Publicēts:
"Ziņotājs", 28, 19.08.1993.
Izdevējs: 
Augstākā Padome
Veids: 
likums
Pieņemts: 
27.04.1993.
Stājas spēkā: 
21.05.1993.
Attēlotā redakcija:
 23.11.2017. - ...
Grozījumi:
29.01.1998. likums / LV, 31 (1092), 05.02.1998. / Stājas spēkā 19.02.1998.
Satversmes tiesas 04.06.2002. spriedums / LV, 84 (2659), 05.06.2002. / Stājas spēkā 04.06.2002.
30.10.2003. likums / LV, 161 (2926), 14.11.2003. / Stājas spēkā 28.11.2003.
19.02.2004. likums / LV, 32 (2980), 27.02.2004. / Stājas spēkā 01.03.2004.
27.05.2004. likums / LV, 90 (3038), 04.06.2004. / Stājas spēkā 18.06.2004.
19.06.2008. likums / LV, 104 (3888), 09.07.2008. / Stājas spēkā 23.07.2008.
28.10.2010. likums / LV, 183 (4375), 17.11.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
09.11.2017. likums / LV, 231 (6058), 22.11.2017. / Stājas spēkā 23.11.2017.
LATVIJAS REPUBLIKAS LIKUMS
Latvijas Republikas Advokatūras likums
PIRMĀ DAĻA 
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
1.
 Šis likums regulē advokātu profesionālo un korporatīvo darbību.
2.
 Advokatūra ir tiesiskas valsts justīcijas neatņemama sastāvdaļa.
3.
 Advokāts ir neatkarīgs un profesionāls jurists, kas sniedz juridisko palīdzību, aizstāvot un pārstāvot tiesā un
pirmstiesas izmeklēšanā personu likumīgās intereses, sniedzot juridiskas konsultācijas, gatavojot juridiskus
dokumentus un veicot citas juridiskas darbības.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
4.
 Latvijā par advokātiem šajā likumā noteiktajā kārtībā var būt:
1) zvērināti advokāti;
2) zvērinātu advokātu palīgi;
3) Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi, kuri ieguvuši advokāta kvalifikāciju kādā no Eiropas Savienības
dalībvalstīm (turpmāk — Eiropas Savienības dalībvalstu advokāti).
Ārvalstu advokāti, izņemot Eiropas Savienības dalībvalstu advokātus, Latvijā var praktizēt saskaņā ar Latvijas
Republikai saistošiem starptautiskajiem līgumiem par juridisko palīdzību.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
5.
 Advokāti ir tiesu sistēmai piederīgas personas lietu vešanai jebkurā Latvijas Republikas tiesā un pirmstiesas
1
/
21
izmeklēšanas iestādē pēc pušu, apsūdzēto un citu lietas dalībnieku (klientu) izvēles un viņu uzdevumā, kā arī likumā
noteiktajos gadījumos tiesu priekšsēdētāju, pirmstiesas izmeklēšanas iestāžu vadītāju un Latvijas zvērinātu advokātu
padomes uzdevumā. Advokāti likuma noteiktajā kārtībā sniedz arī citu juridisko palīdzību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.02.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2004.
)
6.
 Savā profesionālajā darbībā advokāti ir neatkarīgi un pakļauti tikai likumam.
Valsts un pašvaldību institūcijām, tiesām, prokuroriem un pirmstiesas izmeklēšanas iestādēm jāgarantē advokātu
neatkarība.
Aizliegts:
1) iejaukties advokātu profesionālajā darbībā, ietekmēt vai iespaidot viņus;
2) pieprasīt no advokātiem ziņas un paskaidrojumus, kā arī nopratināt viņus kā lieciniekus par faktiem, kas
viņiem kļuvuši zināmi, sniedzot juridisko palīdzību;
3) kontrolēt pasta, telegrāfa korespondenci un dokumentus, kurus advokāti saņēmuši vai sastādījuši, sniedzot
juridisko palīdzību, izdarīt to apskati un izņemšanu, kā arī veikt kratīšanu, lai atrastu un izņemtu šādu
korespondenci un dokumentus;
4) kontrolēt, arī izmantojot šā panta 3.punktā minētos procesuālos līdzekļus, advokātu juridiskās palīdzības
sniegšanai izmantojamās informācijas sistēmas un sakaru līdzekļus, arī elektroniskos, noņemt informāciju no
tiem un iejaukties to darbībā;
5) pieprasīt no klientiem ziņas par advokātu sniegtās palīdzības faktu un tās saturu;
6) pakļaut advokātus jebkādām sankcijām vai draudiem sakarā ar juridiskās palīdzības sniegšanu klientiem
saskaņā ar likumu;
7) saukt advokātus pie jebkura veida atbildības par rakstveida vai mutvārdos izteiktiem paziņojumiem, kurus viņi
snieguši, godprātīgi pildot savus profesionālos pienākumus.
Par juridiskās palīdzības sniegšanu nav atzīstama advokāta nelikumīga darbība klienta interesēs, kā arī darbība
klienta nelikumīga nodarījuma veicināšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.01.1998
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.1998.
)
7.
 Advokātus nedrīkst identificēt ar viņu klientiem vai klientu lietām sakarā ar advokātu profesionālo pienākumu
pildīšanu.
8.
 Klientiem ir tiesības brīvi izvēlēties advokātu savu interešu aizstāvībai un pārstāvībai un neierobežoti un netraucēti
satikties ar viņu. Visām aizturētajām, arestētajām, apcietinātajām un notiesātajām personām jānodrošina iespēja, laiks
un līdzekļi, lai bez kavēšanās, iejaukšanas vai cenzūras, ievērojot pilnīgu konfidencialitāti, tas varētu satikties divatā vai
sazināties ar advokātu juridiskās palīdzības saņemšanai.
9.
 Visām personām nodrošināmas vienādas tiesības uz juridisko palīdzību. Fiziskajām personām juridiskā palīdzība
jānodrošina neatkarīgi no to pilsonības, izcelsmes, sociālā, mantiskā, dienesta un cita stāvokļa, rases, tautības,
valodas, dzimuma, izglītības, reliģiskajiem, politiskajiem un citiem uzskatiem, partijas piederības, nodarbošanās veida
un rakstura un dzīvesvietas.
10.
 Valsts un pašvaldību institūcijām, tiesām, prokuroriem, pirmstiesas izmeklēšanas iestādēm un jebkurai
personai jānodrošina, lai attiecībā uz advokātiem un viņu klientiem tiktu izpildīti likumdošanas aktos noteiktie juridiskās
palīdzības sniegšanas nosacījumi.
11.
 Advokātiem un viņu klientiem ir saistoša tā kārtība un noteikumi, kuri saskaņā ar likumu pastāv vietās, kur tiek
sniegta juridiskā palīdzība.
2
/
21
12.
 Likumā noteiktajos gadījumos valsts apmaksā advokātu sniegto juridisko palīdzību un ar tās sniegšanu
saistītos izdevumus.
Atlīdzību un atlīdzināmos izdevumus, kas zvērinātu advokātu vecākajam radušies, organizējot valsts nodrošinātās
aizstāvības un pārstāvības veikšanu kriminālprocesā, sedz no valsts budžetā paredzētajiem līdzekļiem.
Zvērinātu advokātu vecākā atlīdzības noteikšanas kārtību un apmērus, atlīdzināmo izdevumu veidus, atlīdzināmo
izdevumu noteikšanas kārtību un apmērus, kā arī zvērinātu advokātu vecākā atlīdzības un atlīdzināmo izdevumu
piešķiršanas kārtību un minēto finanšu līdzekļu izlietojuma pārskata saturu un iesniegšanas kārtību nosaka Ministru
kabinets.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
13.
 Valsts institūcijām ir pienākums uzklausīt Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģiju jautājumos par normatīvo aktu un
to projektu pilnveidošanu.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2004.
)
OTRĀ DAĻA 
ZVĒRINĀTI ADVOKĀTI
14.
 Par zvērinātiem advokātiem var uzņemt personas, kuras:
1) ir Latvijas pilsoņi;
2) ir ar nevainojamu reputāciju;
3) sasniegušas divdesmit piecu gadu vecumu;
4) saņēmušas valsts atzītu otrā līmeņa augstākās izglītības diplomu tiesību zinātnēs un ieguvušas jurista
kvalifikāciju;
5) prot valsts valodu augstākajā līmenī;
6) ieguvušas darba pieredzi, strādājot kādā no šādiem amatiem:
a) vismaz trīs gadus — tiesneša amatā,
b) vismaz piecus gadus — prokurora, zvērināta tiesu izpildītāja vai zvērināta notāra amatā vai par zvērināta
advokāta palīgu,
c) vismaz septiņus gadus — augstskolas tiesību zinātņu specialitātes akadēmiskā personāla amatā vai citā
juridiskās specialitātes amatā;
7) nokārtojušas advokāta eksāmenu.
No advokāta eksāmena kārtošanas ir atbrīvoti tiesību zinātņu doktori.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2004.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2011.
)
15.
 Par zvērinātiem advokātiem nevar uzņemt personas:
1) kuras neatbilst šā likuma 
14.panta
 prasībām;
2) pār kurām nodibināta aizgādnība;
3) kuras tiesa atzinusi par maksātne
spējīgiem parādniekiem;
3
/
21
4) kuras kriminālprocesā par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu atzītas par aizdomās turētajiem vai
apsūdzētajiem;
5) pret kurām kriminālprocess par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu izbeigts uz nereabilitējoša pamata;
6) kuras sodītas par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai
noņemšanas;
7) kuras agrāk izdarījušas tīšu noziedzīgu nodarījumu, bet no soda izciešanas atbrīvotas;
8) kurām ar tiesas spriedumu kriminālprocesā atņemtas tiesības ieņemt advokāta amatu vai šā likuma 
14.panta
pirmās daļas 6.punktā norādītos amatus;
9) kuras, pamatojoties uz lēmumu disciplinārlietā, atceltas no tiesneša, zvērināta tiesu izpildītāja, zvērināta
tiesu izpildītāja palīga, zvērināta notāra vai zvērināta notāra palīga amata, izslēgtas no zvērinātu advokātu vai
zvērinātu advokātu palīgu skaita vai atlaistas no prokurora amata, kamēr no disciplinārlietā pieņemtā lēmuma
spēkā stāšanās brīža nav pagājuši pieci gadi;
10) kuru nodarbošanos Latvijas Zvērinātu advokātu padome ētisku apsvērumu dēļ atzinusi par nesavienojamu ar
zvērināta advokāta stāvokli sabiedrībā;
11) kuras ir tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestādes, atvasinātas publiskas personas, citas valsts iestādes
vai valsts (pašvaldības) kapitālsabiedrības dienestā, izņemot mācībspēkus izglītības iestādēs un personas, kas
veic juriskonsulta pienākumus saskaņā ar līgumu, vai nav izpildījušas šā likuma 
42.panta
 prasības.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
16.
 No zvērinātu advokātu skaita izslēdz personas:
1) kuras tiesa atzinusi par maksātne
spējīgiem parādniekiem;
2) pār kurām nodibināta aizgādnība;
3) pret kurām kriminālprocess par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu izbeigts uz nereabilitējoša pamata;
4) kuras sodītas par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai
noņemšanas;
5) kuras izdarījušas tīšu noziedzīgu nodarījumu, bet no soda izciešanas atbrīvotas;
6) kurām ar tiesas spriedumu kriminālprocesā atņemtas tiesības ieņemt advokāta amatu;
7) kuras šā likuma 
39.pantā
 paredzētajā iesniegumā nepatiesi apliecinājušas, ka to uzņemšanai zvērinātos
advokātos nav šķēršļu;
8) kuras pēc Latvijas Zvērinātu advokātu padomes priekšlikuma neizbeidz šā likuma 
15.panta
 10. vai 11.punktā
minēto nodarbošanos;
9) kurām uzlikts disciplinārsods — izslēgšana no zvērinātu advokātu skaita.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
16.
1
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome var apturēt zvērināta advokāta darbību uz laiku, kamēr viņš ir tiešās vai
pastarpinātās valsts pārvaldes iestādes, atvasinātas publiskas personas, citas valsts iestādes vai valsts (pašvaldības)
kapitālsabiedrības dienestā, vai uz mācību vai ilgstošas slimības laiku, kā arī pēc advokāta pamatota lūguma citos
gadījumos.
Latvijas Zvērinātu advokātu padome aptur tāda zvērināta advokāta darbību, kuram par noziedzīgu nodarījumu, kas
izdarīts aiz neuzmanības, tiesa piespriedusi brīvības atņemšanu, — uz laiku, kamēr viņš atrodas ieslodzījuma vietā.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2004.
 un 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā
23.07.2008.
)
4
/
21
17.
 Pēc procesa virzītāja rakstveida informācijas saņemšanas no zvērinātu advokātu pienākumu pildīšanas uz
pirmstiesas kriminālprocesa un tiesvedības krimināllietā laiku var atstādināt tos zvērinātus advokātus, kuri ir aizdomās
turētie vai apsūdzētie tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanā, kas nav saistīts ar zvērināta advokāta profesionālo
pienākumu veikšanu.
Pēc procesa virzītāja rakstveida informācijas saņemšanas no zvērinātu advokātu pienākumu pildīšanas uz
pirmstiesas kriminālprocesa un tiesvedības krimināllietā laiku atstādina tos zvērinātus advokātus, kuri ir aizdomās
turētie vai apsūdzētie tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanā, kas saistīts ar zvērināta advokāta profesionālo pienākumu
veikšanu, vai kuriem Kriminālprocesa likumā paredzētajā kārtībā kā drošības līdzeklis piemērots noteiktas
nodarbošanās aizliegums.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
TREŠĀ DAĻA 
ZVĒRINĀTU ADVOKĀTU KORPORATĪVĀ DARBĪBA
Pirmā sadaļa 
Zvērinātu advokātu kolēģija
18.
 Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģija ir neatkarīga Latvijas zvērinātu advokātu profesionāla korporācija, kas
apvieno visus Latvijā praktizējošos zvērinātus advokātus. Tikai Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijai ir šajā likumā
noteiktās tiesības un pienākumi.
19.
 Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijā pēc profesijas principa apvienotas fiziskās personas, lai rūpētos par savas
profesijas prestižu, veicinātu zvērinātu advokātu profesionālo izaugsmi, radošo spēju izkopšanu un pieredzes
apgūšanu, lai izpildītu šajā likumā un citos likumos noteiktos uzdevumus.
20.
 Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģija darbojas uz šā likuma un statūtu pamata kā pašpārvaldes publisko tiesību
autonoms subjekts.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
21.
 Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas institūcijas ir zvērinātu advokātu kopsapulce, Latvijas Zvērinātu advokātu
padome, revīzijas komisija un disciplinārlietu komisija.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
22.
 Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas līdzekļus veido summas, kas tiek maksātas Latvijas Zvērinātu advokātu
padomes noteiktajā kārtībā un apmērā par dalību Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijā.
Latvijas Zvērinātu advokātu padome ir tiesīga noteikt maksājumu par dalību Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijā
zvērinātam advokātam vai viņa palīgam, kura darbība Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijā apturēta. Šādu maksājumu
nenosaka, ja zvērināta advokāta vai viņa palīga darbības apturēšanas iemesls ir darbs šā likuma 
16.
1
 pantā
 minētajās
institūcijās.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
23.
 Lai sniegtu advokātiem materiālu atbalstu, Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģija var izveidot speciālus fondus no
advokātu iemaksām, kā arī no fizisko un juridisko personu ziedojumiem.
Otrā sadaļa 
Zvērinātu advokātu kopsapulce
5
/
21
24.
 Zvērinātu advokātu kopsapulci sasauc Latvijas Zvērinātu advokātu padome.
24.
1
 Zvērinātu advokātu kopsapulcē var piedalīties un balsstiesības tajā ir arī Eiropas Savienības dalībvalstu
advokātiem, kuri reģistrējušies Latvijas Zvērinātu advokātu padomē saskaņā ar šā likuma 
121.pantu
.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
25.
 Tikai zvērinātu advokātu kopsapulce:
1) nosaka Latvijas Zvērinātu advokātu padomes, revīzijas komisijas un disciplinārlietu komisijas locekļu skaitu;
2) ievēlē uz trim gadiem Latvijas Zvērinātu advokātu padomes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku,
padomes locekļus, revīzijas komisiju un disciplinārlietu komisiju;
3) apstiprina Latvijas Zvērinātu advokātu padomes darbības pārskatu;
4) apstiprina budžetu un iepriekšējā gada budžeta izpildes pārskatu;
5) pieņem Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas statūtus, advokātu ētikas kodeksu un citus ar advokatūras
iekšējo darbību saistītus aktus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
26.
 Ir gada kopsapulces un ārkārtas kopsapulces. Ārkārtas kopsapulces sasauc pēc vajadzības, to sasaukšanu
var pieprasīt arī ne mazāk kā desmitā daļa no visiem zvērinātiem advokātiem.
27.
 Kopsapulce nav tiesīga lemt, ja ieradusies mazāk nekā trešā daļa no visiem zvērinātiem advokātiem.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
28.
 Ja kvoruma nesanākšanas dēļ kopsapulcē nav notikušas Latvijas Zvērinātu advokātu padomes vēlēšanas,
padomes priekšsēdētājs ne vēlāk kā mēneša laikā sasauc jaunu kopsapulci, bet, ja uz šo kopsapulci ierodas mazāk
kā viena trešdaļa no visiem zvērinātiem advokātiem, par to sastāda protokolu, jaunas vēlēšanas nerīko, bet padome
saglabā savas pilnvaras līdz nākamajai gada kopsapulcei.
29.
 Kopsapulcē prezidē personas, kuras tam nolūkam ievēlē sanākušie zvērināti advokāti no sava vidus, un
protokolu apstiprina zvērināti advokāti, kuriem to uzdod kopsapulce.
30.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padomes vēlēšanas kopsapulcē izdarāmas pēc tam, kad kopsapulce apspriedusi
darbības pārskatu un iepriekšējā gada budžeta izpildes pārskatu un noteikusi ievēlējamo Latvijas Zvērinātu advokātu
padomes locekļu skaitu.
31.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padomi, tās priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku, revīzijas komisiju un
disciplinārlietu komisiju ievēlē aizklātā balsošanā ar vienkāršu balsu vairākumu.
Pārējos jautājumus kopsapulce izlemj atklātā balsošanā ar vienkāršu balsu vairākumu.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
32.
 Jaunievēlētā Latvijas Zvērinātu advokātu padome stājas pie savu pienākumu pildīšanas pēc divām nedēļām no
ievēlēšanas dienas.
Trešā sadaļa 
Latvijas Zvērinātu advokātu padome, revīzijas 
komisija un disciplinārlietu komisija
6
/
21
(Sadaļas nosaukums 
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
33.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome ir Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas pārvaldes, uzraudzības un izpildu
institūcija.
34.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome:
1) pieņem lēmumu par uzņemšanu un ieskaitīšanu zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu skaitā un
lemj par izslēgšanu, atstādināšanu vai atskaitīšanu no zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu skaita,
kā arī par atsevišķu zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu darbības apturēšanu;
2) ved zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu, kā arī tiesas darbības teritorijā praktizējošo zvērinātu
advokātu vecāko sarakstus un nodrošina šo sarakstu publisku pieejamību;
3) pārzina Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas organizācijas lietas;
4) uzrauga zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu darbību, izskata par viņiem iesniegtās sūdzības un
ziņojumus, kā arī ierosina disciplinārlietas;
5) pārzina zvērinātu advokātu palīgu sagatavošanu;
6) ņemot vērā tiesu, prokuratūras un pirmstiesas izmeklēšanas iestāžu izvietojumu, kā arī iedzīvotāju skaitu
attiecīgajā tiesas darbības teritorijā, nosaka tajā minimālo zvērinātu advokātu skaitu, kāds ir nepieciešams, lai
nodrošinātu pietiekamu juridisko palīdzību, bet neierobežo maksimālo šajā tiesas darbības teritorijā praktizējošo
zvērinātu advokātu skaitu;
7) apstiprina tiesas darbības teritorijā praktizējošo zvērinātu advokātu vecāko, kā arī atbrīvo viņu no zvērinātu
advokātu vecākā pienākumiem pēc viņa lūguma vai ja viņš nepilda šajā likumā noteiktos pienākumus;
8) izdod zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu apliecības;
9) uzdod advokātiem tiesās, pirmstiesas izmeklēšanas un citās iestādēs par atlīdzību vest tādu personu lietas,
kas dibinātu iemeslu dēļ nevar atrast advokātu savas lietas vešanai, kā arī pēc tiesas darbības teritorijas
zvērinātu advokātu vecāko lūguma uzdod advokātiem veikt valsts nodrošināto aizstāvību un pārstāvību
kriminālprocesā vai likumā noteiktajos gadījumos sniegt valsts nodrošināto juridisko palīdzību;
10) organizē konsultācijas juridiskās palīdzības sniegšanai trūcīgām vai maznodrošinātām personām;
11) gādā par to zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu lietu nokārtošanu, kuri miruši, bez vēsts
pazuduši, saslimuši vai citu iemeslu dēļ paši nevar kārtot savas un klientu lietas;
12) nosaka advokāta atlīdzības apmēru un citus ar juridiskās palīdzības sniegšanu saistītos izdevumus
atbilstoši šā likuma 
57.pantam
, ja advokātam ar klientu šajā ziņā pastāv strīds un ja starp viņiem nav noslēgta
rakstveida vienošanās;
13) nosaka zvērinātiem advokātiem un zvērinātu advokātu palīgiem Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas
uzturēšanai izdarāmo maksājumu kārtību un apmērus;
14) nosaka kārtību, kādā zvērinātu advokātu vecākie organizē tiesas darbības teritorijā praktizējošo advokātu
darbu, kā arī nosaka valsts nodrošinātās aizstāvības un pārstāvības veikšanai kriminālprocesā nepieciešamo
advokātu dežūru grafiku sastādīšanas kārtību;
15) nodrošina advokātu darba organizēšanu aizstāvības un pārstāvības veikšanai kriminālprocesā pēc procesa
virzītāja pieprasījuma, kā arī likumā noteiktajos gadījumos valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības sniegšanai;
16) administrē tiesas darbības teritorijas zvērinātu advokātu vecākajiem no valsts budžeta līdzekļiem piešķirto
finansējumu šā likuma 
12.panta
 trešajā daļā minētajos Ministru kabineta noteikumos paredzētajā kārtībā;
17) nosaka tiesas darbības teritorijā praktizējošo zvērinātu advokātu vecākā izraudzīšanas kārtību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.10.2003.
, 
19.02.2004.
, 
27.05.2004.
, 
19.06.2008.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas
7
/
21
stājas spēkā 
01.01.2011.
)
35.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padomes sēdes ir pilntiesīgas, ja tajās piedalās ne mazāk kā puse no visiem
padomes locekļiem, to skaitā arī padomes priekšsēdētājs vai viņa vietnieks.
36.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome pieņem lēmumus atklātā balsošanā ar vienkāršu balsu vairākumu. Balsīm
sadaloties vienādi, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss.
Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja lēmumā nav noteikts citādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
37.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padomes lēmumus var pārsūdzēt Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā.
Latvijas Zvērinātu advokātu padomes lēmuma par zvērināta advokāta izslēgšanu, atstādināšanu vai atskaitīšanu no
advokātu skaita vai par zvērināta advokāta darbības apturēšanu pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma darbību līdz dienai,
kad stājas spēkā galīgais nolēmums lietā.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
38.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padomes finansiālo darbību kontrolē revīzijas komisija.
Revīzijas komisijas locekļi no sava vidus ievēlē komisijas priekšsēdētāju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
38.
1
 Zvērinātu advokātu disciplinārlietas izskata disciplinārlietu komisija.
Disciplinārlietu komisijas locekļi no sava vidus ievēlē komisijas priekšsēdētāju.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
Ceturtā sadaļa 
Uzņemšana un ieskaitīšana zvērinātos advokātos
39.
 Persona, kura vēlas iestāties zvērinātu advokātu skaitā, iesniedz Latvijas Zvērinātu advokātu padomei
iesniegumu un attiecīgus dokumentus. Iesniegumā pretendents apliecina, ka viņa uzņemšanai nav šā likuma 
15.pantā
minēto šķēršļu.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
40.
 To personu sarakstu, kas iesniegušas dokumentus par uzņemšanu zvērinātu advokātu skaitā, Latvijas Zvērinātu
advokātu padome izliek savās telpās un izsūta katras tiesas darbības teritorijā praktizējošo zvērinātu advokātu
vecākajam un Tiesu administrācijai līdz ar uzaicinājumu mēneša laikā sniegt atsauksmi par šīm personām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.02.2004.
 un 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
41.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome izskata zvērināta advokāta pretendenta iesniegumu un dokumentus, ievāc
un apsver visas vajadzīgās ziņas un novērtē pretendenta atbilstību šā likuma prasībām. Ja pretendents atbilst šā
likuma prasībām, Latvijas Zvērinātu advokātu padome pielaiž viņu pie advokāta eksāmena kārtošanas.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2004.
)
41.
1
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome organizē advokāta eksāmenu ne retāk kā reizi sešos mēnešos.
Eksāmenu pieņem komisija, kuras sastāvā ir:
1) trīs juridiskās zinātnes promocijas padomju deleģēti tiesību zinātņu doktori;
8
/
21
2) trīs Augstākās tiesas priekšsēdētāja norīkoti senatori;
3) trīs Latvijas Zvērinātu advokātu padomes norīkoti zvērināti advokāti;
4) tieslietu ministra pilnvarots pārstāvis.
Eksāmena komisijas sastāvu apstiprina tieslietu ministrs.
Eksāmena komisijas locekļi no sava vidus ievēlē komisijas priekšsēdētāju.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2004.
)
41.
2
 Advokāta eksāmena maksu nosaka Ministru kabinets. Iemaksāto eksāmena naudu izmaksā kā atlīdzību
eksāmena komisijas locekļiem un izlieto eksāmena organizēšanas izdevumu segšanai.
Zvērināta advokāta eksāmena kārtību un jomas, kurās tiek pārbaudītas zvērināta advokāta amata pretendenta
zināšanas un prasmes, kā arī to vērtēšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
41.
3
 Ja pretendents nokārtojis advokāta eksāmenu un Latvijas Zvērinātu advokātu padome nav saņēmusi papildu
ziņas, ka pretendenta uzņemšanai ir radušies šā likuma 
15.pantā
 minētie šķēršļi, Latvijas Zvērinātu advokātu padome
uzņem viņu zvērinātu advokātu skaitā.
Ja pretendents nav nokārtojis advokāta eksāmenu, viņam ir tiesības kārtot šo eksāmenu atkārtoti ne agrāk kā pēc
12 mēnešiem. Ja pretendents atkārtoti nav nokārtojis advokāta eksāmenu, katru nākamo reizi kārtot šo eksāmenu
atļauts, kad pagājuši ne mazāk kā trīs gadi pēc iepriekšējā, nenokārtotā eksāmena.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
42.
 Ja iesniegumu par uzņemšanu zvērinātu advokātu skaitā iesniegusi persona, kurai ir tāda nodarbošanās, kas
nav savienojama ar advokāta pienākumiem (šā likuma 
15.panta
 10. un 11.punkts), padome var lemt par šādas
personas uzņemšanu, taču lēmums stājas spēkā un persona pielaižama zvērēt un iekļaujama zvērinātu advokātu
sarakstā tikai pēc tam, kad tā izbeigusi minēto nodarbošanos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2004.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
43.
 (Izslēgts ar 
19.02.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2004.
)
44.
 
(Izslēgts ar 
30.10.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
)
45.
 Uzņemot zvērinātu advokātu skaitā, Latvijas Zvērinātu advokātu padome nosaka, pie kuras apgabaltiesas šie
zvērināti advokāti darbosies un kuras tiesas darbības teritorijā šiem zvērinātiem advokātiem būs praktizēšanas vieta.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
46.
 Par uzņemšanu zvērinātu advokātu skaitā Latvijas Zvērinātu advokātu padome paziņo Augstākās tiesas
priekšsēdētājam, kas pieņem šādu jaunuzņemtā zvērināta advokāta zvērestu:
"Es zvēru būt uzticīgs Latvijai, godprātīgi un pēc pārliecības pildīt valsts likumus, izturēties ar cieņu pret tiesām un
valsts varu, sava advokāta darbā nerakstīt un nerunāt neko tādu, kas varētu kaitēt valstij, sabiedrībai, ģimenei un
tikumībai, godīgi pildīt zvērināta advokāta pienākumus, sargāt savu pilnvardevēju vai to personu intereses, kuru lietas
vedu, apzinoties, ka man par savu darbību jāatbild likuma priekšā."
47.
 Zvērinātu advokātu skaitā uzņemtais pēc zvēresta došanas iekļaujams zvērinātu advokātu sarakstā, par viņa
ieskaitīšanu zvērinātos advokātos Latvijas Zvērinātu advokātu padome izsludina vispārējai zināšanai oficiālā laikrakstā,
paziņo tieslietu ministram un izsniedz jaunuzņemtajam zvērinātam advokātam speciālu apliecību.
9
/
21
CETURTĀ DAĻA 
ZVĒRINĀTU ADVOKĀTU PIENĀKUMI, TIESĪBAS UN ATBILDĪBA
Piektā sadaļa 
Zvērinātu advokātu tiesības un pienākumi
48.
 Sniedzot juridisko palīdzību, zvērināts advokāts ir tiesīgs:
1) aizstāvēt un pārstāvēt juridisko palīdzību lūgušo personu un tās tiesības un likumiskās intereses visās tiesās,
prokuratūrās un pirmstiesas izmeklēšanas iestādēs, kā arī visās valsts un pašvaldību institūcijās, kā arī citās
iestādēs, organizācijās un uzņēmējsabiedrībās (uzņēmumos);
2) vākt pierādījumus, arī pieprasot visus juridiskās palīdzības sniegšanai nepieciešamos dokumentus no valsts
un pašvaldību institūcijām, kā arī citām iestādēm, organizācijām un uzņēmējsabiedrībām (uzņēmumiem), kurām
likumā noteiktajā kārtībā un gadījumos ir jāizsniedz šie dokumenti vai to noraksti un jānodrošina advokātam
iespēja iepazīties ar tiem, kā arī likumā noteiktajā kārtībā sakarā ar juridiskās palīdzības sniegšanu saņemt
lietpratēju atzinumu jautājumos, kuri prasa attiecīgas zināšanas;
3) iepazīties ar valsts un pašvaldību institūciju, tiesu, prokuratūru un pirmstiesas izmeklēšanas iestāžu
normatīvajiem un individuālajiem aktiem, ar citu informāciju, kas saistīta ar juridiskās palīdzības sniegšanu, kā
arī saņemt šo dokumentu norakstus.
Šā panta pirmās daļas 2.punktā minētie dokumenti vai to noraksti valsts un pašvaldību institūcijām, kā arī citām
iestādēm pēc zvērināta advokāta pieprasījuma jāizsniedz viena mēneša laikā, ja likumā nav noteikts citādi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
48.
1
 Zvērināta advokāta pilnvarojumu un tā apjomu, kā arī tiesības izpildīt šā likuma 
48.pantā
 noteiktos uzdevumus
apliecina orderis, kura paraugu apstiprina Latvijas Zvērinātu advokātu padome.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
49.
 Zvērinātam advokātam ir jāizmanto visi likumā paredzētie līdzekļi un metodes, aizstāvot un pārstāvot juridisko
palīdzību lūgušās personas tiesības un likumīgās intereses.
50.
 Zvērināti advokāti tiesas sēdēs nēsā īpašu tērpu — talāru.
51.
 Zvērināti advokāti sniedz juridisko palīdzību jebkurai personai civillietās, administratīvajās lietās vai likumā
noteiktajos gadījumos citās lietās pēc vienošanās ar klientiem vai šajā likumā noteiktajos gadījumos — Latvijas
Zvērinātu advokātu padomes vai zvērinātu advokātu vecākā uzdevumā.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2009.
 Sk.
Pārejas noteikumus.)
52.
 Krimināllietās zvērināti advokāti uzņemas aizstāvēt personas, kurām ir tiesības uz aizstāvību, un notiesātos,
pārstāv cietušos un sniedz juridisko palīdzību jebkurai personai kriminālprocesā.
Šā panta pirmajā daļā minētās darbības zvērināts advokāts veic:
1) pēc vienošanās ar personu vai tās pārstāvi;
2) šajā likumā noteiktajos gadījumos — Latvijas Zvērinātu advokātu padomes vai zvērinātu advokātu vecākā
uzdevumā;
3) procesa virzītāja uzdevumā — Kriminālprocesa likumā noteiktās atsevišķās procesuālās darbības.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2009.
 Sk.
Pārejas noteikumus.)
10
/
21
52.
1
 Zvērinātiem advokātiem ir pienākums atbilstoši Latvijas Zvērinātu advokātu padomes noteiktajā kārtībā
sastādītajam advokātu dežūru grafikam veikt procesa virzītāja norādītajā laikā valsts nodrošināto aizstāvību un
pārstāvību Kriminālprocesa likumā noteiktajās atsevišķajās procesu
ālajās darbībās.
Ja zvērināts advokāts procesa virzītāja norādītajā laikā nevar pats piedalīties atsevišķajā procesuālajā darbībā,
viņam jānodrošina, lai viņa vietā cits zvērināts advokāts ierastos juridiskās palīdzības sniegšanai, un par to jāinformē
procesa virzītājs.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
53.
 Klients var uzdot zvērinātam advokātam savas lietas vešanu pilnā apmērā līdz tās pabeigšanai vai pilnvarot viņu
tikai zināma uzdevuma veikšanai. Nav liegts vienā un tajā pašā lietā pieņemt vairākus zvērinātus advokātus.
54.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome uzdod zvērinātam advokātam vest lietas tikai pēc saskaņošanas ar
attiecīgās tiesas darbības teritorijas zvērinātu advokātu vecāko.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2009.
 Sk.
Pārejas noteikumus.)
54.
1
 Zvērinātu advokātu vecākais:
1) organizē tiesas darbības teritorijā praktizējošo advokātu darbu, kā arī sastāda advokātu dežūru grafikus valsts
nodrošinātās aizstāvības un pārstāvības veikšanai kriminālprocesā pēc procesa virzītāja pieprasījuma vai
Latvijas Zvērinātu advokātu padomes uzdevumā — arī citās lietās;
2) nekavējoties, bet ne vēlāk kā triju darba dienu laikā pēc procesa virzītāja pieprasījuma saņemšanas paziņo
viņam par advokāta piedalīšanos kriminālprocesā;
3) uzdod attiecīgajā tiesas darbības teritorijā praktizējošajiem advokātiem valsts nodrošinātās aizstāvības un
pārstāvības veikšanu;
4) sniedz atbalstu citiem tiesas darbības teritorijas zvērinātu advokātu vecākajiem valsts nodrošinātās
aizstāvības un pārstāvības nodrošināšanā.
Zvērinātu advokātu vecākajam ir tiesības saņemt no valsts budžetā šim mērķim paredzētajiem līdzekļiem atlīdzību
par advokātu darba organizēšanu valsts nodrošinātās aizstāvības un pārstāvības veikšanai, kā arī atlīdzinājumu to
izdevumu segšanai, kuri radušies, veicot minētās funkcijas.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
55.
 Zvērināti advokāti nedrīkst atteikties no noslēgtās vienošanās vai dotā uzdevuma pildīšanas, nenorādot
pamatotus iemeslus.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
56.
 (Izslēgts ar 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
57.
 Zvērināti advokāti par uzņemšanos vest lietu un attiecīgās atlīdzības apmēru rakstveidā vienojas ar klientu.
Klients jebkurā laikā var pieņemt viena zvērināta advokāta vietā citu zvērinātu advokātu vai pats uzņemties lietas
vešanu, atlīdzinot advokātam par viņa veikto darbu saskaņā ar rakstveida vienošanos.
Strīda gadījumā, ja zvērināta advokāta un klienta vienošanās nav noslēgta rakstveidā, advokātam atlīdzību divkāršā
apmērā, kā arī citus ar juridiskās palīdzības sniegšanu saistītos atlīdzināmos izdevumus nosaka normatīvajos aktos
par valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības samaksu noteiktajos apmēros. Atlīdzību advokātam un citus atlīdzināmos
izdevumus sedz klients. Papildus atlīdzībai un citiem ar juridiskās palīdzības sniegšanu saistītajiem izdevumiem
atlīdzināmi izdevumi, kas saistīti ar rakstveida pierādījumu iegūšanu, šo izdevumu faktiskajā apmērā.
Šā panta trešajā daļā minētajā gadījumā noteikto zvērināta advokāta atlīdzību un citus ar juridiskās palīdzības
11
/
21
sniegšanu saistītos atlīdzināmos izdevumus nesedz no valsts budžeta līdzekļiem.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
58.
 (Izslēgts ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
59.
 Zvērinātiem advokātiem Latvijas Zvērinātu advokātu padomes noteiktā kārtībā un tās kontrolē jāved klientu lietu
uzskaite.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
60.
 Zvērinātiem advokātiem ir zīmogs ar viņu vārdu un uzvārdu.
61.
 
(Izslēgts ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
62.
 
(Izslēgts ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
63.
 Zvērinātam advokātam ir aizliegts pirkt vai citādā ceļā iegūt pilnvardevēju tiesības viņu prāvās ne vien uz sava
vārda, bet arī tādējādi, it kā viņš iegūtu šīs tiesības citām personām. Visi šādi darījumi atzīstami par spēkā neesošiem.
64.
 Zvērināts advokāts nedrīkst uzstāties tiesā kā pilnvarnieks pret saviem augšupējiem un lejupējiem radiniekiem,
savu laulāto, īstajiem brāļiem un māsām, kā arī tēva vai mātes brāļiem un māsām.
65.
 Zvērināts advokāts nedrīkst būt vienā un tajā pašā laikā abu pušu padomnieks un pilnvarnieks, viņš nedrīkst arī
pāriet vienā un tajā pašā lietā no vienas puses pie otras.
66.
 Zvērināts advokāts nedrīkst uzņemties lietas vešanu vai aizstāvja pienākumus, ja šajā lietā kā tiesnesis vai
amatpersona, kas tieši izmeklē lietu, darbojas viņa laulātais, viņa paša vai viņa laulātā radinieks taisnā līnijā bez
pakāpju ierobežojuma, bet sānu līnijās — radniecības pirmajās trijās pakāpēs vai svainības divās pakāpēs.
67.
 Zvērināts advokāts nedrīkst izpaust sava pilnvardevēja noslēpumus ne tikai lietas vešanas laikā, bet arī pēc
atbrīvošanas no lietas vešanas vai pēc lietas pabeigšanas. Viņam jānodrošina šo prasību ievērošana arī sava personāla
darbā.
68.
 Par savas prakses vietas adreses maiņu zvērināts advokāts paziņo Latvijas Zvērinātu advokātu padomei.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
69.
 Zvērinātu advokātu atskaita no zvērinātu advokātu skaita pēc viņa iesnieguma vai sakarā ar viņa nāvi, vai pēc
Latvijas Zvērinātu advokātu padomes iniciatīvas, ja viņš veselības stāvokļa dēļ nespēj veikt zvērināta advokāta
pienākumus, kā arī ja vairāk par sešiem mēnešiem neattaisnotu iemeslu dēļ nav izdarījis maksājumus Latvijas
Zvērinātu advokātu kolēģijas uzturēšanai. Atskaitīšanas kārtību nosaka Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas statūti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
Sestā sadaļa 
Zvērinātu advokātu atbildība
70.
 Zvērināti advokāti šajā likumā noteiktajā kārtībā par savu darbību ir disciplināri un materiāli atbildīgi.
70.
1
 Zvērināti advokāti šajā likumā noteiktajā kārtībā par zvērinātu advokātu vecākā pienākumu pildīšanu ir
disciplināri atbildīgi.
12
/
21
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
 Pants stājas spēkā 
01.01.2009.
 Sk. Pārejas
noteikumus.)
71.
 Par likumu un citu normatīvo aktu, Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas statūtu, kā arī par zvērinātu advokātu
darbību regulējošo instrukciju un zvērinātu advokātu profesionālās ētikas normu pārkāpšanu Latvijas Zvērinātu advokātu
padome var ierosināt disciplinārlietu pēc tiesas vai prokurora priekšlikuma, kā arī pēc personu sūdzībām vai pēc pašas
iniciatīvas, nosūtot lietas materiālus izskatīšanai disciplinārlietu komisijai.
Latvijas Zvērinātu advokātu padome ir tiesīga izskaidrot zvērinātiem advokātiem viņu rīcības nepareizību, neierosinot
disciplinārlietu.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
71.
1
 Disciplinārlietu komisijas sēdes tiek protokolētas. Protokolu paraksta komisijas priekšsēdētājs un
protokolētājs.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
71.
2
 Pēc disciplinārlietas izskatīšanas disciplinārlietu komisija pieņem vienu no šādiem lēmumiem:
1) par disciplinārsoda uzlikšanu zvērinātam advokātam;
2) par disciplinārlietas izbeigšanu.
Disciplinārlietu komisija ir tiesīga pieņemt lēmumu, ja komisijas sēdē piedalās vairāk nekā puse no tās locekļiem.
Disciplinārlietu komisija pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsis sadalās vienādi, noteicošā ir
komisijas priekšsēdētāja balss. Ja kādam no disciplinārlietu komisijas locekļiem ir atšķirīgas domas, tās ieraksta
protokolā.
Lēmumu paraksta visi sēdē klātesošie disciplinārlietu komisijas locekļi.
Lēmumā norāda, vai zvērināta advokāta veiktās darbības ir disciplinārpārkāpums un kāds sods viņam uzlikts.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
72.
 Ierosinot disciplinārlietu vai disciplinārlietas izskatīšanas laikā, Latvijas Zvērinātu advokātu padomei ir tiesības
atstādināt zvērinātu advokātu no viņa pienākumu pildīšanas.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
73.
 Disciplinārlietu komisijai ir tiesības uzlikt šādus sodus:
1) izteikt piezīmi;
2) izteikt rājienu;
3) noteikt citu prakses vietu vai aizliegt praktizēt noteiktā vietā uz laiku līdz trim gadiem;
4) aizliegt izpildīt advokāta pienākumus uz laiku, ne ilgāku par gadu;
5) izslēgt no zvērinātu advokātu skaita.
Pamatojoties uz šā panta pirmās daļas 5.punktā minēto lēmumu, personu no zvērinātu advokātu skaita izslēdz
Latvijas Zvērinātu advokātu padome.
Par darbībām, kuru rezultātā tiek pārkāptas normatīvo aktu prasības noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma finansēšanas novēršanas jomā, Disciplinārlietu komisija saskaņā ar šajā likumā noteikto kārtību piemēro
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā
 noteiktās sankcijas.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.11.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
23.11.2017.
)
13
/
21
74.
 Uzlikt disciplinārsodu — izslēgt no zvērinātu advokātu skaita — var:
1) par tīšu likuma pārkāpumu;
2) par Zvērinātu advokātu ētikas kodeksa normu rupju pārkāpumu;
3) ja disciplinārsods tiek uzlikts atkārtoti;
4) ja zvērināts advokāts nepilda ar disciplinārsodu uzlikto pienākumu.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
75.
 (Izslēgts ar 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
76.
 Disciplinārsodu zvērinātam advokātam var uzlikt ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc disciplinārpārkāpuma atklāšanas
dienas, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc pārkāpuma izdarīšanas dienas, vai 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma finansēšanas novēršanas likumā
 noteiktajā termiņā attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un
terorisma finansēšanas novēršanas noteikumu pārkāpumiem.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
09.11.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
23.11.2017.
)
77.
 Disciplinārlietu komisija nevar uzlikt zvērinātam advokātam nevienu no šā likuma 
73.pantā
 minētajiem sodiem,
ja tā iepriekš nav pieprasījusi no šā zvērināta advokāta rakstveida paskaidrojumu.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
78.
 Izskatot disciplinārlietu, disciplinārlietu komisija uzaicina zvērinātu advokātu mutvārdu paskaidrojumu
sniegšanai.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
79.
 Ja zvērināts advokāts disciplinārlietu komisijas noteiktajā termiņā nedod paskaidrojumus vai neierodas uz
disciplinārlietu komisijas sēdi bez attaisnojošiem iemesliem, disciplinārlietu komisija pieņem lēmumu, pamatojoties uz
lietā noskaidrotajiem apstākļiem un tās rīcībā esošajām ziņām.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
80.
 Disciplinārlietu komisijai, izskatot disciplinārlietas, ir tiesības uzklausīt arī citu personu paskaidrojumus un
prasīt lietpratēju atzinumus, pieprasīt ziņas un dokumentus no valsts un pašvaldību institūcijām, kā arī no citām
iestādēm, organizācijām un uzņēmējsabiedrībām (uzņēmumiem) un to amatpersonām.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
81.
 Disciplinārlietu komisijas lēmumus disciplināri sodītais var pārsūdzēt tiesā Administratīvā procesa likumā
noteiktajā kārtībā.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
82.
 Par zvērināta advokāta sodīšanu disciplinārlietu komisija pēc lēmuma spēkā stāšanās paziņo sūdzības
iesniedzējam, Latvijas Zvērinātu advokātu padomei un tieslietu ministram. Zvērināta advokāta izslēgšanu Latvijas
Zvērinātu advokātu padome izsludina arī oficiālajā laikrakstā.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
PIEKTĀ DAĻA 
ZVĒRINĀTU ADVOKĀTU PALĪGI
Septītā sadaļa 
14
/
21
Vispārīgie noteikumi
83.
 Par zvērināta advokāta palīgu var būt divdesmit viena gada vecumu sasniedzis Latvijas pilsonis, kas:
1) atbilst šā likuma 
14.panta
 2., 4. un 5.punktā paredzētajiem noteikumiem;
2) norādījis, kurš no zvērinātiem advokātiem piekritis būt par viņa patronu — uzņēmies vadīt, apmācīt,
nodarbināt un uzraudzīt palīgu;
3) sekmīgi nokārtojis zvērināta advokāta palīga uzņemšanas eksāmenu.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
84.
 Par zvērināta advokāta palīga patronu var būt zvērināts advokāts, kas ne mazāk kā septiņus gadus praktizējis
kā zvērināts advokāts un spēj vadīt, nodarbināt un uzraudzīt palīgu. Par to katrā atsevišķā gadījumā spriež Latvijas
Zvērinātu advokātu padome.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
85.
 Zvērinātam advokātam nevar būt vairāk par vienu palīgu.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
86.
 Par zvērinātu advokātu palīgiem nevar uzņemt personas, kuras minētas šā likuma 
15.panta
 2., 3., 4., 5., 6., 7.,
8., 9., 10. un 11.punktā, bet no zvērinātu advokātu palīgu skaita izslēdzamas personas, kuras minētas šā likuma
16.panta
 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 8.punktā.
Zvērinātu advokātu palīgu darbība apturama vai viņi atstādināmi no pienākumu pildīšanas saskaņā ar šā likuma 
16.
1
un 
17.panta
 noteikumiem.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
Astotā sadaļa 
Uzņemšana par zvērinātu advokāta palīgu
87.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome zvērinātu advokātu palīgus uzņem ne retāk kā divas reizes gadā, iepriekš
nosakot uzņemšanas laiku.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.02.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2004.
)
88.
 (Izslēgts ar 
19.02.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
01.03.2004.
)
89.
 Zvērināta advokāta palīga pretendents iesniedz Latvijas Zvērinātu advokātu padomei šā likuma 
39.pantā
 minētos
dokumentus. Ja pretendents atbilst šā likuma prasībām, Latvijas Zvērinātu advokātu padome pieņem lēmumu par viņa
uzņemšanu zvērinātu advokātu palīgu skaitā.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.03.2004.
)
90.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padomes priekšsēdētājs vai viņa vietnieks padomes sēdē pasludina padomes
lēmumu par uzņemšanu zvērinātu advokātu palīgos, dod jaunuzņemtajam vispārīgus norādījumus par zvērināta
advokāta palīga darbību un pienākumiem, bet personas, kas uzņemtas zvērinātu advokātu palīgu skaitā, dod solījumu
godīgi un apzinīgi pildīt savus pienākumus.
91.
 Par personām, kas uzņemtas zvērinātu advokātu palīgu skaitā, kā arī par to, kur un pie kāda patrona tās
darbosies, Latvijas Zvērinātu advokātu padome izsludina oficiālā laikrakstā un paziņo tieslietu ministram, kā arī
attiecīgās tiesas darbības teritorijā praktizējošo zvērinātu advokātu vecākajam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
15
/
21
Devītā sadaļa 
Zvērinātu advokātu palīgu pienākumi un tiesības
92.
 Zvērinātu advokātu palīgiem jādarbojas zvērinātu advokātu vadībā un uzraudzībā.
(
30.10.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
)
93.
 Pirmajos sešos mēnešos pēc uzņemšanas zvērinātu advokātu palīgi nevar vest lietas tiesās un pirmstiesas
izmeklēšanas iestādēs. Šajā laikā zvērinātu advokātu palīgi sagatavojas advokāta pienākumu veikšanai, darbojoties
patrona vadībā un izpildot atsevišķus uzdevumus patrona uzraudzībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.02.2004.
 un 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
94.
 Pēc viena gada zvērināta advokāta palīgs kārto pirmo zvērināta advokāta palīga eksāmenu Zvērinātu advokātu
palīgu profesionālās sagatavošanas, darbības uzraudzības un eksāmenu komisijas noteiktajā kārtībā. Pēc šā
eksāmena nokārtošanas zvērināta advokāta palīgs var vest lietas tiesās, prokuratūrās un pirmstiesas izmeklēšanas
iestādēs uz patrona pārpilnvarojuma pamata un viņa vadībā.
Ja zvērināta advokāta palīgs nenokārto eksāmenu divu gadu laikā, Latvijas Zvērinātu advokātu padome lemj par viņa
izslēgšanu no zvērinātu advokātu palīgu skaita.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2011.
)
95.
 Pēc diviem gadiem zvērināta advokāta palīgs kārto otro zvērināta advokāta palīga eksāmenu Zvērinātu advokātu
palīgu profesionālās sagatavošanas, darbības uzraudzības un eksāmenu komisijas noteiktajā kārtībā.
Ja nokārtots otrais eksāmens un attiecīgās pirmstiesas izmeklēšanas iestādes, prokuratūras, tiesas, kā arī
attiecīgās tiesas darbības teritorijas zvērinātu advokātu vecākais nav devis negatīvas atsauksmes par zvērināta
advokāta palīga sniegto juridisko palīdzību, Latvijas Zvērinātu advokātu padome var atļaut zvērināta advokāta palīgam
vest lietas pirmstiesas izmeklēšanas iestādēs, prokuratūrās un tiesās bez pārpilnvarojuma, izņemot krimināllietas
apgabaltiesās un Augstākajā tiesā; tās zvērināta advokāta palīgs var vest uz patrona pārpilnvarojuma pamata un viņa
vadībā.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
96.
 Kad zvērināta advokāta palīgs patrona vadībā nostrādājis piecus gadus, viņš var kārtot advokāta eksāmenu.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
97.
 
(Izslēgts ar 
27.05.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
98.
 Lietu vešanai bez patrona pārpilnvarojuma šā likuma 
95.pantā
 noteiktajā kārtībā Latvijas Zvērinātu advokātu
padome zvērināta advokāta palīgam izsniedz attiecīgu apliecību.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
99.
 Katram zvērināta advokāta palīgam visas viņa vestās lietas jāreģistrē Latvijas Zvērinātu advokātu padomes
apstiprinātajā kārtībā un šo lietu saraksts jāiesniedz padomei līdz ar paskaidrojumiem par savu darbību, kurus
apliecinājis patrons.
100.
 Zvērinātu advokātu palīgiem obligāti jāpiedalās Latvijas Zvērinātu advokātu padomes organizētajos kvalifikācijas
paaugstināšanas pasākumos, kā arī jāpilda visi citi pienākumi, kurus padome viņiem uzliek.
Zvērinātu advokātu palīgiem pēc šā likuma 
94. 
un 
95.pantā
 noteikto zvērināta advokāta palīga eksāmenu
nokārtošanas jāveic valsts nodrošinātā aizstāvība un pārstāvība kriminālprocesā visās tiesu darbības teritorijās Latvijas
Zvērinātu advokātu padomes uzdevumā vai šajā likumā noteiktajos gadījumos — attiecīgās tiesu darbības teritorijas
zvērinātu advokātu vecākā uzdevumā, vai pēc procesa virzītāja uzaicinājuma šā likuma 
52.
1
 pantā
 noteiktajā gadījumā.
16
/
21
(
19.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
101.
 Par zvērināta advokāta palīgu jādarbojas piecus gadus. Zvērināta advokāta palīgs, kas nākamo divu gadu laikā
nav uzņemts zvērinātu advokātu skaitā, izslēdzams no zvērinātu advokātu palīgu skaita. Latvijas Zvērinātu advokātu
padome pamatotu iemeslu dēļ var pagarināt termiņu uz gadu.
(
19.02.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
102.
 Attiecībā uz zvērinātu advokāta palīgu tiesībām un pienākumiem piemērojami šā likuma 
48.
—
69.panta
noteikumi.
Desmitā sadaļa 
Zvērinātu advokātu palīgu sagatavošana, uzraudzība un atbildība
103.
 Zvērinātu advokātu palīgu profesionālai sagatavošanai, viņu darbības uzraudzībai un vadīšanai Latvijas Zvērinātu
advokātu padome izveido Zvērinātu advokātu palīgu profesionālās sagatavošanas, darbības uzraudzības un eksāmenu
komisiju.
Zvērinātu advokātu palīgu profesionālās sagatavošanas, darbības uzraudzības un eksāmenu komisija izstrādā un
apstiprina zvērināta advokāta palīga uzņemšanas eksāmena jautājumus un kārtību, kā arī pieņem šo eksāmenu.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
104.
 Zvērināta advokāta palīga darbības tiešo uzraudzību veic patrons, kura norādījumi palīgam ir saistoši.
105.
 Attiecībā uz zvērinātu advokātu palīgu atbildību piemērojami šā likuma 
70.
—
82.panta
 noteikumi.
SESTĀ DAĻA 
ZVĒRINĀTU ADVOKĀTU FINANSIĀLĀ DARBĪBA
106.
 Zvērināti advokāti piekopj brīvo profesiju.
107.
 Zvērinātu advokātu profesionālā darbība (prakse) ir intelektuāls darbs, un tās mērķis nav peļņas gūšana.
108.
 Zvērinātu advokātu prakse tiek organizēta tikai šajā likumā noteiktajā veidā.
109.
 Zvērināti advokāti praksi uzsāk tikai pēc viņu iekļaušanas zvērinātu advokātu sarakstā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.10.2003.
 un 
28.10.2010
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
110.
 Ja zvērināts advokāts pieļāvis klienta tiesību aizskārumu un tā sekas ir kāds zaudējums, klientam ir tiesības
prasīt apmierinājumu no zvērināta advokāta, ciktāl viņu par šo aizskārumu var vainot.
111.
 Zvērināts advokāts šā likuma 
110.pantā
 noteiktajos gadījumos ir atbildīgs par klientam nodarītajiem
zaudējumiem, kas radušies viņa vadībā savus pienākumus veicoša tāda zvērināta advokāta palīga sniegtās juridiskās
palīdzības rezultātā, kurš nav nokārtojis otro zvērināta advokāta palīga eksāmenu, kā arī uz patrona pārpilnvarojuma
pamata vesto lietu rezultātā.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
112.
 Ar brīdi, kad zvērināta advokāta palīgs ir saņēmis Latvijas Zvērinātu advokātu padomes atļauju (šā likuma
98.pants
) un sācis vest lietas bez patrona pārpilnvarojuma, viņš pats ir atbildīgs savam klientam 
110.pantā
 noteiktajos
17
/
21
gadījumos.
113.
 Piedāvāt advokāta palīdzību lietu vešanai tiesās, kā arī reklamēt šādu palīdzību ir tiesīgi vienīgi Latvijas
zvērināti advokāti un zvērinātu advokātu palīgi.
Latvijas zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu reklāmas noteikumus nosaka Latvijas Zvērinātu advokātu
kolēģijas statūti.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.10.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
)
114.
 Zvērinātu advokātu un zvērinātu advokātu palīgu profesionālās darbības rezultātā iespējamā zaudējuma risku
var apdrošināt. Zvērinātam advokātam jāinformē klients par neapdrošināšanas faktu.
115. 
Savā profesionālajā darbībā zvērināti advokāti ir finansiāli patstāvīgi.
116.
 Zvērināti advokāti praktizē individuāli vai arī sadarbībā vienīgi ar citiem zvērinātiem advokātiem.
Zvērināti advokāti var izveidot zvērinātu advokātu birojus, kurus reģistrē Latvijas Zvērinātu advokātu padomē.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
117.
 Zvērināti advokāti praktizē tieši un personiski.
118.
 Zvērināti advokāti uz darba līguma pamata var pieņemt darbā tehnisko, saimniecisko vai konsultatīvo
personālu, par kura darbību viņi atbild un kuram ir aizliegts nodarboties ar juridiskās palīdzības sniegšanu.
119. 
Zvērināti advokāti kārto savu ieņēmumu un izdevumu uzskaiti. Ieņēmumus no zvērināta advokāta prakses veido
klientu maksājumi par sniegto juridisko palīdzību. Zvērinātu advokātu izdevumi ir izdevumi, kas saistīti ar juridiskās
palīdzības sniegšanu vai noteikti šajā likumā.
(
30.10.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
)
120.
 
(Izslēgts ar 
30.10.2003
. likumu, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
)
SEPTĪTĀ DAĻA 
EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU ADVOKĀTU DARBĪBA LATVIJĀ
(Daļa 
30.10.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
 Sk. Pārejas noteikumus.)
Vienpadsmitā sadaļa 
Eiropas Savienības dalībvalstu advokātu reģistrācijas kārtība 
un profesionālā darbība ar savas mītnes valsts profesijas nosaukumu
121. 
Ja Eiropas Savienības dalībvalsts advokāts iesniedz Latvijas Zvērinātu advokātu padomei apliecību (sertifikātu),
kas apliecina viņa reģistrāciju savas mītnes valsts (Eiropas Savienības dalībvalsts, kurā advokāts ieguvis tiesības
izmantot advokāta profesionālo nosaukumu, pirms tika uzsākta darbība Latvijā) kompetentajā institūcijā, Latvijas
Zvērinātu advokātu padome reģistrē Eiropas Savienības dalībvalsts advokātu atsevišķā reģistrā. Šī apliecība (sertifikāts)
reģistrācijai Latvijā ir derīga trīs mēnešus no tās izsniegšanas dienas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
122. 
Latvijas Zvērinātu advokātu padome informē advokāta mītnes valsts kompetento institūciju par advokāta
reģistrāciju un reģistrētā advokāta vārdu un uzvārdu publicē laikrakstā "Latvijas Vēstnesis".
18
/
21
123.
 Reģistrējoties saskaņā ar šā likuma 
121.panta
 noteikumiem, Eiropas Savienības dalībvalsts advokāts saņem
apliecību ar norādi par tiesībām veikt profesionālo darbību ar savas mītnes valsts profesijas nosaukumu. Profesijas
nosaukumu izsaka mītnes valsts oficiālajā valodā tā, lai novērstu šā nosaukuma sajaukšanu ar Latvijas zvērinātu
advokātu profesionālo nosaukumu.
Apliecībā norāda profesionālo organizāciju, kuras loceklis savā mītnes valstī ir Eiropas Savienības dalībvalsts
advokāts, vai tiesu iestādi, kurā viņš ir tiesīgs praktizēt saskaņā ar savas mītnes valsts likumiem.
124.
 Eiropas Savienības dalībvalsts advokāts, kas praktizē ar savas mītnes valsts profesijas nosaukumu, tiesas
procesos krimināllietās ir tiesīgs piedalīties tikai kopā ar Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas advokātu.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
125.
 Eiropas Savienības dalībvalstu advokāti, kuri Latvijā praktizē ar savas mītnes valsts profesijas nosaukumu, var
veidot apvienotu praksi ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Latvijas zvērināti advokāti.
126.
 Eiropas Savienības dalībvalstu advokāti var veidot savu mītnes valstu advokātu apvienību filiāles Latvijā, kā arī
izmantot mītnes valstu advokātu apvienību nosaukumus, ja mītnes valsts advokātu apvienībā apvienojušies pilntiesīgi
Eiropas Savienības dalībvalstu advokāti.
127.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padomei ir tiesības ierosināt disciplinārlietu pret Eiropas Savienības dalībvalsts
advokātu par likumu un citu normatīvo aktu, kā arī Latvijas zvērinātu advokātu profesionālās ētikas normu pārkāpšanu.
Pirms disciplinārlietas ierosināšanas Latvijas Zvērinātu advokātu padome informē advokāta mītnes valsts
kompetento institūciju par visiem attiecīgajiem faktiem un disciplinārlietas izskatīšanas laikā sadarbojas ar advokāta
mītnes valsts kompetento institūciju. Lēmumu par disciplinārsoda piemērošanu pieņem advokāta mītnes valsts
kompetentā institūcija saskaņā ar savas valsts materiālajām un procesuālajām tiesību normām.
128.
 Ja Eiropas Savienības dalībvalsts advokāta mītnes valsts kompetentā institūcija aizliedz advokātam praktizēt
savas valsts teritorijā, Eiropas Savienības dalībvalsts advokāts Latvijā nevar praktizēt ar savas mītnes valsts profesijas
nosaukumu.
129.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padomes lēmumu atteikt vai anulēt Eiropas Savienības dalībvalsts advokāta
reģistrāciju var pārsūdzēt tiesā.
Divpadsmitā sadaļa 
Eiropas Savienības dalībvalsts advokāta 
profesionālās kvalifikācijas atzīšana par atbilstošu pastāvīgai darbībai
130.
 Ja Eiropas Savienības dalībvalsts advokāts apliecina valsts valodas prasmi un zināšanas Latvijas tiesībās un
Latvijas Zvērinātu advokātu padome atzīst Eiropas Savienības dalībvalsts advokāta profesionālo kvalifikāciju par
atbilstošu pastāvīgai darbībai, viņam ir tādas pašas tiesības uz profesionālo darbību un pienākumi kā Latvijas
zvērinātam advokātam.
131. 
Ja Eiropas Savienības dalībvalsts advokāts Latvijā vismaz trīs gadus nepārtraukti ir veicis profesionālo darbību
ar savas mītnes valsts profesijas nosaukumu un ja viņš Latvijas Zvērinātu advokātu padomei apliecina nepieciešamās
zināšanas un iegūto praksi Latvijas tiesību jomā, viņam izsniedz profesionālās kvalifikācijas atzīšanas apliecību.
132.
 Lai apliecinātu nepieciešamās zināšanas un prasmi, pretendents Latvijas Zvērinātu advokātu padomei iesniedz
iesniegumu un attiecīgos dokumentus par to lietu skaitu un saturu, ar kurām viņš ir nodarbojies. Latvijas Zvērinātu
advokātu padome pārbauda, cik efektīva un regulāra bijusi attiecīgā advokāta darbība, papildus pieprasot advokāta
paskaidrojumus mutvārdos vai rakstveidā.
19
/
21
133.
 Ja Eiropas Savienības dalībvalsts advokāts vismaz trīs gadus Latvijā nav darbojies ar savas mītnes valsts
profesijas nosaukumu, viņš Latvijas Zvērinātu advokātu padomei iesniedz iesniegumu un mītnes valstī atzītus
profesionālās kvalifikācijas un tiesību pierādījumus. Latvijas Zvērinātu advokātu padome atbilstoši likumam "
Par
reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu
" organizē profesionālās kvalifikācijas atbilstības
eksāmenu. Pēc šā eksāmena sekmīgas nokārtošanas advokātam izsniedz profesionālās kvalifikācijas atzīšanas
apliecību.
134.
 Latvijas Zvērinātu advokātu padome ar motivētu lēmumu var advokātam atteikt profesionālās kvalifikācijas
atzīšanu, ja advokāta profesionālā kvalifikācija neatbilst Latvijas zvērināta advokāta profesionālās kvalifikācijas
nosacījumiem vai advokāta profesionālajā darbībā ir bijuši disciplinārie un cita veida pārkāpumi. Latvijas Zvērinātu
advokātu padomes lēmumu atteikt profesionālās kvalifikācijas atzīšanu var pārsūdzēt tiesā.
Pārejas noteikumi
1. Grozījums likuma 
4.pantā
 par Eiropas Savienības dalībvalstu advokātu praktizēšanu Latvijā un likuma septītā
daļa stājas spēkā 2004.gada 1.maijā.
(
30.10.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
)
2. Latvijas Zvērinātu advokātu padome pirmo reizi disciplinārlietu komisiju ievēlē uz atlikušo padomes
priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, padomes locekļu un revīzijas komisijas pilnvaru laiku.
(
27.05.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
18.06.2004.
)
3. Latvijas Zvērinātu advokātu padome ne vēlāk kā līdz 2009.gada 1.janvārim, ievērojot līdz 2009.gada 1.janvārim
pastāvošo zvērinātu advokātu vecāko atlases kārtību, uz vienu gadu apstiprina tiesas darbības teritorijas zvērinātu
advokātu vecākos, kuri darbību uzsāk ar 2009.gada 1.janvāri.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
4. Latvijas Zvērinātu advokātu padome ne vēlāk kā līdz 2009.gada 1.janvārim, ievērojot līdz 2009.gada 1.janvārim
pastāvošo advokātu dežūru grafiku sastādīšanas kārtību, nodrošina, lai advokātu dežūru grafiki, kuri piemērojami ar
2009.gada 1.janvāri, tiktu sastādīti vismaz vienam mēnesim visām tiesu darbības teritorijām.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
5. Latvijas Zvērinātu advokātu padome līdz 2009.gada 1.novembrim organizē tiesu darbības teritoriju zvērinātu
advokātu vecāko atlasi un apstiprina tiesas darbības teritoriju zvērinātu advokātu vecākos, kuri darbību uzsāk ar
2010.gada 1.janvāri.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
6. Līdz šā likuma 
41.
2
 panta
 otrajā daļā minēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā
līdz 2009.gada 1.janvārim piemērojami Ministru kabineta 2007.gada 27.februāra noteikumi Nr.160 “
Noteikumi par
advokāta eksāmena kārtību un minimālo zināšanu apjomu
”, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
7. Šā likuma 
12.
, 
34.
, 
51.
, 
52.
, 
54. 
un 
100.panta
 grozījumi, kas paredz Latvijas Zvērinātu advokātu padomes,
zvērinātu advokātu vecāko un zvērinātu advokātu dalību valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības sniegšanā, stājas
spēkā 2009.gada 1.janvārī.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
8. Šā likuma 
52.
1
, 
54.
1
 un 
70.
1
 pants
 stājas spēkā 2009.gada 1.janvārī.
(
19.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
23.07.2008.
)
9. Grozījumi šā likuma 
14.
, 
94.
, 
95.
, 
96. 
un 
101.pantā
, kas maina nosacījumus zvērinātu advokātu palīgu
uzņemšanai zvērinātu advokātu skaitā, neattiecas uz personu, kura kļuvusi par zvērināta advokāta palīgu līdz šo
20
/
21
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no direktīvām 
77/249/EEC
 un 
98/5/EC
.
Latvijas Republikas Augstākās Padomes priekšsēdētājs A. GORBUNOVS 
Latvijas Republikas Augstākās Padomes sekretārs I. DAUDIŠS
Rīgā 1993.gada 27.aprīlī
grozījumu spēkā stāšanās dienai.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
10. Grozījums šā likuma 
84.pantā
, kas maina prasības zvērinātu advokātu palīgu patroniem, neattiecas uz
zvērinātu advokātu, kurš kļuvis par zvērināta advokāta palīga patronu līdz šā grozījuma spēkā stāšanās dienai.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
11. Grozījums šā likuma 
85.pantā
, kas liedz zvērinātam advokātam būt par patronu vairāk nekā vienam zvērināta
advokāta palīgam, neattiecas uz zvērinātu advokātu, kurš kļuvis par patronu diviem zvērinātu advokātu palīgiem līdz šā
grozījuma spēkā stāšanās dienai.
(
28.10.2010
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2011.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
30.10.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
28.11.2003.
)
21
/
21