Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 98/99,
16.03.2000.; Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 8, 20.04.2000.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
24.02.2000.
Stājas spēkā: 
17.03.2000.
Attēlotā redakcija:
 04.06.2021. - ...
Grozījumi:
13.03.2003. likums / LV, 47, 26.03.2003.; Ziņotājs, 8, 24.04.2003. / Stājas spēkā 27.03.2003.
27.01.2005. likums / LV, 20, 04.02.2005.; Ziņotājs, 5, 10.03.2005. / Stājas spēkā 05.02.2005.
14.04.2005. likums / LV, 68, 29.04.2005.; Ziņotājs, 10, 26.05.2005. / Stājas spēkā 13.05.2005.
16.02.2006. likums / LV, 38, 07.03.2006.; Ziņotājs, 7, 13.04.2006. / Stājas spēkā 21.03.2006.
19.12.2006. likums / LV, 207, 29.12.2006.; Ziņotājs, 3, 08.02.2007. / Stājas spēkā 01.01.2007.
14.06.2007. likums / LV, 102, 27.06.2007.; Ziņotājs, 14, 26.07.2007. / Stājas spēkā 11.07.2007.
14.11.2008. likums / LV, 186, 28.11.2008.; Ziņotājs, 24, 23.12.2008. / Stājas spēkā 01.01.2009.
06.05.2010. likums / LV, 76, 14.05.2010. / Stājas spēkā 15.05.2010.
17.06.2010. likums / LV, 106, 07.07.2010. / Stājas spēkā 01.09.2010.
16.12.2010. likums / LV, 205, 29.12.2010. / Stājas spēkā 01.01.2011.
13.10.2011. likums / LV, 173, 02.11.2011. / Stājas spēkā 01.01.2012.
24.01.2013. likums / LV, 31, 13.02.2013. / Stājas spēkā 27.02.2013.
06.06.2013. likums / LV, 119, 21.06.2013. / Stājas spēkā 01.07.2013.
06.11.2013. likums / LV, 232, 27.11.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
12.02.2015. likums / LV, 34, 18.02.2015. / Stājas spēkā 19.02.2015.
15.06.2017. likums / LV, 128, 29.06.2017. / Stājas spēkā 30.06.2017.
27.07.2017. likums / LV, 156, 08.08.2017. / Stājas spēkā 09.08.2017.
30.01.2020. likums / LV, 29, 11.02.2020. / Stājas spēkā 25.02.2020.
22.04.2021. likums / LV, 84B, 05.05.2021. / Stājas spēkā 19.05.2021.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Meža likums
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
ainavu cirte
 — cirtes veids ainavas elementu saskatāmības un pieejamības nodrošināšanai;
2) 
apliecinājums
 — Valsts meža dienesta izsniegts dokuments, kas apliecina konkrētas plānotās darbības
likumību un ir uzskatāms par šīs darbības atļauju;
3) 
atmežošana
 — personas darbības izraisīta meža pārveidošana citā zemes lietošanas veidā;
4) 
atmežošanas cirte
 — cirtes veids mežā tādu darbību īstenošanai, kuru dēļ tiek mainīts zemes lietošanas
veids;
5) 
augu daļas
 — stumbra, lapu un sakņu spraudeņi, izpreparējumi mikropavairošanai, pumpuri, noliektņi,
1
/
26
saknes, atvases un jebkuras stāda daļas, kas paredzētas stādāmā materiāla audzēšanai;
6) 
bioloģiski nozīmīgi meža struktūras elementi
 — biotopu un sugu aizsardzībai, izplatībai vai ekoloģisko
funkciju nodrošināšanai nozīmīgas meža sastāvdaļas;
7) 
bonitāte
 — iedalījuma vienība mežaudzes ražīguma raksturošanai, ko nosaka pēc koku augstuma noteiktā
vecumā;
8) 
cita cirte
 — cirtes veids, ko izmanto, ja cirte nepieciešama meža infrastruktūras un robežstigu izveidošanai
un uzturēšanai, bīstamu koku novākšanai, dabas vērtību saglabāšanai;
9) 
dabiska brauktuve
 — ne vairāk kā četrus metrus plata neizbūvēta brauktuve meža apsaimniekošanas un
aizsardzības vajadzībām;
10) 
galvenā cirte
 — cirtes veids mežaudzes nociršanai vienā paņēmienā vai vairākos paņēmienos pēc
galvenās cirtes vecuma vai galvenās cirtes caurmēra sasniegšanas;
11) 
galvenās cirtes caurmērs
 — mežaudzes valdošās koku sugas pirmā stāva koku vidējais caurmērs 1,3
metru augstumā, kas jāsasniedz, lai mežaudzi varētu cirst galvenajā cirtē pirms galvenās cirtes vecuma
sasniegšanas;
12) 
galvenās cirtes vecums
 — mazākais mežaudzes valdošās koku sugas vecums, kas jāsasniedz, lai varētu
uzsākt meža ciršanu galvenajā cirtē;
13) 
meža ilgtspējīga apsaimniekošana
 — meža pārvaldīšana un izmantošana tādā veidā un intensitātē, kas
saglabā meža bioloģisko daudzveidību, produktivitāti, atjaunošanās spēju, dzīvotspēju un potenciālu tagadnē un
nākotnē, spēju pildīt nozīmīgas ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās funkcijas vietējā, nacionālā un globālā
līmenī, kā arī nerada draudus citām ekosistēmām;
14) 
izlases cirte
 — galvenās cirtes izpildes veids. Ar šo cirti gada laikā no tās uzsākšanas mežaudzes
šķērslaukums netiek samazināts tiktāl, ka tas kļūst mazāks par kritisko šķērslaukumu;
15) 
jaunaudze
 — skuju koku, ošu un ozolu mežaudze līdz 40 gadu vecumam, baltalkšņu mežaudze līdz 10
gadu vecumam, pārējo koku sugu mežaudzes — līdz 20 gadu vecumam;
16) 
kailcirte
 — galvenās cirtes izpildes veids. Ar šo cirti gada laikā no tās uzsākšanas mežaudzes vai tās
daļas šķērslaukums tiek samazināts tiktāl, ka tas kļūst mazāks par kritisko šķērslaukumu;
17) 
kopšanas cirte
 — cirtes veids mežaudzes sastāva un paliekošās mežaudzes koku augšanas apstākļu
uzlabošanai;
18) 
kritiskais šķērslaukums
 — mežaudzes šķērslaukuma robežvērtība, par kuru mazākas vērtības gadījumā
nav iespējama mežaudzes apmierinoša attīstība un mežaudze ir atjaunojama;
19) 
meža aizsardzība
 — pasākumi meža bojājumu un to seku novēršanai vai mazināšanai;
20) 
meža atjaunošana
 — pasākumu kopums mežaudzes atjaunošanai meža platībā, kurā pēc cirtes vai citu
faktoru ietekmes mežaudzes šķērslaukums ir kļuvis mazāks par kritisko šķērslaukumu;
21) 
meža bojājums
 — mežaudzes augtspējas daļējs vai pilnīgs zudums kaitēkļu, slimību, dzīvnieku, cilvēku,
vēja, sniega, uguns un tamlīdzīgu faktoru iedarbības dēļ;
22) 
meža ieaudzēšana
 — pasākumu kopums meža ieaudzēšanai zemē, kas Nekustamā īpašuma valsts
kadastra informācijas sistēmā nav reģistrēta kā mežs;
23) 
meža infrastruktūra
 — mežā būvēti vai ierīkoti objekti meža apsaimniekošanas un aizsardzības
vajadzībām, kā arī rekreācijai;
24) 
meža inventarizācija
 — informācijas iegūšana par mežu un tam piegulošiem purviem, meža
infrastruktūras objektiem, mežā ietilpstošiem pārplūstošiem klajumiem, purviem un laucēm konkrētā meža
īpašumā vai valdījumā un iegūtās informācijas dokumentēšana;
2
/
26
25) 
meža reproduktīvā materiāla ieguves avots
 — atsevišķi koki, mežaudze, koku ģimenes vecāki (koki,
no kuriem ar kontrolētu vai brīvu apputeksnēšanu iegūst pēcnācējus, vienu zināmu vecāku izmantojot kā
sievišķo augu un to apputeksnējot ar viena vecāka vai vairāku zināmu vai nezināmu vecāku putekšņiem), sēklu
ieguves plantācija, klons (koki, kas iegūti no viena indivīda, to veģetatīvi pavairojot) vai klonu maisījums
(atsevišķu klonu maisījums noteiktās proporcijās);
26) 
meža reproduktīvais materiāls
 — mežsaimniecībai nozīmīgu koku sugu un to hibrīdu sēklu vienība
(čiekuri, augļi un no tiem iegūtas sēklas stādāmā materiāla audzēšanai), augu daļas vai stādāmais materiāls
(no sēklu vienībām, augu daļām vai mežeņiem izaudzēti augi), ko paredzēts izmantot meža atjaunošanai vai
ieaudzēšanai;
27) 
meža tiesiskais valdītājs
:
a) persona, kurai pēc noteiktas institūcijas lēmuma zemes reformas gaitā zeme nodota (piešķirta) īpašumā
par samaksu vai atjaunotas īpašuma tiesības uz to un zeme ierādīta (iemērīta) dabā saskaņā ar
normatīvajiem aktiem,
b) persona, kura zemes valdījumu ieguvusi uz mantojuma tiesību vai cita likumīga pamata;
28) 
Meža valsts reģistrs
 — valsts informācijas sistēma, kurā apkopo, glabā un aktualizē informāciju par mežu
un tajā notikušo mežsaimniecisko darbību, tam piegulošiem purviem, meža infrastruktūras objektiem, mežā
ietilpstošiem pārplūstošiem klajumiem, purviem un laucēm;
29) 
meža zeme
 — zeme, uz kuras ir mežs, zeme zem meža infrastruktūras objektiem, kā arī mežā
ietilpstošie pārplūstošie klajumi, purvi, lauces un tam piegulošie purvi;
30) 
mežaparks
 — sabiedriskas vai kultūrvēsturiskas nozīmes meža teritorija, kurā ir labiekārtojuma elementi
un kuru sabiedrība izmanto rekreācijai;
31) 
mežaudze
 — mežs ar viendabīgiem meža augšanas apstākļiem, koku sugu sastāvu un vecumu;
32) 
mežaudzes šķērslaukums
 — viena hektāra platībā augošo pirmā stāva (mežaudzes augstāko koku kopa,
kuras augstums no stāva vidējā koku augstuma atšķiras ne vairāk par 20 procentiem) koku stumbru
šķērslaukumu summa (kvadrātmetros) 1,3 metru augstumā no sakņu kakla;
33) 
mežaudzes vecums
 — mežaudzes valdošās koku sugas koku bioloģiskais vecums. Ja valdošās koku
sugas koki mežaudzē ir dažāda vecuma, mežaudzes vecumu nosaka pēc to koku kopas bioloģiskā vecuma,
kurai ir lielākā koksnes krāja;
34) 
mežs
 — ekosistēma visās tās attīstības stadijās, kur galvenais organiskās masas ražotājs ir koki, kuru
augstums konkrētajā vietā var sasniegt vismaz piecus metrus un kuru pašreizējā vai potenciālā vainaga
projekcija ir vismaz 20 procentu no mežaudzes aizņemtās platības;
35) 
minimālais šķērslaukums
 — mazākais mežaudzes šķērslaukums, kāds nepieciešams, lai būtu
iespējama turpmāka produktīva mežaudzes attīstība;
36) 
nacionālais meža monitorings
 — meža resursu un vides stāvokļa novērošanas, analīzes un
prognozēšanas sistēma, kurā tiek izmantotas zinātniskas metodes;
37) 
neproduktīva mežaudze
 — mežaudze, kuru nav lietderīgi audzēt koksnes krājas nepietiekama
pieauguma, koku sugu sastāva vai koku kvalitātes dēļ;
38) 
parks
 — sabiedriskas vai kultūrvēsturiskas nozīmes dabas objekts, kurā ir dabas elementu, būvju un mazo
arhitektūras formu daudzveidība un īpaši veidota infrastruktūra;
39) 
plantāciju meži
 — ieaudzētas, īpašiem mērķiem paredzētas un Meža valsts reģistrā reģistrētas
mežaudzes;
40) 
rekonstruktīvā cirte
 — cirtes veids neproduktīvas mežaudzes nociršanai vienlaidus vai izlases veidā;
41) 
sanitārā cirte
 — cirtes veids meža veselības stāvokļa uzlabošanai, cērtot meža slimību, kaitēkļu, dzīvnieku
vai citādi bojātos, vēja gāztos un lauztos kokus vienlaidus vai izlases veidā;
3
/
26
42) 
sēklu ieguves plantācija
 — atlasītu klonu vai koku ģimeņu vecāku stādījums, kas izolēts vai
apsaimniekots tā, lai novērstu vai samazinātu apputeksnēšanu no ārējiem avotiem, un kopts, lai dotu biežu,
bagātīgu un viegli novācamu sēklu ražu;
43) 
valdošā koku suga
 — koku suga, kurai mežaudzes pirmajā stāvā ir vislielākā koksnes krāja;
44) 
zinātniskās izpētes meži
 — Meža valsts reģistrā reģistrēta meža teritorija pētījumu veikšanai, ilglaicīgu
zinātniskās izpētes objektu, vides un meža monitoringa objektu ierīkošanai un uzturēšanai, kā arī mācību
prakses un tālākizglītības atbalstam meža nozares izglītības jomā.
(2) Termins "militārais objekts" šajā likumā lietots 
Nacionālo bruņoto spēku likuma
 izpratnē.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
09.08.2017.
)
2.pants
(1) Šā likuma mērķis ir:
1) veicināt meža ekonomiski, ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgu apsaimniekošanu un izmantošanu, visiem meža
īpašniekiem vai tiesiskajiem valdītājiem nodrošinot vienādas tiesības, īpašuma tiesību neaizskaramību un
saimnieciskās darbības patstāvību un nosakot vienādus pienākumus;
2) reglamentēt valsts meža zemes pārvaldības un atsavināšanas nosacījumus.
(2) Īpaši aizsargājamo dabas teritoriju, mikroliegumu un aizsargjoslu apsaimniekošanā papildu nosacījumus paredz
citi normatīvie akti.
(3) Ministru kabinets nosaka kārtību meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas novērtēšanai, ievērojot Paneiropas meža
ilgtspējīgas apsaimniekošanas kritērijus un indikatorus.
(4) Pilsētu un ciemu teritorijā meža apsaimniekošanas papildu nosacījumus paredz arī pašvaldību saistošie
noteikumi.
(5) Meža apsaimniekošana nedrīkst būt pretrunā ar teritorijas attīstības plānošanas dokumentu prasībām.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
3.pants
(1) Šā likuma objekts ir:
1) zeme, kas Nekustamā īpašuma valsts kadastra informācijas sistēmā reģistrēta kā mežs;
2) citas zemes lietošanas kategorijas zeme 0,5 hektāru un lielākā platībā, uz kuras ir izveidojusies mežaudze
ar koku vidējo augstumu vismaz pieci metri un kur mežaudzes šķērslaukums ir vienāds ar vai lielāks par
mežaudzes minimālo šķērslaukumu;
3) mežā ietilpstošie pārplūstošie klajumi un lauces, tam piegulošie un tajā ietilpstošie meža infrastruktūras
objekti un purvi.
(2) Uz zemes vienību, kuras Nekustamā īpašuma valsts kadastra informācijas sistēmā reģistrētais lietošanas veids
ir mežs ar platību ne lielāku par 0,12 hektāriem (izņemot gadījumus, kad mežs atrodas uz valsts meža zemes), ja uz
tās atrodas būves un tā aizņem teritoriju, kuru vietējās pašvaldības teritorijas plānojumā paredzēts (atļauts) izmantot
apbūvei, attiecas vienīgi šā likuma
 I,
 XI 
un
 XII nodaļa
.
(3) Uz šā likuma 
12.panta
 trešajā daļā minētajiem kokiem aizsargjoslās gar elektriskajiem tīkliem neattiecas koku
ciršanas prasības.
(4) Zemē, kas Nekustamā īpašuma valsts kadastra informācijas sistēmā reģistrēta kā lauksaimniecībā
izmantojamā zeme, kokus cērt saskaņā ar normatīvajiem aktiem par koku ciršanu ārpus meža.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.01.2013.
 un 
12.02.2015
. likumu, kas stājas spēkā
19.02.2015.
) 
4
/
26
19.02.2015.
)
3.
1
 pants
Par mežu neuzskata:
1) zemi, ko aizņem esošu autoceļu zemes nodalījuma josla, dzelzceļa zemes nodalījuma josla, elektrisko tīklu
un elektronisko sakaru tīklu gaisvadu līniju trase, gāzes vadu, naftas vadu trase, ūdensvadu trase un kapsēta,
kā arī mākslīgas vai dabiskas izcelsmes koku rindu, kuras platums ir mazāks par 20 metriem, augļu dārzu,
parku, kokaudzētavu;
2) atsevišķi no meža esošu platību, kas atbilst meža definīcijai šā likuma 
1.panta
 34.punkta izpratnē un ir
mazāka par 0,5 hektāriem.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
 Sk. Pārejas noteikumu 33.punktu)
4.pants
(1) Šis likums attiecas uz:
1) personu, kurai meža zeme ir īpašumā vai tiesiskajā valdījumā;
2) personu, kurai šis likums un citi meža apsaimniekošanu un izmantošanu regulējošie normatīvie akti nosaka
tiesības un uzliek pienākumus.
(2) Valstij piekrītošās un valsts īpašumā esošās uz valsts vārda Zemkopības ministrijas personā zemesgrāmatā
ierakstītās meža zemes apsaimniekošanu un aizsardzību veic akciju sabiedrība "Latvijas valsts meži", kas nodibināta
valsts meža īpašuma pārvaldīšanai un apsaimniekošanai. Akciju sabiedrību "Latvijas valsts meži" un šīs sabiedrības
akcijas nedrīkst privatizēt vai atsavināt. Akciju sabiedrība "Latvijas valsts meži" atsavina meža zemi, tikai pamatojoties
uz ikreizēju Ministru kabineta rīkojumu. Uz akciju sabiedrības "Latvijas valsts meži" īpašumā esošo meža zemi ir
attiecināmi visi šā likuma nosacījumi, kas attiecas uz valstij piekrītošo vai piederošo meža zemi.
(2
1
) Uz valsts vārda Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas personā zemesgrāmatā ierakstāmās un
zemesgrāmatā ierakstītās valsts meža zemes apsaimniekošana un aizsardzība ir Dabas aizsardzības pārvaldes
kompetencē.
(2
2
) Koku ciršanas tiesības un īpašuma tiesības uz nocirstajiem kokiem militārajos objektos Aizsardzības
ministrija var nodot akciju sabiedrībai "Latvijas valsts meži".
(2
3
) Koku ciršanas tiesības un īpašuma tiesības uz nocirstajiem kokiem dzelzceļa infrastruktūras objektu un ar
dzelzceļa būvniecību saistītas infrastruktūras būvniecības procesā Satiksmes ministrija var nodot akciju sabiedrībai
"Latvijas valsts meži".
(3) Akciju sabiedrības “Latvijas valsts meži” kapitāla daļu turētāji nosaka Meža politikā formulēto mērķu
sasniegšanu raksturojošos rādītājus un uzrauga to sasniegšanu akciju sabiedrības “Latvijas valsts meži” darbībā.
(4) Ne retāk kā reizi piecos gados vai pēc Ministru kabineta pieprasījuma konkrētas situācijas izvērtēšanai
Zemkopības ministrija sagatavo Ministru kabinetam ziņojumu par Meža politikā formulēto mērķu sasniegšanu.
Ziņojumā ietverama informācija par:
1) meža kā kapitāla novērtējumu un tā izmaiņām;
2) bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu meža vidē;
3) sabiedrības un meža īpašnieku interešu ievērošanu meža sociālo vērtību izmantošanā.
(5) Personas saimniecisko patstāvību var ierobežot šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.02.2006.
, 
16.12.2010.
, 
13.10.2011.
, 
27.07.2017.
 un 
22.04.2021
. likumu, kas
stājas spēkā 
19.05.2021.
 
2.
3 
daļa
 stājas spēkā 
04.06.2021.
 Sk. pārejas noteikumu 36. punktu)
5
/
26
II nodaļa 
Tiesības uzturēties mežā
5.pants
(1) Fiziskajām personām ir tiesības uzturēties un brīvi pārvietoties valsts un pašvaldības mežā, ja normatīvajos
aktos nav noteikts citādi un ja tajā nav ierīkotas speciālas nozīmes plantācijas vai iežogotas meža platības dzīvnieku
turēšanai nebrīvē un aizsargjoslas ap ūdens ņemšanas vietām atbilstoši normatīvo aktu prasībām. Transportlīdzekļus
atļauts lietot, tikai pārvietojoties pa ceļiem un dabiskām brauktuvēm, izņemot pārvietošanos meža aizsardzības, valsts
aizsardzības vai sabiedrības drošības uzdevumu veikšanai, kā arī meža apsaimniekošanas darbu veikšanai,
saskaņojot ar meža īpašnieku vai tiesisko valdītāju. 
Lai saskaņotu pārvietošanos pa blakus esošām zemes vienībām,
meža īpašnieks vai tiesiskais valdītājs var vērsties Valsts meža dienestā vai pašvaldībā ar lūgumu sniegt zemes
vienības īpašnieka vai tiesiskā valdītāja kontaktinformāciju (tālruņa numuru un elektroniskā pasta adresi). Valsts meža
dienests vai pašvaldība sniedz to rīcībā esošo kontaktinformāciju, kuru zemes vienības īpašnieks vai tiesiskais valdītājs
sniedzis minētajām institūcijām, saņemot citu pakalpojumu.
(2) Fizisko personu uzturēšanos un brīvu pārvietošanos mežā var ierobežot to īpašnieks vai tiesiskais valdītājs.
(3) Pašvaldība pēc Valsts meža dienesta vai vides aizsardzības institūcijas ierosinājuma meža ugunsdrošības
interesēs, kā arī īpaši aizsargājamo dabas teritoriju, meža augu un dzīvnieku aizsardzības interesēs var ierobežot
fizisko personu tiesības uzturēties un brīvi pārvietoties mežā.
(4) Ja fiziskās personas tiesības uzturēties un brīvi pārvietoties mežā ir ierobežotas, meža īpašnieka vai tiesiskā
valdītāja pienākums ir norobežot attiecīgo teritoriju ar pārskatāmiem brīdinājuma uzrakstiem.
(5) Valsts amatpersonām, pildot dienesta pienākumus, kā arī nacionālā meža monitoringa vai vides monitoringa
veicējiem, pildot darba pienākumus, ir tiesības bez ierobežojumiem pārvietoties mežā, ja nepieciešams, uzrādot
dienesta vai darba apliecību.
(6) Ierobežojums uzturēties un brīvi pārvietoties mežā ir spēkā tikai tad, ja izpildīta šā panta ceturtajā daļā noteiktā
prasība.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.02.2006.
, 
13.10.2011.
 un 
22.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
6.pants
Personas pienākums, uzturoties mežā, ir ievērot meža 
ugunsdrošības noteikumu
s, nebojāt meža augsni un meža
infrastruktūru, nepiesārņot mežu ar atkritumiem, ievērot noteikto kārtību atpūtas vietu izmantošanā, nepostīt putnu
ligzdas un skudru pūžņus un citādi nekaitēt meža augiem un dzīvniekiem, kā arī neieiet šā likuma 
5.panta
 otrajā un
trešajā daļā noteiktajās teritorijās.
III nodaļa 
Koku ciršana
7.pants
Kokus mežā atļauts cirst galvenajā cirtē, kopšanas cirtē, rekonstruktīvajā cirtē, sanitārajā cirtē, atmežošanas cirtē,
ainavu cirtē un citā cirtē.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
8.pants
(1) Ministru kabinets izdod noteikumus par koku ciršanu ārpus meža. Noteikumos nosaka:
1) kārtību koku ciršanai ārpus meža;
2) metodiku zaudējumu aprēķināšanai par koku ciršanu pilsētas un ciema teritorijā;
6
/
26
3) gadījumus, kad zaudējumu atlīdzība netiek noteikta.
(2) Vietējā pašvaldība savos saistošajos 
noteikumos par koku ciršanu ārpus meža
 pilsētas un ciema teritorijā
nosaka zaudējumu atlīdzību par dabas daudzveidības samazināšanu, kā arī šo zaudējumu aprēķināšanas un
atlīdzināšanas kārtību. Zaudējumu atlīdzību ieskaita vietējās pašvaldības budžetā.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
9.pants
(1) Galvenā cirte ir atļauta, ja:
1) mežaudze ir sasniegusi šādu galvenās cirtes vecumu:
Valdošā koku suga
Galvenās cirtes vecums (gados) atkarībā no bonitātes
I un augstāka
II–III
IV un zemāka
Ozols
101
121
121
Priede un lapegle
101
101
121
Egle, osis, liepa, goba, vīksna un kļava
81
81
81
Bērzs
71
71
51
Melnalksnis
71
71
71
Apse
41
41
41
2) mežaudze ir sasniegusi galvenās cirtes caurmēru.
(2) Kailcirte ir atļauta gadījumos, kad vienā zemes vienībā esošajos mežos:
1) plānotās kailcirtes platība nepārsniedz normatīvajos aktos noteikto maksimālo kailcirtes platību kopā ar tai
piegulošajās platībās esošajām visām mežaudzēm, kuras:
a) nav atzītas par atjaunotām un kurām vēl nav iestājies normatīvajos aktos noteiktais atjaunošanas termiņš,
b) ir atzītas par atjaunotām, bet nav sasniegušas normatīvajos aktos noteikto vecumu,
c) nav atzītas par atjaunotām noteiktajā termiņā, bet kuru kopplatība ir mazāka par vienu hektāru;
2) plānotās kailcirtes platībai nav piegulošu mežaudžu un plānotās kailcirtes platība nepārsniedz normatīvajos
aktos noteikto maksimālo kailcirtes platību;
3) plānotās kailcirtes platībai piegulošajās platībās esošās mežaudzes ir atjaunotas un sasniegušas vismaz
normatīvajos aktos noteikto vecumu un plānotās kailcirtes platība nepārsniedz normatīvajos aktos noteikto
maksimālo kailcirtes platību.
(3) Ja īpašumā vai tiesiskajā valdījumā esošs mežs tiesiska darījuma rezultātā tiek sadalīts divās vai vairākās
daļās, tad septiņu gadu laikā no tā sadalīšanas brīža pēc katras sadales izveidotajai meža daļai tāpat kā mežam
pirms tā sadalīšanas piemērojami šā panta otrajā daļā noteiktie ierobežojumi un 
13.pantā
 minētie noteikumi.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
10.pants
(1) Kopšanas cirte ir atļauta gadījumos, ja mežaudzes šķērslaukums ir lielāks par minimālo šķērslaukumu.
(2) Kopšanas cirtes rezultātā mežaudzes šķērslaukums nedrīkst kļūt mazāks par minimālo šķērslaukumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.10.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
11.pants
7
/
26
Ja mežaudzes augtspējīgo koku šķērslaukums ir mazāks par kritisko šķērslaukumu, mežaudzi ir atļauts nocirst
sanitārajā cirtē pēc Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma saņemšanas. Šā panta nosacījumi neattiecas uz īpaši
aizsargājamām dabas teritorijām, kuru individuālajos aizsardzības un izmantošanas noteikumos nav atļauta sanitārā
cirte pēc Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma saņemšanas vai sanitārā cirte izlases veidā. Veicot šajā pantā
minēto koku ciršanu pārējās teritorijās, kurās ir aizliegta rekonstruktīvā cirte, galvenā cirte vai kailcirte, saglabā visus
augtspējīgos kokus.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
12.pants
(1) Lai uzsāktu koku ciršanu mežā, nepieciešams apliecinājums. Apliecinājums nav nepieciešams:
1) tādu koku ciršanai, kuru celma caurmērs ir mazāks par 12 centimetriem;
2) koku ciršanai kopšanas cirtē jaunaudzēs līdz 20 gadu vecumam;
3) ja mežaudzes šķērslaukums ir lielāks par kritisko šķērslaukumu, sauso un vēja gāzto koku ciršanai,
saglabājot normatīvajos aktos par koku ciršanu un dabas aizsardzību noteiktos sausos un kritušos kokus.
Katru gadu pirms šādu koku ciršanas uzsākšanas, bet ne biežāk kā reizi gadā meža īpašnieka vai tiesiskā
valdītāja pienākums ir par koku ciršanu paziņot Valsts meža dienestam;
4) robežstigu ierīkošanai un uzturēšanai;
5) šā panta trešajā daļā minētajā gadījumā.
(2) Apliecinājumu neizsniedz, ja:
1) plānotā darbība neatbilst normatīvo aktu prasībām;
2) meža īpašnieks vai tiesiskais valdītājs nav iesniedzis šā likuma 
29.panta
 otrajā daļā noteikto informāciju;
3) iegūtās īpašuma tiesības nav nostiprinātas zemesgrāmatā uz ieguvēja vārda, izņemot gadījumus, kad:
a) paredzēta sanitārā cirte,
b) ieguvēja ir valsts;
4) meža īpašnieks vai tiesiskais valdītājs normatīvajos aktos noteiktajā termiņā nav samaksājis naudas sodu
par meža apsaimniekošanas un izmantošanas noteikumu pārkāpumiem un nav atlīdzinājis mežam nodarītos
zaudējumus. Apliecinājumu izsniedz pēc naudas soda samaksas un mežam nodarīto zaudējumu
atlīdzināšanas.
(3) Lai nodrošinātu infrastruktūras darbību:
1) ja koku ciršana nepieciešama ārkārtējās situācijās:
a) koku ciršanu var sākt pēc mutvārdu paziņojuma sniegšanas Valsts meža dienestam un Dabas
aizsardzības pārvaldei, ja darbība veicama īpaši aizsargājamā dabas teritorijā, izņemot Ziemeļvidzemes
biosfēras rezervāta ainavu aizsardzības zonu un neitrālo zonu,
b) ārkārtējās situācijas seku likvidētājs nedēļas laikā pēc koku ciršanas informē meža īpašnieku vai tiesisko
valdītāju;
2) ja koku ciršana nepieciešama situācijās, kad koki ir uzkrituši uz infrastruktūras vai noliekušies tādā mērā, ka
tie vai to zari traucē infrastruktūras darbību:
a) koku ciršanu var sākt pēc mutvārdu paziņojuma sniegšanas Valsts meža dienestam un Dabas
aizsardzības pārvaldei, ja darbība veicama īpaši aizsargājamā dabas teritorijā, izņemot Ziemeļvidzemes
biosfēras rezervāta ainavu aizsardzības zonu un neitrālo zonu,
b) avārijas situācijas novērsējs nedēļas laikā pēc koku ciršanas informē meža īpašnieku vai tiesisko
8
/
26
valdītāju;
3) ja koku ciršana nepieciešama ekspluatācijas aizsargjoslās situācijās, kad koki potenciāli var apdraudēt
infrastruktūras darbību, kokus cērt saskaņā ar 
Aizsargjoslu likumā
 un attiecīgā objekta aizsargjoslas
noteikšanas metodikā norādīto kārtību.
(4) Koku ciršana mežā ir aizliegta, ja zemes vienībā nav veikta meža inventarizācija, izņemot šā panta trešajā daļā
minētos gadījumus, kā arī gadījumus, kad tiek veikta sauso, bojāto un vēja gāzto koku ciršana normatīvajos aktos par
koku ciršanu noteiktajā kārtībā.
(5) Aizliegts nocirst kokus, kas sasnieguši normatīvajos aktos par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām noteikto
īpaši aizsargājamo koku — dižkoku — izmēru.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
27.02.2013.
)
13.pants
Ministru kabinets izdod noteikumus par koku ciršanu mežā, kuros nosaka:
1) galvenās cirtes un kopšanas cirtes kritērijus — mežaudzes minimālo un kritisko šķērslaukumu un galvenās
cirtes caurmēru pēc valdošās koku sugas un bonitātes;
2) maksimālo kailcirtes platību;
3) neproduktīvas mežaudzes atzīšanas un ciršanas kārtību;
4) sauso, vēja gāzto, slimību inficēto, kaitēkļu invadēto vai citādi bojāto koku ciršanas kārtību;
5) cirsmu sagatavošanas kārtību un kailcirtes cirsmu izvietošanas nosacījumus;
6) dabas aizsardzības prasības koku ciršanai;
7) koku ciršanas kārtību ainavu cirtē;
8) koku ciršanas kārtību atmežošanas cirtē;
9) koku ciršanas kārtību izlases cirtē;
10) kārtību, kādā izsniedzams apliecinājums koku ciršanai, un tā derīguma termiņu.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
14.pants
Koku ciršana, pārkāpjot šajā likumā noteikto kārtību, vai koku bojāšana uzskatāma par patvaļīgu koku ciršanu vai
bojāšanu.
IV nodaļa 
Meža nekoksnes vērtību izmantošana
15.pants
Meža nekoksnes vērtības ir šādas:
1) materiālās vērtības - ķermeniskas lietas, kuras saistītas ar mežu un kuras iegūstot tiek atdalītas no meža;
2) mežam piemītošās rekreatīvās, vidi stabilizējošās un ekoloģiskās īpašības.
9
/
26
16.pants
(1) Meža nekoksnes materiālās vērtības - savvaļas ogas, augļus, riekstus, sēnes un ārstniecības augus - personas
var iegūt pēc sava ieskata, ja meža īpašnieks vai tiesiskais valdītājs nav noteicis ierobežojumus saskaņā ar šā likuma
5.panta
 ceturtās daļas noteikumiem.
(2) Savvaļas dzīvnieku izmantošanas kārtību nosaka sugu un biotopu aizsardzības un medību normatīvie akti.
(3) Valsts un pašvaldības mežā ikvienam ir tiesības vākt savvaļas ogas, augļus, riekstus un sēnes, ievērojot šā
likuma 
5. 
un 
6.panta
 noteikumus.
(4) Noteikumus par meža apsaimniekošanu iežogotā meža platībā, kas izveidota dzīvnieku turēšanai nebrīvē,
nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.10.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
V nodaļa 
Meža reproduktīvais materiāls
17.pants
Meža atjaunošanai (sēšanai vai stādīšanai) un meža ieaudzēšanai, kā arī meža stādāmā materiāla audzēšanai
paredzēto meža reproduktīvo materiālu atļauts ievākt tikai no Valsts meža dienestā reģistrētajiem meža reproduktīvā
materiāla ieguves avotiem.
18.pants
Valsts meža dienests kārto meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu reģistru un sertificē meža reproduktīvo
materiālu.
19.pants
Meža atjaunošanā vai ieaudzēšanā atļauts izmantot konkrētajai vietai piemērotas izcelsmes meža reproduktīvo
materiālu.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
20.pants
(1) Atļauts pārdot tikai sertificētu meža reproduktīvo materiālu.
(2) Ministru kabinets izdod noteikumus, kuros nosaka:
1) prasības meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu atestācijai un reģistrācijai un reproduktīvā materiāla
ieguves avotu atestācijas un reģistrācijas kārtību;
2) prasības meža reproduktīvā materiāla sertificēšanai un meža reproduktīvā materiāla sertificēšanas kārtību;
3) prasības meža reproduktīvā materiāla (arī ģenētiski modificēta meža reproduktīvā materiāla) tirdzniecībai un
izmantošanai un meža reproduktīvā materiāla (arī ģenētiski modificēta meža reproduktīvā materiāla)
tirdzniecības un izmantošanas kārtību;
4) kārtību, kādā tiek noteikts aizliegums pārdot meža reproduktīvo materiālu.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
20.
1
pants
10
/
26
Uz meža koku sēklu ieguves plantācijām neattiecas meža atjaunošanas un koku ciršanas noteikumi.
(
16.02.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2006.
)
VI nodaļa 
Meža atjaunošana un ieaudzēšana
21.pants
Meža īpašnieka vai tiesiskā valdītāja pienākums ir atjaunot mežaudzi pēc cirtes vai citu faktoru ietekmes, ja
mežaudzes šķērslaukums ir kļuvis mazāks par kritisko šķērslaukumu, kā arī nodrošināt atjaunotās vai ieaudzētās
mežaudzes kopšanu.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
22.pants
Zemes īpašniekam vai tiesiskajam valdītājam ir tiesības ieaudzēt mežu, ja vien šīs tiesības neierobežo normatīvie
akti.
23.pants
(Izslēgts ar 
13.10.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
24.pants
(1) Mežaudze atzīstama par plantāciju mežu, ja to reģistrē Valsts meža dienestā kā plantāciju mežu.
(2) Uz plantāciju mežiem neattiecas šajā likumā noteiktā koku ciršanas un meža atjaunošanas kārtība.
(3) Pēc plantāciju mežaudzes nociršanas tās platībā atļauts atkārtoti ierīkot plantāciju mežaudzi.
25.pants
Ministru kabinets izdod 
meža atjaunošanas, meža ieaudzēšanas un plantāciju meža noteikumu
s, kuros nosaka:
1) meža atjaunošanas termiņu;
2) kārtību, kādā mežaudzi atzīst par atjaunotu vai ieaudzētu;
3) atjaunotās un ieaudzētās jaunaudzes kopšanas termiņu;
4) kārtību, kādā atjaunoto vai ieaudzēto jaunaudzi atzīst par koptu;
5) kārtību, kādā meža reproduktīvo materiālu izmanto meža atjaunošanā un ieaudzēšanā;
6) plantāciju meža ieaudzēšanas, reģistrēšanas, apsaimniekošanas un tā koku ciršanas kārtību.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
VII nodaļa 
Meža aizsardzība
26.pants
11
/
26
Meža īpašniekam vai tiesiskajam valdītājam un personai, kas veic meža ciršanu, sagatavo, glabā vai pārstrādā
kokmateriālus mežā vai tā tiešā tuvumā, ir pienākums:
1) veikt darbības, kas samazina meža bojājumu iespējamību un ierobežo to izplatību;
2) uzraudzīt meža stāvokli un informēt Valsts meža dienestu par konstatētajiem meža bojājumiem.
27.pants
Ārkārtējā situācijā meža kaitēkļu masveida savairošanās un slimību izplatīšanās dēļ Valsts meža dienests var
ierosināt šā likuma 
26.pantā
 minētajām personām:
1) pārtraukt vai atlikt koku jebkāda veida ciršanu, izņemot ciršanu ārkārtējās situācijas seku likvidēšanai;
2) veikt pasākumus, lai apkarotu kaitēkļus un slimības vai apturētu to izplatīšanos;
3) iznīcināt slimību inficēto vai kaitēkļu invadēto meža reproduktīvo materiālu.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
28.pants
Ministru kabinets izdod noteikumus par meža aizsardzības pasākumiem un ārkārtējās situācijas izsludināšanu
mežā, kuros nosaka:
1) meža aizsardzības pasākumus, to izpildes kārtību un termiņus;
2) kārtību, kādā izsludināma ārkārtējā situācija meža ugunsgrēka, meža kaitēkļu savairošanās vai slimību
masveida izplatīšanās dēļ;
3) kārtību, kādā kontrolējama meža sanitārā stāvokļa prasību ievērošana.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
VIII nodaļa 
Informācija par mežu un meža apsaimniekošanas plāns
29.pants
(1) Meža īpašnieks vai tiesiskais valdītājs savā īpašumā vai tiesiskajā valdījumā nodrošina pirmreizēju meža
inventarizāciju un tās datus iesniedz Valsts meža dienestam, kā arī vismaz reizi 20 gados un normatīvajos aktos
noteiktajos citos gadījumos veic atkārtotu meža inventarizāciju.
(2) Meža īpašnieka vai tiesiskā valdītāja pienākums ir katru gadu līdz 1.februārim informēt Valsts meža dienestu par
iepriekšējā kalendāra gadā veikto mežsaimniecisko darbību.
(3) Par šā panta pirmajā un otrajā daļā noteiktās informācijas iesniegšanu Valsts meža dienestam un otrajā daļā
noteiktās iesniedzamās informācijas patiesumu ir atbildīgs meža īpašnieks vai tiesiskais valdītājs.
(4) Par meža inventarizācijas datu patiesumu ir atbildīgs meža inventarizācijas veicējs.
(5) Meža inventarizāciju veic akreditētā atbilstības novērtēšanas institūcijā sertificētas personas, kuru profesionālā
darbība ir civiltiesiski apdrošināta.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
 Piektā daļa stājas spēkā 
01.01.2015.
 Sk. Pārejas
noteikumu 25.punktu)
29.
1
 pants
12
/
26
(1) Latvijas Valsts mežzinātnes institūts “Silava” visā valsts teritorijā veic nacionālo meža monitoringu, iegūstot
statistisko informāciju par meža resursu un meža veselības stāvokli, kā arī meža un vides faktoru (biotisko, abiotisko,
antropogēno faktoru) mijiedarbību.
(2) Nacionālā meža monitoringa saturu un kārtību nosaka Ministru kabinets.
(3) Nacionālo meža monitoringu finansē no valsts budžeta dotācijas no vispārējiem ieņēmumiem un Eiropas
Savienības piešķirtiem līdzekļiem.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
30.pants
Meža īpašniekam vai tiesiskajam valdītājam ir tiesības saņemt no Meža valsts reģistra visu informāciju, kas
attiecas uz viņa īpašumā vai tiesiskajā valdījumā esošo mežu. 
Meža inventarizācijas dati ir publiski pieejami šā likuma
34.
 panta pirmās daļas 4. punktā noteiktajā kārtībā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
31.pants
(1) Meža apsaimniekošanas plāns tiek izstrādāts, pamatojoties uz meža inventarizācijas datiem. Meža īpašnieks
vai tiesiskais valdītājs ir tiesīgs meža apsaimniekošanas plānā iekļaut papildu informāciju. Plānojot meža
apsaimniekošanu, meža īpašniekam vai tiesiskajam valdītājam jāievēro:
1) koksnes resursu maksimāli vienmērīga un ilgtspējīga izmantošana;
2) šā likuma 
35.pantā
 noteiktās prasības;
3) meža ražības un vērtības saglabāšana un paaugstināšana;
4) šajā likumā un citos normatīvajos aktos noteiktās prasības.
(2) Meža apsaimniekošanas plāna saturu, derīguma termiņu, izstrādes un apstiprināšanas kārtību nosaka Ministru
kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.10.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
31.
1
 pants
(1) Valsts meža apsaimniekošana notiek saskaņā ar meža apsaimniekotāja izstrādātu un attiecīgās institūcijas vai
apsaimniekotāja valdes apstiprinātu meža apsaimniekošanas plānu, nodrošinot koksnes resursu maksimāli vienmērīgu
un ilgtspējīgu izmantošanu, radot labvēlīgu vidi ekonomikas attīstībai, saglabājot meža ekoloģisko vērtību un apmierinot
sabiedrības sociālās vajadzības.
(2) Valsts meža apsaimniekošanas plānā paredz mežsaimniecisko darbu apjomu un izvietojumu teritorijā, ievērojot
meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas principus un nodrošinot sabiedrības līdzdalību.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
 Pants stājas spēkā 
01.01.2015.
 Sk. Pārejas
noteikumu 30. un 32.punktu)
32.pants
Meža īpašniekam vai tiesiskajam valdītājam ir pienākums izstrādāt meža apsaimniekošanas plānu, ja kopējā
apsaimniekojamā meža platība pārsniedz 10 000 hektāru.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2015.
 Sk.
Pārejas noteikumu 32.punktu)
33.pants
(Izslēgts ar 
14.04.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
13.05.2005.
)
13
/
26
34.pants
(1) Ministru kabinets izdod 
meža inventarizācijas un Meža valsts reģistra informācijas aprites noteikumu
s, kuros
nosaka:
1) meža inventarizācijas saturu un kārtību, kā arī gadījumus, kad veicama atkārtota meža inventarizācija;
2) Meža valsts reģistra uzturēšanas un meža inventarizācijas datu aktualizācijas kārtību;
3) informāciju, ko meža īpašnieks vai tiesiskais valdītājs sniedz Valsts meža dienestam, un šīs informācijas
sniegšanas kārtību;
4) apjomu un kārtību, kādā publisko meža inventarizācijas datus, kā arī kārtību, kādā meža īpašnieks vai tiesiskais
valdītājs var ierobežot meža inventarizācijas datu publiskošanu.
(2) Ministru kabinets nosaka minimālās prasības, kādas izvirzāmas meža inventarizācijas veicēju profesionālajai
kvalifikācijai, kā arī sertifikācijas un sertificēto personu darbības uzraudzības kārtību.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.04.2021
. likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
IX nodaļa 
Dabas aizsardzība mežā
35.pants
(1) Meža apsaimniekošanas režīmu un saimnieciskās izmantošanas, ekoloģiskās vai sociālās nozīmes prioritāros
mērķus nosaka šis likums un citi normatīvie akti. Apsaimniekošanas mērķis iekļaujams teritorijas attīstības plānos
(Latvijas Republikas nacionālajā plānojumā, vietējā un reģionālā līmeņa pašvaldību attīstības plānos).
(2) Apsaimniekojot mežu, meža īpašnieka vai tiesiskā valdītāja pienākums ir ievērot vispārējās dabas aizsardzības
prasības, lai:
1) nodrošinātu meža bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu;
2) saglabātu meža spēju pasargāt augsni no erozijas;
3) pasargātu virszemes un pazemes ūdeņus no piesārņošanas;
4) saglabātu būtiskus kultūras mantojuma elementus mežā;
5) veicinātu meža noturību un pielāgošanos klimata pārmaiņām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.10.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
35.
1
 pants
(1) Meža koku sugu ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai izveido ģenētisko resursu mežaudzes.
(2) Ģenētisko resursu mežaudžu izveidošanas un apsaimniekošanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
36.pants
Bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai mežos papildus īpaši aizsargājamām dabas teritorijām, mikroliegumiem
un aizsargjoslām ir nosakāmi un saglabājami bioloģiski nozīmīgi meža struktūras elementi.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
14
/
26
37.pants
Ministru kabinets izdod noteikumus par dabas aizsardzību meža apsaimniekošanā, kuros nosaka:
1) vispārējās dabas aizsardzības prasības meža apsaimniekošanā;
2) aprobežojumus aizsargjoslās ap purviem;
3) bioloģiski nozīmīgo meža struktūras elementu noteikšanas un saglabāšanas nosacījumus;
4) saimnieciskās darbības ierobežojumus dzīvnieku vairošanās sezonas laikā.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
38.pants
(Izslēgts ar 
13.10.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
IX
1
 nodaļa. Parki un mežaparki
(Nodaļa 
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
38.
1
 pants
Parku meža zemē izveido saskaņā ar teritorijas attīstības plānošanas dokumentiem pēc noteikta plāna vai
projekta, lai nodrošinātu sabiedrības atpūtai un izklaidei piemērotus dabas objektus. Parkam ir nepieciešama regulāra
kopšana un atjaunošana, lai uzturētu tā funkcijas un kvalitāti.
38.
2
 pants
(1) Mežaparku izveido, lai nodrošinātu sabiedrības atpūtai, sportam un izklaidei piemērotus apstākļus mežā, un to
apsaimnieko tādā apjomā, lai saglabātu meža ekosistēmu un nepasliktinātu teritorijas estētisko, ainavisko un
kultūrvēsturisko vērtību.
(2) Mežaparkā ir aizliegta kailcirte.
38.
3
 pants
(1) Parku un mežaparku izveido vietējā pašvaldība pēc vienošanās ar zemes īpašnieku, izdodot saistošos
noteikumus par konkrēta parka vai mežaparka izveidošanu, apsaimniekošanu un aizsardzību. Saistošos noteikumus
vietējā pašvaldība saskaņo ar zemes īpašnieku, ja mežaparku izveido ārpus pašvaldības zemes, un ar Dabas
aizsardzības pārvaldi, ja parku vai mežaparku izveido īpaši aizsargājamā dabas teritorijā.
(2) Zemes īpašniekam ir tiesības uz kompensāciju par mežsaimnieciskās darbības ierobežojumiem mežaparkā.
38.
4
 pants
(1) Ministru kabinets izdod noteikumus par parkiem un mežaparkiem, kuros nosaka:
1) kārtību, kādā mežā izveidojami parki un mežaparki;
2) parku un mežaparku apsaimniekošanas pamatprincipus;
3) kārtību, kādā piešķirama un aprēķināma kompensācija par mežsaimnieciskās darbības ierobežojumiem
mežaparkos.
15
/
26
(2) Ministru kabineta noteiktajos gadījumos uz mežaparku neattiecas koku ciršanas, meža reproduktīvā materiāla,
meža atjaunošanas un ieaudzēšanas noteikumi.
X nodaļa 
Apliecinājuma izsniegšana
(Nodaļa izslēgta ar 
13.10.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
XI nodaļa. Atmežošana
(Nodaļas nosaukums 
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
41.pants
(1) Platību atmežo, ja tas nepieciešams būvniecībai, derīgo izrakteņu ieguvei, lauksaimniecībā izmantojamās
zemes ierīkošanai, īpaši aizsargājamo biotopu atjaunošanai, valsts sauszemes teritorijas aizsardzības un
neaizskaramības nodrošināšanai vai valsts apdraudējuma situācijas novēršanai militārajos objektos un to aizsargjoslās
un ja personai ir izdots kompetentas institūcijas administratīvais akts, kas tai piešķir tiesības veikt minētās darbības,
un persona ir kompensējusi valstij ar atmežošanas izraisīto negatīvo seku novēršanu saistītos izdevumus.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā kompensācija neattiecas uz personu, kura mežā veic meža infrastruktūras
objektu būvniecību un īpaši aizsargājamo biotopu atjaunošanu, un uz personu, kuras īpašumā esošo platību atmežo
valsts sauszemes teritorijas aizsardzības un neaizskaramības nodrošināšanai vai valsts apdraudējuma situācijas
novēršanai militārajos objektos un to aizsargjoslās.
(3) Kompensācijas noteikšanas kritērijus, aprēķināšanas un atlīdzināšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
27.07.2017
. likumu, kas stājas spēkā 
09.08.2017.
)
42.pants
Kompensāciju pilnā apmērā ieskaita valsts pamatbudžetā (Meža attīstības fondā), un to atļauts izmantot
mežsaimniecības atbalsta programmu finansēšanai, lai veicinātu oglekļa dioksīda piesaistes palielināšanu,
piemērošanos klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu normatīvajos aktos par Meža attīstības
fondu noteiktajā kārtībā.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
 Panta jaunā redakcija stājas spēkā 
01.01.2013.
 Sk.
Pārejas noteikumu 14.punktu)
XII nodaļa 
Meža valsts pārvalde
43.pants
(1) Meža nozarē valsts pārvaldes funkcijas veic:
1) Zemkopības ministrija, kas izstrādā meža nozares politiku un tās īstenošanai nepieciešamos normatīvos
aktus, nodrošina visu interešu grupu informētību, kā arī veicina mežsaimnieku un meža īpašnieku zināšanu un
prasmju pilnveidošanu ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai;
2) Valsts meža dienests, kas uzrauga visos Latvijas mežos to normatīvo aktu ievērošanu, kuri regulē meža
apsaimniekošanu un izmantošanu;
3) Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, kas izstrādā dabas aizsardzības politiku un tās
īstenošanai nepieciešamos normatīvos aktus;
4) Dabas aizsardzības pārvalde, kas kontrolē īpaši aizsargājamo dabas teritoriju un īpaši aizsargājamo sugu un
biotopu aizsardzības normatīvo aktu ievērošanu visos Latvijas mežos un apstiprina meža apsaimniekošanas
16
/
26
plānus Latvijas 
Natura 2000
 — Eiropas nozīmes aizsargājamās dabas teritorijās.
(2) Valsts ar tās institūcijām un ar valsts un Eiropas Savienības finansējumu vai līdzfinansējumu atbalsta meža
ilglaicīgo funkciju stabilizāciju un meža nozares attīstību.
(3) Meža nozares atbalsta, attīstības un zinātniskās izpētes, sabiedrības informēšanas un meža īpašnieku
izglītošanas un apmācības programmu un projektu finansēšanai izveido Meža attīstības fondu. Meža attīstības fonda
pārvaldīšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.04.2005.
, 
16.02.2006.
, 
19.12.2006.
, 
06.05.2010.
, 
16.12.2010.
 un 
13.10.2011
.
likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
43.
1
 pants
(1) Par mežsaimnieciskām darbībām — apliecinājuma, Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma, atzinuma
mežaudzes atzīšanai par neproduktīvu, meža reproduktīvā materiāla izcelsmes sertifikāta, meža reproduktīvā materiāla
ievešanas atļaujas izsniegšanu — maksājama valsts nodeva.
(2) Apmēru valsts nodevai par apliecinājuma, Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma, atzinuma mežaudzes
atzīšanai par neproduktīvu, meža reproduktīvā materiāla izcelsmes sertifikāta, meža reproduktīvā materiāla ievešanas
atļaujas izsniegšanu un tās maksāšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
44.pants
(1) Valsts meža zeme ir Zemkopības ministrijas Meža departamenta zeme pēc stāvokļa 1940.gada 21.jūlijā, kura
zemes reformas gaitā nav nodota pastāvīgā lietošanā citām fiziskajām vai juridiskajām personām, kā arī tā meža
zeme, kura pieder vai piekrīt valstij, tajā skaitā meža zeme, kura atbilstoši 
Civillikuma
 
416.pantam
 atzīta par
bezmantinieku mantu.
(2) Valsts meža zeme ierakstāma zemesgrāmatā uz valsts vārda likumā noteiktajā kārtībā.
(3) Valsts meža zeme pastāvīgā lietošanā netiek piešķirta un nav atsavināma vai privatizējama, izņemot šā panta
ceturtajā un 4.
1
 daļā noteiktos gadījumus.
(4) Zemesgrāmatā ierakstītās valsts meža zemes atsavināšanu vai privatizāciju var atļaut ar ikreizēju Ministru
kabineta rīkojumu šādos gadījumos:
1) 
(izslēgts ar 
14.11.2008
. likumu)
;
2) ja valsts meža zeme nepieciešama likumā "Par pašvaldībām" noteikto šādu pašvaldības autonomo funkciju
veikšanai:
a) ceļu būvniecība vai atsavinot tādu valsts meža zemi, uz kuras atrodas ceļš,
b) kapsētu izveidošana vai paplašināšana,
c) parku ierīkošana un uzturēšana;
d) mežaparku ierīkošana un uzturēšana pilsētu un ciemu teritorijās;
3) privatizējot, kā arī atsavinot zemi būvju īpašniekiem:
a) lauku apvidos — zemi, ko aizņem būves un pagalms, kā arī šo būvju uzturēšanai nepieciešamo zemi līdz
0,5 hektāru platībā vai vairāk, ja ir vajadzīga funkcionāli lielāka platība vai ja valsts meža zemes nodalīšana līdz
0,5 hektāriem nav pieļaujama atbilstoši teritorijas attīstības plānošanas dokumentiem, vai ja pēc nodalīšanas veidojas
tāds starpgabals Publiskas personas mantas atsavināšanas likuma izpratnē, kuru nav lietderīgi izmantot valsts vai
pašvaldības funkciju veikšanai,
b) pilsētās — zemi, ko aizņem būves tādā platībā, kādā šī zeme ir būvju īpašnieku likumīgā lietošanā (apbūvei), līdz
0,12 hektāru platībā vai vairāk, ja ir vajadzīga funkcionāli lielāka platība vai ja valsts meža zemes nodalīšana nav
17
/
26
pieļaujama atbilstoši teritorijas attīstības plānošanas dokumentiem, vai ja pēc nodalīšanas veidojas tāds starpgabals
Publiskas personas mantas atsavināšanas likuma izpratnē, kuru nav lietderīgi izmantot valsts vai pašvaldības funkciju
veikšanai;
4) ja valsts meža zeme (funkcionālā platībā) nepieciešama Latvijas Republikā reģistrētai kapitālsabiedrībai, lai
paplašinātu tās īpašumā esošās rūpnieciskās ražošanas būves vai kompleksās būves rūpnieciskajai ražošanai
(izņemot ieguves rūpniecības vai iežieguves būves), un attiecīgais kapitālsabiedrības zemes īpašums robežojas
ar valsts meža zemi, kā arī ja īpašumā esošās rūpnieciskās ražošanas būves vai kompleksās būves
rūpnieciskajai ražošanai (izņemot ieguves rūpniecības vai iežieguves būves) atrodas uz valsts meža zemes;
5) privatizējot, kā arī atsavinot valstij piederošu būvi vai tās domājamo daļu kopā ar funkcionāli nepieciešamo zemes
gabalu vai tā domājamo daļu, kura sastāvā ir valsts meža zeme, vai neapbūvētu valstij piederošu zemes gabalu vai tā
domājamo daļu, kura sastāvā ir valsts meža zeme, ja valsts meža zemes nodalīšana nav pieļaujama atbilstoši
teritorijas attīstības plānošanas dokumentiem vai ja pēc nodalīšanas veidojas tāds starpgabals Publiskas personas
mantas atsavināšanas likuma izpratnē, kuru nav lietderīgi izmantot valsts vai pašvaldības funkciju veikšanai;
6) atsavinot piegulošās zemes īpašniekam zemes gabalu, kurš paliek pēc transporta infrastruktūras objekta
izbūves un kura sastāvā ir valsts meža zeme, ja bijušais īpašnieks nav izmantojis 
Sabiedrības vajadzībām
nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likumā
 noteiktās tiesības atgūt atsavināto nekustamo
īpašumu un ja šī meža zeme nav nepieciešama valsts vai pašvaldības funkciju veikšanai;
7) atsavinot valsts meža zemi, kas atzīta par bezmantinieku, bezīpašnieka, konfiscētu vai atmestu mantu un veido
domājamās daļas vai nerobežojas ar valsts īpašumu, vai atrodas pilsētu vai ciemu teritorijā, vai pie tās nav piekļuves,
vai ja valsts meža zemes nodalīšana nav pieļaujama atbilstoši teritorijas attīstības plānošanas dokumentiem, vai ja pēc
nodalīšanas veidojas tāds starpgabals Publiskas personas mantas atsavināšanas likuma izpratnē, kuru nav lietderīgi
izmantot valsts vai pašvaldības funkciju veikšanai.
(4
1
) Valsts meža zemi uz atsevišķa likuma pamata var atsavināt pašvaldībai tās ilgtspējīgas attīstības stratēģijā un
attīstības programmā noteikto teritorijas ekonomiskās izaugsmes un sabiedrības dzīves kvalitātes celšanas mērķu
sasniegšanai, ja saskaņā ar izvērtējumu alternatīvas teritorijas attiecīgajā pašvaldībā vai reģionā nav pieejamas un
valsts meža zeme nepieciešama industriālā parka, speciālās ekonomiskās zonas u. tml. objektu izveidei.
(5) Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā valsts meža zeme atsavināma šā panta ceturtās daļas 2.punktā minēto
pašvaldības autonomo funkciju veikšanai. Šī zeme nav tālāk atsavināma citām personām vai nododama privatizācijai,
kā arī nav apgrūtināma ar lietu tiesībām. Šā panta ceturtās daļas 3. un 5. punktā minētā zeme privatizējama 
Valsts un
pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likumā
 noteiktajā kārtībā vai
atsavināma Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā noteiktajā kārtībā. Šā panta ceturtās daļas 4., 6. un
7. punktā minētā zeme atsavināma Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā noteiktajā kārtībā. Atsavinot
zemi šā panta ceturtās daļas 4. un 6. punktā minētajām personām, piemērojama Publiskas personas mantas
atsavināšanas likumā noteiktā kārtība nekustamo īpašumu pārdošanai par brīvu cenu, kādā pārdodami nekustamie
īpašumi Publiskas personas mantas atsavināšanas likuma 
4.
 panta ceturtajā daļā minētajām personām.
(6) Meža zemi, kura atzīta par bezmantinieku mantu un uz kuru ir pieteiktas kreditoru pretenzijas, atsavina
zvērināts tiesu izpildītājs Ministru kabineta noteikumos paredzētajā kārtībā. Šādā gadījumā nepiemēro šā panta otrajā,
trešajā un ceturtajā daļā noteiktos aizliegumus un ierobežojumus.
(7) Ja par bezmantinieku mantu atzīta meža zeme, zvērināts notārs izrakstu no notariālā akta grāmatas par
mantojuma lietas izbeigšanu normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā nosūta arī Zemkopības ministrijai, kura 20 dienu
laikā izvērtē, vai ir lietderīgi attiecīgo meža zemi iegūt valsts funkciju īstenošanai, un informē par to valsts akciju
sabiedrību "Latvijas valsts meži".
(8) Akciju sabiedrībai "Latvijas valsts meži" ir pirmtiesības uz valstij piekrītošo meža zemi, kura atzīta par
bezmantinieku mantu un uz kuru ir pieteiktas kreditoru pretenzijas. Šādu zemi tā var iegūt īpašumā par izsolē nosolīto
cenu vai nenotikušas izsoles gadījumā — par izsoles sākumcenu. Kārtību, kādā īstenojamas pirmtiesības, nosaka
Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
16.02.2006.
, 
14.11.2008.
, 
13.10.2011.
, 
06.06.2013.
, 
15.06.2017.
 un 
22.04.2021
.
likumu, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
44.
1
pants
(1) Pašvaldībai piederošā vai piekrītošā meža zeme ierakstāma zemesgrāmatā uz pašvaldības vārda likumā
noteiktajā kārtībā.
18
/
26
(2) Pašvaldībai ir tiesības pieņemt lēmumu par atteikumu nodot privatizācijai vai atsavināšanai tai piekrītošo vai
piederošo meža zemi 
Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas
pabeigšanas likumā
 noteiktajos gadījumos, kā arī gadījumos, kad meža zeme nepieciešama rekreācijas vajadzībām.
(
16.02.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2006.
)
45.pants
(1) Koku ciršanas maksimālo apjomu hektāros un kubikmetros sadalījumā pa valdošajām koku sugām, ko atļauts
nocirst galvenajā cirtē piecos gados, valsts mežiem aprēķina Valsts meža dienests un apstiprina Ministru kabinets.
(2) Ja rekonstruktīvajā cirtē un galvenās cirtes vecumu sasniegušās mežaudzēs sanitārajā cirtē pēc Valsts meža
dienesta sanitārā atzinuma nocirstā platība pārsniedz piecus procentus no šā panta pirmajā daļā noteiktās platības,
Ministru kabinets pārskata maksimāli pieļaujamo ciršanas apjomu galvenajā cirtē.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
13.10.2011
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
 Grozījumi pantā stājas spēkā
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 31.punktu)
45.
1
 pants
Ministru kabineta noteiktajā kārtībā, lai veicinātu līdzsvarotu meža nozares politikas veidošanu un īstenošanu
Latvijā, tiek izveidota Meža konsultatīvā padome. Ministru kabinets nosaka padomes sastāvu, funkcijas, pienākumus
un uzdevumus.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
XIII nodaļa 
Zinātniskās izpētes meži
46.pants
(1) Zinātniskās izpētes mežus apsaimnieko pētījumu veikšanai, ilglaicīgu zinātniskās izpētes, vides un meža
monitoringa objektu ierīkošanai un uzturēšanai, kā arī mācību prakses un tālākizglītības atbalstam meža nozares
izglītības jomā.
(2) Ieņēmumi no zinātniskās izpētes mežiem tiek izmantoti šo mežu apsaimniekošanai, ilglaicīgo zinātniskās
izpētes objektu infrastruktūras ierīkošanai un uzturēšanai, mežsaimniecības mācību prakses, demonstrējuma objektu
un tālākizglītības norises atbalstam.
(3) Ieņēmumi no valsts zinātniskās izpētes mežiem ir valsts zinātniskās izpētes mežu apsaimniekotāja ieņēmumi
no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi un tiek izmantoti atbilstoši šā panta otrās daļas nosacījumiem.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
06.11.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
47.pants
(1) Zinātniskās izpētes mežus pārvalda vai apsaimnieko zinātnisko institūciju reģistrā reģistrēta institūcija, kuras
īpašumā vai valdījumā ir zinātniskās izpētes mežu platības.
(2) Valsts zinātniskās izpētes mežu pārvaldītāju un apsaimniekotāju nosaka Ministru kabinets.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
48.pants
Uz zinātniskās izpētes mežiem, ja tas nepieciešams pētījumu veikšanai, neattiecas:
1) koku ciršanas noteikumi;
2) meža reproduktīvā materiāla noteikumi;
19
/
26
3) meža atjaunošanas un ieaudzēšanas noteikumi;
4) meža aizsardzības noteikumi;
5) noteikumi par dabas aizsardzību meža apsaimniekošanā.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
49.pants
(1) Zinātniskās izpētes mežus izveido, pamatojoties uz Ministru kabineta rīkojumu.
(2) Zinātniskās izpētes meži tiek reģistrēti Meža valsts reģistrā.
(3) Ministru kabinets izdod noteikumus, kuros nosaka zinātniskās izpētes mežu apsaimniekošanas un
uzraudzības kārtību.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
XIV nodaļa
Meža apsaimniekošanas un izmantošanas normatīvo aktu pārkāpumu rezultātā
nodarīto zaudējumu atlīdzināšana
(Nodaļas nosaukums 
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Nodaļas nosaukuma jaunā
redakcija stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 35. punktu)
50.pants
(1) 
(Izslēgta no 
01.07.2020.
 ar 
30.01.2020
. likumu. Sk. Pārejas noteikumu 35. punktu)
(2) Personu saukšana pie administratīvās vai kriminālās atbildības neatbrīvo šīs personas no pienākuma atlīdzināt
normatīvo aktu pārkāpumu rezultātā nodarītos zaudējumus.
(3) Ja persona pārkāpusi šo likumu vai citus meža apsaimniekošanu un izmantošanu regulējošus normatīvos aktus
un nodarījusi zaudējumus mežam, Valsts meža dienests piedzen zaudējumu atlīdzību par labu valstij.
(4) Mežam nodarīto zaudējumu noteikšanas kārtību reglamentē Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
30.01.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Grozījums par pirmās daļas
izslēgšanu, kā arī trešās un ceturtās daļas jaunā redakcija stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas noteikumu 35.
punktu)
XV nodaļa
Administratīvie pārkāpumi meža apsaimniekošanas un izmantošanas jomā un
kompetence administratīvo pārkāpumu procesā
(Nodaļa 
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Nodaļa stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 35. punktu)
51. pants
(1) Par meža norādījuma zīmju iznīcināšanu, bojāšanu vai pārvietošanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz
četrpadsmit naudas soda vienībām.
(2) Par uzturēšanos mežā, neievērojot meža apsaimniekošanu un izmantošanu regulējošos normatīvajos aktos
noteikto kārtību un pienākumus, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz divdesmit astoņām naudas soda vienībām.
(3) 
Par meža apsaimniekošanu un izmantošanu
 regulējošu normatīvo aktu pārkāpšanu, ierobežojot fizisko personu
tiesības uzturēties un brīvi pārvietoties mežā, piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz divdesmit
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — līdz trīsdesmit naudas soda vienībām. 
20
/
26
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — līdz trīsdesmit naudas soda vienībām.
(4) Par atjaunotās mežaudzes kopšanas prasību pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai
personai līdz divdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — līdz trīsdesmit naudas soda vienībām.
(5) Par meža infrastruktūras objektu (izņemot meža meliorācijas objektus) iznīcināšanu, bojāšanu vai pārvietošanu
piemēro brīdinājumu vai naudas sodu līdz piecdesmit sešām naudas soda vienībām.
(6) 
Par meža apsaimniekošanu un izmantošanu
 regulējošos normatīvajos aktos noteikto meža aizsardzības
prasību pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz četrdesmit naudas soda vienībām, bet
juridiskajai personai — līdz astoņdesmit naudas soda vienībām.
(7) Par ugunsdrošības prasību pārkāpšanu meža zemē piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz
septiņdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no četrpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda
vienībām.
(8) Par meža reproduktīvā materiāla ieguves, izmantošanas vai tirdzniecības prasību pārkāpšanu piemēro
brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz septiņdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no
divdesmit astoņām līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
(9) Par koku ciršanu mežā bez meža apsaimniekošanu un izmantošanu regulējošos normatīvajos aktos noteiktā
apliecinājuma saņemšanas piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz septiņdesmit naudas soda
vienībām, bet juridiskajai personai — līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām.
(10) Par meža atjaunošanas prasību pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz simt
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — līdz divsimt naudas soda vienībām.
(11) Par koku patvaļīgu ciršanu vai bojāšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz simt
četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — līdz divsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(12) 
Par meža apsaimniekošanu un izmantošanu
 regulējošos normatīvajos aktos noteikto dabas aizsardzības
prasību pārkāpšanu piemēro brīdinājumu vai naudas sodu fiziskajai personai līdz simt četrdesmit naudas soda
vienībām, bet juridiskajai personai — līdz divsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(13) 
Par meža apsaimniekošanu un izmantošanu
 regulējošos normatīvajos aktos noteikto meža aizsardzības
prasību pārkāpšanu, ja izsludināta ārkārtēja situācija meža kaitēkļu savairošanās vai slimību masveida izplatīšanās
dēļ, piemēro naudas sodu fiziskajai personai no divpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet juridiskajai
personai — no divdesmit astoņām līdz divsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(14) Par ugunsdrošības prasību pārkāpšanu meža zemē, ja izsludināta ārkārtēja situācija sakarā ar meža
ugunsgrēku, piemēro naudas sodu fiziskajai personai no divpadsmit līdz simt četrdesmit naudas soda vienībām, bet
juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz divsimt astoņdesmit naudas soda vienībām.
(15) Par meža iznīcināšanu vai bojāšanu piemēro naudas sodu fiziskajai personai no sešām līdz simt četrdesmit
naudas soda vienībām, bet juridiskajai personai — no divdesmit astoņām līdz divsimt astoņdesmit naudas soda
vienībām.
(16) 
Par meža apsaimniekošanu un izmantošanu
 regulējošos normatīvajos aktos noteikto atmežošanas prasību
pārkāpšanu piemēro naudas sodu fiziskajai personai no desmit līdz trīssimt naudas soda vienībām, bet juridiskajai
personai — no piecdesmit līdz sešsimt naudas soda vienībām.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 35. punktu)
52. pants
(1) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
51. panta
 otrajā un trešajā daļā minētajiem pārkāpumiem līdz
administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai veic Valsts policija, pašvaldības policija vai Valsts meža dienests.
Administratīvā pārkāpuma lietu par šā likuma 
51. panta
 otrajā un trešajā daļā minētajiem pārkāpumiem izskata
pašvaldības administratīvā komisija vai apakškomisija.
(2) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
51. panta
 pirmajā, ceturtajā, piektajā, sestajā, septītajā,
astotajā, devītajā, desmitajā, vienpadsmitajā (ja pārkāpumi izdarīti meža zemē), divpadsmitajā, trīspadsmitajā,
četrpadsmitajā, piecpadsmitajā un sešpadsmitajā daļā minētajiem pārkāpumiem veic Valsts meža dienests.
(3) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
51. panta
 vienpadsmitajā daļā minēto pārkāpumu, kas izdarīts:
1) vides un dabas resursu aizsardzības aizsargjoslā ārpus meža, līdz administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai
veic Valsts policija, pašvaldības policija, Valsts vides dienests vai Valsts meža dienests. Administratīvā pārkāpuma
lietu par šā likuma 
51. panta
 vienpadsmitajā daļā minēto pārkāpumu, kas izdarīts vides un dabas resursu aizsardzības
21
/
26
aizsargjoslā ārpus meža, izskata Valsts vides dienests;
2) pārējā teritorijā ārpus meža, līdz administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai veic Valsts policija, pašvaldības
policija vai Valsts meža dienests. Administratīvā pārkāpuma lietu par šā likuma 
51. panta
 vienpadsmitajā daļā minēto
pārkāpumu, kas izdarīts ārpus meža, izskata pašvaldības administratīvā komisija vai apakškomisija
.
(4) Administratīvā pārkāpuma procesu par šā likuma 
51. pantā
 minētajiem pārkāpumiem, kas izdarīti īpaši
aizsargājamās dabas teritorijās un mikroliegumos, līdz administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanai veic arī Dabas
aizsardzības pārvalde. Administratīvā pārkāpuma lietu par šā likuma 
51. pantā
 minētajiem pārkāpumiem, kas izdarīti
īpaši aizsargājamās dabas teritorijās un mikroliegumos, izskata attiecīgi šā panta pirmajā, otrajā un trešajā daļā
minētās institūcijas.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
 Pants stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 35. punktu)
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē:
1) likums "
Par meža apsaimniekošanu un izmantošanu
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta
Ziņotājs, 1994, 9.nr.; 1995, 11., 22.nr.; 1996, 13., 19.nr.; 1997, 7., 14.nr.);
2) likums "
Par valsts meža izmantošanu
" (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1995,
10.nr.; 1998, 5.nr.).
2. Ministru kabinets:
1) līdz 2001.gada 1.janvārim izdod šajā likumā minētos noteikumus;
2) līdz 2002.gada 1.janvārim nodrošina Meža valsts reģistra izveidošanu.
3. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu pieņemšanai ir spēkā šādi Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav
pretrunā ar šo likumu:
1) 1994.gada 14.jūnija noteikumi nr.132 "Par mežu ieskaitīšanu kategorijās un īpaši aizsargājamu meža
iecirkņu izdalīšanu";
2) 1995.gada 24.janvāra noteikumi nr.25 "
Meža atjaunošanas noteikumi
";
3) 1995.gada 21.marta noteikumi nr.58 "Meža apsaimniekošanas un izmantošanas sanitārie noteikumi";
4) 1995.gada 18.aprīļa noteikumi nr.98 "
Noteikumi par īpaši aizsargājama meža iecirkņa "Ziemassvētku kauju
vietas" izveidošanu
";
5) 1995.gada 25.jūlija noteikumi nr.241 "Noteikumi par materiālo atbildību par meža apsaimniekošanas un
izmantošanas noteikumu pārkāpumiem";
6) 1996.gada 13.augusta noteikumi nr.325 "Noteikumi par zaudējumu atlīdzināšanu mežsaimniecībai sakarā ar
meža zemes transformēšanu vai kvalitātes pasliktināšanos";
7) 1996.gada 20.augusta noteikumi nr.332 "
Valsts mežierīcības organizācijas kārtība
";
8) 1996.gada 20.augusta noteikumi nr.334 "Meža monitoringa organizācijas kārtība";
9) 1996.gada 9.decembra noteikumi nr.449 "Galvenās cirtes noteikumi";
10) 1996.gada 9.decembra noteikumi nr.450 "Starpcirtes noteikumi";
11) 1998.gada 24.novembra noteikumi nr.440 "Meža fondā neietilpstošo koku un krūmu ciršanas noteikumi".
22
/
26
4. Līdz Meža valsts reģistra izveidošanai attiecīgās informācijas sistēmas funkcijas pilda datu bāze "Meža fonds".
5. Šā likuma 
9.panta
 pirmās daļas 2.punkts stājas spēkā 2002.gada 1.janvārī.
6. Šā likuma 
9.panta
 otrās daļas 1.punkts stājas spēkā 2001.gada 1.janvārī.
7. Šā likuma 
12.panta
 trešā daļa un 
29.panta
 otrā daļa attiecībā uz valsts mežiem stājas spēkā 2008.gada
1.janvārī. Līdz tam izmantojama aktualizētajā datu bāzē "Meža fonds" esošā meža inventarizācijas informācija.
8. Meža apsaimniekošanas projekti, kas izstrādāti pirms šā likuma stāšanās spēkā, uzskatāmi par meža
apsaimniekošanas plāniem šā likuma izpratnē. Meža inventarizācijas informācija, kas iekļauta iepriekš minētajos
meža apsaimniekošanas projektos, atzīstama par meža inventarizācijas informāciju šā likuma izpratnē un ir derīga līdz
attiecīgo meža apsaimniekošanas projektu derīguma termiņa beigām.
9. Ministru kabinets ne vēlāk kā līdz 2006.gada 30.jūnijam izdod noteikumus, kuros reglamentē šā likuma 
44.panta
piektajā daļā minēto valsts meža zemes atsavināšanas kārtību.
(
16.02.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2006.
)
10. Šā likuma 
44.panta
 ceturtās daļas 1.punkts stājas spēkā 2007.gada 1.janvārī.
(
16.02.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2006.
)
11. Šā likuma 
3.panta
 piektajā daļā minētos noteikumus Ministru kabinets izdod līdz 2006.gada 30.jūnijam.
(
16.02.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
21.03.2006.
)
12. Ja meža īpašums vai tiesiskais valdījums atrodas Gaujas, Slīteres vai Ķemeru nacionālā parka vai arī Teiču,
Krustkalnu, Grīņu vai Moricsalas dabas rezervāta teritorijā, šā likuma 
39.panta
 pirmajā daļā minētie apliecinājumi
saņemami attiecīgās teritorijas administrācijā līdz 2007.gada 31.decembrim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
11.07.2007.
)
13. Gaujas, Slīteres un Ķemeru nacionālā parka un Teiču dabas rezervāta administrācija 
2007.
gadā katru mēnesi
līdz piektajam datumam elektroniskā veidā iesniedz Valsts meža dienestam informāciju par iepriekšējā mēnesī
saņemtajiem pieteikumiem un izsniegtajiem apliecinājumiem. Šā likuma 
39.panta
 pirmajā daļā minēto apliecinājumu
veidlapas attiecīgā administrācija saņem no Valsts meža dienesta līdz 2007.gada 31.decembrim.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
14.06.2007
. likumu, kas stājas spēkā 
11.07.2007.
)
14. Grozījumi šā likuma 
41. 
un 
42.pantā
 stājas spēkā 2013.gada 1.janvārī.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
15. Īpaši aizsargājamās dabas teritorijās un mikroliegumos, kur atbilstoši normatīvo aktu prasībām ir aizliegta meža
zemes transformācija, ar 2013.gada 1.janvāri līdz grozījumu izdarīšanai attiecīgajos normatīvajos aktos meža zemē ir
aizliegts veikt darbības, kuru īstenošana mainītu zemes lietošanas kategoriju.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
16. Līdz 2013.gada 1.janvārim meža zeme transformējama saskaņā ar Ministru kabineta 2004.gada 28.septembra
noteikumiem Nr.806 “
Meža zemes transformācijas noteikumi
”.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
17. Ar 2012.gada 1.janvāri visos īpaši aizsargājamo dabas teritoriju individuālajos aizsardzības un izmantošanas
noteikumos līdz grozījumu izdarīšanai tajos termins “galvenā cirte pēc Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma” atbilst
23
/
26
šā likuma 
11.pantā
 minētajai “sanitārajai cirtei pēc Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma saņemšanas” un sanitārās
cirtes definīcijai.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
18. Līdz šā likuma 
34.pantā
 minēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai termins “valdaudze” atbilst
šādai definīcijai: mežaudzes koki ar lielāko koksnes krāju, kuru augstums no to vidējā augstuma neatšķiras vairāk par
10 procentiem.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
19. Īpaši aizsargājamās dabas teritorijās, kuru individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi stājušies
spēkā pirms 2012.gada 1.janvāra (izņemot teritorijas, kurās ir spēkā vispārējie aizsardzības un izmantošanas
noteikumi), šā likuma 
12.panta
 pirmās daļas 3.punktu nepiemēro līdz attiecīgu grozījumu izdarīšanai īpaši
aizsargājamās dabas teritorijas individuālajos aizsardzības un izmantošanas noteikumos.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
20. Ministru kabinets līdz 2013.gada 30.aprīlim izdod šā likuma 
2.panta
 trešajā daļā, 
13.pantā
, 
20.panta
 otrajā
daļā, 
28.pantā
, 
34.pantā
, 
35.
1
 panta
 otrajā daļā, 
37.pantā
, 
38.
4
 panta
 pirmajā daļā, 
41.panta
 trešajā daļā, 
43.
1
 panta
otrajā daļā un 
49.panta
 trešajā daļā minētos noteikumus.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
27.02.2013.
)
20.
1
 Ministru kabinets līdz 2013.gada 31.oktobrim izdod šā likuma 
31.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus.
(
24.01.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
27.02.2013.
)
21. Līdz šā likuma 
13.
, 
20.
, 
28.
, 
34.pantā
, 
35.
1
 panta
 otrajā daļā, 
37.pantā
, 
38.
4
 panta
 pirmajā daļā, 
41.panta
trešajā daļā, 
43.
1
 panta
 otrajā daļā un 
49.panta
 trešajā daļā minēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās
dienai ir piemērojami šādi Ministru kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) Ministru kabineta 2001.gada 8.maija noteikumi Nr.189 “
Dabas aizsardzības noteikumi meža
apsaimniekošanā
”;
2) Ministru kabineta 2003.gada 19.novembra noteikumi Nr.648 “
Noteikumi par meža reproduktīvo materiālu
”;
3) Ministru kabineta 2004.gada 27.jūlija noteikumi Nr.630 “
Zinātniskās izpētes mežu apsaimniekošanas
kārtība
”;
4) Ministru kabineta 2004.gada 28.septembra noteikumi Nr.806 “
Meža zemes transformācijas noteikumi
”;
5) Ministru kabineta 2006.gada 3.oktobra noteikumi Nr.819 “
Parku ierīkošanas kārtība un apsaimniekošanas
pamatprincipi
”;
6) Ministru kabineta 2006.gada 31.oktobra noteikumi Nr.892 “
Noteikumi par koku ciršanu meža zemēs
”;
7) Ministru kabineta 2007.gada 9.janvāra noteikumi Nr.46 “
Noteikumi par valsts nodevu par mežsaimnieciskām
darbībām, mednieku un medību vadītāju eksāmeniem un medījamo dzīvnieku nodarīto zaudējumu aprēķinu
”;
8) Ministru kabineta 2007.gada 28.augusta noteikumi Nr.590 “
Meža inventarizācijas un Meža valsts reģistra
informācijas aprites noteikumi
”;
9) Ministru kabineta 2008.gada 10.jūnija noteikumi Nr.421 “
Noteikumi par meža aizsardzības pasākumiem un
ārkārtējās situācijas izsludināšanu mežā
”.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
27.02.2013.
)
22. Grozījumi šā likuma 
3.panta
 pirmās daļas 2.punktā, kas paredz šā punkta izteikšanu jaunā redakcijā, stājas
spēkā 2015.gada 1.janvārī. Līdz šo grozījumu spēkā stāšanās dienai zemē, kas Nekustamā īpašuma valsts kadastra
informācijas sistēmā nav reģistrēta kā mežs, kokus cērt šā likuma 
8.pantā
 noteiktajā kārtībā.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
24
/
26
23. Ministru kabinets šā likuma 
34.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus izdod ne vēlāk kā līdz 2013.gada
31.martam.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
27.02.2013.
)
24. Par šā likuma 
29.panta
 pirmajā daļā minēto pirmreizējo meža inventarizāciju uzskatāma meža inventarizācija,
kas reģistrēta Meža valsts reģistrā pēc Meža likuma spēkā stāšanās, kā arī meža inventarizācijas informācija, kura
reģistrēta Valsts meža dienestā pirms šā likuma spēkā stāšanās un kurai nav beidzies derīguma termiņš.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
25. Šā likuma 
29.panta
 piektā daļa stājas spēkā 2015.gada 1.janvārī.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
24.01.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
27.02.2013.
)
26. Īpaši aizsargājamās dabas teritorijās, kurās atbilstoši normatīvo aktu prasībām ir aizliegta meža zemes
transformācija bez Dabas aizsardzības pārvaldes vai reģionālās vides pārvaldes rakstveida atļaujas, meža zemē
darbības, kuru īstenošanas dēļ tiek mainīta zemes lietošanas kategorija, var veikt, ja saskaņā ar likumu “Par ietekmes
uz vidi novērtējumu” ir izdoti reģionālās vides pārvaldes tehniskie noteikumi vai veikts paredzētās darbības ietekmes uz
vidi sākotnējais izvērtējums.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
27. Ministru kabinets līdz 2012.gada 31.martam izdod šā likuma 
8.panta
 pirmajā daļā, 
16.panta
 ceturtajā daļā,
25.pantā
, 
29.
1
 panta
 otrajā daļā, 
43.panta
 trešajā daļā un 
45.
1
 pantā
 minētos noteikumus.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
28. Līdz šā likuma 
8.panta
 pirmajā daļā, 
25.pantā
, 
29.
1
 panta
 otrajā daļā un 
43.panta
 trešajā daļā minēto Ministru
kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai, bet ne ilgāk kā līdz 2012.gada 31.martam ir piemērojami šādi Ministru
kabineta noteikumi, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu:
1) Ministru kabineta 2001.gada 6.marta noteikumi Nr.108 “
Meža ieaudzēšanas un plantāciju mežu noteikumi
”;
2) Ministru kabineta 2006.gada 29.augusta noteikumi Nr.717 “
Kārtība koku ciršanai ārpus meža zemes
”;
3) Ministru kabineta 2007.gada 8.maija noteikumi Nr.313 “
Meža attīstības fonda izveidošanas, pārvaldīšanas un
izlietošanas kārtība
”;
4) Ministru kabineta 2009.gada 7.aprīļa noteikumi Nr.313 “
Meža monitoringa veikšanas kārtība
”;
5) Ministru kabineta 2009.gada 15.decembra noteikumi Nr.1453 “
Meža atjaunošanas noteikumi
”.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
29. Līdz šā likuma 
13.pantā
 minēto noteikumu spēkā stāšanās dienai par šā likuma 
9.panta
 otrās daļas 1.punkta
“b” apakšpunktā un 
9.panta
 otrās daļas 3.punktā minētajām mežaudzēm, kas sasniegušas vismaz normatīvajos aktos
noteikto vecumu, uzskatāmas mežaudzes, kurām pēc atjaunošanas gada ir pagājuši vismaz trīs gadi (ieskaitot
atjaunošanas gadu) vai kurās meža tipam atbilstošas sugas koku vidējais augstums ir sasniedzis vienu metru skuju
kokiem vai divus metrus lapu kokiem.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
30. Par šā likuma 
31.
1
 pantā
 minētajiem plāniem uzskatāmi arī līdz 2012.gada 1.janvārim izstrādātie valsts meža
apsaimniekošanas plāni, kas piemērojami līdz to derīguma termiņa beigām, bet ne ilgāk kā līdz 2016.gada
31.decembrim, ciktāl tie nav pretrunā ar šo likumu.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
31. Grozījumi šā likuma 
45.pantā
 stājas spēkā 2016.gada 1.janvārī.
25
/
26
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no Padomes 1999.gada 22.decembra direktīvas 
1999/105/EK
 par meža
reproduktīvā materiāla tirdzniecību.
Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas. 
Likums Saeimā pieņemts 2000.gada 24.februārī.
Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga
Rīgā 2000.gada 16.martā
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
32. Šā likuma 
31.
1
 un 
32.pants
 stājas spēkā 2015.gada 1.janvārī.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
33. Šā likuma 
3.
1
 panta
 2.punktu neattiecina uz zemi, kas līdz 2012.gada 1.janvārim Nekustamā īpašuma valsts
kadastra informācijas sistēmā reģistrēta kā mežs.
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
34. Ministru kabinets līdz 2014.gada 1.februārim nosaka valsts zinātniskās izpētes mežu pārvaldītāju un
apsaimniekotāju.
(
06.11.2013
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2014.
)
35. Šā likuma
 XIV nodaļas
 jaunais nosaukums, grozījumi 
50. pantā
 par tā pirmās daļas izslēgšanu un trešās un
ceturtās daļas izteikšanu jaunā redakcijā, kā arī XV nodaļa stājas spēkā vienlaikus ar Administratīvās atbildības
likumu.
(
30.01.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.02.2020.
)
36. Šā likuma grozījums par 
4.
 panta papildināšanu ar 2.
3
 daļu stājas spēkā vienlaikus ar attiecīgiem grozījumiem
Publiskas personas mantas atsavināšanas likuma 
2.
 panta trešajā daļā.
(
22.04.2021
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.05.2021.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvu
(
13.10.2011
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2012.
)
26
/
26