērvienību un daudzumu;
7.
2
 2. vienas vienības cenu;
7.
2
 3. saimnieciskā darījuma novērtējumu naudā;
7.
2
 4. piešķirtās atlaides, ja tādas ir;
7.
2
 5. no saimnieciskā darījuma novērtējuma naudā aprēķinātos nodokļus (pievienotās vērtības nodoklis,
akcīzes nodoklis, dabas resursu nodoklis), ja tādi ir;
7.
2
 6. saimnieciskā darījuma novērtējumu naudā kopā ar nodokļiem.
(MK 
22.12.2009.
 noteikumu Nr. 1593 redakcijā, kas grozīta ar MK 
02.08.2011.
 noteikumiem Nr. 589; MK
10.04.2018.
 noteikumiem Nr. 205)
7.
3
 Sagatavojot ārēju vai iekšēju attaisnojuma dokumentu saistībā ar darījumiem vai darbībām ar akcīzes precēm
(tai skaitā ražošanu, apstrādi, pārstrādi, sajaukšanu, fasēšanu, nosūtīšanu, piegādi, inventarizāciju), attaisnojuma
dokumentā papildus norāda akcīzes preču apriti reglamentējošos normatīvajos aktos noteikto informāciju.
(MK 
10.04.2018.
 noteikumu Nr. 205 redakcijā)
7.
4
 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu
 
2.punktu
)
7.
5
 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu
 
2.punktu
)
7.
6
 
(Zaudējis spēku ar 
01.07.2014.
; sk. 
80.punktu
)
2
/
19
8. Dokumentus, kas atbilst attaisnojuma dokumentiem noteiktajām prasībām, izmanto ierakstiem grāmatvedības
reģistros, lai sistematizētu šajos dokumentos ietverto informāciju par uzņēmuma saimnieciskajiem darījumiem.
(MK 
02.08.2011.
 noteikumu Nr. 589 redakcijā, kas grozīta ar MK 
10.04.2018.
 noteikumiem Nr. 205)
8.
1
 Attaisnojuma dokumentam, kas sagatavots saistībā ar skaidrās vai bezskaidrās naudas avansa izlietojumu vai
darbinieka izdevumu atlīdzināšanu, pievieno attiecīgos naudas izdevumus apliecinošos dokumentus. Saņemto kases
čeku vai citu dokumentu, kas sagatavots atbilstoši normatīvajiem aktiem par nodokļu un citu maksājumu reģistrēšanas
elektroniskajām ierīcēm un iekārtām (turpmāk – kases čeks), var izmantot par naudas izdevumus apliecinošu
dokumentu šādos gadījumos:
8.
1
 1. ja kases čeks satur visus attaisnojuma dokumentam nepieciešamos rekvizītus un informāciju, izņemot
rekvizītu – autora paraksts;
8.
1
 2. ja kases čekā nav visi attaisnojuma dokumentam nepieciešamie rekvizīti un informācija, bet ir:
8.
1
 2.1. kases čeka izsniedzēja noformēts attaisnojuma dokuments (kvīts), kurā papildus likumā "
Par
grāmatvedību
" noteiktajiem rekvizītiem un informācijai norādīts arī kases čeka datums un numurs;
8.
1
 2.2. papildu ieraksti ar kases čekā neietvertajiem attaisnojuma dokumentam nepieciešamajiem
rekvizītiem un informāciju, kas apstiprināti ar kases čeka izsniedzēja parakstu, paraksta atšifrējumu, ja
kases čekā tas nav norādīts, un spiedogu, kurā norādīts kases čeka izsniedzēja uzņēmuma nosaukums,
nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs un juridiskā adrese.
(MK 
27.03.2012.
 noteikumu Nr.224 redakcijā)
8.
2
 Par naudas izdevumus apliecinošu dokumentu var izmantot arī:
8.
2
 1. tādu kases čeku, kas uzskatāms par pievienotās vērtības nodokļa rēķinu atbilstoši pievienotās vērtības
nodokli regulējošajiem normatīvajiem aktiem;
8.
2
 2. tādu kases čeku, kas izsniegts (saņemts) no kases sistēmas, specializētas ierīces vai iekārtas bez
kasiera operatora līdzdalības un kurā nav ietverts preču vai pakalpojumu saņēmēja nosaukums (fiziskajai
personai – vārds, uzvārds), juridiskā adrese (fiziskajai personai – deklarētās dzīvesvietas adrese) un
reģistrācijas numurs, ja kases čeks izsniegts par darījumu, kura vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa ir
mazāka par 29 
euro
;
8.
2
 3. komandējuma vai darba brauciena laikā ārvalstī izsniegtu naudas izdevumus apliecinošu dokumentu, kurā
nav visi attaisnojuma dokumentam nepieciešamie rekvizīti un informācija;
8.
2
 4. tādu biļeti, kas sagatavota saskaņā ar normatīvajiem aktiem par pasažieru pārvadāšanu;
8.
2
 5. izmaksu sarakstu par fiziskajām personām izsniegto skaidrās naudas summu par sēņu, ogu vai savvaļas
ārstniecības augu un ziedu nodošanu. Izmaksu sarakstā norāda vismaz šādu informāciju:
8.
2
 5.1. ieraksta datums un kārtas numurs;
8.
2
 5.2. fiziskās personas vārds, uzvārds un personas kods;
8.
2
 5.3. nododamās preces nosaukums, mērvienība un daudzums;
8.
2
 5.4. fiziskajai personai izmaksājamā skaidrās naudas summa, izteikta vārdos un ciparos;
8.
2
 5.5. fiziskās personas paraksts par skaidrās naudas saņemšanu.
(MK 
27.03.2012.
 noteikumu Nr.224 redakcijā, kas grozīta ar MK 
21.05.2013.
 noteikumiem Nr.256; MK 
02.07.2013.
noteikumiem Nr.355; MK 
15.10.2013.
 noteikumiem Nr.1103)
3
/
19
8.
3
 Par ārēju attaisnojuma dokumentu var izmantot arī preces (pakalpojuma) saņēmējam samaksāšanai izsniegta
papīra formā sagatavota dokumenta kopiju (elektroniskā formā vai izdruku), kas nosūtīta elektroniski skenētā veidā vai
pa faksu, kā arī elektroniskā dokumenta kopiju papīra formā (izdruku), kuras pareizība nav apliecināta saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par dokumentu izstrādāšanas un noformēšanas kārtību, ja tiek izpildīts likuma "
Par
grāmatvedību
" 7.
1
 panta otrajā vai trešajā daļā minētais nosacījums.
(MK 
13.12.2011.
 noteikumu Nr.958 redakcijā)
8.
4
 Šo noteikumu izpratnē skaidrās vai bezskaidrās naudas avanss ir maksājums fiziskajai personai – uzņēmuma
darbiniekam, valdes vai padomes loceklim, īpašniekam, dalībniekam vai biedram – uzņēmuma saimniecisko darījumu
nodrošināšanai no uzņēmuma kases (skaidrā nauda) vai šīs personas bankas kontā no uzņēmuma bankas konta
(bezskaidrā nauda), lai šī persona veiktu vienu vai vairākus maksājumus saskaņā ar doto uzdevumu (piemēram,
komandējuma, preču iegādes vai pakalpojumu izmantošanas izdevumu segšanai). Citi uzņēmuma skaidrās vai
bezskaidrās naudas maksājumi fiziskajai personai (piemēram, darba algas avanss vai samaksa, naudas aizdevums,
individuālajam komersantam, individuālajam uzņēmumam, zemnieku vai zvejnieku saimniecībai – līdzekļu izņemšana
no saimnieciskās darbības) netiek uzskatīti par skaidrās vai bezskaidrās naudas avansu.
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.26 redakcijā)
9. Kārtojot grāmatvedības reģistrus, ierakstos par vērtības mēru lieto 
euro
. Kredītiestāde un krājaizdevu sabiedrība
attaisnojuma dokumentā par klientam sniegtu finanšu pakalpojumu norādītās summas ārvalsts valūtā var iegrāmatot
grāmatvedības reģistrā attiecīgajā valūtā, ja šo reģistru kārto elektroniski, izmantojot datorprogrammu, un atsevišķi
uzskaita saimnieciskos darījumus 
euro
 un ārvalstu valūtās (pa to veidiem), kā arī nodrošina ārvalstu valūtās
iegrāmatoto summu (kopsummu) pārrēķināšanu uz 
euro
 vismaz reizi darbdienā saskaņā ar grāmatvedībā izmantojamo
ārvalstu valūtas kursu vai, ja tam ir pietiekams pamats, saskaņā ar tās grāmatvedības politikā noteikto valūtas tirgus
kursu avotu.
(MK 
15.10.2013.
 noteikumu Nr.1103 redakcijā)
9.
1
 
(Svītrots ar MK 
15.10.2013.
 noteikumiem Nr.1103)
9.
2
 Katra pārskata gada beigās ārvalstu valūtas naudas atlikumus un ārvalstu valūtās izteikto avansu, aizdevumu
vai aizņēmumu atlikumus, kā arī citus ārvalstu valūtās maksājamos debitoru vai kreditoru parādu atlikumus pārrēķina
no attiecīgās ārvalsts valūtas uz 
euro
 saskaņā ar grāmatvedībā izmantojamo ārvalstu valūtas kursu, kas ir spēkā
pārskata gada pēdējās dienas beigās (kredītiestādē un krājaizdevu sabiedrībā, ja tam ir pietiekams pamats, saskaņā
ar tās grāmatvedības politikā noteikto valūtas tirgus kursu avotu) un iegūto novērtējuma palielinājumu vai samazinājumu
(pozitīvo vai negatīvo starpību) ieraksta grāmatvedības reģistros.
(MK 
15.10.2013.
 noteikumu Nr.1103 redakcijā)
10. Ierakstus grāmatvedības reģistros izdara divkāršā ieraksta sistēmā vai – likumā "
Par grāmatvedību
" noteiktajos
gadījumos – vienkāršā ieraksta sistēmā. Ieraksti grāmatvedības reģistros izdarāmi, pamatojoties uz attaisnojuma
dokumentiem. Ierakstiem grāmatvedības reģistros, ja nepieciešams, var izmantot tādus iekšējus attaisnojuma
dokumentus, kas sagatavoti, pamatojoties uz viendabīgu attaisnojuma dokumentu kopsavilkuma datiem vai viendabīgu
naudas izdevumus apliecinošu dokumentu kopsavilkuma datiem.
(MK 
11.07.2017.
 noteikumu Nr. 409 redakcijā)
11. Izmantojot grāmatvedības reģistru kārtošanā divkāršā ieraksta sistēmu, vienu un to pašu summu par vienu un to
pašu saimniecisko darījumu ieraksta grāmatvedības kontu debetā un kredītā, ievērojot uzņēmumā lietoto
grāmatvedības kontu plānu un saimnieciskā darījuma būtībai atbilstošu grāmatvedības kontu savstarpējo saistību
(kontu korespondenci).
(Grozīts ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
12. Grāmatvedības kontu plāns ir uzņēmuma vadītāja apstiprināts ilglaicīgai lietošanai paredzēts sistematizēts
kontu saraksts ar atbilstoši piešķirtiem kontu kodiem.
13. Katrā grāmatvedības kontā uzkrāj finanšu pārskatu sagatavošanai nepieciešamo grāmatvedības informāciju
naudas izteiksmē par šī konta nosaukumam atbilstošiem uzņēmuma aktīviem, saistībām, pašu kapitāla posteņiem un
ieņēmumiem vai izdevumiem noteiktā laikposmā.
4
/
19
14. Ja saimniecisko darījumu iegrāmatošanai izmanto divus kontus, lieto vienkāršo kontu korespondenci, bet, ja
šim nolūkam izmanto trīs kontus vai vairāk, — salikto kontu korespondenci.
15. Norādījumu par to, kura grāmatvedības konta kredītā un kura konta debetā ierakstāma saimnieciskā darījuma
summa (iegrāmatojums), izdara rakstiski uz papīra formā sagatavota attaisnojuma dokumenta vai iekšēja attaisnojuma
dokumenta, kas sagatavots, pamatojoties uz viendabīgu attaisnojuma dokumentu kopsavilkuma datiem, vai nodrošina
šī iegrāmatojuma atšifrējumu, ja iegrāmatojumu veic elektroniski, un atbilstoši šim iegrāmatojumam izdara ierakstus
attiecīgajos kontos.
(Grozīts ar MK 
02.08.2011.
 noteikumiem Nr. 589; MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
16. Galvenajā grāmatā norāda grāmatvedības kontu kodus un to nosaukumus grāmatvedības kontu plānā
paredzētajā secībā. Veicot iegrāmatojumus attaisnojuma dokumentos un izdarot ierakstus grāmatvedības reģistros,
norāda grāmatvedības kontu kodus.
(Grozīts ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
17. Grāmatvedības reģistrus iedala hronoloģiskajos reģistros un sistemātiskajos reģistros. Šajos reģistros attiecīgi
hronoloģiskā secībā (hronoloģiskais ieraksts) vai pēc ekonomiskā satura (sistemātiskais ieraksts) izdara ierakstus par
katru saimniecisko darījumu. Ja noteikta veida saimnieciskie darījumi bieži atkārtojas, katram šādam saimniecisko
darījumu veidam var iekārtot atsevišķu hronoloģisko reģistru.
18. Hronoloģiskajos reģistros visus saimnieciskos darījumus reģistrē hronoloģiskā secībā un par katru
saimniecisko darījumu norāda šādu informāciju:
18.1. ieraksta datums;
18.2. ieraksta kārtas numurs;
18.3. atsauce uz attaisnojuma dokumentu: dokumenta autors (juridiskās personas nosaukums vai fiziskās
personas vārds, uzvārds), dokumenta nosaukums vai saimnieciskā darījuma apraksts, dokumenta
sagatavošanas datums un reģistrācijas numurs. Ja grāmatvedību kārto, izmantojot grāmatvedības
datorprogrammas (grāmatvedības informācijas datorsistēmu programmatūru), šajā apakšpunktā minētās
informācijas vietā drīkst norādīt unikālu attiecīgā attaisnojuma dokumenta pazīmi (piemēram, numuru, ar kādu
attaisnojuma dokuments reģistrēts grāmatvedības datorprogrammā), kas ļauj šo attaisnojuma dokumentu
viennozīmīgi identificēt;
18.4. saimnieciskā darījuma novērtējums naudā;
18.5. saimnieciskā darījuma grāmatvedības konta nosaukums vai kods un norādījums, vai ieraksts izdarāms šā
konta debetā vai kredītā (ja grāmatvedības kārtošanā izmanto divkāršā ieraksta sistēmu, — to kontu kodi, kuru
debetā un kredītā iegrāmatojams saimnieciskais darījums).
19. Sistemātiskajos reģistros saimnieciskos darījumus apkopo pēc ekonomiskā satura vienveidīgās grupās.
Sistemātiskie reģistri ir galvenā grāmata un analītiskās uzskaites reģistri. Galvenajā grāmatā saimnieciskos darījumus
reģistrē naudas izteiksmē pa grāmatvedības kontiem. Analītiskās uzskaites reģistros saimnieciskos darījumus reģistrē
pa analītiskās uzskaites kontiem naudas izteiksmē, bet attiecībā uz pamatlīdzekļu un krājumu uzskaites vienībām —
arī natūrā.
20. Uzņēmumos var izmantot žurnālu-virsgrāmatu. Šādā gadījumā papildus žurnālam-virsgrāmatai iekārto
hronoloģiskos reģistrus atsevišķiem saimniecisko darījumu veidiem un analītiskās uzskaites reģistrus pamatlīdzekļu,
krājumu, norēķinu atlikumu un apgrozījuma uzskaitei vai citu grāmatvedības kontu analītiskai uzskaitei.
21. Krājumu veidu un izmaksu posteņu sastāvdaļu vai citu uzskaites objektu detalizētai klasifikācijai var ieviest
īpašas kodu sistēmas (ciparu vai burtu kodus), simbolus vai saīsinājumus. Attiecīgo kodu sistēmu, simbolu un
saīsinājumu lietošanas noteikumus uzņēmumā apstiprina uzņēmuma vadītājs.
5
/
19
22. 
(Svītrots ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985.)
23. Biedrības, nodibinājuma, arodbiedrības vai reliģiskās organizācijas apgrozījums (ieņēmumi) no
saimnieciskajiem darījumiem pārskata gadā ietver visus biedrības, nodibinājuma, arodbiedrības vai reliģiskās
organizācijas ieņēmumus, kas atspoguļoti ieņēmumu un izdevumu pārskatā. Ja biedrība, nodibinājums, arodbiedrība
vai reliģiskā organizācija ir izvēlējusies kārtot grāmatvedību vienkāršā ieraksta sistēmā, tā iekārto naudas plūsmas
uzskaites žurnālu, kurā reģistrē skaidrās un bezskaidrās naudas ieņēmumus un izdevumus, vai divus atsevišķus
žurnālus – kases grāmatu un kredītiestāžu kontu grāmatu. Kases grāmatā veic skaidrās naudas ieņēmumu un
izdevumu uzskaiti, bet kredītiestāžu kontu grāmatā – norēķinu un noguldījumu kontos kredītiestādēs esošās
bezskaidrās naudas ieņēmumu un izdevumu uzskaiti. Lai fiksētu gada pārskata daļu sagatavošanai un nodokļu
aprēķināšanai nepieciešamos datus, kā arī veiktu biedrības, nodibinājuma, arodbiedrības vai reliģiskās organizācijas
mantas un norēķinu kontroli, papildus iekārto attiecīgus analītiskās uzskaites reģistrus (piemēram, pamatlīdzekļu un
nemateriālo ieguldījumu uzskaites reģistru, materiālu uzskaites reģistru, debitoru uzskaites reģistru un kreditoru
uzskaites reģistru).
(MK 
27.03.2012.
 noteikumu Nr.224 redakcijā)
24. 
(Svītrots ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985.)
24.
1
 Ierakstus grāmatvedības reģistros par saimnieciskajiem darījumiem izdara likumā "
Par grāmatvedību
"
attaisnojuma dokumentu iegrāmatošanai noteiktajos termiņos. Pēc pārskata gada beigām – laika posmā līdz gada
pārskata parakstīšanas datumam – grāmatvedības reģistros var iegrāmatot attaisnojuma dokumentus, kas attiecas uz
šo pašu pārskata gadu, bet saņemti, izsniegti vai sagatavoti pēc pārskata gada beigu dienas, tajā skaitā:
24.
1
 1. par pārskata gada pēdējā mēnesī darbiniekiem aprēķināto algu;
24.
1
 2. par pārskata gada slēguma inventarizācijas rezultātiem, ja uzņēmums ir izvēlējies inventarizāciju veikt
pēc pārskata gada beigu dienas atbilstoši likuma "
Par grāmatvedību
" 
12. panta
 trešajā daļā paredzētajai
iespējai;
24.
1
 3. par aprēķināto uzņēmumu ienākuma nodokļa vai mikrouzņēmumu nodokļa saistību summu;
24.
1
 4. saistībā ar koriģējošiem un slēguma ierakstiem;
24.
1
 5. lai labotu finanšu pārskata pārbaudē atklātu kļūdu.
(MK 
11.07.2017.
 noteikumu Nr. 409 redakcijā)
25. Katru mēnesi, ja normatīvie akti nenosaka citādi, pēc stāvokļa uz katra konkrētā mēneša beigām
hronoloģiskajos reģistros (arī saimnieciskās darbības ieņēmumu un izdevumu uzskaites žurnālā) aprēķina
saimniecisko darījumu kopsummas, bet galvenajā grāmatā, žurnālā-virsgrāmatā, naudas plūsmas uzskaites žurnālos
un analītiskās uzskaites reģistros – attiecīgo grāmatvedības kontu debeta un kredīta apgrozījumus un arī šo kontu
atlikumus, kā arī savstarpēji saskaņo minētās summas.
(MK 
11.07.2017.
 noteikumu Nr. 409 redakcijā)
26. Katru pārskata gadu līdz gada pārskata parakstīšanas datumam grāmatvedības kontus un grāmatvedības
reģistrus slēdz, iegrāmatojot grāmatvedības kontu slēguma ierakstus un pārnesot šo kontu atlikumus uz jaunajiem
nākamā pārskata gada grāmatvedības reģistriem.
(MK 
11.07.2017.
 noteikumu Nr. 409 redakcijā)
27. Uzņēmuma vadītājs var patstāvīgi izvēlēties grāmatvedības reģistru veidu, saturu, skaitu un sagatavošanas veidu
(grāmatvedības kārtošanas formu), ņemot vērā konkrētā uzņēmuma struktūru, saimnieciskās darbības raksturu un
apstrādājamās informācijas apjomu. Izņēmums ir gadījumi, ja attiecīga grāmatvedības reģistra veidu, saturu un
sagatavošanas veidu reglamentē konkrēts normatīvais akts.
28. Ja tiek laboti attaisnojuma dokumenti vai grāmatvedības reģistri, labojumu izdara ar jaunu ierakstu, kas labo vai
atsauc iepriekšējo ierakstu. Grāmatvedības reģistrus var labot, lietojot negatīvus skaitļus (storno). Veicot kļūdaino
ierakstu labojumus, attaisnojuma dokumentus un grāmatvedības reģistrus nedrīkst dzēst. To saturu mainīt (labot,
6
/
19
papildināt) drīkst tikai šajos noteikumos noteiktajā kārtībā.
(Grozīts ar MK 
02.08.2011.
 noteikumiem Nr.589)
29. Ja tiek laboti rakstiski (papīra formā) sagatavotie attaisnojuma dokumenti un grāmatvedības reģistri, katru
labojumu atrunā, norādot, kas, kad un kāpēc labojis, kā arī ar parakstu apstiprina tā persona, kura izdarījusi labojumu.
(Grozīts ar MK 
02.08.2011.
 noteikumiem Nr.589)
30. Par attaisnojuma dokumentu labojumam var izmantot grāmatvedības izziņu, kurā ir informācija par to, kurš
grāmatvedības reģistrs vai attaisnojuma dokuments ir labojams. Grāmatvedības izziņā norāda labojuma izdarīšanas
datumu, iemeslu, personu, kas atļāvusi veikt labojumu, un labojamā (sākotnējā) ieraksta kārtas numuru hronoloģiskajā
reģistrā. Uz labojamā (sākotnējā) attaisnojuma dokumenta izdara atzīmi par grāmatvedības izziņas sagatavošanu un
norāda tās datumu.
31. Uzņēmumos, kur grāmatvedību kārto, izmantojot grāmatvedības datorprogrammas (grāmatvedības informācijas
datorsistēmu programmatūru), nodrošina visas grāmatvedības informācijas saglabāšanu uzņēmuma arhīvā informācijas
nesējos vai sistemātiski kārto un uzņēmuma arhīvā uzglabā attaisnojuma dokumentu un grāmatvedības reģistru
izdrukas.
(Grozīts ar MK 
02.08.2011.
 noteikumiem Nr.589)
32. Attaisnojuma dokumenti, grāmatvedības reģistri, inventarizācijas saraksti, gada pārskati un grāmatvedības
organizācijas dokumenti (turpmāk – grāmatvedības dokumenti) līdz to novietošanai uzņēmuma arhīvā glabājas
uzņēmumā atbildīgo personu pārziņā. Rakstiski (papīra formā) sagatavotos kārtējā mēneša attaisnojuma dokumentus,
kuri attiecas uz noteiktu grāmatvedības reģistru, komplektē ieraksta kārtas numuru secībā un iesietus vai cauršūtus
mapēs glabā šim nolūkam paredzētās glabāšanas vietās. Elektroniskā formā sagatavotos attaisnojuma dokumentus,
kas saistīti ar grāmatvedības datorprogrammu veiktajiem ierakstiem, komplektē, grupējot uzņēmuma vadītāja noteiktajā
kārtībā.
(MK 
02.08.2011.
 noteikumu Nr.589 redakcijā)
33. Uzņēmumā esošos grāmatvedības dokumentus fiziskās un juridiskās personas drīkst izmantot tikai ar
uzņēmuma vadītāja atļauju. Šos dokumentus drīkst izņemt no uzņēmuma tikai speciālajos likumos vai citos
normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos un kārtībā.
(Grozīts ar MK 
02.08.2011.
 noteikumiem Nr.589)
34. 
(Svītrots ar MK 
02.08.2011.
 noteikumiem Nr.589)
35. Uzņēmuma vadītājs ir atbildīgs par grāmatvedības dokumentu saglabāšanu un aizsargāšanu pret iznīcināšanu
vai nozaudēšanu.
(MK 
02.08.2011.
 noteikumu Nr.589 redakcijā)
I
1
. Speciālās prasības attaisnojuma dokumentu noformēšanā un
grāmatvedības reģistru kārtošanā darījumos ar precēm
(Nodaļa svītrota no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu
 2.punktu)
35.
1 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
35.
2 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
35.
3 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
35.
4 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
7
/
19
35.
5 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu> 2.punktu
35.
6 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
35.
7 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
35.
8 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
35.
9 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
35.
10 
(Svītrots no 
01.01.2012.
 ar MK 
13.12.2011.
 noteikumiem Nr.958, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
I
2
. Prasības attiecībā uz preču piegādes dokumentu
(Nodaļa MK 
13.12.2011.
 noteikumu Nr.958 redakcijā; nodaļa stājas spēkā 
01.01.2012.
, sk. 
grozījumu 2.punktu
)
35.
11
 Lai noteiktu preču izcelsmi un piederību preču saņemšanas un izsniegšanas vietās, izmanto preču piegādes
dokumentu. Preču piegādes dokuments ir dokuments, kurš apliecina preču piegādes un saņemšanas faktu un kurā ir
ietverti vismaz šādi dokumenta rekvizīti un informācija:
35.
11
 1. preču nosūtītāja (izsniedzēja) nosaukums (firma), reģistrācijas numurs (Uzņēmumu reģistrā vai Valsts
ieņēmumu dienestā), bet, ja preču nosūtītājs (izsniedzējs) ir fiziska persona, – vārds, uzvārds un personas kods
(ja personai tāds ir piešķirts);
35.
11
 2. preču izsniegšanas vietas adrese;
35.
11
 3. dokumenta veida nosaukums;
35.
11
 4. dokumenta reģistrācijas datums;
35.
11
 5. dokumenta reģistrācijas numurs;
35.
11
 6. preču saņēmēja nosaukums (firma), reģistrācijas numurs (Uzņēmumu reģistrā vai Valsts ieņēmumu
dienestā), bet, ja preču saņēmējs ir fiziska persona, – vārds, uzvārds un personas kods (ja personai tāds ir
piešķirts), preču saņemšanas vietas adrese;
35.
11
 7. preču nosaukums, mērvienība un daudzums;
35.
11
 8. attiecīgā saimnieciskā darījuma vai darbības apraksts (piemēram, preču piegāde (pārdošana) citam
uzņēmumam, pārvietošana starp uzņēmuma struktūrvienībām);
35.
11
 9. atsauce uz citu dokumentu (ja tāds ir), kurā atrodama informācija, kas nepieciešama saimnieciskā
darījuma novērtēšanai naudas izteiksmē (piemēram, attiecīgs līgums);
35.
11
 10. paraksts.
35.
12
 Preču piegādes dokumentu paraksta:
8
/
19
35.
12
 1. preču izsniegšanas vietā – preču nosūtītājs (izsniedzējs);
35.
12
 2. preču saņemšanas vietā – preču saņēmējs.
35.
13
 Preču piegādes dokumentu sagatavo līdz preces nodošanas brīdim.
35.
14
 Preču piegādes dokumentu var neparakstīt, ja tas sagatavots elektroniski un darījuma puses (preču
nosūtītājs un preču saņēmējs) to apliecinājušas (autorizējušas) kārtībā, kāda noteikta preču nosūtītāja un preču
saņēmēja noslēgtajā līgumā par elektronisko datu apmaiņu un tās formātu.
35.
15
 Lauksaimniecības produkcijas ražotāji preču piegādes dokumentu var nesagatavot par preču izsniegšanu
citai uzņēmuma struktūrvienībai vai atbildīgajai personai, vai vietai, kur saskaņā ar uzņēmuma vadītāja noteikto kārtību
tiek veikta preču glabāšana un uzskaite.
35.
16
 Par preču piegādes dokumentu var izmantot šādu dokumentu, ja tas satur preču piegādes dokumentam
nepieciešamos rekvizītus un informāciju:
35.
16
 1. dokumentu, kas sagatavots saskaņā ar attiecīgo preču apriti vai tirdzniecību reglamentējošo normatīvo
aktu prasībām (piemēram, pārtikas apriti regulējošajos normatīvajos aktos noteiktu pavaddokumentu pienam vai
olu piegādei mazumtirdzniecībā);
35.
16
 2. dokumentu, kas sagatavots attiecībā uz precēm saskaņā ar attaisnojuma dokumentam noteiktajām
prasībām.
35.
17
 Preču piegādes dokumentu var nesagatavot, ja samaksu apliecina kases čeks.
35.
18
 Preču piegādes dokumentu var nesagatavot, ja preču pārvietošana (kravas transportēšana) starptautiskajos
vai iekšzemes darījumos notiek, pamatojoties uz starptautiskajiem vai iekšzemes pārvadājumu dokumentiem, kuri
noformēti atbilstoši attiecīgiem likumiem vai konvencijām (turpmāk – pārvadājumu dokuments).
35.
19
 Ja preču saņemšanas vietā tiek konstatēts, ka piegādāto preču nosaukums, daudzums vai kvalitāte atšķiras
no preču piegādes dokumentā norādītā, precizētos (faktiskos) datus par preču piegādi norāda vienā no šādiem
dokumentiem:
35.
19
 1. preču piegādes dokumentā, izdarot attiecīgus papildu ierakstus;
35.
19
 2. citā dokumentā (piemēram, attiecīgā aktā), kuru šim nolūkam izvēlējies uzņēmuma vadītājs.
35.
20
 Preču piegādes dokumenta eksemplāru skaitu nosaka uzņēmuma vadītājs, ievērojot šo noteikumu 
47.
3
punktā
 minētās prasības attiecībā uz viena šā dokumenta eksemplāra atrašanās vietu un preču saņēmēja
norādījumus.
35.
21
 Preču piegādes dokumentu, kurā nav iekļauta preču vienības cena un saimnieciskā darījuma novērtējums
naudas izteiksmē, nevar izmantot par attaisnojuma dokumentu. Lai saimniecisko darījumu iegrāmatotu grāmatvedības
reģistros, papildus šādam preču piegādes dokumentam nepieciešams preču nosūtītāja (izsniedzēja) sagatavots
attaisnojuma dokuments. Attaisnojuma dokumentā norāda attiecīgā preču piegādes dokumenta reģistrācijas numuru
un datumu vai, ja preču piegāde veikta starp uzņēmuma struktūrvienībām vai personām, kas atbild par konkrētu preču
saglabāšanu, – citas ziņas, kas nepārprotami ļauj identificēt konkrēto preču piegādi.
35.
22
 Uzņēmums, kurš preču piegādes veic nepārtraukti ilgstošā laikposmā, ja citos normatīvajos aktos nav
noteikts citādi, pamatojoties uz preču piegādes dokumentiem par laikposmu, kas nav ilgāks par kalendāra mēnesi, var 
9
/
19
sagatavot vienu attaisnojuma dokumentu.
II. Grāmatvedības datorprogrammas
36. Ja grāmatvedības reģistrus kārto tikai elektroniski, grāmatvedības datorprogrammai (grāmatvedības informācijas
datorsistēmu programmatūrai) jābūt tādai, lai nodrošinātu:
36.1. ierakstu reģistra 
(system log)
 informācijas saglabāšanu par katru iegrāmatojumu vai iegrāmatojuma
labojumu, tā veidu, datumu un laiku, sistēmas ieraksta numuru, kā arī iegrāmatojuma veicēju;
36.2. grāmatvedības (grāmatvedības informācijas datorsistēmu) datu ierakstīšanu formātos 
MS Excel,
dBase/FoxPro, Text Report files, Flat files, Excel, Access, PDF, Adobe PDF, XML
 vai 
ODBC data sources
normatīvajos aktos paredzētās revīzijas (audita) vai pārbaudes veikšanai — lai būtu iespējams pēc dažādiem
kritērijiem atlasīt ierakstus un iegrāmatojumus, izsekot saimnieciskajiem darījumiem un pārliecināties par
grāmatvedības sniegtās informācijas patiesumu;
36.3. iespēju elektroniski sagatavotos attaisnojuma dokumentus un grāmatvedības reģistrus atlasīt ilgstošai vai
pastāvīgai glabāšanai, ierakstīt attiecīgajos informācijas nesējos un uzglabāt 
Elektronisko dokumentu likumā
 un
citos normatīvajos aktos paredzētajos elektronisko dokumentu glabāšanas noteikumos noteiktajā kārtībā,
saglabājot to satura autentiskumu un salasāmību likumā "
Par grāmatvedību
" noteiktajā glabāšanas laikā;
36.4. elektroniski sagatavota attaisnojuma dokumenta vai grāmatvedības reģistra datu attēlu un izdruku;
36.5. elektroniski sagatavoto attaisnojuma dokumentu un grāmatvedības reģistru rezerves kopēšanu.
(Grozīts ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
37. Grāmatvedības reģistru kārtošanai lieto tikai tādu grāmatvedības datorprogrammu, kuras izmantošanas tiesības
saskaņā ar 
Autortiesību likumu
 apliecina:
37.1. autortiesību subjekta atļauja – attiecīga licence vai licences līgums;
37.2. atbilstoši līgumam uzņēmumam nodotas autora mantiskās tiesības, ja grāmatvedības datorprogrammu ir
izstrādājis uzņēmuma darbinieks, pildot darba uzdevumu;
37.3. atbilstoši līgumam uzņēmumam nodotas autora mantiskās tiesības, ja grāmatvedības datorprogrammu ir
izstrādājis ārpakalpojumu sniedzējs, pildot noslēgtajā līgumā paredzēto pienākumu.
(MK 
11.07.2017.
 noteikumu Nr. 409 redakcijā)
38. Uzņēmuma vadītājs var patstāvīgi izvēlēties grāmatvedības datorprogrammu (grāmatvedības informācijas
datorsistēmu programmatūru), ņemot vērā konkrētā uzņēmuma darbībai vēlamās vai nepieciešamās funkcionālās,
tehniskās un datu drošības prasības, izņemot gadījumus, ja konkrētas datorprogrammas lietošanu vai izvirzāmās
prasības reglamentē konkrēts normatīvais akts.
39. Ja speciālajos likumos vai citos normatīvajos aktos nav noteikts citādi, uzņēmuma vadītājs nosaka vispārīgos
grāmatvedības informācijas datorsistēmu drošības noteikumus un grāmatvedības datu aizsardzības obligātās
tehniskās un organizatoriskās prasības uzņēmumā, kā arī nodrošina minēto noteikumu un prasību ievērošanas
kontroli.
40. Personai, kas veic normatīvajos aktos paredzēto revīziju (auditu) vai pārbaudi, ir tiesības iepazīties ar
uzņēmuma rīcībā esošo izmantojamās grāmatvedības datorprogrammas lietotāja dokumentāciju, kā arī ar informāciju
par kodiem, saīsinājumiem, apzīmējumiem vai citām zīmēm, kuras izmanto grāmatvedības datorprogrammā
grāmatvedības reģistru kārtošanai.
III. Grāmatvedības organizācijas dokumenti
10
/
19
41. Grāmatvedības organizācijas dokumenti nosaka kārtību, kādā uzņēmums:
41.1. veic inventarizācijas;
41.2. sniedz pārskatus par skaidrās vai bezskaidrās naudas avansu izlietojumu. Šo pārskatu iesniegšanas
termiņus nosaka, ņemot vērā nodokļus reglamentējošajos normatīvajos aktos noteiktos norēķinu termiņus;
41.3. dokumentē un uzskaita uzņēmuma transportlīdzekļu izmantošanas izdevumus, tai skaitā ar uzņēmuma
saimniecisko darbību saistītos transportlīdzekļu izmantošanas izdevumus, kā arī izdevumus, kas saistīti ar
uzņēmuma kā darba devēja vieglo transportlīdzekļu izmantošanu tādām vajadzībām, kas nav saistītas ar
uzņēmuma saimnieciskās darbības veikšanu, un kurus nosaka, ņemot vērā nodokļus reglamentējošo normatīvo
aktu prasības;
41.4. organizē attaisnojuma dokumentu apgrozību;
41.5. kārto grāmatvedības reģistrus;
41.6. sagatavo gada pārskatu, kā arī citus grāmatvedības pārskatus. Šajā apakšpunktā minētā prasība
neattiecas uz uzņēmumiem, kuru gada pārskatu vai citu grāmatvedības pārskatu sagatavošanu reglamentē
konkrēts normatīvais akts;
41.7. glabā grāmatvedības dokumentus.
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.26 redakcijā)
41.
1
 Grāmatvedības organizācijas dokuments šo noteikumu izpratnē ir arī uzņēmuma:
41.
1
 1. grāmatvedības kontu plāns;
41.
1
 2. grāmatvedībā izmantoto kodu un simbolu lietojuma apraksts;
41.
1
 3. grāmatvedības politika – attiecīgo saimniecisko darījumu, faktu, notikumu un finanšu pārskata posteņu
uzskaites, novērtēšanas un atspoguļošanas principi, metodes un noteikumi (piemēram, pamatlīdzekļu un
ieguldījuma īpašumu novērtēšanas vai nolietojuma aprēķināšanas metodes, debitoru parādu vai krājumu
atlikumu novērtēšanas metodes, aizņēmuma procentu un soda naudas uzskaites un atspoguļošanas principi,
uzkrājumu veidošanas noteikumi, metodes, kas tiek izmantotas peļņas vai zaudējumu vai naudas plūsmas
atspoguļošanai finanšu pārskatā).
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.26 redakcijā)
41.
2
 Ja nepieciešams, uzņēmums var izstrādāt grāmatvedības organizācijas dokumentu, lai noteiktu:
41.
2
 1. kārtību, kādā uzņēmuma grāmatvedībā aprēķina pārdotās produkcijas vai sniegto pakalpojumu faktisko
pašizmaksu un sagatavo saražotās produkcijas vienības vai sniegtā pakalpojuma faktisko izdevumu kalkulāciju;
41.
2
 2. kārtību, kādā sagatavo ārējos un iekšējos attaisnojuma dokumentus (piemēram, konkrēta dokumenta
saturs vai forma, sagatavojamais eksemplāru skaits).
(MK 
10.04.2018.
 noteikumu Nr. 205 redakcijā)
42. Ja speciālajos likumos vai citos normatīvajos aktos attiecībā uz kādiem konkrētiem grāmatvedības
organizācijas dokumentiem nav noteikts citādi, grāmatvedības organizācijas dokumentus izstrādā, apstiprina un par to
saturu atbild uzņēmuma vadītājs.
42.
1
 Izstrādājot grāmatvedības organizācijas dokumentus, iestādē, kura tiek finansēta no valsts budžeta vai
pašvaldību budžeta, kā arī valsts vai pašvaldību aģentūrā, ievēro attiecīgās iestādes vai aģentūras darbības specifiku un
grāmatvedības un budžeta jomu regulējošajos normatīvajos aktos noteiktās prasības.
(MK 
05.12.2006.
 noteikumu Nr.985 redakcijā)
11
/
19
42.
2
 Biedrība, nodibinājums, arodbiedrība un reliģiskā organizācija, ja tās apgrozījums (ieņēmumi) no
saimnieciskajiem darījumiem gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā nepārsniedz 40 000 
euro
 un ja tā kārto
grāmatvedību vienkāršā ieraksta sistēmā, individuālais komersants, individuālais uzņēmums, zemnieku un zvejnieku
saimniecība, ja tās apgrozījums (ieņēmumi) no saimnieciskajiem darījumiem iepriekšējā pārskata gadā nepārsniedz
300 000 
euro
 un ja tā kārto grāmatvedību vienkāršā ieraksta sistēmā, kā arī citas fiziskās personas, kas veic
saimniecisko darbību, ir atbrīvotas no grāmatvedības organizācijas dokumentu izstrādāšanas un apstiprināšanas (uz
šajā punktā minētajiem subjektiem neattiecas šo noteikumu 41., 41.
1
, 
42.
, 
43. 
un 
60.punkts
).
(MK 
15.10.2013.
 noteikumu Nr.1103 redakcijā)
42.
3
 Kapitālsabiedrība, kuras grāmatvedību kārto tās vienīgais īpašnieks – vienīgais valdes loceklis, ir atbrīvota no
attaisnojuma dokumentu apgrozības apraksta vai shēmas sagatavošanas (uz šo personu neattiecas šo noteikumu
41.4
.apakšpunkts un 
43.punkts
).
(MK 
08.01.2013.
 noteikumu Nr.26 redakcijā)
43. Ar uzņēmuma saimnieciskajiem darījumiem saistīto attaisnojuma dokumentu sagatavošanu, reģistrāciju,
apgrozību un citus lietvedības jautājumus grāmatvedībā nosaka dokumentu apgrozības apraksts vai shēma. Šajā
aprakstā vai shēmā ietver attaisnojuma dokumentu plūsmu saimniecisko darījumu sistēmās, šo dokumentu pārbaudes
un apstrādes secību, izpildes termiņus, izpildītājus, uzņēmumā sagatavoto attaisnojuma dokumentu eksemplāru
skaitu, glabāšanas vietu, ilgumu un citu informāciju.
44. Šo noteikumu 
43.punktā
 minētās saimniecisko darījumu sistēmas ir uzņēmuma saimniecisko darījumu
sadalījums (klasifikācija) šādos pēc ekonomiskā satura un būtības savstarpēji saistītos virzienos:
44.1. preču un pakalpojumu iegāde;
44.2. norēķini ar preču piegādātājiem, pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmuma darbiniekiem;
44.3. produkcijas ražošana, pakalpojumu sniegšana un attiecīgo izmaksu uzskaite;
44.4. izejvielu, materiālu, nepabeigto un gatavo ražojumu un preču glabāšana;
44.5. gatavo ražojumu, preču un pakalpojumu pārdošana;
44.6. norēķini ar pircējiem un pasūtītājiem par pārdotajām precēm un sniegtajiem pakalpojumiem;
44.7. uzņēmuma darbības finansēšana;
44.8. finanšu ieguldījumi;
44.9. citi uzņēmuma saimniecisko darījumu virzieni, kuru skaits un struktūra ir atkarīga no konkrētā uzņēmuma
parastās darbības ieņēmumu un finanšu resursu veidošanā.
45. Sagatavojot attaisnojuma dokumentus, preču piegādes dokumentus un grāmatvedības reģistrus, to
atvasinājumus un dublikātus, attiecīgi piemēro Ministru kabineta 2010.gada 28.septembra noteikumu Nr.916
"
Dokumentu izstrādāšanas un noformēšanas kārtība
" 
2.
, 
3.
, 
4.
, 
5. 
un 
6.nodaļā
 minētās prasības.
(MK 
02.08.2011.
 noteikumu Nr.589 redakcijā, kas grozīta ar MK 
27.03.2012.
 noteikumiem Nr.224)
45.
1
 Elektroniskā formā sagatavota attaisnojuma dokumenta, preču piegādes dokumenta vai grāmatvedības reģistra
izstrādāšanai, noformēšanai, glabāšanai vai apritei (attaisnojuma dokumentam un preču piegādes dokumentam) un
papīra formā sagatavota attaisnojuma dokumenta, preču piegādes dokumenta vai grāmatvedības reģistra elektroniskās
kopijas sagatavošanai, saglabāšanai vai tās pareizības apliecināšanai uzņēmums attiecīgi piemēro Ministru kabineta
2005.gada 28.jūnija noteikumus Nr.473 "
Elektronisko dokumentu izstrādāšanas, noformēšanas, glabāšanas un aprites
kārtība valsts un pašvaldību iestādēs un kārtība, kādā notiek elektronisko dokumentu aprite starp valsts un pašvaldību
iestādēm vai starp šīm iestādēm un fiziskajām un juridiskajām personām
", ja attiecīgais jautājums nav noteikts
grāmatvedību reglamentējošajos normatīvajos aktos.
(MK 
27.03.2012.
 noteikumu Nr.224 redakcijā)
12
/
19
46. Lai nodrošinātu visu grāmatvedībā sagatavoto attaisnojuma dokumentu reģistrēšanu, dokumentus numurē pa to
veidiem, un kārtas numuru dokumentam parasti piešķir tā sagatavošanas procesā.
47. Lai nepieļautu iespēju tīši vai netīši kļūdīties, piešķirot grāmatvedībā sagatavotajam attaisnojuma dokumentam
kārtas numuru, atsevišķu saimniecisko darījumu veidu dokumentēšanai izmanto iepriekš secīgi numurētas
attaisnojuma dokumenta veidlapas.
(Grozīts ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985; MK 
22.12.2009.
 noteikumiem Nr.1593)
III
1
. Prasības preču piegādes dokumentu vai pārvadājumu dokumentu
reģistrēšanai
(Nodaļa MK 
13.12.2011.
 noteikumu Nr.958 redakcijā; nodaļa stājas spēkā 
01.01.2012.
, sk. 
grozījumu
 2.punktu)
47.
1
 Preču nosūtītājs (izsniedzējs) preču piegādes dokumentu vai pārvadājumu dokumentu tā nosūtīšanas dienā un
preču saņēmējs – tā saņemšanas dienā un pirms preču tālākas piegādes (pārdošanas) vai citu darbību veikšanas ar
tām hronoloģiskā secībā reģistrē attiecīgi uzņēmuma izdoto vai saņemto preču piegādes dokumentu un pārvadājumu
dokumentu reģistrā vai citā reģistrā (turpmāk – reģistrs). Šajā punktā minētās preču piegādes dokumenta
reģistrēšanas prasības neattiecas uz tādu dokumentu, kurš sagatavots saistībā ar koku un apaļo kokmateriālu piegādi.
Šādu dokumentu reģistrē Ministru kabineta 2007.gada 6.novembra noteikumu Nr.744 "
Noteikumi par koku un apaļo
kokmateriālu uzskaiti
" 
12.punktā
 minētajā kārtībā.
47.
2
 Reģistrā norāda vismaz šādu informāciju:
47.
2
 1. ieraksta datums un kārtas numurs;
47.
2
 2. preču piegādes dokumenta vai pārvadājumu dokumenta sagatavošanas datums un reģistrācijas numurs;
47.
2
 3. preču piegādes dokumentā vai pārvadājumu dokumentā norādītais preču nosūtītājs (izsniedzējs)
(juridiskās personas nosaukums vai fiziskās personas vārds, uzvārds).
47.
3
 Reģistrs kopā ar vienu preču piegādes dokumenta vai pārvadājumu dokumenta eksemplāru vai kopiju, kas
izstrādāta un apliecināta Ministru kabineta 2010.gada 28.septembra noteikumu Nr.916 "
Dokumentu izstrādāšanas un
noformēšanas kārtība
" 
54.
, 
55.
, 
56. 
un 
57.punktā
 minētajā kārtībā (turpmāk – dokumenta eksemplārs), atrodas katrā
preču izsniegšanas un saņemšanas vietas adresē līdz pārskata gada slēguma inventarizācijai. Uzņēmuma vadītājs
nodrošina, ka viens pārskata gada slēguma preču inventarizācijas saraksta eksemplārs vai tā kopija, kas izstrādāta un
apliecināta Ministru kabineta 2010.gada 28.septembra noteikumu Nr.916 "
Dokumentu izstrādāšanas un noformēšanas
kārtība
" 
54.
, 
55.
, 
56. 
un 
57.punktā
 minētajā kārtībā (turpmāk – inventarizācijas saraksta eksemplārs), glabājas preču
saņemšanas vietas adresē līdz nākamajai pārskata gada slēguma inventarizācijai. Turpmāko reģistra un dokumenta
eksemplāra, kā arī inventarizācijas saraksta eksemplāra glabāšanas kārtību nosaka uzņēmuma vadītājs.
(MK 
21.05.2013.
 noteikumu Nr.256 redakcijā)
47.
4
 
(Svītrots ar MK 
27.03.2012.
 noteikumiem Nr.224)
47.
5
 Ja reģistru kārto un glabā tikai elektroniski, nodrošina šā reģistra attēlošanu datora ekrānā lasāmā veidā un, ja
nepieciešams (piemēram, pēc kontrolējošo institūciju pieprasījuma), arī iespēju veidot un izsniegt tā atvasinājumus
papīra formā.
47.
6
 Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 
1.punktā
 minēto personu, ja šī persona nenodarbojas ar
preču tālākpārdošanu mazumtirdzniecībā vai vairumtirdzniecībā.
13
/
19
IV. Inventarizācijas norises kārtība
48. Inventarizāciju veic, nosakot uzņēmuma īpašuma vai lietojuma objektu apjomu dabā un salīdzinot ar debitoriem
un kreditoriem prasījumu un saistību summas. Kredītiestādes drīkst veikt no pieņemtajiem noguldījumiem izrietošo
kreditoru parādu salīdzināšanu izlases kārtībā pēc būtiskuma principa.
49. Uzņēmuma īpašuma vai lietojuma objektu apjoma noteikšana dabā ietver šo objektu daudzuma, lietošanas
ilguma un pilnvērtīguma (kvalitātes, derīguma) novērtēšanu ar vispārīgi izmantojamiem paņēmieniem (apskatot,
saskaitot, nosverot, izmērot) vai, ja nepieciešams, ar speciāliem paņēmieniem (piemēram, ģeodēziskie mērījumi,
veicot tehniskos aprēķinus, paraugu ķīmiskā analīze laboratorijās, pieaicināto ekspertu vērtējums, attiecīgu valsts
reģistru, arī Meža valsts reģistra, aktualizētie dati). Minēto novērtēšanu piemēro uzņēmuma īpašumā, valdījumā,
turējumā vai glabājumā esošajām ķermeniskajām lietām (ilgtermiņa ieguldījumiem un apgrozāmajiem līdzekļiem, kā arī
ārpusbilances aktīviem), arī tām, kas uzņēmumam ir nodotas atbildīgā glabāšanā vai uzņēmumā ir pārstrādes vai
labošanas (remonta) procesā.
(Grozīts ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985)
49.
1
 Budžeta finansētas institūcijas (Likuma par budžetu un finanšu vadību izpratnē) un no pašvaldību budžeta
finansētas iestādes un daļēji finansētas atvasinātas publiskas personas, visi pilnīgi vai daļēji tieši no pašvaldību
budžeta finansēti komersanti, biedrības vai nodibinājumi, veicot inventarizāciju, salīdzina datus par to īpašumā vai
valdījumā esošiem nekustamā īpašuma objektiem ar attiecīgu valsts reģistru aktualizētiem datiem.
(MK 
02.08.2011.
 noteikumu Nr.589 redakcijā)
50. Nemateriālo ieguldījumu un citu bezķermenisko lietu, kā arī prasību un parādu (arī ārpusbilances posteņu)
summas inventarizē, to apjomu pārbaudot saskaņā ar attiecīgajiem dokumentiem.
50.
1
 
(Punkts stājas spēkā 
01.01.2021.
 un iekļauts noteikumu redakcijā uz 
01.01.2021.
; sk. 
81. punktu
)
50.
2
 
(Punkts stājas spēkā 
01.01.2021.
 un iekļauts noteikumu redakcijā uz 
01.01.2021.
; sk. 
81. punktu
)
51. Uzņēmuma vadītājs ir atbildīgs par inventarizācijām uzņēmumā. Uzņēmuma vadītājs izveido inventarizācijas
komisijas atsevišķu objektu inventarizēšanai. Individuālā uzņēmuma, zemnieku vai zvejnieku saimniecības īpašnieks,
cita fiziskā persona, kas veic saimniecisko darbību, un individuālais komersants, kā arī kapitālsabiedrības vadītājs,
kurš ir kapitālsabiedrības vienīgais īpašnieks – vienīgais valdes loceklis, inventarizāciju var veikt pats.
(Grozīts ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985; MK 
02.02.2010.
 noteikumiem Nr.107)
52. Inventarizācijas komisijas personālsastāvu un inventarizācijas sākšanas un pabeigšanas termiņu uzņēmuma
vadītājs nosaka ar rakstisku rīkojumu. Uzņēmuma vadītājs šajā rīkojumā var ietvert arī inventarizācijas
dokumentēšanas termiņu.
53. Inventarizāciju veic tās personas klātbūtnē, kas atbild par konkrēto ķermenisko lietu, arī skaidrās naudas,
saglabāšanu (turpmāk - atbildīgā persona), ja tāda ir. Ārkārtas gadījumos, ja atbildīgās personas klātbūtne nav
iespējama (piemēram, atbildīgās personas slimības, bezvēsts prombūtnes dēļ vai tādēļ, ka šī persona ir mirusi),
uzņēmuma vadītājs pieņem lēmumu par inventarizācijas veikšanu bez atbildīgās personas klātbūtnes.
(MK 
05.12.2006.
 noteikumu Nr.985 redakcijā)
54. Uzņēmuma vadītājs uzaicina uzņēmuma revīzijas komisiju (revidentu), iekšējā audita (revīzijas) dienesta
darbinieku (sabiedrības kontrolieri) vai zvērinātu revidentu novērot pārskata gada slēguma inventarizācijas gaitu.
55. Līdz inventarizācijas dienai jābūt pabeigtai visu attaisnojuma dokumentu (par ķermenisko lietu saņemšanu un
nodošanu) apstrādei, izdarītiem attiecīgajiem ierakstiem analītiskās uzskaites reģistros un aprēķinātiem atlikumiem.
(Grozīts ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985)
14
/
19
56. Pirms ķermenisko lietu faktiskā stāvokļa pārbaudes sākšanas inventarizācijas komisija:
56.1. iepazīstas ar inventarizējamo objektu un inventarizācijas instrukciju, kā arī sastāda inventarizācijas plānu;
56.2. pārbauda, vai visas svēršanas un mērīšanas ierīces ir precīzas un lietošanas kārtībā;
56.3. noskaidro, vai visi dokumenti, arī pēdējie dokumenti par ķermenisko lietu saņemšanu, atsavināšanu vai
likvidāciju, ir reģistrēti attiecīgajos reģistros. Ja tas nav izdarīts, paredz laiku minēto darbību veikšanai un
inventarizāciju sāk tikai pēc tam, kad šīs darbības veiktas.
(Grozīts ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985)
57. Ja ķermenisko lietu inventarizācija nav pabeigta vienā dienā, telpu, kur tās tiek glabātas, aizzīmogo
inventarizācijas komisijas klātbūtnē pēc inventarizācijas komisijas darba pabeigšanas attiecīgajā dienā. Telpu var
neaizzīmogot, ja tas nav lietderīgi un to paredz uzņēmuma vadītāja apstiprinātā inventarizācijas instrukcija.
(MK 
05.12.2006.
 noteikumu Nr.985 redakcijā)
58. Inventarizācijas rezultātus ieraksta inventarizācijas sarakstos. Ja uzņēmumā ir atbildīgā persona, šos
sarakstus sastāda vismaz divos eksemplāros, no kuriem viens paredzēts atbildīgajai personai un otrs - uzņēmuma
vadītājam.
(MK 
05.12.2006.
 noteikumu Nr.985 redakcijā)
59. Inventarizācijas sarakstu sastāda, ievērojot šādas prasības:
59.1. norāda sastādāmā dokumenta obligātos rekvizītus — uzņēmuma un attiecīgās inventarizējamās
struktūrvienības nosaukumu, dokumenta nosaukumu un numuru, sastādīšanas datumu, pamatojumu, ziņas par
personām, kuras piedalās inventarizācijā, ķermenisko lietu uzskaites vienību nosaukumu un uzskaites kodu
(numuru) (ja tāds ir), mērvienības, daudzumu un citus rekvizītus (cenas, summas), ņemot vērā inventarizējamā
objekta veidu un uzņēmuma inventarizācijas instrukcijā noteikto kārtību;
59.2. inventarizācijas sarakstu sastāda skaidri un saprotami, izmantojot datoru vai izdarot ierakstus ar roku
iepriekš sagatavotā inventarizācijas saraksta veidlapā;
59.3
. inventarizācijas sarakstu paraksta inventarizācijas komisijas locekļi un atbildīgā persona, ja tāda ir. Ja
kāds no inventarizācijas komisijas locekļiem nevar piedalīties inventarizācijā un ja to paredz uzņēmuma vadītāja
apstiprinātā inventarizācijas instrukcija, inventarizācijas sarakstu var parakstīt tikai daļa no inventarizācijas
komisijas locekļiem;
59.4. ja inventarizāciju veic tādēļ, ka par atbildīgo personu ir norīkota cita persona, inventarizācijas sarakstu
sastāda trijos eksemplāros. Persona, kura pieņem ķermeniskās lietas vai naudu, parakstās inventarizācijas
sarakstā par to saņemšanu, bet persona, kura tās nodod, — par to nodošanu (izņemot situāciju, ja ārkārtas
gadījuma dēļ inventarizācija tiek veikta bez šīs personas klātbūtnes);
59.5. ja inventarizācijas sarakstā ierakstu labo, jāievēro noteikumi par grāmatvedības ierakstu labojumiem;
59.6. visos inventarizācijas saraksta eksemplāros kļūdu labo šādi: svītro nepareizo ierakstu, izdara pareizo
ierakstu un norāda, kas un kad labojis un kāpēc labots;
59.7. labojumu paraksta visi inventarizācijas komisijas locekļi un atbildīgās personas;
59.8. izdarot ierakstus ar roku iepriekš sagatavotā inventarizācijas saraksta veidlapā, nedrīkst atstāt
neaizpildītas rindas. Inventarizācijas saraksta pēdējā lappusē neaizpildītās rindas pārsvītro.
(Grozīts ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985)
59.
1
 Uzņēmums var sagatavot atsevišķu inventarizācijas sarakstu vai citu attaisnojuma dokumentu par tām
ķermeniskajām lietām vai to kopumu, kas pārskata gada slēguma inventarizācijas laikā nav pieejams apjoma
noteikšanai dabā ar šo noteikumu 
49. punktā
 minētajiem paņēmieniem (piemēram, par militāriem objektiem, kas
atrodas starptautisko militāro operāciju rajonos). Šajā dokumentā iekļauj attiecīgus skaidrojumus, tai skaitā, ja
iespējams, norādi par to, kad inventarizāciju būs iespējams veikt.
(MK 
10.04.2018.
 noteikumu Nr. 205 redakcijā) 
15
/
19
(MK 
10.04.2018.
 noteikumu Nr. 205 redakcijā)
59.
2
 Atkāpjoties no šo noteikumu 
58. punktā
 un 59.4. apakšpunktā minētajām prasībām par vairāku
inventarizācijas saraksta eksemplāru sagatavošanu, inventarizācijas komisijai atļauts sagatavot tikai vienu
inventarizācijas sarakstu, ja materiāli atbildīgā persona piekrīt atsevišķa inventarizācijas saraksta eksemplāra vietā
saņemt inventarizācijas komisijas apliecinātu inventarizācijas saraksta kopiju.
(MK 
10.04.2018.
 noteikumu Nr. 205 redakcijā)
60. Inventarizāciju uzņēmumā veic saskaņā ar uzņēmuma vadītāja apstiprinātām inventarizācijas instrukcijām.
Inventarizācijas instrukcijās nosaka pārskata gada slēguma inventarizācijas sagatavošanas, veikšanas un
dokumentēšanas termiņus un kārtību. Uzņēmumā var paredzēt arī papildu inventarizācijas, periodiskās
inventarizācijas, ārkārtas inventarizācijas (ja konstatēta zādzība, materiālo vērtību bojāšana, ugunsgrēks, plūdi vai cita
stihiska nelaime vai ja inventarizāciju veic atbilstoši darba līguma vai koplīguma noteikumiem par darbinieka materiālo
atbildību), sagatavojot attiecīgas inventarizācijas instrukcijas. Uzņēmuma vadītājs inventarizācijas instrukcijā var
paredzēt kārtību, kādā dokumentē faktu, ka šo noteikumu 
59.
1
 punktā
 minētā ķermeniskā lieta vai to kopums šajā
pārskata gadā nav pieejams pārskata gada slēguma inventarizācijai, un attiecībā uz minētajām ķermeniskajām lietām
vai to kopumu noteikt speciālu inventarizācijas kārtību (piemēram, apjoma noteikšanu dabā ar šo noteikumu 
49.
punktā
 minētajiem paņēmieniem tajā pārskata gadā, kad tas būs iespējams).
(Grozīts ar MK 
10.04.2018.
 noteikumiem Nr. 205)
61. Pēc attiecīgo objektu inventarizācijas pabeigšanas inventarizācijas komisija uzņēmuma vadītājam iesniedz
sagatavotos inventarizācijas sarakstus kopā ar attiecīgajiem skaidrojumiem, priekšlikumiem un citiem dokumentiem,
kas iegūti vai sagatavoti inventarizācijas gaitā.
62. Uzņēmuma vadītājs vai cita persona (saskaņā ar amata pienākumiem uzņēmumā) izskata iesniegtos
inventarizācijas dokumentus un pārbauda, vai:
62.1. ir iesniegti inventarizācijas saraksti attiecībā uz visiem rīkojumā noteiktajiem inventarizējamajiem
objektiem;
62.2. inventarizācijas saraksti ir noformēti atbilstoši noteiktajai kārtībai;
62.3. inventarizācijas rezultāti iegūti atbilstoši inventarizācijas instrukcijai;
62.4. iesniegtie paskaidrojumi un priekšlikumi ir pamatoti;
62.5. visi inventarizācijas sarakstos norādītie aprēķini ir pareizi.
63. Cenās un aprēķinos konstatētās kļūdas labo šo noteikumu 
28.
, 
29. 
un 
30.punktā
 noteiktajā kārtībā. Katra
inventarizācijas saraksta pēdējā lappusē izdara atzīmi par cenu un gala rezultātu aprēķinu pārbaudi. Minēto atzīmi ar
parakstiem apliecina tās personas, kuras ir veikušas pārbaudi.
64. Uzņēmuma vadītājs var organizēt inventarizācijas rezultātu kontrolpārbaudes un, ja nepieciešams, uzdot
inventarizāciju veikt atkārtoti.
65. Uzņēmuma grāmatvedībā sastāda salīdzināšanas sarakstus, kuros norāda inventarizācijā konstatēto
grāmatvedības uzskaites un inventarizācijas sarakstu datu starpību, lai saskaņā ar inventarizācijas rezultātiem varētu
precizēt ierakstus grāmatvedības kontos.
66. Inventarizācijā konstatētās novērtējuma starpības, ķermenisko lietu vienību skaita starpību vai to zudumus
bojāšanās, morālās novecošanās vai citu iemeslu dēļ iegrāmato saskaņā ar uzņēmuma vadītāja norādījumiem.
(Grozīts ar MK 
05.12.2006.
 noteikumiem Nr.985)
66.
1
 
(Punkts stājas spēkā 
01.01.2021.
 un iekļauts noteikumu redakcijā uz 
01.01.2021.
; sk. 
81. punktu
)
16
/
19
67. Ja inventarizācija faktiski notikusi vai tās rezultāti iegūti pēc pārskata gada pēdējās dienas, pārskata gada
slēguma inventarizācijas rezultātus iegrāmato tā, lai attiecīgais grāmatvedības ieraksts tiktu ietverts attiecīgā pārskata
gada finanšu pārskatos.
IV
1
. Grāmatvedības darba organizācija uzņēmumā
(Nodaļa svītrota ar MK 
21.05.2013.
 noteikumiem Nr.256)
67.
1
 
(Svītrots ar MK 
21.05.2013.
 noteikumiem Nr.256)
67.
2
 
(Svītrots ar MK 
21.05.2013.
 noteikumiem Nr.256)
V. Grāmatvedības kontrole
68. Grāmatvedības kontrole ietver metodes un paņēmienus, kurus izmanto, lai kontrolētu uzņēmuma mantas
saglabāšanu, visu saimniecisko darījumu atspoguļošanu atbilstoši normatīvo aktu prasībām un grāmatvedības
organizācijas dokumentos noteiktajai kārtībai, kā arī lai nodrošinātu grāmatvedības sniegtās informācijas savlaicīgumu
un pareizību. Grāmatvedības kontroles ietvaros pārbauda attiecīgajos grāmatvedības dokumentos ietvertos aprēķinus
un kontējumus, precizē, vai katrs saimnieciskais darījums ir iegrāmatots pareizā grāmatvedības kontā un laikus un vai
norādītās summas ir pareizas, vai visi saimnieciskie darījumi, kas attiecas uz pārskata periodu, ir apliecināti ar
attaisnojuma dokumentiem, kā arī norādīti šī pārskata perioda grāmatvedības reģistros un finanšu pārskatos.
(MK 
21.05.2013.
 noteikumu Nr. 256 redakcijā, kas grozīta ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409; MK
10.04.2018.
 noteikumiem Nr. 205)
68.
1
 Ja uzņēmuma grāmatvedības organizācijas dokumenti nosaka pašizmaksas aprēķināšanas kārtību un faktisko
izdevumu kalkulācijas sagatavošanas kārtību, tad grāmatvedības kontroles ietvaros pārbauda arī to, vai pašizmaksa ir
aprēķināta un vai izdevumu kalkulācija ir sagatavota pareizi.
(MK 
10.04.2018.
 noteikumu Nr. 205 redakcijā)
69. 
(Svītrots ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
69.
1
 
(Svītrots ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
70. Uzņēmuma vadītājs nodrošina uzņēmuma grāmatvedības kontroles sistēmas izstrādi, ieviešanu un uzturēšanu.
Uzņēmumā sistemātiski veic grāmatvedības kontroles sistēmas efektivitātes pārbaudi. Uzņēmuma vadītājs ir atbildīgs
par grāmatvedības kontroles sistēmas efektivitātes pārbaudes veikšanu un grāmatvedības kontroles sistēmas
efektivitātes nodrošināšanu. Uzņēmuma vadītājs var noteikt, ka saskaņā ar uzņēmuma iekšējās kontroles sistēmu
grāmatvedības kontroles sistēmas efektivitātes pārbaudi veic uzņēmuma iekšējā audita (revīzijas) dienesta darbinieki
(sabiedrības kontrolieri).
70.
1
 Šo noteikumu 
68. 
un 
70.punktā
 minētās grāmatvedības kontroles prasības neattiecas uz personu, kura
grāmatvedību kārto pati:
70.
1
 1. individuālā uzņēmuma, zemnieku vai zvejnieku saimniecības īpašnieku;
70.
1
 2. citu fizisko personu, kura veic saimniecisko darbību;
70.
1
 3. individuālo komersantu;
70.
1
 4. kapitālsabiedrības vadītāju, kurš ir kapitālsabiedrības vienīgais īpašnieks – vienīgais valdes loceklis.
17
/
19
(MK 
21.05.2013.
 noteikumu Nr. 256 redakcijā, kas grozīta ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
VI. Grāmatvedības cikls
71. Grāmatvedības cikls ietver vairākus secīgus grāmatvedības darba posmus, kurus veicot iegūst finanšu
pārskatus par attiecīgo pārskata periodu (mēnesi, ceturksni vai gadu). Pilns grāmatvedības cikls attiecas uz pārskata
gadu, un tajā ir šādi galvenie grāmatvedības darba posmi:
71.1. grāmatvedības kontu atvēršana;
71.2. uzņēmuma saimniecisko darījumu analīze un iegrāmatošana;
71.3. grāmatvedības kontu atlikumu aprēķināšana;
71.4. grāmatvedības kontu apgrozījumu un atlikumu pārskata sagatavošana;
71.5. koriģējošo ierakstu iegrāmatošana;
71.6. slēguma ierakstu iegrāmatošana;
71.7. finanšu pārskatu sagatavošana.
(Grozīts ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
72. Pārskata gada sākumā uzņēmumā iekārto grāmatvedības reģistrus konkrētajam pārskata gadam un atver
grāmatvedības kontus galvenajā grāmatā vai žurnālā-virsgrāmatā, kā arī attiecīgajos grāmatvedības reģistros ieraksta
grāmatvedības kontu atlikumus pēc stāvokļa uz pārskata gada sākumu:
72.1. uzņēmums, kas uzsāk
 
darbību, – pamatojoties uz inventarizācijas sarakstos, statūtos, līgumos vai citos
dokumentos ietverto informāciju (sākuma bilances dati);
72.2. uzņēmums, kas nav šo noteikumu 72.1. apakšpunktā minētais uzņēmums, – pamatojoties uz iepriekšējā
pārskata gada bilances un iepriekšējā pārskata gada attiecīgo grāmatvedības reģistru datiem.
(MK 
11.07.2017.
 noteikumu Nr. 409 redakcijā)
73. Pārskata gada laikā, pamatojoties uz attaisnojuma dokumentiem, izdara ierakstus šā pārskata gada
grāmatvedības reģistros, aprēķina grāmatvedības kontu datu kopsummas un ieraksta tās galvenajā grāmatā vai
žurnālā-virsgrāmatā.
(MK 
11.07.2017.
 noteikumu Nr. 409 redakcijā)
74. Grāmatvedības kontu apgrozījumu un atlikumu pārskatu sastāda darba tabulas veidā. Darba tabulas rindās
ieraksta kontu nosaukumus vai kodus uzņēmuma grāmatvedības kontu plāna secībā atbilstoši galvenajai grāmatai vai
žurnālam-virsgrāmatai, bet ailes iekārto atbilstoši pārskata sagatavošanas nolūkam.
(Grozīts ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
75. Grāmatvedības kontu apgrozījumu un atlikumu pārskatu aizpilda šādā secībā: ierakstus sāk ar kontu
atlikumiem pēc stāvokļa uz pārskata gada pēdējo dienu, ieraksta papildu iegrāmatojumu un precizējumu summas, kā
arī kontu slēguma iegrāmatojumu summas un aprēķina jaunos kontu atlikumus. Izmantojot minētos datus, aizpilda
ailes, kas paredzētas attiecīgi peļņas vai zaudējumu aprēķinam vai ieņēmumu un izdevumu pārskatam un bilancei, kā
arī aprēķina attiecīgi pārskata gada peļņu vai zaudējumus, vai ieņēmumu un izdevumu starpību.
(Grozīts ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
76. Izmantojot grāmatvedības kontu apgrozījumu un atlikumu pārskata datus, līdz gada pārskata parakstīšanas
datumam grāmatvedībā veic šādas darbības:
76.1. sagatavo grāmatvedības izziņas un izdara koriģējošus ierakstus hronoloģiskajos un sistemātiskajos
18
/
19
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru prezidents E.Repše 
Finanšu ministrs V.Dombrovskis
reģistros (arī galvenajā grāmatā vai žurnālā-virsgrāmatā);
76.2. iegrāmato grāmatvedības kontu slēguma ierakstus;
76.3. sagatavo finanšu pārskatus.
(Grozīts ar MK 
11.07.2017.
 noteikumiem Nr. 409)
VII. Noslēguma jautājumi
77. Ja līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai ir iegādāta grāmatvedības datorprogramma (grāmatvedības
informācijas datorsistēmu programmatūra), kas neatbilst šo noteikumu 
36.punktā
 minētajām prasībām, uzņēmums ir
tiesīgs to izmantot līdz 2004.gada 31.decembrim.
78. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2000.gada 25.jūlija noteikumus Nr.243 "Noteikumi par
grāmatvedības kārtošanu un organizāciju" (Latvijas Vēstnesis, 2000, 272./274.nr.).
79. Līdz attiecīgu grozījumu izdarīšanai citos normatīvajos aktos vārdi "pavadzīme ar Valsts ieņēmumu dienesta
piešķirtu numuru" uzskatāmi par vārdiem "attaisnojuma dokuments".
(MK 
22.12.2009.
 noteikumu Nr.1593 redakcijā)
80. Šo noteikumu 
7.
6
 punkts
 ir spēkā no 2013.gada 1.oktobra līdz 2014.gada 30.jūnijam.
(MK 
02.07.2013.
 noteikumu Nr.355 redakcijā)
81. Šo noteikumu 50.
1
, 50.
2
 un 
66.
1
 punkts
 stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī.
(MK 
10.04.2018.
 noteikumu Nr. 205 redakcijā; minētie grozījumi iekļauti noteikumu redakcijā uz 
01.01.2021.
)
19
/
19