Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 72,
15.04.2021.
OP numurs: 
2021/72.4
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
222
Pieņemts: 
08.04.2021.
Stājas spēkā: 
16.04.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 222
Rīgā 2021. gada 8. aprīlī (prot. Nr. 32 27. §)
Ēku energoefektivitātes aprēķina metodes un ēku
energosertifikācijas noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Ēku energoefektivitātes likuma
6. panta piekto daļu, 
7.
 panta trešo daļu,
8. panta astoto daļu, 
9.
 panta trešo daļu
un 
11.
 panta trešo daļu
I. Vispārīgais jautājums
1. Noteikumi nosaka:
1.1. ēku energosertifikācijas kārtību;
1.2. ēku energoefektivitātes klasifikācijas sistēmu (tai skaitā energoefektivitātes un augstas efektivitātes
sistēmu) izmantošanas prasības;
1.3. prasības gandrīz nulles enerģijas ēkai;
1.4. ēku energoefektivitātes salīdzinošo vērtēšanas sistēmu;
1.5. ēkas energosertifikāta un ēkas pagaidu energosertifikāta paraugu un reģistrācijas kārtību;
1.6. apkures sistēmas un gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes kārtību un termiņus;
1.7. ēkas energoefektivitātes aprēķina metodi.
II. Ēku energosertifikācijas kārtība
2. Ēku energosertifikāciju piemēro:
2.1. projektējamām, pārbūvējamām un atjaunojamām ēkām;
2.2. ekspluatācijā esošām ēkām.
3. Lai veiktu projektējamas, pārbūvējamas vai atjaunojamas ēkas energosertifikāciju, neatkarīgs eksperts:
1
/
24
3.1. pārbauda aprēķiniem nepieciešamo projekta izejas datu kvalitāti un nosaka to piemērojamību;
3.2. aprēķina projektējamas, pārbūvējamas vai atjaunojamas ēkas energoefektivitātes rādītājus saskaņā ar šo
noteikumu VII nodaļu;
3.3. izstrādā ēkas pagaidu energosertifikātu, saskaņā ar šo noteikumu VIII nodaļu to reģistrē ēku
energosertifikātu reģistrā un pievieno būvniecības ieceres dokumentācijai.
4. Lai veiktu projektētas (jaunbūves), pārbūvētas vai atjaunotas ēkas energosertifikāciju, nododot ēku ekspluatācijā,
neatkarīgs eksperts:
4.1. pamatojoties uz aprēķiniem un uz faktisko būvniecības rezultātu, novērtē ēkas būvelementu un uzstādīto
inženiersistēmu energoefektivitātes faktiskos rādītājus un to atbilstību projekta dokumentācijai un sākotnēji
izvirzītajiem nosacījumiem energoefektivitātes jomā;
4.2. ņem vērā ēkas, tās ārējo norobežojošo konstrukciju un inženiersistēmu pārbaužu rezultātus (ja tādi ir);
4.3. precizē ēkas faktiskos energoefektivitātes rādītājus un ēkas pagaidu energosertifikātu (tai skaitā veic atzīmi
par to, vai ir veikta ēkas rādītāju pārbaude, pamatojoties uz faktisko būvniecības rezultātu) un pievieno
pārbaudēs veikto mērījumu un novērtējuma dokumentāciju ēku energosertifikātu reģistrā.
5. Lai veiktu ekspluatācijā esošas ēkas energosertifikāciju, neatkarīgs eksperts:
5.1. pārbauda ēkas konstrukciju un inženiersistēmu tehnisko stāvokli, kas ietekmē enerģijas patēriņu un ēkas
energoefektivitātes prasību izpildi;
5.2. nosaka energoresursu faktisko patēriņu, ja ēkā ir atbilstoša energoresursu uzskaite, vai veic mērījumus, ja
šādas uzskaites nav;
5.3. pamatojoties uz aprēķiniem un uz faktisko enerģijas patēriņu, aprēķina ēkas energoefektivitātes rādītājus
saskaņā ar šo noteikumu VII nodaļu un nosaka:
5.3.1. ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu, kas iegūts, pamatojoties uz izmērītajiem piegādātās
un eksportētās enerģijas daudzumiem;
5.3.2. ēkas aprēķinātās energoefektivitātes novērtējumu, kas iegūts, pamatojoties uz aprēķiniem par
enerģijas patēriņu ēkas apkures, dzesēšanas, ventilācijas, karstā ūdens sagatavošanas un apgaismojuma
vajadzībām, un validēts pret ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu. Ja ēkas izmērītās
energoefektivitātes novērtējuma un ēkas aprēķinātās energoefektivitātes novērtējuma salīdzinājums pie
vienādiem iekštelpu temperatūras nosacījumiem ir pieņemams (atšķiras par mazāk nekā 10  % un ne vairāk
kā par 10 kWh/m
2
 gadā), uzskata, ka ēkas energoefektivitātes novērtējums ir ticams;
5.4. sagatavo pārskatu par ekonomiski pamatotiem ēkas norobežojošo konstrukciju un inženiersistēmu
energoefektivitāti uzlabojošiem pasākumiem, kuru īstenošanas izmaksas ir rentablas paredzamajā (plānotajā)
kalpošanas laikā, iekļaujot aprēķinus par ēkas energoefektivitāti uzlabojošu pasākumu atmaksāšanās
termiņiem saskaņā ar šo noteikumu 
1.
 pielikumu;
5.5. saskaņā ar šo noteikumu VIII nodaļu reģistrē ēku energosertifikātu reģistrā un izsniedz ēkas
energosertifikātu.
6. Ēkas energosertifikātu var izsniegt, arī pamatojoties uz ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu atbilstoši
šo noteikumu 
2.
 pielikumam, tādām ekspluatācijā esošām ēkām, kurām ir individuāla enerģijas patēriņa uzskaite un ir
pieejami enerģijas patēriņa dati, kas pamatoti ar izmērītajiem piegādātās un eksportētās enerģijas daudzumiem, par
vismaz pēdējo triju gadu periodu, kura laikā ēka ir pastāvīgi ekspluatēta un ēkai nav veiktas pārbūves vai funkciju
maiņas, kas ietekmē ēkas enerģijas patēriņu apkurei un sasniedzamos primārās neatjaunojamās enerģijas
energoefektivitātes novērtējuma rādītājus.
7. Pārbūvējamām un atjaunojamām ēkām energosertifikāciju var neveikt, ja ēkai ir spēkā esošs ēkas
energosertifikāts un ēkai pārbūves un atjaunošanas laikā ir veikti tādi darbi, nomainītas inženiersistēmas vai veikta to
2
/
24
atjaunošana, kas ietekmē ēkas enerģijas patēriņu apkurei un sasniedzamos primārās neatjaunojamās enerģijas
energoefektivitātes novērtējuma rādītājus ne vairāk par 5 %.
III. Prasības gandrīz nulles enerģijas ēkai un augstas efektivitātes sistēmu
izmantošanai
8. Ēka klasificējama kā gandrīz nulles enerģijas ēka, ja tā atbilst visām šādām prasībām:
8.1. ēkas enerģijas patēriņš apkurei nepārsniedz šo noteikumu 
3.
 pielikumā norādīto līmeni A klases ēkai;
8.2. ēkas primārās neatjaunojamās enerģijas patēriņš apkurei, karstā ūdens apgādei, mehāniskajai ventilācijai,
dzesēšanai un apgaismojumam (piemēro nedzīvojamām ēkām) nepārsniedz šo noteikumu 
3.
 pielikuma 2. un
3. tabulā norādītās vērtības A klases ēkām;
8.3. ēkā ir uzstādīto inženiersistēmu enerģiju patērējošas iekārtas, kuras atbilst ekodizaina prasībām un kuru
energomarķējums – vismaz A klasei, ja atbilstošas energomarķējuma prasības ir noteiktas normatīvajos aktos;
8.4. ēkā ir nodrošināta atbilstība šo noteikumu 
9.
, 
10.
, 
11.
, 
12.
, 
13.
, 
14.
, 
15.
 un 
16.
 punktā minētajām prasībām
un telpu mikroklimata atbilstība būvniecības normatīvajiem aktiem un prasībām higiēnas un darba aizsardzības
jomā.
9. Gandrīz nulles enerģijas ēkas novērtējumā jāpieņem, ka iekštelpas temperatūras nosacījumi apkures periodā ir
vismaz
 II 
kategorijas līmenī un bezapkures periodā – vismaz
 III 
kategorijas līmenī saskaņā ar standarta LVS EN 16798-
1:2019 "Ēku energoefektivitāte. Ēku ventilācija. 
1.
 daļa: Telpu mikroklimata ievades parametri ēku energoefektivitātes
projektēšanai un novērtēšanai, ņemot vērā telpu gaisa kvalitāti, temperatūras režīmu, apgaismojumu un akustiku. M1-6
modulis" B 
pielikuma
 prasībām.
10. Gandrīz nulles enerģijas ēkas novērtējumā jāpieņem, ka ventilācijas gaisa apmaiņa ir pietiekama, lai
nodrošinātu svaiga gaisa padevi vai tehnoloģiskos apstākļus apkalpojamā zonā atbilstoši būvniecības normatīvajos
aktos noteiktajām prasībām. Energoefektivitātes novērtējumā jāpieņem, ka gaisa apmaiņas nosacījumi telpās, kad
tajās uzturas cilvēki, nav mazāki par
 III 
kategorijas līmeni saskaņā ar standarta LVS EN 16798-1:2019 "Ēku
energoefektivitāte. Ēku ventilācija. 
1.
 daļa: Telpu mikroklimata ievades parametri ēku energoefektivitātes projektēšanai
un novērtēšanai, ņemot vērā telpu gaisa kvalitāti, temperatūras režīmu, apgaismojumu un akustiku. M1-6 modulis"
prasībām.
11. Ja gandrīz nulles enerģijas ēkā netiek paredzēta dzesēšanas sistēma, kas iekštelpās, kurās ēkas
ekspluatācijas laikā uzturas cilvēki, nodrošina mikroklimata parametrus atbilstoši šo noteikumu 
10.
 punktā minētajiem
nosacījumiem, tad gandrīz nulles enerģijas ēkai jābūt novērtētam pārkaršanas riska indikatoram saskaņā ar standarta
LVS EN ISO 52016-1:2017 "Ēku energoefektivitāte. Apkurei un dzesēšanai nepieciešamās enerģijas, iekšējās
temperatūras un sajūtamā un latentā siltuma slodzes. 1. daļa: Aprēķina procedūras (ISO 52016-1:2017)" prasībām.
Novērtējums veicams telpām, kurās pastāvīgi ēkas ekspluatācijas laikā uzturas cilvēki un kuras ir orientētas
austrumu–dienvidu–rietumu virzienā, un telpām ar virsgaismas risinājumiem.
12. Atjaunojamām vai pārbūvējamām ēkām telpu pārkaršanas prasības piemēro, ja ēkas īpatnējais siltumenerģijas
patēriņš apkurei atbilstoši šo noteikumu 
3.
 pielikuma 1. tabulā norādītajiem nosacījumiem pēc atjaunošanas vai
pārbūves pabeigšanas būs atbilstošs vismaz B ēku energoefektivitātes klasei.
13. Ja šo noteikumu 
11. 
un 
12.
 punktā minētās prasības netiek izpildītas, tad ēkas energobilances dzesēšanas
sistēmai piemēro "pieņemtās sistēmas" prasības un biroja ēku kategorijas ēkām paredz dzesēšanas enerģijas
patēriņu 30 kWh/m
2
 gadā (ar nosacījumu, ka gaismu caurlaidīgo virsmu īpatsvars pārsniedz 20 % no katra stāva
apkurināmās grīdas platības), bet pārējām ēku kategorijām – 20 kWh/m
2
 gadā (ar nosacījumu, ka gaismu caurlaidīgo
virsmu īpatsvars pārsniedz 15 % no katra stāva apkurināmās grīdas platības).
14. Šo noteikumu 
13.
 punktā minētās dzesēšanas enerģijas patēriņa vērtības var nepiemērot, ja, izmantojot
stundas aprēķina metodi, ir noteikts, ka:
3
/
24
14.1. dažādu veidu vienģimenes mājām, daudzdzīvokļu ēkām un biroju ēkām telpu operatīvā temperatūra virs
27° C nav ilgāk par 150 kelvina stundām (K·h) laikposmā no 1. maija līdz 30. septembrim;
14.2. dažādu sociālo grupu kopdzīvojamās mājās un slimnīcās telpu operatīvā temperatūra virs 25 °C nav ilgāk
par 100 kelvina stundām (K·h) laikposmā no 1. maija līdz 30. septembrim;
14.3. izglītības iestāžu ēkās telpu operatīvā temperatūra virs 25 °C nav ilgāk par 150 kelvina stundām (K·h)
laikposmā no 1. maija līdz 15. jūnijam un no 15. augusta līdz 30. septembrim.
15. Ja, veicot energosertifikāciju būvprojekta stadijā vai ekspluatācijā esošai ēkai, nav zināmi sadzīves karstā
ūdens patēriņa dati, tos nosaka saskaņā ar standarta LVS EN 12831-3:2020 "Ēku energoefektivitāte. Siltumslodzes
projektēšanas aprēķina metode. 
3.
 daļa: Sadzīves karstā ūdens sistēmu siltumslodzes un prasību raksturošana. M8-2
un M8-3 moduļi" B.2 
pielikumu
.
16. Ja, veicot energosertifikāciju būvprojekta stadijā vai ekspluatācijā esošai ēkai, nav zināmi apgaismojuma
parametri, tad apgaismojuma izmantošanas laiku un nepieciešamo apgaismojuma līmeni (lx) telpu grupās pieņem
saskaņā ar standarta LVS EN 16798-1:2019 "Ēku energoefektivitāte. Ēku ventilācija. 
1.
 daļa: Telpu mikroklimata
ievades parametri ēku energoefektivitātes projektēšanai un novērtēšanai, ņemot vērā telpu gaisa kvalitāti, temperatūras
režīmu, apgaismojumu un akustiku. M1-6 modulis" nosacījumiem.
IV. Ēku energoefektivitātes salīdzinošā vērtēšanas un klasificēšanas sistēma
17. Salīdzinošajā vērtēšanas un klasificēšanas sistēmā izmanto ēku energoefektivitātes klases, kas raksturo:
17.1. ēkas īpatnējo siltumenerģijas patēriņu apkurei atbilstoši šo noteikumu 
3.
 pielikuma 1. tabulai;
17.2. ēkas īpatnējo primārās neatjaunojamās enerģijas novērtējumu atbilstoši šo noteikumu 
3.
 pielikuma 2. un
3. tabulai.
18. Ēkas energoefektivitātes vērtējuma veidus nosaka saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020
"Ēku energoefektivitāte. Vispārējs ēku energoefektivitātes novērtējums. 
1.
 daļa: Vispārīgas pamatnostādnes un
procedūras (ISO 52000-1:2017). Nacionālais 
pielikums
" NA 
pielikuma
 NA.8. tabulu "Pielietojuma veidi".
19. Ēkas energoefektivitātes rādītāju aprēķinā iekļauj šādus pakalpojumu veidus:
19.1. dzīvojamām ēkām – apkure, sadzīves karstā ūdens sagatavošana, mehāniskā ventilācija un dzesēšana;
19.2. nedzīvojamām ēkām – apkure, sadzīves karstā ūdens sagatavošana, mehāniskā ventilācija,
apgaismojums un dzesēšana.
20. Ēkas energoefektivitātes novērtēšanai pasūtītājs nodrošina neatkarīgam ekspertam iekļūšanu ēkā vai tās telpās
un piekļuvi ēkas inženiersistēmām, kā arī pieeju šādiem dokumentiem un informācijai par ēku:
20.1. ēkas būvprojekts vai būves kadastrālās uzmērīšanas lieta;
20.2. ēkas inženiersistēmu projekti vai shēmas;
20.3. ēkas inženiersistēmu instrukcijas;
20.4. ēkas inženiertehnisko sistēmu ekspluatācijas un apkopes žurnāli vai pārskati;
20.5. faktiskais telpu izmantošanas mērķis un temperatūra telpās;
20.6. komunālo pakalpojumu sniedzēju pārskati vai rēķini par faktiski uzskaitītās patērētās enerģijas daudzumu
ēkā vai ēkas inženiersistēmās; 
4
/
24
ēkā vai ēkas inženiersistēmās;
20.7. dati par ēkas nodošanu ekspluatācijā;
20.8. dati par ēkas inženiersistēmu uzstādīšanu vai nomaiņu ēkas ekspluatācijas laikā;
20.9. enerģijas aprēķini (ja tādi ir);
20.10. iepriekšējie pārbaudes atzinumi (ja tādi ir);
20.11. cita nepieciešamā informācija, kas saistīta ar ēkas energoefektivitātes novērtējuma, apkures sistēmas
un apkures katla vai gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes sekmīgu norisi.
21. Ēku kategorijām, kuras norādītas standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte.
Vispārējs ēku energoefektivitātes novērtējums. 
1.
 daļa: Vispārīgas pamatnostādnes un procedūras (ISO 52000-1:2017).
Nacionālais 
pielikums
" NA 
pielikuma
 NA.4. tabulā "Ēku kategorijas (veidi)" un kurām netiek noteiktas sasniedzamās
energoefektivitātes prasības saskaņā ar šo noteikumu 8.1. un 8.2. apakšpunktu, energoefektivitātes prasību izpilde
jānodrošina ēkas siltumtehniskajām, gaisa caurlaidības un inženiertehniskajām sistēmām atbilstoši būvniecības
normatīvajiem aktiem.
22. Ēka klasificējama kā A+ energoefektivitātes klases ēka, ja tā atbilst visām šādām prasībām:
22.1. ēkas enerģijas patēriņš apkurei nepārsniedz šo noteikumu 
3.
 pielikumā norādīto līmeni A+ klases ēkai;
22.2. ēkas primārās neatjaunojamās enerģijas patēriņš apkurei, karstā ūdens apgādei, mehāniskajai ventilācijai,
dzesēšanai un apgaismojumam (piemēro nedzīvojamām ēkām) nepārsniedz šo noteikumu 
3.
 pielikuma 2. un
3. tabulā norādītās vērtības A+ klases ēkām;
22.3. ēkā ir uzstādīto inženiersistēmu enerģiju patērējošas iekārtas, kurām ir noteiktas ekodizaina prasības un
kuru energomarķējums atbilst vismaz A klasei;
22.4. ēkā ir nodrošināta atbilstība šo noteikumu 
9.
, 
10.
, 
11.
, 
12.
, 
13.
, 
14.
, 
15.
 un 
16.
 punktā minētajām
prasībām un telpu mikroklimata atbilstība būvniecības normatīvajiem aktiem un prasībām higiēnas un darba
aizsardzības jomā.
V. Ēkas energosertifikāts un ēkas pagaidu energosertifikāts
23. Ēkas pagaidu energosertifikātu sagatavo ēkām un to daļām saskaņā ar šo noteikumu 
4.
 pielikumu, bet ēkas
energosertifikātu sagatavo ēkām un to daļām saskaņā ar šo noteikumu 
5.
 pielikumu.
24. Ēkas energosertifikātam, kas izsniegts, pamatojoties uz aprēķinātās energoefektivitātes novērtējumu, pievieno:
24.1. pārskatu par ekonomiski pamatotiem ēkas norobežojošo konstrukciju un inženiersistēmu
energoefektivitāti uzlabojošiem pasākumiem, kuru īstenošanas izmaksas ir rentablas paredzamajā (plānotajā)
kalpošanas laikā, iekļaujot aprēķinus par ēkas energoefektivitāti uzlabojošu pasākumu atmaksāšanās
termiņiem saskaņā ar šo noteikumu 
1.
 pielikumu;
24.2. apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaudes aktus (ja attiecināms);
24.3. pielikumu, kurā norāda aprēķinos izmantotās ievaddatu vērtības, norādot datu iegūšanas veidu un datu
avotu:
24.3.1. telpu vai zonu nosaukumus, izmantošanas veidus, platības un temperatūras apkures un dzesēšanas
periodos, pieprasītās gaisa apmaiņas rādītāju, apgaismojuma rādītāju;
24.3.2. norobežojošo konstrukciju laukumus, siltuma zuduma un siltuma caurlaidības koeficientus;
24.3.3. lineāro termisko tiltu garumus, siltuma zuduma un siltuma caurlaidības koeficientus; 
5
/
24
24.3.4. ēkā izmantoto inženiersistēmu novērtējumā izmantotās vērtības;
24.3.5. vērtības, kas pieņemtas, lai ievērotu ēkas energoefektivitāti ietekmējošus faktorus;
24.3.6. klimatisko apstākļu korekcijai un aprēķinu precizēšanai izmantotos koeficientus;
24.3.7. energoefektivitātes novērtējuma ticamības intervālu (ja tas ir noteikts);
24.3.8. citus dokumentus, kas sniedz papildu informāciju par ēkas energoefektivitātes novērtējumu,
vērtēšanas apstākļiem vai nosacījumiem.
25. Ēkas energosertifikātam, kas izsniegts, pamatojoties tikai uz ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu,
pievieno:
25.1. enerģijas patēriņa datus, kas pamatoti ar izmērītajiem piegādātās un eksportētās enerģijas daudzumiem;
25.2. pārskatu par ekonomiski pamatotiem ēkas norobežojošo konstrukciju un inženiersistēmu
energoefektivitāti uzlabojošiem pasākumiem, kuru īstenošanas izmaksas ir rentablas paredzamajā (plānotajā)
kalpošanas laikā, iekļaujot aprēķinus par ēkas energoefektivitāti uzlabojošu pasākumu atmaksāšanās
termiņiem saskaņā ar šo noteikumu 
1.
 pielikumu (pēc pasūtītāja pieprasījuma);
25.3. apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaudes aktus (ja attiecināms);
25.4. pielikumu, kurā norāda aprēķinos izmantotās ievaddatu vērtības, norādot datu iegūšanas veidu un datu
avotu (ja attiecināms):
25.4.1. telpu vai zonu nosaukumus, izmantošanas veidus, platības un temperatūras apkures un dzesēšanas
periodos, pieprasītās gaisa apmaiņas rādītāju, apgaismojuma rādītāju;
25.4.2. ēkā izmantoto inženiersistēmu novērtējumā izmantotās vērtības;
25.4.3. vērtības, kas pieņemtas, lai ievērotu ēkas energoefektivitāti ietekmējošus faktorus;
25.4.4. klimatisko apstākļu korekcijai un aprēķinu precizēšanai izmantotos koeficientus;
25.4.5. energoefektivitātes novērtējuma ticamības intervālu (ja tas ir noteikts);
25.4.6. citus dokumentus, kas sniedz papildu informāciju par ēkas energoefektivitātes novērtējumu,
vērtēšanas apstākļiem vai nosacījumiem.
26. Ēkas pagaidu energosertifikātam pievieno pielikumu, kurā norāda šo noteikumu 25.4. apakšpunktā minētās
aprēķinos izmantotās ievaddatu vērtības.
27. Ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītāju aprēķināšanai piemēro primārās enerģijas faktoru, primārās
neatjaunojamās enerģijas faktoru un oglekļa dioksīda (CO
2
) emisijas faktoru vērtības saskaņā ar šo noteikumu
6.
 pielikumu.
VI. Apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaude
28. Apkures sistēmai un apkures sistēmai, kas apvienota ar ventilācijas sistēmu, ja kopējā lietderīgā nominālā
jauda ir lielāka par 70 kilovatiem, neatkarīgs eksperts pārbaudi veic, pārbaudot šo sistēmu pieejamās daļas (piemēram,
siltuma avota (apkures katla vai citas ierīces) vadības sistēmas un cirkulācijas sūkņus).
29. Šo noteikumu 
28.
 punktā minētās prasības nav attiecināmas uz:
6
/
24
29.1. nedzīvojamām ēkām, kuru apkures sistēma vai apvienotas telpu apkures un ventilācijas sistēmas ir
aprīkotas ar ēku automatizācijas un vadības sistēmām, kuras spēj:
29.1.1. pastāvīgi uzraudzīt, reģistrēt, analizēt un dot iespēju koriģēt enerģijas izmantošanu;
29.1.2. salīdzinoši novērtēt ēkas energoefektivitāti, atklāt ēkas inženiertehnisko sistēmu efektivitātes
zudumus un informēt ēkas atbildīgo personu vai ēkas inženiertehnisko sistēmu apsaimniekotāju par
energoefektivitātes uzlabošanas iespējām;
29.1.3. nodrošināt komunikāciju ar pieslēgtajām ēkas inženiertehniskajām sistēmām un citām ierīcēm ēkas
iekšienē un būt sadarbspējīgas ar ēkas inženiertehniskajām sistēmām neatkarīgi no autortehnoloģiju, ierīču
un ražotāju dažādības;
29.2. dzīvojamām ēkām, kuras ir aprīkotas ar:
29.2.1. nepārtrauktas elektroniskas uzraudzības funkciju, kas mēra sistēmu efektivitāti un informē ēkas
īpašniekus vai apsaimniekotājus, ja tā ir ievērojami mazinājusies vai ir vajadzīga sistēmas apkope;
29.2.2. efektīvas vadības funkcijām, kas nodrošina enerģijas optimālu ražošanu, sadali, uzglabāšanu un
izmantošanu.
30. Pārbaudes gaitā novērtē siltuma avota efektivitāti un jaudu salīdzinājumā ar ēkas apkures vajadzībām un apsver
apkures sistēmas vai apvienotas telpu apkures un ventilācijas sistēmas optimizācijas iespējas atbilstoši ēkas
ekspluatācijas apstākļiem. Siltuma avots ir ar centralizētu siltumapgādes sistēmu savienots siltummainis. Siltuma
avots var būt arī siltumģenerators, kas pārvada vai ražo lietderīgu siltumu vienā vai vairākos šādos procesos:
30.1. kurināmā sadedzināšana (piemēram, apkures katlā);
30.2. Džoula efekts elektriskās pretestības apkures sistēmas sildelementos;
30.3. siltuma uztveršana no apkārtējā gaisa, ventilācijas izplūdes gaisa vai ūdens vai zemes siltuma avota,
izmantojot siltumsūkni.
31. Apkures sistēmu pārbauda:
31.1. veicot ēkas energosertifikāciju;
31.2. ja veikta ēkas atjaunošana vai pārbūve, kuras ietvaros nav veikta pilnīga apkures sistēmas un apkures
avotu pārbūve;
31.3. ja veikta apkures sistēmas pārbūve, – divu gadu laikā no pārbūves pabeigšanas brīža;
31.4. ja pagājuši pieci gadi kopš pēdējās pārbaudes.
32. Apkures sistēmu un apkures sistēmu, kas apvienota ar ventilācijas sistēmu, pārbauda saskaņā ar standartiem
LVS EN 15378-1:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ēku apkures sistēmas un SKŪ. 
1.
 daļa: Apkures katlu, sistēmu un
SKŪ inspicēšana, M3-11 un M8-11 moduļi" (turpmāk – standarts LVS EN 15378-1:2020) un LVS EN 15378-
1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ēku apkures sistēmas un SKŪ. 1. daļa: Apkures katlu, sistēmu un SKŪ
inspicēšana, M3-11 un M8-11 moduļi. Nacionālais 
pielikums
".
33. Par apkures sistēmas pārbaudi neatkarīgs eksperts sastāda attiecīgu aktu saskaņā ar standarta LVS EN
15378-1:2020 C pielikumu.
34. Gaisa kondicionēšanas sistēmai un gaisa kondicionēšanas sistēmai, kas apvienota ar ventilācijas sistēmu, ja
kopējā lietderīgā nominālā jauda ir lielāka par 70 kilovatiem, neatkarīgs eksperts pārbaudi veic, pārbaudot šo sistēmu
pieejamās daļas.
7
/
24
35. Šo noteikumu 
34.
 punktā minētās prasības nav attiecināmas, ja ir piemērojamas šo noteikumu 29.1. vai
29.2. apakšpunktā minētās prasības.
36. Gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbauda:
36.1. veicot ēkas energosertifikāciju;
36.2. ja veikta ēkas atjaunošana vai pārbūve, kuras ietvaros nav veikta pilnīga dzesēšanas sistēmas un
aukstumenerģijas avotu pārbūve;
36.3. ja veikta gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbūve, – divu gadu laikā no pārbūves pabeigšanas brīža;
36.4. ja pagājuši pieci gadi kopš pēdējās pārbaudes.
37. Gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbauda saskaņā ar standartiem LVS EN 16798-17:2020 "Ēku
energoefektivitāte. Ēku ventilācija. 
17.
 daļa: Vadlīnijas ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšanai
(M4-11, M5-11, M6-11 un M7-11 moduļi)" (turpmāk – standarts LVS EN 16798-17:2020) un LVS EN 16798-
17:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ēku ventilācija. 17. daļa: Vadlīnijas ventilācijas un gaisa kondicionēšanas
sistēmu inspicēšanai (M4-11, M5-11, M6-11 un M7-11 moduļi). Nacionālais 
pielikums
".
38. Par gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudi neatkarīgs eksperts sastāda attiecīgu aktu saskaņā ar standarta
LVS EN 16798-17:2020 
8.
 punkta 3. tabulu.
39. Ja apkures sistēmas vai gaisa kondicionēšanas sistēmas, vai šīs sistēmas apvienojumā ar ventilācijas sistēmu
kopējā lietderīgā nominālā jauda ir lielāka par
 290 
kilovatiem, tad apkures sistēmas vai gaisa kondicionēšanas
sistēmas pārbaude jāpapildina ar ēkas automatizācijas, kontroles un tehniskās vadības izvērtējumu saskaņā ar
standartu LVS EN 16946-1:2021 "Ēku energoefektivitāte. Automatizācijas, kontroles un ēkas tehniskās vadības
inspicēšana. 
1.
 daļa. Modulis M10-11".
40. Apkures sistēmas vai gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes pasūtītājs neatkarīgu ekspertu nodrošina ar
pārbaudāmās sistēmas dokumentāciju (projektu vai apsekošanas shēmu), iepriekšējiem pārbaudes aktiem,
ekspluatācijas laikā veiktajiem pierakstiem vai pārskatiem, kā arī nodrošina piekļuvi pārbaudāmajai sistēmai un tās
sastāvdaļām un iespēju veikt uzmērījumus.
41. Apkures sistēmu pārbaudes aktus un gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaudes aktus neatkarīgs eksperts
saskaņā ar šo noteikumu VIII nodaļu reģistrē ēku energosertifikātu reģistrā.
VII. Ēkas energoefektivitātes aprēķina metode
42. Ēkas energosertifikāciju veic saskaņā ar šo noteikumu 
7.
 pielikumā norādītajiem ēku energoefektivitātes
visaptverošajiem standartiem.
43. Ekonomikas ministrija sadarbībā ar standartizācijas tehnisko komiteju iesniedz nacionālajai standartizācijas
institūcijai publicēšanai tās tīmekļvietnē to piemērojamo standartu sarakstu, kurus var piemērot šo noteikumu prasību
izpildei.
VIII. Ēku energosertifikātu reģistrācijas kārtība
44. Ēkas energosertifikātu vai ēkas pagaidu energosertifikātu neatkarīgs eksperts reģistrē ēku energosertifikātu
reģistrā.
8
/
24
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvas 
2010/31/ES
 par ēku energoefektivitāti;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvas (ES) 
2018/844
, ar ko groza Direktīvu 
2010/31/ES
par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 
2012/27/ES
 par energoefektivitāti.
Ministru prezidents 
A. K. Kariņš
Ekonomikas ministrs 
J. Vitenbergs
45. Ēku energosertifikātu reģistru uztur Būvniecības valsts kontroles birojs.
46. Ēku energosertifikātu reģistrā iekļauj datus, kas saskaņā ar šiem noteikumiem iekļauti ēkas energosertifikātā,
ēkas pagaidu energosertifikātā un šo dokumentu pielikumos, kā arī apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas
sistēmu pārbaudes aktos.
47. Katram ēku energosertifikātu reģistrā reģistrētajam dokumentam Būvniecības valsts kontroles birojs piešķir
reģistrācijas numuru.
IX. Noslēguma jautājumi
48. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2013. gada 25. jūnija noteikumus Nr. 348 "
Ēkas
energoefektivitātes aprēķina metode
" (Latvijas Vēstnesis, 2013, 132. nr.; 2015, 140. nr.).
49. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2013. gada 9. jūlija noteikumus Nr. 383 "
Noteikumi par ēku
energosertifikāciju
" (Latvijas Vēstnesis, 2013, 138. nr.; 2015, 228. nr.; 2016, 246. nr.).
50. Lai nodrošinātu šo noteikumu 
2.
, 
4. 
un 
5.
 pielikumā norādīto ēkas pagaidu energosertifikātu un ēkas
energosertifikātu izveidošanu un reģistrēšanu, kā arī ēkas pagaidu energosertifikātu precizēšanu Būvniecības
informācijas sistēmā, Būvniecības valsts kontroles birojs līdz 2021. gada 31. decembrim veic Būvniecības informācijas
sistēmas funkcionalitātes pielāgošanas darbus.
51. Līdz šo noteikumu 
50.
 punktā minētajam termiņam šo noteikumu 
2.
, 
4.
 un 
5.
 pielikumā norādītos ēkas pagaidu
energosertifikātus un ēkas energosertifikātus neatkarīgs eksperts pievieno un reģistrē Būvniecības informācijas
sistēmā datnes formātā.
52. Ēkas aprēķinātās energoefektivitātes novērtējums, kā arī ēkas pagaidu energosertifikāts būvprojektiem, kuri
noteiktā kārtībā ir izstrādāti un saskaņoti līdz šo noteikumu spēkā stāšanās dienai, nav jāpārstrādā atbilstoši šo
noteikumu prasībām.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
1. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Pārskats par ekonomiski pamatotiem ēkas norobežojošo konstrukciju un
inženiersistēmu energoefektivitāti uzlabojošiem pasākumiem, kuru
īstenošanas izmaksas ir rentablas paredzamajā (plānotajā) kalpošanas laikā
9
/
24
Adrese
[1]
Kadastra apzīmējums
[2]
 
1. Priekšlikumi par pasākumiem ēkas energoefektivitātes uzlabošanai
Priekšlikumi aizpildāmi brīvā formā vai tabulā, ievērojot šādus nosacījumus:
1) iekļauj priekšlikumus par ēkas norobežojošo konstrukciju un inženiersistēmu energoefektivitāti uzlabojošiem
pasākumiem, kas ir tehniski iespējami konkrētajai ēkai;
2) norāda ieteikto pasākumu, tā aprakstu, sasniedzamo rādītāju un nepieciešamās mērvienības;
3) norāda ieteiktā pasākuma plānoto piegādātās enerģijas un primārās enerģijas ietaupījumu, primārās
neatjaunojamās enerģijas ietaupījumu un šo visu rādītāju īpatnējo enerģijas ietaupījumu uz ēkas aprēķina platību
(kWh/m
2
 gadā);
4) norāda priekšlikuma plānotās īstenošanas izmaksas (ieteicams norādīt arī pasākuma atmaksāšanās laiku);
5) ja ēkai īstenotais priekšlikums palielina vai samazina arī kādas citas energosistēmas patēriņu, atsevišķi norāda
attiecīgo patēriņu ar attiecīgi pozitīvu vai negatīvu zīmi;
6) priekšlikumus numurē. Ja tiek piedāvāti alternatīvu priekšlikumu varianti, tos attiecīgi apzīmē un, ja nepieciešams,
paskaidro, lai varētu identificēt, ar kuru vai kuriem citiem pasākumiem tie ir salīdzināmi un mijiedarbojas.
 
 
2. Ēkas energoefektivitātes rādītāji un ieteikumu salīdzinājums
Uzlabojumu varianti
1. variants
2. variants
Nr.
p. k.
Rādītāji
Mērvienība
Izmērītie
rādītāji bez
korekcijas
Aprēķinātie
rādītāji
Sasniedzamie rādītāji
(pēc priekšlikumu
īstenošanas)
2.1.
Ēkas norobežojošo konstrukciju
īpatnējais siltuma zudumu
koeficients H
T
/A
apr
W/(m
2
K)
 
 
 
 
2.2.
Ēkas ventilācijas siltuma zudumu
īpatnējais koeficients H
ve
/A
apr
 
 
 
 
2.3.
Gaisa apmaiņas rādītājs
n
-1
 
 
 
 
2.4.
Ventilācijas siltuma atgūšanas
rādītājs
%
 
 
 
 
2.5.
Nepieciešamās enerģijas
novērtējums:
kWh/m
2
 gadā
 
 
 
 
2.5.1.
apkurei
 
 
 
 
2.5.1.1.
apkures izmērītais rādītājs,
normalizēts
 
 
 
 
2.5.2.
karstā ūdens sistēmā
 
 
 
 
2.5.3.
ventilācijai
 
 
 
 
2.5.4.
apgaismojumam
 
 
 
 
2.5.5.
dzesēšanai
 
 
 
 
2.5.6.
papildu
 
 
 
 
2.6.
Siltuma ieguvumi ēkā:
kWh/m
2
 gadā
(apkures
periodam)
 
 
 
 
2.6.1.
iekšējie
 
 
 
 
2.6.2.
saules
 
 
 
 
2.6.3.
ieguvumu izmantošanas
koeficients
apkures
periodam
 
 
 
 
2.7.
No atjaunojamiem
energoresursiem ēkā saražotā
enerģija
kWh/m
2
 gadā
 
 
 
 
2.8.
Kopējās primārās enerģijas
novērtējums
kWh/m
2
 gadā
 
 
 
 
2.9.
Primārās neatjaunojamās
enerģijas novērtējums
kWh/m
2
 gadā
 
 
 
 
2.10.
Oglekļa dioksīda (CO
2
) emisijas
novērtējums
t CO
2
 gadā
 
 
 
 
kg CO
2
/m
2
gadā
 
 
 
 
 
 
 
10
/
24
Ēkas energosertifikāta
izdevējs
Eksperts 
[3]
Paraksts 
[4]
Eksperta sertifikāta numurs 
[5]
Datums 
[4], [6]
Piezīmes.
1
 Adrese saskaņā ar Valsts adrešu reģistru.
2
 Ēkas vai tās daļas (telpu grupas(-u)) kadastra apzīmējums(-i).
3
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
4
 Dokumenta rekvizītus "Datums" un "Paraksts" neaizpilda, ja dokuments ir sagatavots atbilstoši normatīvajiem
aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu.
5
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
6
 Dokumenta izsniegšanas datums.
Ekonomikas ministrs 
J. Vitenbergs
ĒKAS
ENERGOSERTIFIKĀTS
(izsniegts, pamatojoties uz ēkas izmērītās energoefektivitātes novērtējumu)
REĢISTRĀCIJAS NUMURS
 _________ 
[1]
DERĪGS LĪDZ
 _________ 
[2]
[Vieta attēlam]
 
 
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA VEIDS
[3]
OBJEKTA VEIDS
[4]
ĒKAS VEIDS
[5]
ADRESE
[6]
ĒKAS DAĻA
[7]
KADASTRA APZĪMĒJUMS
[8]
ĒKAS RAKSTUROJUMS
Būves gads 
[9]
Pārbūves gads 
[10]
Stāvu skaits
___
 virszemes, 
___
 pazemes, [ ] mansards, [ ] jumta stāvs
Kopējā platība
_________
m
2
References platība 
[11]
_________
m
2
References tilpums 
[12]
_________
m
3
Vidējais iekštelpu augstums
_________
m
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA
PIELIETOJUMA VEIDS(-I)
[13]
ENERGOEFEKTIVITĀTES
NOVĒRTĒJUMA VEIDS
[14]
ĒKAS ENERGOSERTIFICĒŠANAS
NOLŪKS
[15]
2. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēkas energosertifikāta (izsniegts, pamatojoties uz ēkas izmērītās
energoefektivitātes novērtējumu) veidlapas paraugs
11
/
24
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS (
kWh/m
2
 
GADĀ) UN KLASE
 
[16]
 
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES
RĀDĪTĀJI
 
[17]
kWh/m
2
 
GADĀ
VĒRTĒJUMS PAR ĒKAS ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU
PRASĪBĀM
APKUREI
 
[18]
ĒKAS ATBILSTĪBA GANDRĪZ NULLES ENERĢIJAS ĒKAS
PRASĪBĀM
JĀ / NĒ
KARSTĀ ŪDENS
SAGATAVOŠANAI
 
 
PASKAIDROJUMI PAR ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU PRASĪBĀM
MEHĀNISKAJAI
VENTILĀCIJAI
 
 
APGAISMOJUMAM
 
[19]
 
 
DZESĒŠANAI
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, t CO
2
 gadā
 
KOPĀ
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, kg CO
2
/m
2
 gadā
 
ĒKAS
ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[20]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA NUMURS
 
[21]
DATUMS
 
[22]
2. LAPA
ĒKAS TEHNISKIE RĀDĪTĀJI
Iekštelpu temperatūra apkures periodā
_____ °C
Iekštelpu temperatūra dzesēšanas periodā
_____ °C
 
NOVĒRTĒJUMĀ IZMANTOTIE PRIMĀRĀS ENERĢIJAS FAKTORI UN
 CO
2
 
KOEFICIENTI
Enerģijas patēriņa pakalpojums
 
[23]
Energonesējs un
efektivitātes
koeficients 
[24]
CO
2
 emisijas
faktors, kg
CO
2
/MWh
Primārās enerģijas faktors
neatjaunojamo
energoresursu
daļai
atjaunojamo
energoresursu
daļai
kopējais
Apkure
 
 
 
 
 
Karstā ūdens sagatavošana
 
 
 
 
 
Ventilācija
 
 
 
 
 
Apgaismojums 
[25]
 
 
 
 
 
Dzesēšana
 
 
 
 
 
 
ENERĢIJAS UZSKAITE UN SADALĪJUMS APKURES UN KARSTĀ ŪDENS SISTĒMĀS
Kalendāra gads
Energonesējs
Apkurei
Karstā ūdens
apgādei
nosaukums
uzskaitītais
daudzums
kWh
klimata korekcijas
koeficients
kWh/m
2
gadā
kWh
kWh/m
2
gadā
[26]
kWh
12
/
24
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
PASKAIDROJUMI PAR ĒKĀ SARAŽOTO ENERĢIJU UN TĀS APJOMU
 
PIELIKUMI UN PIEVIENOTIE DOKUMENTI
 (dokumenta nosaukums, datums, numurs un lapu skaits): 
[27]
_____________
_____________
NEATKARĪGA EKSPERTA APLIECINĀJUMS
Apliecinu, ka ēkas energosertifikāts sastādīts, nepieļaujot rīcību, kas manis paša, pasūtītāja vai citas
personas interesēs varētu mazināt iegūto rezultātu pareizību, novērtējuma objektivitāti un ticamību.
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[28]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA NUMURS
[29]
DATUMS
 
[30]
PIELIKUMS. PASKAIDROJUMI PAR ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTU
1
 Ēkas energosertifikāta reģistrācijas numurs Būvniecības informācijas sistēmā.
2
 Dokumenta derīguma termiņš (datums).
3
 Ēkas energosertifikāta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.2.
tabulu.
4
 Objekta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.3. tabulu.
5
 Ēkas veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.4. tabulu.
6
 Adrese saskaņā ar Valsts adrešu reģistru.
7
 Ja attiecināms, paskaidrot.
8
 Ēkas vai tās daļas (telpu grupas(-u)) kadastra apzīmējums(-i).
9
 Gads, kad ēka pirmoreiz pieņemta ekspluatācijā.
10
 Pēdējās pārbūves/atjaunošanas gads; jaunbūvēm nenorāda.
11
 References grīdas platība saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2020 9.4.3. punktu.
12
 Telpu tilpums references grīdas platības robežās.
13
 Ēkas energosertifikāta pielietojuma veids(-i) saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA
pielikuma NA.8. tabulu.
14
 Energoefektivitātes novērtējuma veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma
NA.9. tabulu.
15
 Izīrēšana/iznomāšana, pārdošana, brīvprātīgi, valsts/pašvaldības publiska ēka, projekts (jaunbūvēm un
pārbūvējamām ēkām).
16
 Ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītāji ēkas apkurei un kopā (apkurei, karstā ūdens sagatavošanai,
mehāniskajai ventilācijai, apgaismojumam, dzesēšanai un papildu), ēkas neatjaunojamā daļa, kopējās primārās
enerģijas rādītāji, kas aprēķināti saskaņā ar standartu LVS EN ISO 52000-1:2020, un energoefektivitātes klases
apkurei (X) un primārās enerģijas rādītājam (Y) saskaņā ar Ministru kabineta 2021. gada 8. aprīļa noteikumu Nr. 222
"Ēku energoefektivitātes aprēķina metodes un ēku energosertifikācijas noteikumi" 1. pielikumu.
17
 Ēkas energoefektivitātes atsevišķos rādītājus norāda veselos skaitļos vai ar vienu decimālciparu. Atsevišķi
norāda patēriņa rādītājus enerģijas patēriņa pakalpojumiem, par kuriem ir pieejama informācija.
13
/
24
18
 Visiem ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītājiem norāda izmantoto novērtēšanas metodi: A – aprēķinātais
rādītājs, I
f
 – izmērītais rādītājs pēc faktiskā enerģijas patēriņa bez korekcijas, I
n
 – izmērītais rādītājs, kas koriģēts
normalizētam izmantojumam, N – noklusējuma standartvērtība.
19
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
20
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
21
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
22
 Dokumenta izsniegšanas datums.
23
 Atsevišķi norāda patēriņa rādītājus enerģijas patēriņa pakalpojumiem, par kuriem ir pieejama informācija.
24
 Ja kādam no pakalpojumiem ir vairāki enerģijas avoti (piemēram, kombinētas energoapgādes apkurei) un
atšķirīgi faktori un koeficienti, attiecīgos rādītājus norāda katru atsevišķā rindā. Enerģijas avotiem norāda iekārtas
efektivitātes koeficientu.
25
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
26
 Faktiski uzskaitītais enerģijas daudzums uzskaitītajās mērvienībās bez korekcijas vai normalizācijas.
27
 Ēkas energosertifikātam pievienotie dokumenti (pēc nepieciešamības): ēkas energoaudita pārskats, aprēķinos
izmantotie ievaddati, aprēķinu datnes, apkures sistēmas pārbaudes akts, gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes
akts, priekšlikumi ēkas energoefektivitātes uzlabošanai, enerģijas patēriņa datu kopas, izmantotās normalizācijas
metodes un to apraksts, ekonomiskie aprēķini, fotodokumentācija, citi materiāli un dokumenti.
28
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
29
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
30
 Dokumenta izsniegšanas datums.
Ekonomikas ministrs 
J. Vitenbergs
1. tabula
Ēku energoefektivitātes minimālais pieļaujamais apkures patēriņa (kWh/m
2
) references līmenis (A klase)
projektējamām ēkām (jaunbūvēm)
* 
un apkures patēriņa (kWh/m
2
) references līmeņi (klases) ekspluatācijā
esošām ēkām
Ēku
energoefektivitātes
klase
Dzīvojamās un
nedzīvojamās ēkas
Dzīvojamās ēkas
Nedzīvojamās ēkas
apkurināmā platība,
m
2
apkurināmā platība virs 250 m
2
no 50
līdz 120
no 120
līdz 250
viendzīvokļa, divdzīvokļu un
daudzdzīvokļu ēkas, dzīvojamās
ēkas publiskai lietošanai, dažādu
sociālo grupu kopdzīves mājas
biroju ēkas, izglītības
iestāžu ēkas, viesnīcas,
restorāni, sporta būves,
vairumtirdzniecības un
mazumtirdzniecības ēkas
slimnīcas
A+
≤ 35
≤ 35
≤ 30
≤ 35
≤ 40
A
≤ 60
≤ 50
≤ 40
≤ 45
≤ 50
B
≤ 75
≤ 65
≤ 60
≤ 65
≤ 70
C
≤ 95
≤ 90
≤ 80
≤ 90
≤ 100
3. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēku energoefektivitātes enerģijas patēriņa līmeņi
14
/
24
D
≤ 150
≤ 130
≤ 100
≤ 110
≤ 120
E
≤ 180
≤ 150
≤ 125
≤ 150
≤ 160
F
virs 180
virs 150
virs 125
virs 150
virs 160
2. tabula
Dzīvojamo ēku energoefektivitātes minimālais pieļaujamais neatjaunojamās primārās enerģijas patēriņa
līmenis (A klase) projektējamām ēkām (jaunbūvēm) (kWh/m
2
)
* 
un neatjaunojamās primārās enerģijas
patēriņa references līmeņi (klases) ekspluatācijā esošām ēkām (kWh/m
2
)
Ēku
energoefektivitātes
klase
Dzīvojamās ēkas
Vienģimenes mājas, daudzdzīvokļu ēkas, dažādu
sociālo grupu kopdzīves mājas, dzīvojamās ēkas
publiskai lietošanai
apkurināmā platība, m
2
no 50 līdz 120
no 120 līdz 250
virs 250
A+
≤ 65
≤ 65
≤ 65
A
≤ 110
≤ 100
≤ 95
B
≤ 140
≤ 130
≤ 125
C
≤ 160
≤ 155
≤ 145
D
≤ 200
≤ 190
≤ 165
E
≤ 230
≤ 210
≤ 180
F
≤ 260
≤ 260
≤ 220
G
virs 260
virs 260
virs 220
3. tabula
Nedzīvojamo ēku energoefektivitātes minimālais pieļaujamais neatjaunojamās primārās enerģijas
patēriņa līmenis (A klase) projektējamām ēkām (jaunbūvēm) (kWh/m
2
)
* 
un neatjaunojamās primārās
enerģijas patēriņa references līmeņi (klases) ekspluatācijā esošām ēkām (kWh/m
2
)
Ēku
energoefektivitātes
klase
Biroji, izglītības iestādes, sporta
būves
Slimnīcas, viesnīcas,
restorāni
Vairumtirdzniecības un
mazumtirdzniecības ēkas
A+
≤ 90
≤ 130
≤ 120
A
≤ 110
≤ 170
≤ 150
B
≤ 160
≤ 240
≤ 190
C
≤ 210
≤ 280
≤ 215
D
≤ 250
≤ 320
≤ 230
E
≤ 300
≤ 380
≤ 300
F
≤ 400
≤ 450
≤ 400
G
virs 400
virs 450
virs 400
Piezīme. * Ēku energoefektivitātes minimālos pieļaujamos līmeņus (klases) projektējamām ēkām (jaunbūvēm)
nepiemēro, ja šo prasību piemērošana nav tehniski vai funkcionāli iespējama vai ja izmaksu un ieguvumu analīze par
attiecīgās ēkas kalpošanas laiku norāda uz zaudējumiem. Novērtējumu veic saskaņā ar standartu LVS EN 15459-
1:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ēku energosistēmu ekonomiskā izvērtēšanas procedūra. 
1.
 daļa: Aprēķinu procedūras,
M1-14 modulis" un standartu LVS EN 15459-1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ēku energosistēmu ekonomiskā
izvērtēšanas procedūra. 1. daļa: Aprēķinu procedūras, M1-14 modulis. Nacionālais 
pielikums
".
Ekonomikas ministrs 
J. Vitenbergs
4. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēkas pagaidu energosertifikāta veidlapas paraugs
15
/
24
ĒKAS
PAGAIDU
ENERGOSERTIFIKĀTS
REĢISTRĀCIJAS NUMURS
 _________ 
[1]
DERĪGS
 _________ 
[2]
[Vieta attēlam]
 
 
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA VEIDS
[3]
OBJEKTA VEIDS
[4]
ĒKAS VEIDS
[5]
ADRESE
[6]
ĒKAS DAĻA
[7]
KADASTRA APZĪMĒJUMS
[8]
ĒKAS RAKSTUROJUMS
Būves gads 
[9]
Pārbūves gads 
[10]
Stāvu skaits
___ virszemes, ___ pazemes, [ ] mansards, [ ] jumta stāvs
Kopējā platība
_________ m
2
References platība 
[11]
_________ m
2
References tilpums 
[12]
_________ m
3
Vidējais iekštelpu augstums
_________ m
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA
PIELIETOJUMA VEIDS(-I)
[13]
ENERGOEFEKTIVITĀTES
NOVĒRTĒJUMA VEIDS
[14]
ĒKAS ENERGOSERTIFICĒŠANAS
NOLŪKS
[15]
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS
 (kWh/m
2
 
GADĀ) UN KLASE
 
[16]
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES
RĀDĪTĀJI 
[17]
kWh/m
2
 GADĀ
VĒRTĒJUMS PAR ĒKAS ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU PRASĪBĀM
APKUREI
 
[18]
ĒKAS ATBILSTĪBA GANDRĪZ NULLES ENERĢIJAS
ĒKAS PRASĪBĀM
JĀ / NĒ
KARSTĀ ŪDENS
SAGATAVOŠANAI
 
 
ĒKAS RĀDĪTĀJU PĀRBAUDE, PAMATOJOTIES UZ
FAKTISKO BŪVNIECĪBAS REZULTĀTU
 
[19]
JĀ / NĒ
MEHĀNISKAJAI
VENTILĀCIJAI
 
 
APGAISMOJUMAM
 
[20]
 
 
DZESĒŠANAI
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, t CO
2
 gadā
 
KOPĀ
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, kg CO
2
/m
2
gadā
 
ĒKAS
ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
NEATKARĪGAIS EKSPERTS
 
[21]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA NUMURS
 
[22]
16
/
24
IZDEVĒJS
DATUMS
 
[23]
2. LAPA
ĒKAS TEHNISKIE RĀDĪTĀJI
Ēkas ārējās virsmas laukums
m
2
Ēkas formas faktors – ārējās virsmas un references platības attiecība
 
Kompaktuma faktors – ārējās virsmas un tilpuma attiecība
 
Ārējo norobežojošo konstrukciju vidējais svērtais siltuma caurlaidības koeficients U
vid
_____ W/(m
2
K)
Ārējo norobežojošo konstrukciju vidējais svērtais normatīvais (maksimālais) siltuma caurlaidības
koeficients U
vid,max
_____ W/(m
2
K)
Ēkas norobežojošo konstrukciju īpatnējais siltuma zudumu koeficients H
T
/A
apr
[24]
 ____ W/(m
2
K)
Ēkas norobežojošo konstrukciju pieļaujamais īpatnējais siltuma zudumu koeficients
H
T,max
/A
apr
[25]
 ____ W/(m
2
K)
Aprēķina iekštelpu temperatūra apkures novērtējumam
_____ °C
Aprēķina iekštelpu temperatūra dzesēšanas novērtējumam
_____ °C
Pieprasītās gaisapmaiņas rādītājs
[26]
 ____ (n
-1
)
Ēkas ventilācijas īpatnējais siltuma zudumu koeficients H
Ve
/A
apr
[27]
 ____ W/(m
2
K)
Ventilācijas siltuma zudumu atgūšana apkures periodā
[28]
 _____ %
Ēkas gaisa caurlaidības rādītājs q
50
Ēkas sagatavošanas metode testa veikšanai
[29]
 _____ m
3
/(m
2
h)
________
 
NOVĒRTĒJUMĀ IZMANTOTIE PRIMĀRĀS ENERĢIJAS FAKTORI UN CO
2
 KOEFICIENTI
Enerģijas patēriņa pakalpojums
Energonesējs un
efektivitātes
koeficients 
[30]
CO
2
 emisijas
faktors, kg
CO
2
/MWh
Primārās enerģijas faktors
neatjaunojamo
energoresursu
daļai
atjaunojamo
energoresursu
daļai
kopējais
Apkure
 
 
 
 
 
Karstā ūdens sagatavošana
 
 
 
 
 
Ventilācija
 
 
 
 
 
Apgaismojums 
[31]
 
 
 
 
 
Dzesēšana
 
 
 
 
 
 
PIELIKUMI UN PIEVIENOTIE DOKUMENTI
 (dokumenta nosaukums, datums, numurs un lapu skaits): 
[32]
_____________
_____________
NEATKARĪGA EKSPERTA APLIECINĀJUMS
Apliecinu, ka ēkas energosertifikāts sastādīts, nepieļaujot rīcību, kas manis paša, pasūtītāja vai citas
personas interesēs varētu mazināt iegūto rezultātu pareizību, novērtējuma objektivitāti un ticamību.
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[33]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA NUMURS
 
[34]
DATUMS
 
[35]
PIELIKUMS. PASKAIDROJUMI PAR ĒKAS PAGAIDU ENERGOSERTIFIKĀTU
1
 Ēkas energosertifikāta reģistrācijas numurs Būvniecības informācijas sistēmā.
2
 Dokumenta derīguma termiņš (datums).
3
 Ēkas energosertifikāta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.2.
tabulu.
4
 Objekta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.3. tabulu.
17
/
24
5
 Ēkas veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.4. tabulu.
6
 Adrese saskaņā ar Valsts adrešu reģistru.
7
 Ja attiecināms, paskaidrot.
8
 Ēkas vai tās daļas (telpu grupas(-u)) kadastra apzīmējums(-i).
9
 Gads, kad ēka pirmoreiz pieņemta ekspluatācijā.
10
 Pēdējās pārbūves/atjaunošanas gads; jaunbūvēm nenorāda.
11
 References grīdas platība saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2020 9.4.3. punktu.
12
 Telpu tilpums references grīdas platības robežās.
13
 Ēkas energosertifikāta pielietojuma veids(-i) saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA
pielikuma NA.8. tabulu.
14
 Energoefektivitātes novērtējuma veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma
NA.9. tabulu.
15
 Izīrēšana/iznomāšana, pārdošana, brīvprātīgi, valsts/pašvaldības publiska ēka, projekts (jaunbūvēm un
pārbūvējamām ēkām).
16
 Ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītāji ēkas apkurei un kopā (apkurei, karstā ūdens sagatavošanai,
mehāniskajai ventilācijai, apgaismojumam, dzesēšanai un papildu), ēkas neatjaunojamā daļa, kopējās primārās
enerģijas rādītāji, kas aprēķināti saskaņā ar standartu LVS EN ISO 52000-1:2020, un energoefektivitātes klases
apkurei (X) un primārās enerģijas rādītājam (Y) saskaņā ar Ministru kabineta 2021. gada 8. aprīļa noteikumu Nr. 222
"Ēku energoefektivitātes aprēķina metodes un ēku energosertifikācijas noteikumi" 1. pielikumu. Ēkas
energoefektivitātes novērtējuma salīdzinošos rādītājus norāda veselos skaitļos.
17
 Ēkas energoefektivitātes atsevišķos rādītājus norāda veselos skaitļos vai ar vienu decimālciparu.
18
 Visiem ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītājiem norāda izmantoto novērtēšanas metodi: A – aprēķinātais
rādītājs, I
f
 – izmērītais rādītājs pēc faktiskā enerģijas patēriņa bez korekcijas, I
n
 – izmērītais rādītājs, kas koriģēts
normalizētam izmantojumam, N – noklusējuma standartvērtība.
19
 Norāda, nododot ēku ekspluatācijā. Atzīmi veic neatkarīgais eksperts.
20
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
21
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
22
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
23
 Dokumenta izsniegšanas datums.
24
 Faktiskais ēkas norobežojošo konstrukciju siltuma zudumu koeficients H
T
, kas aprēķināts saskaņā ar ēku
energoefektivitātes standartiem, pret ēkas aprēķina platību A
apr
.
25
 Normatīvais maksimālais ēkas norobežojošo konstrukciju siltuma zudumu koeficients H
TA
, kas aprēķināts
saskaņā ar normatīvajiem aktiem būvniecības jomā, pret ēkas aprēķina platību A
apr
.
26
 Gaisa apmaiņas vidējais rādītājs, ieskaitot infiltrāciju.
27
 Ēkas ventilācijas siltuma zudumu koeficients H
Ve
, kas aprēķināts saskaņā ar ēku energoefektivitātes
standartiem, pret ēkas aprēķina platību A
apr
.
28
 Vidējais ventilācijas siltuma zudumu atgūšanas rādītājs visā apkures periodā, ņemot vērā ventilācijas sistēmu
darbības laika daļu, siltuma zudumu atgūšanas efektivitāti, zonas bez siltuma atgūšanas un infiltrāciju.
29
 Gaisa caurlaidības rādītāju q
50
 sākotnēji norāda sasniedzamajai vērtībai būvprojekta stadijā un precizē uz
mērījuma rezultātu, ja šāds tests veikts, nododot ēku ekspluatācijā, saskaņā ar standartu LVS EN ISO 9972:2016
18
/
24
"Ēku termiskā efektivitāte. Ēku gaisa caurlaidības noteikšana. Piespiedu ventilācijas metode (ISO 9972:2015)".
30
 Ja kādam no pakalpojumiem ir vairāki enerģijas avoti (piemēram, kombinētas energoapgādes apkurei) un
atšķirīgi faktori un koeficienti, attiecīgos rādītājus norāda katru atsevišķā rindā. Enerģijas avotiem norāda iekārtas
efektivitātes koeficientu.
31
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
32
 Ēkas pagaidu energosertifikātam pievienotie dokumenti (pēc nepieciešamības): aprēķinos izmantotie ievaddati,
aprēķinu datnes, apkures sistēmas pārbaudes akts, gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes akts, priekšlikumi
ēkas energoefektivitātes uzlabošanai, enerģijas patēriņa datu kopas, izmantotās normalizācijas metodes un to
apraksts, ekonomiskie aprēķini, fotodokumentācija, citi materiāli un dokumenti.
33
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
34
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
35
 Dokumenta izsniegšanas datums.
Ekonomikas ministrs 
J. Vitenbergs
ĒKAS
ENERGOSERTIFIKĀTS
REĢISTRĀCIJAS NUMURS
 _________ 
[1]
DERĪGS LĪDZ
 _________ 
[2]
[Vieta attēlam]
 
 
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA VEIDS
[3]
OBJEKTA VEIDS
[4]
ĒKAS VEIDS
[5]
ADRESE
[6]
ĒKAS DAĻA
[7]
KADASTRA APZĪMĒJUMS
[8]
ĒKAS RAKSTUROJUMS
Būves gads 
[9]
Pārbūves gads 
[10]
Stāvu skaits
___ virszemes, ___ pazemes, [ ] mansards, [ ] jumta stāvs
Kopējā platība
_________ m
2
References platība 
[11]
_________ m
2
References tilpums 
[12]
_________ m
3
Vidējais iekštelpu augstums
_________ m
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA PIELIETOJUMA
VEIDS(-I)
[13]
ENERGOEFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMA
VEIDS
[14]
ĒKAS ENERGOSERTIFICĒŠANAS NOLŪKS
[15]
Ē
KAS ENERGOEFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS (
kWh/m
2
 GADĀ) UN KLASE
 
[16]
5. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēkas energosertifikāta veidlapas paraugs
19
/
24
ĒKAS ENERGOEFEKTIVITĀTES RĀDĪTĀJI
[17]
kWh/m
2
 GADĀ
VĒRTĒJUMS PAR ĒKAS ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU
PRASĪBĀM
APKUREI
 
[18]
ĒKAS ATBILSTĪBA GANDRĪZ NULLES ENERĢIJAS
ĒKAS PRASĪBĀM
JĀ / NĒ
KARSTĀ ŪDENS
SAGATAVOŠANAI
 
 
PASKAIDROJUMI PAR ATBILSTĪBU NORMATĪVO AKTU
PRASĪBĀM
MEHĀNISKAJAI VENTILĀCIJAI
 
 
APGAISMOJUMAM
 
[19]
 
 
DZESĒŠANAI
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, t CO
2
gadā
 
KOPĀ
 
 
Oglekļa dioksīda emisijas novērtējums, kg
CO
2
/m
2
 gadā
 
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[20]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA NUMURS
[21]
DATUMS
 
[22]
2. LAPA
ĒKAS TEHNISKIE RĀDĪTĀJI
Ēkas ārējās virsmas laukums
m
2
Ēkas formas faktors – ārējās virsmas un references platības attiecība
 
Kompaktuma faktors – ārējās virsmas un tilpuma attiecība
 
Ārējo norobežojošo konstrukciju vidējais svērtais siltuma caurlaidības koeficients U
vid
_____ W/(m
2
K)
Ārējo norobežojošo konstrukciju vidējais svērtais normatīvais (maksimālais) siltuma caurlaidības
koeficients U
vid,max
_____ W/(m
2
K)
Ēkas norobežojošo konstrukciju īpatnējais siltuma zudumu koeficients H
T
/A
apr
[23]
 ____ W/(m
2
K)
Ēkas norobežojošo konstrukciju pieļaujamais īpatnējais siltuma zudumu koeficients H
T,max
/A
apr
[24]
 ____ W/(m
2
K)
Aprēķina iekštelpu temperatūra apkures novērtējumam
_____ °C
Aprēķina iekštelpu temperatūra dzesēšanas novērtējumam
_____ °C
Pieprasītās gaisapmaiņas rādītājs
[25]
 ____ (n
-1
)
Ēkas ventilācijas īpatnējais siltuma zudumu koeficients H
Ve
/A
apr
[26]
 ____ W/(m
2
K)
Ventilācijas siltuma zudumu atgūšana apkures periodā
[27]
 _____ %
Ēkas gaisa caurlaidības testa rādītājs q
50
Ēkas sagatavošanas metode testa veikšanai
[28]
 ____m
3
/(m
2
h)
______
 
NOVĒRTĒJUMĀ IZMANTOTIE PRIMĀRĀS ENERĢIJAS FAKTORI UN CO
2
 KOEFICIENTI
Enerģijas patēriņa pakalpojums
Energonesējs un
CO
2
 emisijas
Primārās enerģijas faktors
neatjaunojamo
atjaunojamo
20
/
24
Enerģijas patēriņa pakalpojums
efektivitātes
koeficients
faktors, kg
CO
2
/MWh
neatjaunojamo
energoresursu
daļai
atjaunojamo
energoresursu
daļai
kopējais
Apkure
 
 
 
 
 
Karstā ūdens sagatavošana
 
 
 
 
 
Ventilācija
 
 
 
 
 
Apgaismojums 
[29]
 
 
 
 
 
Dzesēšana
 
 
 
 
 
 
ENERĢIJAS UZSKAITE UN SADALĪJUMS APKURES UN KARSTĀ ŪDENS SISTĒMĀS
Kalendāra gads
Energonesējs
Apkurei
Karstā ūdens
apgādei
nosaukums
uzskaitītais
daudzums
kWh
klimata korekcijas
koeficients
kWh/m
2
gadā
kWh
kWh/m
2
gadā
[30]
kWh
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
PASKAIDROJUMI PAR ĒKĀ SARAŽOTO ENERĢIJU UN TĀS APJOMU
PIELIKUMI UN PIEVIENOTIE DOKUMENTI
 (dokumenta nosaukums, datums, numurs un lapu skaits): 
[31]
_____________
_____________
NEATKARĪGA EKSPERTA APLIECINĀJUMS
Apliecinu, ka ēkas energosertifikāts sastādīts, nepieļaujot rīcību, kas manis paša, pasūtītāja vai citas
personas interesēs varētu mazināt iegūto rezultātu pareizību, novērtējuma objektivitāti un ticamību.
ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTA
IZDEVĒJS
EKSPERTS
 
[32]
PARAKSTS
EKSPERTA SERTIFIKĀTA
NUMURS 
[33]
DATUMS
 
[34]
PIELIKUMS. PASKAIDROJUMI PAR ĒKAS ENERGOSERTIFIKĀTU
1
 Ēkas energosertifikāta reģistrācijas numurs Būvniecības informācijas sistēmā.
2
 Dokumenta derīguma termiņš (datums).
3
 Ēkas energosertifikāta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.2.
tabulu.
4
 Objekta veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.3. tabulu.
5
 Ēkas veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma NA.4. tabulu.
6
 Adrese saskaņā ar Valsts adrešu reģistru.
7
 Ja attiecināms, paskaidrot.
8
 Ēkas vai tās daļas (telpu grupas(-u)) kadastra apzīmējums(-i).
9
 Gads, kad ēka pirmoreiz pieņemta ekspluatācijā.
10
 Pēdējās pārbūves/atjaunošanas gads; jaunbūvēm nenorāda.
11
 References grīdas platība saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2020 9.4.3. punktu.
12
 Telpu tilpums references grīdas platības robežās.
13
 Ēkas energosertifikāta pielietojuma veids(-i) saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA
21
/
24
pielikuma NA.8. tabulu.
14
 Energoefektivitātes novērtējuma veids saskaņā ar standarta LVS EN ISO 52000-1:2017/NA:2020 NA pielikuma
NA.9. tabulu.
15
 Izīrēšana/iznomāšana, pārdošana, brīvprātīgi, valsts/pašvaldības publiska ēka, projekts (jaunbūvēm un
pārbūvējamām ēkām).
16
 Ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītāji ēkas apkurei un kopā (apkurei, karstā ūdens sagatavošanai,
mehāniskajai ventilācijai, apgaismojumam, dzesēšanai un papildu), ēkas neatjaunojamā daļa, kopējās primārās
enerģijas rādītāji, kas aprēķināti saskaņā ar standartu LVS EN ISO 52000-1:2020, un energoefektivitātes klases
apkurei (X) un primārās enerģijas rādītājam (Y) saskaņā ar Ministru kabineta 2021. gada 8. aprīļa noteikumu Nr. 222
"Ēku energoefektivitātes aprēķina metodes un ēku energosertifikācijas noteikumi" 1. pielikumu. Ēkas
energoefektivitātes novērtējuma salīdzinošos rādītājus norāda veselos skaitļos.
17
 Ēkas energoefektivitātes atsevišķos rādītājus norāda veselos skaitļos vai ar vienu decimālciparu.
18
 Visiem ēkas energoefektivitātes novērtējuma rādītājiem norāda izmantoto novērtēšanas metodi: A – aprēķinātais
rādītājs, I
f
 – izmērītais rādītājs pēc faktiskā enerģijas patēriņa bez korekcijas, I
n
 – izmērītais rādītājs, kas koriģēts
normalizētam izmantojumam, N – noklusējuma standartvērtība.
19
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
20
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
21
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
22
 Dokumenta izsniegšanas datums.
23
 Faktiskais ēkas norobežojošo konstrukciju siltuma zudumu koeficients H
T
, kas aprēķināts saskaņā ar ēku
energoefektivitātes standartiem, pret ēkas aprēķina platību A
apr
.
24
 Normatīvais maksimālais ēkas norobežojošo konstrukciju siltuma zudumu koeficients H
TA
, kas aprēķināts
saskaņā ar normatīvajiem aktiem būvniecības jomā, pret ēkas aprēķina platību A
apr
.
25
 Gaisa apmaiņas vidējais rādītājs, ieskaitot infiltrāciju.
26
 Ēkas ventilācijas siltuma zudumu koeficients H
Ve
, kas aprēķināts saskaņā ar ēku energoefektivitātes
standartiem, pret ēkas aprēķina platību A
apr
.
27
 Vidējais ventilācijas siltuma zudumu atgūšanas rādītājs visā apkures periodā, ņemot vērā ventilācijas sistēmu
darbības laika daļu, siltuma zudumu atgūšanas efektivitāti, zonas bez siltuma atgūšanas un infiltrāciju.
28
 Ēkas gaisa caurlaidības testa rādītāju q
50
 norāda, ja šāds tests ir veikts saskaņā ar standartu LVS EN ISO
9972:2016 "Ēku termiskā efektivitāte. Ēku gaisa caurlaidības noteikšana. Piespiedu ventilācijas metode (ISO
9972:2015)".
29
 Tikai nedzīvojamām ēkām.
30
 Faktiski uzskaitītais enerģijas daudzums attiecīgajās mērvienībās bez korekcijas vai normalizācijas.
31
 Ēkas energosertifikātam pievienotie dokumenti (pēc nepieciešamības): ēkas energoaudita pārskats, aprēķinos
izmantotie ievaddati, aprēķinu datnes, apkures sistēmas pārbaudes akts, gaisa kondicionēšanas sistēmas pārbaudes
akts, priekšlikumi ēkas energoefektivitātes uzlabošanai, enerģijas patēriņa datu kopas, izmantotās normalizācijas
metodes un to apraksts, ekonomiskie aprēķini, fotodokumentācija, citi materiāli un dokumenti.
32
 Dokumenta izdevēja vārds un uzvārds.
33
 Eksperta reģistrācijas numurs neatkarīgu ekspertu reģistrā ēku energoefektivitātes jomā.
34
 Dokumenta izsniegšanas datums.
Ekonomikas ministrs 
J. Vitenbergs
22
/
24
Apzīmējumi:
f
Pnren
 
–
 primārās enerģijas faktors neatjaunojamo energoresursu daļai;
f
Pren
 
–
 primārās enerģijas faktors atjaunojamo energoresursu daļai;
f
Ptot
 
–
 kopējais primārās enerģijas faktors;
K
CO2e
 
–
 oglekļa dioksīda (CO
2
) emisijas faktors.
Nr.
p. k
Energonesējs
f
Pnren
f
Pren
f
Ptot
K
CO2e
(g/kWh)
I. Piegādāts no attāluma
1.
Fosilais kurināmais
akmeņogles (antracīts)
1,1
0
1,1
354
2.
brūnogles (lignīts)
1,1
0
1,1
364
3.
degvieleļļa (kurināmais mazuts)
1,1
0
1,1
279
4.
dabasgāze
1,1
0
1,1
202
5.
sašķidrinātā naftas gāze
1,1
0
1,1
227
6.
citi fosilie kurināmie
1,1
0
1,1
[1]
7.
Biokurināmais
cietais
0,2
1
1,2
40
8.
šķidrais
0,5
1
1,5
70
9.
gāzveida
0,4
1
1,4
100
10.
Elektroenerģija no tīkla
1,9
0,6
2,5
109
II. Piegādāts no tuvuma
11.
Siltumenerģija no centralizētās siltumapgādes sistēmas,
saražota no fosilajiem kurināmiem bez koģenerācijas 
[2]
1,3
0
1,3
264
12.
Siltumenerģija no centralizētās siltumapgādes sistēmas,
saražota no atjaunojamiem kurināmiem bez koģenerācijas
0,2
1,1
1,3
50
13.
Siltumenerģija no centralizētās siltumapgādes sistēmas,
saražota koģenerācijā no fosilajiem kurināmiem 
[3]
0,7
0
0,7
185
14.
Siltumenerģija no centralizētās siltumapgādes sistēmas,
saražota koģenerācijā no atjaunojamiem kurināmiem
0,1
0,6
0,7
25
15.
Siltumenerģija no centralizētās siltumapgādes sistēmas, no
konkrēta piegādātāja
[4]
[4]
[4]
[4]
16.
Centralizēta dzesēšana (aukstumenerģija no aukstumenerģijas
piegādātāja)
[4]
[4]
[4]
[4]
III. Saražots uz vietas
17.
Saules enerģija
fotoelementu (PV) ražota
elektroenerģija
0
1
1
0
18.
termālā enerģija
0
1
1
0
19.
Vēja enerģija
0
1
1
0
20.
Vides enerģija
aerotermālā, ģeotermālā, hidrotermālā
un jūras enerģija, hidroenerģija
0
1
1
0
IV. Eksportēts
21.
Elektroenerģija
uz tīklu
1,9
0,6
2,5
109
22.
ar ēku energoefektivitāti (ĒEE)
nesaistītai lietošanai
1,9
0,6
2,5
109
Piezīmes.
6. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Primārās enerģijas un oglekļa dioksīda (CO
2
) svēruma faktoru vērtības
23
/
24
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
1
 Saskaņā ar Komisijas 2018. gada 19. decembra Īstenošanas regulas (ES) 
2018/2066
 par siltumnīcefekta gāzu
emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2003/87/EK
 un ar ko groza
Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012, VI pielikuma 1. tabulu.
2
 Noklusējuma vērtība siltumenerģijas ražošanai no dabasgāzes.
3
 Noklusējuma vērtība siltumapgādes sistēmai ar 70 % atdevi no koģenerācijas.
4
 Faktori, kas aprēķināti konkrētam siltumenerģijas komersantam vai aukstumenerģijas piegādātājam,
pamatojoties uz konkrētā komersanta vai piegādātāja enerģijas gada bilanci.
Ekonomikas ministrs 
J. Vitenbergs
1. LVS EN ISO 52000-1:2017 "Ēku energoefektivitāte. Vispārējs ēku energoefektivitātes novērtējums. 1. daļa:
Vispārīgas pamatnostādnes un procedūras (ISO 52000-1:2017)" un nacionālais pielikums LVS EN ISO 52010-
1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Ārējās vides apstākļi. 1. daļa: Klimatisko datu pārveidošana enerģijas
aprēķinos (ISO 52010-1:2017). Nacionālais pielikums".
2. LVS EN ISO 52003-1:2020 "Ēku energoefektivitāte. Rādītāji, prasības un sertifikācija. 1. daļa: Vispārīgie aspekti
un pielietošana kopējai energoefektivitātei" un nacionālais pielikums LVS EN ISO 52003-1:2017/NA:2020 "Ēku
energoefektivitāte. Rādītāji, prasības un sertifikācija. 1. daļa: Vispārīgie aspekti un pielietošana kopējai
energoefektivitātei (ISO 52003-1:2017). Nacionālais pielikums".
3. LVS EN ISO 52010-1:2021 "Ēku energoefektivitāte. Ārējās vides apstākļi. 1. daļa: Klimatisko datu pārveidošana
enerģijas aprēķinos (ISO 52010-1:2017)" un nacionālais pielikums LVS EN ISO 52010-1:2017/NA:2020 "Ēku
energoefektivitāte. Ārējās vides apstākļi. 1. daļa: Klimatisko datu pārveidošana enerģijas aprēķinos (ISO 52010-
1:2017). Nacionālais pielikums".
4. LVS EN ISO 52016-1:2021 "Ēku energoefektivitāte. Apkurei un dzesēšanai nepieciešamās enerģijas, iekšējās
temperatūras un sajūtamā un latentā siltuma slodzes. 1. daļa: Aprēķina procedūras (ISO 52016-1:2017)" un
nacionālais pielikums LVS EN ISO 52016-1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Apkurei un dzesēšanai
nepieciešamās enerģijas, iekšējās temperatūras un sajūtamā un latentā siltuma slodzes. 1. daļa: Aprēķina procedūras
(ISO 52016-1:2017). Nacionālais pielikums".
5. LVS EN ISO 52018-1:2020 "Ēku energoefektivitāte. Rādītāji daļai ēku energoefektivitātes (ĒEE) prasību, kas
saistītas ar siltumenerģijas bilanci un struktūras īpatnībām. 1. daļa: Pārskats par iespējām (ISO 52018-1:2017)" un
nacionālais pielikums LVS EN ISO 52018-1:2017/NA:2020 "Ēku energoefektivitāte. Rādītāji daļai ēku
energoefektivitātes (ĒEE) prasību, kas saistītas ar siltumenerģijas bilanci un struktūras īpatnībām. 1. daļa: Pārskats
par iespējām (ISO 52018-1:2017). Nacionālais pielikums".
Ekonomikas ministrs 
J. Vitenbergs
7. pielikums
Ministru kabineta
2021. gada 8. aprīļa
noteikumiem Nr. 222
Ēku energoefektivitātes visaptverošie standarti
24
/
24