Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 132 (6218),
04.07.2018.
OP numurs: 
2018/132.5
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
21.06.2018.
Stājas spēkā: 
18.07.2018.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Finanšu instrumentu tirgus likumā
Izdarīt 
Finanšu instrumentu tirgus likumā
 (Latvijas Republikas 
Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2004, 2. nr.;
2005, 10., 
14. nr.; 2006, 14. nr.; 2007, 10., 22. nr.; 2008, 13., 14., 23. 
nr.; 2009, 7., 22. nr.; Latvijas Vēstnesis, 2011,
16. nr.; 2012, 
56., 100., 186. nr.; 2013, 142., 193. nr.; 2014, 92. nr.; 2015, 
124., 222. nr.; 2016, 31., 115., 254. nr.;
2017, 196., 222. nr.) 
šādus grozījumus:
1. Aizstāt visā likumā vārdu "klīrings" (attiecīgā locījumā) 
ar vārdu "tīrvērte" (attiecīgā locījumā).
2. Aizstāt visā likumā vārdus "tirgus organizētājs" (attiecīgā 
locījumā) ar vārdiem "regulētā tirgus organizētājs"
(attiecīgā 
locījumā) un vārdus "Tirgus organizētājs" (attiecīgā locījumā) - 
ar vārdiem "Regulētā tirgus organizētājs"
(attiecīgā 
locījumā).
3. Izteikt 1. pantu šādā redakcijā:
"
1. pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
kategorija
 - viena veida finanšu instrumenti, kuros 
nostiprinātas viena un tā paša veida tiesības ar vienādiem šo
tiesību īstenošanas noteikumiem;
2) 
ieguldījumu brokeru sabiedrība
 - kapitālsabiedrība, 
kas regulāri un profesionāli sniedz ieguldījumu
pakalpojumus;
3) 
dalībvalsts
 - Eiropas Savienības dalībvalsts vai 
Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
4) 
izcelsmes dalībvalsts
 - dalībvalsts saskaņā ar šā 
likuma 3.
1
 panta prasībām;
5) 
dalībvalsts uzraudzības institūcija
 - institūcija, 
kurai dalībvalsts deleģējusi ieguldījumu pakalpojumu
sniegšanas 
uzraudzības funkciju neatkarīgi no tā, vai šī institūcija 
izveidota uz likuma pamata vai arī šo funkciju tai
deleģējusi 
valsts pārvaldes iestāde, ja par šo institūciju un tās tiesībām 
un pienākumiem attiecīgā dalībvalsts
paziņojusi Eiropas 
Komisijai;
6)
 regulētais tirgus
 - daudzpusēja sistēma, kuru 
organizē vai pārvalda regulētā tirgus organizētājs un kurā
atbilstoši daudzpusējas sistēmas noteikumiem, ievērojot 
līdzvērtīgus nosacījumus, apvieno vairāku trešo personu
pirkšanas 
un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem vai 
veicina šādu interešu apvienošanu tā, ka
rezultātā tiek noslēgts 
darījums attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot 
saskaņā ar daudzpusējas
sistēmas noteikumiem, un kurai ir atļauts 
darboties, un kura pastāvīgi darbojas saskaņā ar šā likuma D 
sadaļas I
nodaļu;
7) 
regulētā tirgus organizētājs
 - kapitālsabiedrība, 
kas organizē vai pārvalda regulēto tirgu;
8) 
oficiālais saraksts
 - tāds regulētais tirgus, kuram 
regulētā tirgus organizētājs noteicis visaugstākās prasības
salīdzinājumā ar citiem tā organizētajiem regulētajiem tirgiem un 
kura darbība notiek saskaņā ar šajā likumā tam
noteiktajām 
minimālajām prasībām;
9) 
publiskā apgrozība
 - darījumu slēgšana ar regulētajā 
tirgū iekļautiem finanšu instrumentiem;
10) 
emitents
 - persona, kuras pārvedami vērtspapīri ir 
iekļauti regulētajā tirgū, kā arī persona, kura savā vārdā
emitē 
vai ir pieteikusi iekļaušanai regulētajā tirgū pārvedamus 
vērtspapīrus vai citus finanšu instrumentus. Attiecībā uz
1
/
69
regulētajā tirgū iekļautajiem depozitārajiem sertifikātiem par 
emitentu uzskata to vērtspapīru emitentu, uz kuriem
tiesības ir 
nostiprinātas depozitārajā sertifikātā neatkarīgi no tā, vai šie 
vērtspapīri ir vai nav iekļauti regulētajā tirgū;
11) 
sākotnējā izvietošana
 - emitenta vai tā pilnvarotas 
personas izteikts publiskais piedāvājums iegūt pārvedamus
vērtspapīrus vai citus finanšu instrumentus un to pirmreizējā 
izvietošana;
12) 
emisijas prospekts
 - dokuments, kurā ietverta 
detalizēta informācija par emitentu un tā emitētiem
pārvedamiem 
vērtspapīriem, par kuriem publiskā piedāvājuma izteicējs vēlas 
izteikt publisko piedāvājumu;
13) 
prospekts
 - dokuments, kurā ietverta detalizēta 
informācija par emitentu un tā emitētiem pārvedamiem
vērtspapīriem, kurus persona, kas lūdz pārvedamu vērtspapīru 
iekļaušanu regulētajā tirgū, vēlas iekļaut regulētajā tirgū;
14) 
mērķa sabiedrība
 - akciju sabiedrība, kuras akcijas 
atrodas publiskajā apgrozībā un par kuras akcijām ir
izteikts 
atpirkšanas piedāvājums;
15) 
piedāvātājs
 - persona vai personu grupa, kura 
izsaka obligāto vai brīvprātīgo akciju atpirkšanas piedāvājumu
vai veic galīgo akciju atpirkšanu vai kurai ir pienākums izteikt 
obligāto akciju atpirkšanas piedāvājumu;
16) 
centrālais vērtspapīru depozitārijs
 - 
kapitālsabiedrība Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. 
jūlija
regulas (ES) Nr. 
909/2014
 par vērtspapīru norēķinu 
uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru
depozitārijiem un grozījumiem direktīvās 
98/26/EK
 un 
2014/65/ES
 
un regulā (ES) Nr. 
236/2012
 (Dokuments attiecas uz
EEZ) 2. panta 
1. punkta 1. apakšpunkta izpratnē;
17) 
centrālā vērtspapīru depozitārija dalībnieks
 - 
dalībnieks likuma "
Par norēķinu galīgumu maksājumu un
finanšu 
instrumentu norēķinu sistēmās
" 
1. panta
 pirmās daļas 6. punkta 
izpratnē;
18) 
finanšu instrumentu tirgus dalībnieki
 - 
kredītiestādes, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai
ieguldījumu blakuspakalpojumus, ieguldījumu brokeru sabiedrības, 
emitenti, ieguldītāji, sabiedrības, kuras saskaņā ar
likumu ir 
tiesīgas pārvaldīt kopējo ieguldījumu uzņēmumus, regulētā tirgus 
organizētāji, centrālie vērtspapīru
depozitāriji, datu ziņošanas 
pakalpojumu sniedzēji, ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības, 
kuras sniedz ieguldījumu
pakalpojumus vai ieguldījumu 
blakuspakalpojumus, un citas personas, kuras veic šajā likumā 
regulētās darbības;
19) 
būtiska līdzdalība
 - personas vai vairāku personu, 
kas uz vienošanās pamata rīkojas saskaņoti, tieši vai
netieši 
iegūta līdzdalība, kas aptver 10 un vairāk procentu no 
komercsabiedrības pamatkapitāla vai balsstiesīgo akciju
vai daļu 
skaita vai dod iespēju būtiski ietekmēt komercsabiedrības finanšu 
un darbības politiku;
20) 
kontrole
 - personai ir kontrole pār 
komercsabiedrību, ja:
a) šai personai komercsabiedrībā ir izšķirošā ietekme uz 
līdzdalības pamata,
b) šai personai komercsabiedrībā ir izšķirošā ietekme uz 
koncerna līguma pamata,
c) starp šo personu un komercsabiedrību pastāv citas 
attiecības - analogas šā punkta "a" vai "b" apakšpunktā
minētajām 
attiecībām;
21) 
nozīmīga līdzdalība
 - tieši vai netieši iegūta 
līdzdalība, kas aptver piecus un vairāk procentus no emitenta
balsstiesīgā kapitāla;
22) 
Eiropas Savienības mātes ieguldījumu brokeru 
sabiedrība
 - ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas ir Eiropas
Savienības mātes iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 
26. jūnija regulas (ES) Nr. 
575/2013
 par
prudenciālajām prasībām 
attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, 
un ar ko groza regulu (ES)
Nr. 
648/2012
 (Dokuments attiecas uz 
EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
575/2013
) 4. panta 1. punkta 29. 
apakšpunkta
izpratnē;
23) 
Latvijas Republikas mātes ieguldījumu brokeru 
sabiedrība
 - Latvijas Republikā reģistrēta ieguldījumu
brokeru sabiedrība, kurai ir meitas sabiedrība - ieguldījumu 
brokeru sabiedrība, cita finanšu iestāde vai kredītiestāde -
vai 
kurai ir dalība ieguldījumu brokeru sabiedrībā, citā finanšu 
iestādē vai kredītiestādē, bet kura pati nav citas Latvijas
Republikā reģistrētas licencētas ieguldījumu brokeru sabiedrības 
vai kredītiestādes meitas sabiedrība vai Latvijas
Republikā 
reģistrētas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība;
24) 
Latvijas Republikas mātes finanšu 
pārvaldītājsabiedrība
 - Latvijas Republikā reģistrēta finanšu
pārvaldītājsabiedrība, kura nav Latvijas Republikā reģistrētas 
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes meitas
sabiedrība vai citas Latvijas Republikā reģistrētas finanšu 
pārvaldītājsabiedrības meitas sabiedrība;
25) 
ciešas attiecības
 - divu vai vairāku personu 
savstarpēja saistība:
a) dalības veidā - personai tiešā vai kontroles veidā ir 20 
vai vairāk procentu balsstiesību komercsabiedrībā vai
persona 
tiešā vai kontroles veidā ieguvusi līdzdalību, kas aptver 20 vai 
vairāk procentu no komercsabiedrības
pamatkapitāla,
b) kontroles veidā,
2
/
69
c) ja tās ir saistītas ar vienu un to pašu personu kontroles 
veidā;
26) 
sākotnējais kapitāls
 - kapitāls, kuru veido viens 
vai vairāki šādi elementi, kas atbilst Regulas Nr. 
575/2013
prasībām attiecībā uz pirmā līmeņa pamata kapitāla 
elementiem:
a) akcijas, kā arī citi kapitāla instrumenti un to emisijas 
uzcenojums,
b) iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa vai zaudējumi,
c) citi uzkrātie ienākumi, kas uzrādīti kopējo ienākumu 
pārskatā,
d) pārējās rezerves,
e) kārtējā darbības gada peļņa;
27) 
sākotnējais reģistrs
 - saraksts, kurā iekļautas 
personas, kurām pieder viena vai vairāku emitentu emitētie
finanšu instrumenti (turpmāk arī - finanšu instrumentu īpašnieki) 
un kuras finanšu instrumentus ieguvušas sākotnējās
izvietošanas 
rezultātā vai pēc finanšu instrumentu laišanas publiskajā 
apgrozībā sev piederošo finanšu instrumentu
uzskaiti nav 
pārvietojušas no sākotnējā reģistra uz sev piederošo finanšu 
instrumentu kontu;
28) 
kapitāla vērtspapīri
 - akcijas un tām pielīdzināmi 
pārvedami vērtspapīri, kas nodrošina līdzdalību
kapitālsabiedrības kapitālā, kā arī jebkura cita veida 
vērtspapīri, kas to konvertēšanas vai ar tiem piešķirto tiesību
izmantošanas rezultātā dod tiesības iegūt jebkurus iepriekš 
minētos vērtspapīrus ar nosacījumu, ka šos vērtspapīrus
emitējis 
to akciju emitents, uz kuru tie attiecas, vai kapitālsabiedrība, 
kas ietilpst minētā emitenta uzņēmumu grupā;
29)
 depozitārie sertifikāti
 - pārvedami vērtspapīri, 
kas tirgojami kapitāla tirgū un apliecina īpašumtiesības uz tāda
emitenta vērtspapīriem, kura juridiskā adrese ir citā valstī, un 
vienlaikus iekļauti tirdzniecībai regulētajā tirgū un tos var
tirgot atsevišķi no šāda emitenta vērtspapīriem;
30) 
pārvedami vērtspapīri
 - vērtspapīri, kas tirgojami 
kapitāla tirgū, izņemot maksāšanas līdzekļus, tostarp:
a) kapitāla vērtspapīri,
b) parāda vērtspapīri,
c) citi vērtspapīri, kuros nostiprinātas tiesības iegādāties 
vai atsavināt pārvedamus vērtspapīrus vai kuri paredz
norēķinus 
naudā, ko nosaka pārvedami vērtspapīri, valūta, procentu likme 
vai ienesīgums, preces, indekss vai rādītājs;
31) 
mazie un vidējie komersanti
 - komersanti, kas 
saskaņā ar to individuālajiem gada pārskatiem vai
konsolidētajiem 
gada pārskatiem atbilst vismaz diviem no šādiem trim 
kritērijiem:
a) vidējais darbinieku skaits finansiālajā gadā ir mazāks par 
250,
b) aktīvu kopsumma nepārsniedz 43 000 000 
euro
,
c) gada tīrais apgrozījums nepārsniedz 50 000 000 
euro
;
32) 
publiskā piedāvājuma izteicējs
 - persona, kas 
publiski piedāvā pārvedamus vērtspapīrus;
33) 
piedāvājuma programma
 - pasākumu kopums līdzīgas 
vai vienādas kategorijas pārvedamu vērtspapīru
(izņemot kapitāla 
vērtspapīrus) nepārtrauktai vai atkārtotai emisijai noteiktā 
laikposmā;
34) 
nepārtraukti vai atkārtoti emitēti pārvedami 
vērtspapīri
 - līdzīgas vai vienādas kategorijas pārvedami
vērtspapīri, kas emitēti nepārtrauktā emisijā vai vismaz divās 
atsevišķās emisijās, kuras notikušas 12 mēnešu laikā no
publiskā 
piedāvājuma sākuma datuma;
35) 
uzņēmēja dalībvalsts
 - valsts, kura nav izcelsmes 
dalībvalsts un kurā tiek izteikts publiskais piedāvājums vai
tiek 
lūgta pārvedamu vērtspapīru iekļaušana regulētajā tirgū, vai 
valsts, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai
kredītiestādei 
ir filiāle vai kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai
ieguldījumu 
blakuspakalpojumus, vai valsts, kurā regulētā tirgus organizētājs 
veic atbilstošus pasākumus, lai veicinātu
šajā valstī esošo 
tirgus dalībnieku piekļuvi tirdzniecībai tās sistēmā no attāluma, 
ja šī valsts atšķiras no izcelsmes
dalībvalsts;
36) 
kvalificētie ieguldītāji
 - ieguldītāji, kas par 
tādiem noteikti šā likuma 124.
1
 panta otrajā daļā vai 
atbilst šā
panta otrajā vai piektajā daļā minētajām prasībām un 
kritērijiem, kā arī personas, kuras atbilstoši šā likuma 
124.
2
panta noteikumiem atzītas par tiesīgiem darījuma 
partneriem;
37) 
publiskais piedāvājums
 - ar jebkuru līdzekļu 
starpniecību sniegta tāda informācija par piedāvājuma
noteikumiem 
un piedāvājamiem pārvedamiem vērtspapīriem, kas ļauj 
ieguldītājiem lemt par šo vērtspapīru iegādi vai
parakstīšanos uz 
tiem;
3
/
69
38) 
ārvalsts
 - valsts, kas nav Eiropas Savienības 
dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
39) 
kompetentā institūcija
 - institūcija, kurai 
dalībvalsts deleģējusi funkciju uzraudzīt emisijas prospektu un
prospektu sagatavošanas, reģistrēšanas un izplatīšanas kārtību un 
kura veic pienākumus, kas saistīti ar starptautisko
sadarbību ar 
citu dalībvalstu kompetentajām institūcijām;
40) 
saistītais uzņēmums
 - līdzdalība uzņēmumā, kurā 
grupas uzņēmumiem tieši vai netieši (ar meitas uzņēmumu
starpniecību) pieder 20 vai vairāk procentu no balsstiesīgo 
akciju (daļu) skaita, vai līdzdalība, kas dod tiesības būtiski
ietekmēt, bet ne kontrolēt ar uzņēmuma finansiālās darbības un 
pamatdarbības politiku saistīto lēmumu pieņemšanu;
41) 
atpirkšanas piedāvājums
 - piedāvātāja publiski 
izteikts piedāvājums, kas nav pašas mērķa sabiedrības
izteikts 
piedāvājums, citiem mērķa sabiedrības akcionāriem iegādāties no 
tiem visas akcijas vai daļu akciju šā likuma
D sadaļas V nodaļā 
noteiktajā kārtībā;
42) 
personas, kuras rīkojas saskaņoti
 - piedāvātājs un 
personas, kas sadarbojas ar piedāvātāju vai mērķa
sabiedrību 
saskaņā ar vienošanos, lai iegūtu mērķa sabiedrībā kontroli vai 
izjauktu veiksmīgu piedāvājumu;
43) 
parāda vērtspapīri
 - obligācijas vai cita veida 
pārvedami vērtspapirizēti parādi, kā arī depozitārie sertifikāti
attiecībā uz šādiem vērtspapīriem;
44) 
kontrolēta komercsabiedrība
 - komercsabiedrība, 
kura atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:
a) komercsabiedrībā personai ir balsstiesību vairākums,
b) personai tieši vai netieši ir tiesības ievēlēt vai atsaukt 
vairākumu valdes vai padomes locekļu, un šī persona
vienlaikus ir 
arī komercsabiedrības akcionārs (dalībnieks),
c) komercsabiedrības akcionārs (dalībnieks) ir persona, kas 
viena pati kontrolē akcionāru vai dalībnieku
balsstiesību 
vairākumu saskaņā ar vienošanos, ko šāda persona ir noslēgusi ar 
citiem attiecīgās komercsabiedrības
akcionāriem vai 
dalībniekiem,
d) personai ir kontrole pār komercsabiedrību, un šī persona to 
faktiski izmanto vai var izmantot;
45) 
regulētā informācija
 - visu veidu informācija, kuru 
emitents vai persona, kas lūgusi pārvedamu vērtspapīru
iekļaušanu 
regulētajā tirgū, dara zināmu saskaņā ar šā likuma 
3.
1
, 54. panta, D sadaļas III, IV nodaļas un Eiropas
Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa regulas (ES) Nr. 
596/2014
 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus
ļaunprātīgas 
izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvu 
2003/6/EK
 un Komisijas
direktīvas 
2003/124/EK
, 
2003/125/EK un 2004/72/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk - 
Regula Nr. 
596/2014
) 7.
un 19. panta prasībām;
46) 
elektroniskie līdzekļi
 - elektroniskais aprīkojums 
datu apstrādei, uzglabāšanai un pārraidīšanai, izmantojot
kabeļus, radioviļņus, optiskās tehnoloģijas vai citus 
elektromagnētiskos līdzekļus;
47) 
tirgus uzturētājs
 - persona, kas pastāvīgi 
nodrošina viena vai vairāku finanšu instrumentu aktīvu 
tirdzniecību
(likviditāti) tirdzniecības dienas laikā, pērkot un 
pārdodot finanšu instrumentus pašas noteiktās cenas robežās un 
par
saviem līdzekļiem;
48) 
tirdzniecības diena
 - diena vai laikposms 
attiecīgajā dienā, kad saskaņā ar regulētā tirgus organizētāja
noteikumiem attiecīgajā regulētajā tirgū iespējams veikt 
darījumus ar finanšu instrumentiem;
49) 
daudzpusējā tirdzniecības sistēma
 (turpmāk arī - DT 
sistēma) - sistēma, kuru organizē ieguldījumu brokeru
sabiedrība, 
kredītiestāde vai regulētā tirgus organizētājs un kurā, ievērojot 
līdzvērtīgus nosacījumus, apvieno trešo pušu
finanšu instrumentu 
pirkšanas un pārdošanas rīkojumus tā, ka tiek noslēgts 
darījums;
50) 
daudzpusējās tirdzniecības sistēmas organizētājs
 - 
ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai
regulētā tirgus 
organizētājs, kas saskaņā ar DT sistēmas noteikumiem nodrošina 
tās darbību;
51) 
piesaistītais aģents
 - fiziskā vai juridiskā 
persona, kas vienas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes vārdā klientiem vai iespējamiem klientiem reklamē 
vai citādi veicina ieguldījumu pakalpojumu vai
ieguldījumu 
blakuspakalpojumu izmantošanu, kurus sniedz ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde, pieņem no
klientiem un nosūta 
norādījumus vai rīkojumus attiecībā uz ieguldījumu pakalpojumiem 
vai finanšu instrumentiem,
izvieto finanšu instrumentus vai 
sniedz ieguldījumu konsultācijas klientiem vai iespējamiem 
klientiem attiecībā uz
minētajiem finanšu instrumentiem vai 
pakalpojumiem;
52) 
piesaistītā aģenta atbildīgā persona
 - 
pašnodarbinātā persona, piesaistītā aģenta izpildinstitūcijas 
loceklis
vai cita persona, kas atbilstoši kompetencei piesaistītā 
aģenta vadības līmenī ir atbildīga par piesaistītā aģenta
profesionālo darbību;
53) 
sistemātisks internalizētājs
 - ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde, kas organizēti, bieži,
sistemātiski 
un nozīmīgā apjomā veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu 
rīkojumus ārpus regulētā tirgus, DT
4
/
69
sistēmas vai organizētās 
tirdzniecības sistēmas bez daudzpusējas sistēmas organizēšanas. 
Sistemātiskā
internalizētāja darbības biežumu un sistemātiskumu 
nosaka pēc to finanšu instrumentu ārpusbiržas pārdošanas
darījumu 
skaita, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde 
veikusi savā vārdā, pildot klientu rīkojumus.
Darbības apjoma 
nozīmīgumu nosaka vai nu pēc ieguldījumu brokeru sabiedrības, vai 
kredītiestādes ārpusbiržas
tirdzniecības apjoma attiecībā pret 
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes kopējo 
tirdzniecības apjomu ar
konkrēto finanšu instrumentu, vai pēc 
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes ārpusbiržas 
tirdzniecības
apjoma attiecībā pret konkrētā finanšu instrumenta 
kopējo tirdzniecības apjomu Eiropas Savienībā;
54) 
ierobežojošs rīkojums
 - rīkojums pirkt vai pārdot 
noteiktu finanšu instrumentu daudzumu par īpaši noteiktu
cenu vai 
par labāku cenu;
55)
 
ieguldījumu konsultācija
 - personalizēta 
ieteikuma sniegšana klientam pēc viņa lūguma vai pēc ieguldījumu
brokeru sabiedrības vai kredītiestādes iniciatīvas attiecībā uz 
vienu vai vairākiem darījumiem, kas saistīti ar finanšu
instrumentiem;
56) 
rīkojumu izpilde klientu vārdā
 - darbība, kuru 
veic, lai noslēgtu līgumu par viena vai vairāku finanšu
instrumentu pirkšanu vai pārdošanu klientu vārdā, un kurā 
ietilpst līgumu slēgšana par brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes emitēto finanšu instrumentu pārdošanu emitēšanas 
brīdī;
57) 
darījumu veikšana savā vārdā
 - tirdzniecība, 
izmantojot pašu kapitālu (līdzekļus), kuras rezultātā tiek veikti
darījumi ar vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem;
58) 
portfeļa pārvaldība
 - individuālu klientu portfeļu 
pārvaldīšana atbilstoši katra klienta pilnvarojumam, ja šādos
portfeļos ietverts viens vai vairāki finanšu instrumenti;
59) 
klients
 - jebkura fiziskā vai juridiskā persona, 
kurai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde sniedz
ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus;
60) 
profesionāls klients
 - klients, kuram ir attiecīga 
pieredze, zināšanas un kompetence, lai patstāvīgi pieņemtu
ieguldījumu lēmumu un pienācīgi novērtētu riskus, ko viņš 
uzņemas;
61) 
privāts klients
 - klients, kas nav profesionāls 
klients;
62) 
finanšu analītiķis
 - ieguldījumu brokeru 
sabiedrības vai kredītiestādes darbinieks, kas izstrādā 
ieguldījumu
pētījuma saturu;
63) 
korporatīvā pārvaldība
 - pasākumu kopums 
komercsabiedrības darbības mērķu sasniegšanai un
komercsabiedrības darbības kontrolei, kā arī ar komercsabiedrības 
darbību saistīto risku novērtēšanai un pārvaldīšanai;
64) 
ieraksta datums
 - tās darbdienas datums, pēc kuras 
līdz akcionāru sapulcei atliek vēl piecas darbdienas un
kuras 
beigās tiek fiksēti attiecīgās akciju sabiedrības akcionāri un 
tiem piederošais akciju skaits akcionāra dalībai
attiecīgajā 
akcionāru sapulcē, vai emitenta vai piedāvātāja noteikts datums, 
kurā tiek noteiktas tiesības uz labumiem,
kas tiks gūti finanšu 
instrumentu notikumu rezultātā;
65) 
brīvais kapitāls
 - personai piederošo aktīvu 
vērtība, kas samazināta par šīs personas saistību vērtību un to
aktīvu vērtību, kuri uzskatāmi par ilgtermiņa ieguldījumiem;
66) 
komercsabiedrība ar samazinātu tirgus 
kapitalizāciju
 - komercsabiedrība, kuras finanšu instrumenti
iekļauti regulētajā tirgū un kuras tirgus kapitalizācijas vidējā 
vērtība, aprēķinot pēc iepriekšējo triju kalendāra gadu
beigās 
veiktās finanšu instrumentu kotēšanas rezultātiem, ir mazāka nekā 
100 000 000 
euro
;
67) 
galvenā informācija
 - būtiska, strukturēta 
informācija, kuru sniedz ieguldītājiem, lai skaidrotu tiem 
piedāvāto
vai tirdzniecībai regulētajā tirgū iekļaujamo 
vērtspapīru, to emitentu un galvotāju būtību, kā arī ar 
vērtspapīriem, to
emitentu un galvotāju saistītos riskus, un kura 
ieguldītājiem būtu nepieciešama vērtspapīru iegādes lēmuma
pieņemšanai. Galvenā informācija satur:
a) īsu aprakstu par emitentu un galvotāju būtiskākajiem 
raksturojošiem rādītājiem, tostarp informāciju par to
aktīviem, 
pasīviem, finansiālo stāvokli un riskiem, kas saistīti ar 
emitentu, galvotāju un ieguldījumiem attiecīgajos
vērtspapīros,
b) īsu aprakstu par riskiem, kas saistīti ar pārvedamiem 
vērtspapīriem un ieguldījumiem šāda veida pārvedamos
vērtspapīros, kā arī informāciju par šajos vērtspapīros 
nostiprinātajām tiesībām,
c) publiskā piedāvājuma noteikumus un informāciju par visām 
izmaksām, ko sedz ieguldītājs saistībā ar vērtspapīru
iegādi,
d) publiskā piedāvājuma iemeslus un publiskā piedāvājuma 
rezultātā gūto tīro ieņēmumu izlietojumu,
e) aprakstu par pārvedamu vērtspapīru iekļaušanu regulētajā 
tirgū;
68) 
finanšu instrumentu turēšana
 - finanšu instrumentu 
turēšana un administrēšana klientu vārdā, tostarp ar
5
/
69
finanšu 
instrumentiem veicamo darījumu nodrošināšanai nepieciešamo naudas 
līdzekļu turēšana un citu ar finanšu
instrumentu turēšanu vai 
administrēšanu saistīto pakalpojumu sniegšana, izņemot 
vērtspapīru kontu uzturēšanu
augstākajā līmenī;
69) 
oficiāla vienošanās
 - līgums, kas ir saistošs 
saskaņā ar normatīvajos aktos noteikto un paredz personai
tiesības no finanšu instrumentiem izrietošo tiesību izpildes 
dienā iegūt emitenta balsstiesīgās akcijas akciju
sabiedrībā;
70) 
finanšu instrumentu garā pozīcija
 - finanšu 
instrumenti, kas pieder personai, vai finanšu instrumenti, kas
personai dod tiesības vai uzliek pienākumu iegūt finanšu 
instrumentus;
71) 
finanšu instrumentu īsā pozīcija
 - personas 
saistības, kas izpildāmas finanšu instrumentos, vai finanšu
instrumenti, kas personai dod tiesības vai uzliek pienākumu 
atsavināt finanšu instrumentus;
72) 
finanšu instrumentu notikums
 - jebkurš fakts vai 
apstāklis, kas iespaido finanšu instrumentu nominālvērtību
vai 
citus raksturlielumus, kā arī emitenta rīcība, izpildot saistības 
pret personu, kurai ir tiesības uz labumiem finanšu
instrumentu 
notikumu rezultātā (dividenžu izmaksa, procentu izmaksa, emisijas 
sadalīšana, emisijas apvienošana un
citi līdzīgi fakti vai 
apstākļi);
73) 
mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus
 - 
daudzpusējā tirdzniecības sistēma, kurai piešķirts mazo un
vidējo 
uzņēmumu izaugsmes tirgus statuss saskaņā ar šā likuma 
133.
11
 pantu;
74) 
enerģētikas atvasināto instrumentu līgumi
 - iespēju 
līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi
un 
jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi, kas ir minēti šā 
likuma 3. panta otrās daļas 6. punktā un attiecas uz
oglēm vai 
naftu, tiek tirgoti organizētā tirdzniecības sistēmā un par ko 
var norēķināties, izmantojot tikai fizisku piegādi;
75) 
daudzpusēja sistēma
 - sistēma vai infrastruktūra, 
kurā daudzu trešo personu pirkšanas un pārdošanas
intereses var 
mijiedarboties sistēmā;
76) 
organizētā tirdzniecības sistēma
 (turpmāk arī - OT 
sistēma) - daudzpusēja sistēma, kura nav regulētais
tirgus vai 
daudzpusējā tirdzniecības sistēma un kurā var mijiedarboties 
vairākas trešo pušu pirkšanas un pārdošanas
intereses attiecībā 
uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas 
kvotām vai atvasinātiem
instrumentiem tā, ka tiek noslēgts 
darījums;
77) 
tirdzniecības vieta
 - regulētais tirgus, 
daudzpusējā tirdzniecības sistēma vai organizētā tirdzniecības 
sistēma;
78) 
likvīds tirgus
 - finanšu instrumenta vai finanšu 
instrumentu kategorijas tirgus, kurā nepārtraukti ir kāds tirgus
dalībnieks, kas ir gatavs un vēlas pirkt un pārdot, un kurš ir 
izvērtēts atbilstoši šādiem kritērijiem, ņemot vērā konkrētā
finanšu instrumenta vai konkrētās finanšu instrumentu kategorijas 
īpašās tirgus struktūras:
a) darījumu vidējais biežums un apjoms dažādos tirgus 
apstākļos, ņemot vērā finanšu instrumenta kategorijas
produktu 
būtību un aprites ciklu,
b) tirgus dalībnieku skaits un veids, tostarp tirgus 
dalībnieku skaita un tirgoto instrumentu attiecība konkrētam
produktam,
c) vidējais starpības apmērs starp pirkšanas un pārdošanas 
interesēm, ja tāds ir pieejams;
79) 
grupa
 - mātesuzņēmums un visi tā 
meitasuzņēmumi;
80) 
sapārota tirdzniecība
 - darījums, kurā starpnieks 
iesaistās starp pircēju un pārdevēju tā, lai visa darījuma
izpildes laikā starpnieks nekad netiktu pakļauts tirgus riskam, 
pirkšana un pārdošana tiek veikta vienlaikus, un kuru
noslēdz par 
cenu, ar kādu starpniekam nav nekādas citas peļņas vai zaudējumu, 
kā vien iepriekš atklāta komisijas
maksa par darījumu;
81) 
algoritmiskā tirdzniecība
 - finanšu instrumentu 
tirdzniecība, kurā datora algoritms automātiski nosaka
rīkojumu 
individuālos parametrus, tostarp - vai un kurā brīdī iniciēt 
rīkojumu, rīkojumā norādīto cenu vai apjomu vai
rīkojuma 
pārvaldību pēc tā iesniegšanas, darbojoties ar minimālu cilvēka 
līdzdalību vai bez tās, un neietver sistēmas,
kas tiek 
izmantotas, tikai lai novirzītu rīkojumus uz vienu vai vairākām 
tirdzniecības vietām vai apstrādātu rīkojumus,
neietverot 
tirdzniecības parametru noteikšanu, vai apstiprinātu rīkojumus, 
vai apstrādātu izpildītus rīkojumus pēc
tirdzniecības;
82) 
augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības 
metode
 - algoritmiskās tirdzniecības metode, kuru
raksturo:
a) infrastruktūra, kas paredzēta, lai mazinātu datu tīkla un 
cita veida aizturi, tostarp tai piemīt vismaz viena no
šādām 
īpašībām: klienta algoritmiskās tirdzniecības sistēmas un 
darījumu apstrādes sistēmas atrašanās vienā datu
centrā, klienta 
algoritmiskās tirdzniecības sistēmas un darījumu apstrādes 
sistēmas atrašanās atsevišķos datu
centros, kas savā starpā 
savienoti ar ātru un zemas aiztures savienojumu vai arī sistēmas 
savā starpā savienotas ar
ātru un tiešu elektronisko 
piekļuvi,
6
/
69
b) automātiska sistēma, kas pati bez cilvēka iesaistes iniciē, 
ģenerē, novirza (maršrutē) vai izpilda atsevišķus
tirdzniecības 
darījumus vai rīkojumus,
c) liels vienas dienas laikā nosūtīto ziņojumu, proti, 
rīkojumu, kotējumu vai anulāciju, daudzums;
83) 
tieša elektroniskā piekļuve
 - iespēja personai 
elektroniski nosūtīt rīkojumus attiecībā uz finanšu instrumentu
tieši tirdzniecības vietai, lietojot tirdzniecības vietas biedra, 
dalībnieka vai klienta tirdzniecības kodu un izmantojot
biedra, 
dalībnieka vai klienta infrastruktūru vai jebkuru citu 
tirdzniecības vietas biedra, dalībnieka vai klienta sakaru
sistēmu (tieša piekļuve tirgum) vai neizmantojot šo 
infrastruktūru (sponsorēta piekļuve);
84) 
kombinētās pārdošanas prakse
 - ieguldījumu 
pakalpojuma piedāvāšana kopā ar citu pakalpojumu vai
produktu 
vienā paketē vai viens vai vairāki produkti vai pakalpojumi ir kā 
nosacījums citam produktam vai līgumam vai to
paketei;
85) 
strukturētais noguldījums
 - noguldījums, kas 
definēts 
Noguldījumu garantiju likuma
 
1. panta
 pirmās daļas 1.
punktā un kas ir pilnībā atmaksājams, beidzoties noguldījuma 
termiņam, atbilstoši nosacījumiem, saskaņā ar kuriem
jebkādus 
procentus vai prēmijas aprēķina pēc formulas, kurā var tikt ņemti 
vērā šādi faktori:
a) indekss vai indeksu kombinācija, izņemot mainīgas likmes 
noguldījumus, kuru ienesīgums ir tieši saistīts ar
procentu 
likmju indeksu, tostarp 
Euribor
 vai 
Libor
,
b) finanšu instruments vai finanšu instrumentu 
kombinācija,
c) prece vai preču kombinācija vai citi materiāli vai 
nemateriāli neatvietojamu lietu aktīvi,
d) valūtas kurss vai valūtas kursu kombinācija;
86) 
biržā tirgots fonds
 - fonds, kura vismaz viena daļa 
vai akciju kategorija tiek tirgota visu tirdzniecības dienu
vismaz vienā tirdzniecības vietā un ar vismaz vienu tirgus 
uzturētāju, kurš veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka tā daļu
vai 
akciju biržas vērtība tirdzniecības vietā būtiski neatšķiras no 
tā neto aktīvu vērtības un, ja tāda ir, - no tā indikatīvās
neto 
aktīvu vērtības;
87) 
sertifikāti
 - vērtspapīri, kas noteikti Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija regulas (ES) Nr.
600/2014
 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza regulu 
(ES) Nr. 
648/2012
 (Dokuments attiecas uz EEZ)
(turpmāk - Regula 
Nr. 
600/2014
) 2. panta 1. punkta 27. apakšpunktā;
88) 
strukturētā finansējuma produkti
 - vērtspapīri, kas 
noteikti Regulas Nr. 
600/2014
 2. panta 1. punkta 28.
apakšpunktā;
89) 
atvasinātie instrumenti
 - instrumenti, kas noteikti 
šīs daļas 30. punkta "c" apakšpunktā un šā likuma 3.
panta otrās 
daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā;
90) 
preču atvasinātie instrumenti
 - instrumenti, kas 
definēti:
a) šīs daļas 30. punkta "c" apakšpunktā un saistīti ar preci 
vai šā likuma 3. panta otrās daļas 10. punktā minēto
bāzes 
aktīvu,
b) šā likuma 3. panta otrās daļas 5., 6., 7. un 10. 
punktā;
91) 
centrālais darījumu partneris
 - persona, kas 
noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija
regulas (EK) Nr. 
648/2012
 par ārpusbiržas atvasinātajiem 
instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu
reģistriem (turpmāk - Regula Nr. 
648/2012
) 2. panta 1. 
punktā;"
92) 
apstiprināta publicēšanas struktūra
 - persona, 
kurai saskaņā ar šo likumu ir tiesības sniegt ieguldījumu
brokeru 
sabiedrībām un kredītiestādēm pakalpojumu publicēt to vārdā 
ziņojumus par darījumiem atbilstoši Regulas Nr.
600/2014
 20. un 
21. pantam;
93) 
konsolidētu datu lentes nodrošinātājs
 (turpmāk arī 
- KDL nodrošinātājs) - persona, kurai saskaņā ar šo
likumu ir 
tiesības sniegt pakalpojumu - ziņojumu vākšanu par darījumiem ar 
finanšu instrumentiem, kas minēti Regulas
Nr. 
600/2014
 6., 7., 
10., 12., 13., 20. un 21. pantā, no regulētajiem tirgiem, DT 
sistēmām, OT sistēmām un
apstiprinātām publicēšanas struktūrām un 
ziņojumu konsolidēšanu nepārtrauktā elektroniskā faktiskā datu 
apstrādes
procesa norises laika (turpmāk -- reāllaiks) datu 
plūsmā, nodrošinot datus par katra finanšu instrumenta cenu un
apjomu;
94) 
apstiprināta ziņošanas sistēma
 - persona, kurai 
saskaņā ar šo likumu ieguldījumu brokeru sabiedrību un
kredītiestāžu vārdā ir tiesības sniegt Finanšu un kapitāla tirgus 
komisijai un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei
ziņojumus par 
darījumu detaļām;
95) 
ārvalsts sabiedrība
 - sabiedrība, kas būtu 
pielīdzināma kredītiestādei, kura sniedz ieguldījumu pakalpojumus
vai veic ieguldījumu darbības, vai ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai, ja šīs sabiedrības galvenais birojs atrastos Eiropas
7
/
69
Savienībā;
96) 
vairumtirdzniecības energoprodukti
 - 
vairumtirdzniecības energoprodukti, kas noteikti Eiropas 
Parlamenta
un Padomes 2011. gada 25. oktobra regulas (ES) Nr. 
1227/2011
 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību
(Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
1227/2011
) 2. 
panta 4. punktā;
97) 
lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti
 - 
atvasināto instrumentu līgumi, kas attiecas uz Eiropas
Parlamenta 
un Padomes 2013. gada 17. decembra regulas (ES) Nr. 
1308/2013
, ar 
ko izveido lauksaimniecības
produktu tirgu kopīgu organizāciju un 
atceļ Padomes regulas (EEK) Nr. 
922/72
, (EEK) Nr. 
234/79
, (EK) 
Nr. 
1037/2001
un (EK) Nr. 
1234/2007
 (turpmāk - Regula Nr. 
1308/2013
) 1. pantā un I pielikuma I, II, III, IV, V, VI, VII, 
VIII, IX, X, XI, XII,
XIII, XIV, XV, XVI, XVII, XVIII, XIX, XX 
daļā un XXIV daļas 1. iedaļā minētajiem produktiem;
98) 
valsts emitents
 - jebkurš no turpmāk minētajiem 
emitentiem, kas emitē parāda instrumentus:
a) Eiropas Savienība,
b) dalībvalsts, tostarp attiecīgās dalībvalsts valdības 
departaments, aģentūra vai īpašam nolūkam dalībvalsts
dibināta 
sabiedrība,
c) federālas dalībvalsts gadījumā - federācijas loceklis,
d) vairāku dalībvalstu īpašam nolūkam dibināta sabiedrība,
e) starptautiska finanšu institūcija, kuru izveidojušas divas 
vai vairākas dalībvalstis un kuras uzdevums ir nodrošināt
finansējumu un sniegt finanšu palīdzību tās locekļiem, kurus 
piemeklējušas smagas finansiāla rakstura problēmas vai
kuriem 
tādas draud,
f) Eiropas Investīciju banka;
99) 
valsts parāds
 - parāda instruments, ko emitē valsts 
emitents;
100) 
pastāvīgs informācijas nesējs
 - jebkurš 
instruments, kas klientam sniedz iespēju uzglabāt viņam personīgi
adresētu informāciju tā, lai šī informācija būtu pieejama 
turpmākai izmantošanai laikposmā, kas atbilst informācijas
mērķim, un ļauj nemainītā veidā uzrādīt uzglabāto 
informāciju;
101) 
datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji
 - 
apstiprināta publicēšanas struktūra, KDL nodrošinātājs vai
apstiprināta ziņošanas sistēma;
102) 
naudas tirgus instrumenti
 - finanšu instrumenti, 
kurus parasti tirgo naudas tirgū: valsts parādzīmes,
noguldījumu 
sertifikāti un komercsabiedrību parādzīmes, izņemot maksāšanas 
līdzekļus;
103) 
augstākā vadība
 - tādas personas (darbinieki), 
kuru amata stāvoklis dod tām iespēju būtiski ietekmēt
iestādes 
darbības virzību, bet kuras nav padomes vai valdes locekļi;
104) 
filiāle
 - teritoriāli vai citādi nošķirta 
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes 
struktūrvienība, kurai
nav juridiskās personas statusa un kura 
darbojas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes 
vārdā. Visas
struktūrvienības, kuras vienā dalībvalstī ir 
izveidojusi ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kas 
atrodas citā
dalībvalstī, uzskatāmas par vienu filiāli;
105) 
vērtspapīru finansēšanas darījums
 - darījums 
atbilstoši Regulas Nr. 
2015/2365
 3. panta 11. punktā
noteiktajam.
(2) Šādi termini atbilst Regulā Nr. 
575/2013
 lietotajiem 
terminiem:
1) 
mātes sabiedrība
 - terminam "mātesuzņēmums" Regulas 
Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta
izpratnē;
2) 
meitas sabiedrība
 - terminam "meitasuzņēmums" 
Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 16. apakšpunkta
izpratnē;
3) 
jaukta pārvaldītājsabiedrība
 - terminam "jauktas 
darbības pārvaldītājsabiedrība" Regulas Nr. 
575/2013
 4.
panta 1. 
punkta 22. apakšpunkta izpratnē.
(3) Papildus šā panta pirmajā un otrajā daļā minētajiem 
terminiem Regulas Nr. 
575/2013
 izpratnē ir lietoti šādi
termini:
1) 
finanšu iestāde
 - finanšu iestāde Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 26. apakšpunkta izpratnē;
2) 
finanšu pārvaldītājsabiedrība
 - finanšu 
pārvaldītājsabiedrība Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 20.
apakšpunkta izpratnē;
3) 
dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība
 - 
dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība Regulas Nr. 
8
/
69
3) 
dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība
 - 
dalībvalsts mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība Regulas Nr.
575/2013
 
4. panta 1. punkta 30. apakšpunkta izpratnē;
4) 
Eiropas Savienības mātes finanšu 
pārvaldītājsabiedrība
 - Eiropas Savienības mātes finanšu
pārvaldītājsabiedrība Regulas Nr. 
575/2013
 4. panta 1. punkta 31. 
apakšpunkta izpratnē;
5) 
pašu kapitāls
 - pašu kapitāls Regulas Nr. 
575/2013
 
4. panta 1. punkta 118. apakšpunkta izpratnē.
(4) Likumā lietotais termins "saistītā puse" atbilst Komisijas 
2008. gada 3. novembra regulas (EK) Nr. 
1126/2008
,
ar ko pieņem 
vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes regulu
(EK) Nr. 
1606/2002
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) pielikumā minētajā 24. SGS 
"Informācijas atklāšana par saistītajām
pusēm" lietotajam 
terminam.
(5) Piemērojot šā likuma tiesību normas, kurās ir ietverti šā 
panta pirmajā daļā minētie termini, ievēro Komisijas
2016. gada 
25. aprīļa deleģēto regulu (ES) 
2017/565
, ar ko papildina Eiropas 
Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 attiecībā uz 
ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un 
darbības nosacījumiem un
jēdzienu definīcijām minētās direktīvas 
mērķiem (Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
2017/565
) un
Komisijas 2017. gada 28. augusta deleģēto regulu 
(ES) 
2017/2294
, ar ko deleģēto regulu (ES) 
2017/565
 groza
attiecībā uz sistemātisko internalizētāju definīcijas 
konkretizēšanu direktīvas 
2014/65/ES
 vajadzībām (Dokuments
attiecas uz EEZ).
4. 
3. pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Šis likums regulē finanšu instrumentu publiskā 
piedāvājuma izteikšanas, finanšu instrumentu publiskās
apgrozības, ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu 
blakuspakalpojumu sniegšanas, datu ziņošanas pakalpojumu
sniegšanas, finanšu instrumentu tirgus dalībnieku licencēšanas, 
darbības un uzraudzības kārtību, kompetento
institūciju 
sadarbības kārtību, nosaka finanšu instrumentu tirgus dalībnieku 
un šā likuma 4.
1
 panta trešajā un ceturtajā
daļā 
minēto personu tiesības un pienākumus, kā arī atbildību par šajā 
likumā paredzēto prasību neievērošanu.";
izteikt 1.
1
 daļas 6. punktu šādā redakcijā:
"6) Regula Nr. 
648/2012
;";
papildināt 1.
1
 daļu ar 13. un 14. punktu šādā 
redakcijā:
"13) Regula Nr. 
600/2014
;
14) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija regula 
(ES) 
2016/1011
 par indeksiem, ko izmanto kā
etalonus finanšu 
instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības 
rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza
direktīvu 
2008/48/EK
, 
direktīvu 
2014/17/ES
 un regulu (ES) Nr. 
596/2014
 (Dokuments 
attiecas uz EEZ) (turpmāk -
Regula Nr. 
2016/1011
).";
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Šis likums attiecas uz šādiem finanšu instrumentiem, kuri 
šā likuma izpratnē ir:
1) pārvedami vērtspapīri;
2) naudas tirgus instrumenti;
3) ieguldījumu fondu un alternatīvo ieguldījumu fondu 
ieguldījumu apliecības (daļas) un citi pārvedami vērtspapīri, kas
apliecina līdzdalību šādos fondos vai tiem pielīdzināmos kopējo 
ieguldījumu uzņēmumos;
4) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti 
nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi, procentu likmes
nākotnes 
līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi, kuri 
saistīti ar vērtspapīriem, valūtām, procentu likmēm
vai 
ienesīgumu, emisijas kvotām vai citiem atvasinātiem 
instrumentiem, finanšu indeksiem vai finanšu rādītājiem, par
kuriem var norēķināties, izmantojot fizisku piegādi vai 
naudā;
5) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti 
nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi, nākotnes līgumi un
jebkādi 
citi atvasināto instrumentu līgumi, kuri saistīti ar precēm un 
kuru nosacījumi paredz norēķinus naudā vai
iespēju norēķināties 
naudā pēc kādas puses izvēles, ja tas nav saistīts ar līguma 
laušanu sakarā ar saistību
nepildīšanu vai līgumisko attiecību 
citādu izbeigšanu;
6) iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas 
līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi
saskaņā ar 
Regulu Nr. 
2017/565
, kuri saistīti ar precēm un par kuriem var 
norēķināties, izmantojot preces fizisku
piegādi, ja tos tirgo 
regulētajā tirgū, DT sistēmā vai OT sistēmā, izņemot 
vairumtirdzniecības energoproduktus, kas tiek
tirgoti OT sistēmā 
un par ko var norēķināties, izmantojot tikai fizisku piegādi;
7) iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas 
līgumi, nākotnes līgumi un jebkādi citi atvasināto
9
/
69
instrumentu 
līgumi saskaņā ar Regulu Nr. 
2017/565
, kuri saistīti ar precēm un 
par kuriem var norēķināties, izmantojot
preces fizisku piegādi, 
kuri nav minēti šīs daļas 6. punktā un nav paredzēti komerciāliem 
mērķiem un kuriem ir citu
atvasināto finanšu instrumentu 
īpašības;
8) atvasinātie kredītriska pārvešanas instrumenti;
9) finanšu līgumi par starpību;
10) iespēju līgumi, standartizēti tirdzniecības vietās tirgoti 
nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi, procentu likmes
nākotnes 
līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi saskaņā ar 
Regulu Nr. 
2017/565
, kuri saistīti ar
klimatiskajām izmaiņām, 
kravas vedmaksas likmēm, inflācijas līmeni vai citiem oficiāliem 
ekonomikas statistikas
rādītājiem un kuru nosacījumi paredz 
norēķinus naudā vai iespēju norēķināties naudā pēc kādas puses 
izvēles, ja tas
nav saistīts ar līguma laušanu sakarā ar saistību 
nepildīšanu vai līgumisko attiecību citādu pārtraukšanu, kā arī
jebkādiem citiem atvasināto instrumentu līgumiem, kas saistīti ar 
aktīviem, tiesībām, saistībām, indeksiem un
rādītājiem, kuri nav 
iepriekš minēti šajā daļā un kuriem ir citu atvasināto finanšu 
instrumentu īpašības, ja šos
instrumentus tirgo regulētajā tirgū, 
DT sistēmā vai OT sistēmā;
11) emisijas kvotas, kas sastāv no emisijas vienībām, kuras 
atzītas par atbilstošām emisijas kvotu tirdzniecības
jomā 
noteiktajām prasībām (emisijas kvotu tirdzniecības 
sistēma).";
izteikt ceturto un piekto daļu šādā redakcijā:
"(4) Šis likums attiecas uz ieguldījumu pakalpojumiem un 
darbībām (turpmāk - ieguldījumu pakalpojumi), kuras šā
likuma 
izpratnē ir:
1) rīkojumu pieņemšana un nosūtīšana attiecībā uz vienu vai 
vairākiem finanšu instrumentiem;
2) rīkojumu izpilde klientu vārdā;
3) darījumu veikšana savā vārdā;
4) portfeļa pārvaldība;
5) ieguldījumu konsultācijas;
6) finanšu instrumentu sākotnējā izvietošana vai finanšu 
instrumentu izvietošana, uzņemoties saistības izpirkt
finanšu 
instrumentus;
7) finanšu instrumentu izvietošana, neuzņemoties saistības 
izpirkt finanšu instrumentus;
8) DT sistēmas organizēšana;
9) OT sistēmas organizēšana.
(5) Šis likums attiecas uz ieguldījumu blakuspakalpojumiem, 
kuri šā likuma izpratnē ir:
1) finanšu instrumentu turēšana;
2) kredītu vai aizdevumu piešķiršana ieguldītājam darījumu 
veikšanai ar finanšu instrumentiem, ja komercsabiedrība,
kas 
izsniedz kredītu vai aizdevumu, ir iesaistīta darījumā ar finanšu 
instrumentiem;
3) ieteikumu sniegšana attiecībā uz kapitāla struktūru, 
darbības stratēģiju un ar to saistītiem jautājumiem, kā arī
ieteikumu un pakalpojumu sniegšana attiecībā uz komercsabiedrību 
apvienošanos un uzņēmumu iegādi;
4) valūtas maiņas pakalpojumi, ja tie saistīti ar ieguldījumu 
pakalpojumu sniegšanu;
5) ieguldījumu pētījuma, finanšu analīzes vai citas vispārīgas 
rekomendācijas sniegšana attiecībā uz darījumiem ar
finanšu 
instrumentiem;
6) ar finanšu instrumentu sākotnējo izvietošanu saistīto 
pakalpojumu sniegšana;
7) ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu 
sniegšana attiecībā uz šā panta otrās daļas 5., 6.,
7. un 10. 
punktā minēto atvasināto instrumentu bāzes aktīvu, ja tas 
saistīts ar ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu.";
papildināt pantu ar 5.
2
 daļu šādā redakcijā:
"(5
2
) Šis likums attiecas uz datu ziņošanas 
pakalpojumiem, kuri šā likuma izpratnē ir:
1) apstiprinātas publicēšanas struktūras darbība;
2) KDL nodrošinātāja darbība; 
10
/
69
3) apstiprinātas ziņošanas sistēmas darbība.";
aizstāt septītās daļas 8. punktā skaitli "5 000 000" ar 
skaitli "1 000 000";
papildināt pantu ar divpadsmito, trīspadsmito, četrpadsmito un 
piecpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(12) Šā likuma 103.
2
 pantu, 124. panta pirmās 
daļas 4., 9., 13., 14., 15., 16. un 17. punktu un otrās daļas 1. 
un 6.
punktu, 124.
2
 pantu, 126. panta pirmo daļu, 
126.
2
 panta pirmo, 1.
1
, desmito, 
vienpadsmito, divpadsmito, sešpadsmito
un septiņpadsmito daļu, 
127. panta pirmo, septīto, 7.
1
, 7.
2
 un 
vienpadsmito daļu, 128. pantu un 128.
1
 panta pirmo, 
1.
1
,
trešo, ceturto, 4.
1
, astoto, devīto un 
desmito daļu, 137.
1
 pantu, 138. pantu, 148. panta 
astoto un 8.
1
 daļu, 150. panta
pirmo, otro, trešo, 
ceturto, devīto un desmito daļu piemēro arī ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām un kredītiestādēm,
kuras pārdod strukturētos 
noguldījumus vai konsultē klientus par tiem.
(13) Šā likuma 125.
1
, 125.
2
, 
125.
3
, 129., 129.
1
, 129.
2
, 
131.
1
, 133.
16
, 133.
17
, 
133.
18
, 133.
19
 un 133.
20
 pantā
noteiktās prasības attiecībā uz klientu finanšu instrumentu un 
naudas līdzekļu aizsardzību piemēro arī:
1) ieguldījumu pārvaldes sabiedrībām un alternatīvo 
ieguldījumu fondu pārvaldniekiem;
2) kredītiestādēm, kuras nesniedz ieguldījumu pakalpojumus vai 
ieguldījumu blakuspakalpojumus, bet piedāvā
strukturētos 
noguldījumus.
(14) Šā likuma 132.
1
 panta pirmajā, otrajā, 
trešajā, ceturtajā, piektajā, sestajā, septītajā, astotajā, 
devītajā,
desmitajā, vienpadsmitajā, divpadsmitajā, 
trīspadsmitajā un četrpadsmitajā daļā noteiktās prasības piemēro 
arī šā
likuma 101. panta septītās daļas 1., 5., 12., 15. un 16. 
punktā minētajām personām, kuras ir regulētā tirgus vai DT
sistēmas biedri vai dalībnieki.
(15) Finanšu instrumentu daudzpusējā sistēma darbojas vai nu 
kā DT sistēma, vai OT sistēma, vai regulētais tirgus
saskaņā ar 
šā likuma noteikumiem."
5. 
3.
1
 pantā:
izteikt astoto daļu šādā redakcijā:
"(8) Attiecībā uz regulēto tirgu izcelsmes dalībvalsts ir 
dalībvalsts, kurā regulētais tirgus ir reģistrēts, vai, ja
saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem tam nav 
juridiskās adreses, - dalībvalsts, kurā atrodas regulētā tirgus
galvenais birojs.";
papildināt pantu ar devīto daļu šādā redakcijā:
"(9) Attiecībā uz apstiprinātu publicēšanas struktūru, KDL 
nodrošinātāju vai apstiprinātu ziņošanas sistēmu
izcelsmes 
dalībvalsts ir:
1) ja apstiprināta publicēšanas struktūra, KDL nodrošinātājs 
vai apstiprināta ziņošanas sistēma ir fiziskā persona, -
dalībvalsts, kurā atrodas tās galvenais birojs;
2) ja apstiprināta publicēšanas struktūra, KDL nodrošinātājs 
vai apstiprināta ziņošanas sistēma ir juridiskā persona,
- 
dalībvalsts, kurā atrodas tās juridiskā adrese;
3) ja apstiprinātai publicēšanas struktūrai, KDL 
nodrošinātājam vai apstiprinātai ziņošanas sistēmai saskaņā ar
savas valsts tiesību aktiem nav juridiskās adreses, - 
dalībvalsts, kurā atrodas tās galvenais birojs."
6. Aizstāt 4.
2
 pantā vārdus "Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu iestādes pieņemtajām" ar vārdiem "Eiropas Vērtspapīru un
tirgu iestādes, Eiropas Centrālās bankas vai Eiropas Banku 
iestādes pieņemtajiem lēmumiem".
7. 
7. pantā:
izteikt pirmo, otro un trešo daļu šādā redakcijā:
"(1) Tiešu vai netiešu būtisku līdzdalību regulētā tirgus 
organizētājā un ieguldījumu brokeru sabiedrībā ir tiesīga
iegūt 
tikai persona vai vairākas uz vienošanās pamata saskaņoti 
darbojošās personas (turpmāk šajā sadaļā - persona),
kas atbilst 
šajā likumā regulētā tirgus organizētāja vai ieguldījumu brokeru 
sabiedrības akcionāriem vai dalībniekiem
noteiktajām prasībām un 
nodrošina šā likuma 10. panta pirmajā daļā noteikto kritēriju 
izpildi, turklāt šai personai jābūt
finansiāli stabilai.
(2) Komisijai ir tiesības pieprasīt informāciju par personām, 
kuras pretendē uz būtisku līdzdalību (būtisku līdzdalību
faktiski 
ieguvušajām vai aizdomās par šādas līdzdalības iegūšanu turamajām 
personām), tostarp par juridisko
(reģistrēto) personu īpašniekiem 
(patiesajiem labuma guvējiem) - fiziskajām personām -, lai 
izvērtētu šo personu
atbilstību šā likuma 10. panta pirmajā daļā 
noteiktajiem kritērijiem.
11
/
69
(3) Komisijai ir tiesības identificēt uz būtisku līdzdalību 
pretendējošo (būtisku līdzdalību faktiski ieguvušo vai
aizdomās 
par šādas līdzdalības iegūšanu turamo) juridisko (reģistrēto) 
personu dibinātājus (akcionārus vai dalībniekus)
un īpašniekus 
(patiesos labuma guvējus), līdz ir iegūta informācija par 
īpašniekiem (patiesajiem labuma guvējiem) -
fiziskajām personām. 
Šo personu identificēšanai minētajām juridiskajām personām ir 
pienākums sniegt Komisijai tās
pieprasīto informāciju, ja šī 
informācija nav pieejama publiskajos reģistros, no kuriem 
Komisija ir tiesīga šādu
informāciju saņemt."
8. 
10. pantā:
izslēgt pirmās daļas pēdējo teikumu;
papildināt pantu ar 1.
1
 un 1.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(1
1
) Nosakot, vai ir izpildīti šā panta pirmajā 
daļā minētie kritēriji, Komisija neņem vērā tādas balsstiesīgās 
akcijas
vai kapitāla daļas, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrības 
vai kredītiestādes drīkst turēt, jo ir parakstījušās uz
emitētajiem finanšu instrumentiem vai to piedāvājumu, sniedzot šā 
likuma 3. panta ceturtās daļas 6. punktā minēto
pakalpojumu, ar 
noteikumu, ka balsstiesības netiek īstenotas vai citādi 
izmantotas, lai iesaistītos emitenta pārvaldībā,
un ka viena gada 
laikā pēc līdzdalības iegūšanas ieguldījumu brokeru sabiedrība 
vai kredītiestāde šīs balsstiesīgās
akcijas vai kapitāla daļas 
atsavina.
(1
2
) Ja Komisija saskaņā ar šā panta otro daļu ir 
pārtraukusi vērtēšanas periodu, šo pārtraukuma laiku vērtēšanas
periodā neieskaita.";
papildināt pantu ar 8.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(8
1
) Komisija savā izvērtējumā norāda ikvienu 
atbildīgās dalībvalsts uzraudzības institūcijas pausto viedokli 
par
potenciālo šā panta astotajā daļā minēto līdzdalības ieguvēju 
vai iebildumu pret to.";
papildināt pantu ar vienpadsmito un divpadsmito daļu šādā 
redakcijā:
"(11) Veidlapas un veidnes šā likuma 9. pantā noteiktās 
informācijas iesniegšanai, kā arī šā panta astotajā daļā
minēto 
dalībvalstu uzraudzības institūciju konsultāciju procedūras 
reglamentē Komisijas 2017. gada 13. jūnija
īstenošanas regula 
(ES) 
2017/1944
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus 
attiecībā uz standarta veidlapām,
veidnēm un procedūrām 
apspriešanas procesam attiecīgo kompetento iestāžu starpā 
saistībā ar paziņojumu par
plānotu būtiskas līdzdalības iegādi 
ieguldījumu sabiedrībā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvām
2004/39/EK
 un 
2014/65/ES
 (Dokuments attiecas uz 
EEZ).
(12) Ja Komisija ir saņēmusi paziņojumus par būtiskas 
līdzdalības iegūšanu vai palielināšanu centrālajā vērtspapīru
depozitārijā, vienā un tai pašā regulētā tirgus organizētājā vai 
ieguldījumu brokeru sabiedrībā no diviem vai vairākiem
potenciālajiem līdzdalības ieguvējiem, šos paziņojumus izskata 
nediskriminējošā veidā."
9. Aizstāt 16.
1
 pantā skaitli "5 000 000" ar 
skaitli "1 000 000".
10. 25. pantā:
izslēgt pirmajā daļā vārdus "(turpmāk - tirgus 
organizētājs)";
papildināt ceturto daļu pēc vārdiem "šo sarakstu" ar vārdiem 
"un visas izmaiņas sarakstā".
11. Aizstāt 26. panta pirmajā daļā skaitli "355 700" ar 
skaitli "730 000".
12. 
27. pantā:
papildināt 2.
1
 daļas 1. punktu pēc vārda "biedru" 
ar vārdiem "vai dalībnieku";
papildināt 2.
1
 daļas 2. punktu ar vārdiem "ieviešot 
efektīvus pasākumus šo risku mazināšanai";
papildināt 2.
1
 daļu ar 3.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"3
1
) ieviestu pārskatāmus un saistošus noteikumus 
un procedūras, kas paredz godīgu un sakārtotu tirdzniecību un
nosaka objektīvus kritērijus efektīvai rīkojumu izpildei;";
papildināt 2.
1
 daļu ar 5. un 6. punktu šādā 
redakcijā:
"5) licences piešķiršanas brīdī un turpmāk nodrošinātu 
pietiekamus finanšu resursus, lai veicinātu regulētā tirgus
atbilstošu darbību, ņemot vērā to darījumu veidu un apjomu, kuri 
noslēgti tirgū, un to risku apjomu un pakāpi, kuriem
tas 
pakļauts;
12
/
69
6) sekmētu regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku 
piekļuvi informācijai, ko emitenti, kuru pārvedami
vērtspapīri 
iekļauti regulētajā tirgū, publisko saskaņā ar šo likumu un tieši 
piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību
aktiem.";
izslēgt trešās daļas 1. punktā vārdus "(piemēram, emitenti, 
dalībnieki)";
papildināt trešās daļas 2. punktu ar vārdiem "saistībā ar 
informācijas atklāšanu atbilstoši šā likuma un tieši
piemērojamo 
Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām";
papildināt piekto un sesto daļu pēc vārda "biedru" (attiecīgā 
locījumā) ar vārdiem "vai dalībnieku" (attiecīgā
locījumā);
papildināt pantu ar trīspadsmito, četrpadsmito un piecpadsmito 
daļu šādā redakcijā:
"(13) Regulētā tirgus organizētājs nedrīkst izpildīt klienta 
rīkojumu, veicot darījumu savā vārdā, vai iesaistīties
sapārotā 
tirdzniecībā nevienā no regulētajiem tirgiem, kurus tas 
organizē.
(14) Detalizētākas prasības šā panta piemērošanai nosaka 
Komisijas 2016. gada 24. maija deleģētā regula (ES)
2017/568
, ar 
ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina 
ar regulatīvajiem tehniskajiem
standartiem par finanšu 
instrumentu pielaišanu tirdzniecībā regulētajos tirgos (Dokuments 
attiecas uz EEZ).
(15) Ja regulētais tirgus ir juridiskā persona, kuru vada vai 
organizē regulētā tirgus organizētājs, kas pats nav
regulētais 
tirgus, šajā likumā noteikto pienākumu sadalījumu starp šiem 
subjektiem katrā individuālā gadījumā nosaka
Komisija."
13. 
28. pantā:
papildināt pirmo daļu pēc vārda "biedriem" ar vārdiem "vai 
dalībniekiem";
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Regulētā tirgus organizētājs ievieš, īsteno 
un uztur pārskatāmus un nediskriminējošus noteikumus, kas
pamatojas uz objektīviem kritērijiem un ar ko tiek reglamentēta 
piekļuve regulētajam tirgum vai līdzdalība tajā.";
izteikt piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Noteikumos regulētā tirgus organizētājs reglamentē:
1) kārtību, kādā finanšu instrumentus iekļauj regulētajā tirgū 
vai izslēdz no tā;
2) regulētā tirgus uzbūvi un pārvaldību;
3) regulētajā tirgū iekļauto finanšu instrumentu emitentu 
pienākumus un emitentu uzraudzības kārtību;
4) finanšu instrumentu tirdzniecības un kotēšanas kārtību;
5) finanšu instrumentu un naudas tīrvērtes un norēķinu 
kārtību;
6) regulētā tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku 
uzņemšanas un izslēgšanas kārtību, biedru vai dalībnieku
tiesības 
un pienākumus, kā arī biedra vai dalībnieka statusa apturēšanas 
kārtību un profesionālās prasības biedra vai
dalībnieka statusā 
esošas sabiedrības darbiniekiem, kas veic darījumus regulētajā 
tirgū;
7) kārtību, kādā identificē un novērš darījumus, kuri tiek 
veikti, izmantojot iekšējo informāciju un tirgus
manipulācijas;
8) garantiju fonda darbības kārtību;
9) citas attiecības, kas saistītas ar regulētā tirgus darbību 
un finanšu instrumentu publisko apgrozību.";
izslēgt sesto daļu.
14. Aizstāt 30. panta pirmās daļas 7. punktā vārdus "iekšējās 
revīzijas" ar vārdiem "iekšējā audita".
15. Papildināt 31. pantu ar ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Komisija nosaka prasības regulētā tirgus organizētāja 
valdes un padomes locekļiem attiecībā uz viņu funkcijām
iekšējās 
kontroles sistēmas jomā."
16. Papildināt likumu ar 31.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
31.
1
 pants. Noteikumi par regulētā 
tirgus organizētāja valdes un padomes locekļa ieņemamo valdes un
13
/
69
padomes locekļa amata vietu kopējo skaitu
(1) Nosakot, cik valdes un padomes locekļa amata vietas 
regulētā tirgus organizētāja valdes vai padomes loceklis
drīkst 
ieņemt vienlaikus, tiek ņemti vērā individuālie apstākļi, kā arī 
regulētā tirgus organizētāja darbības veids, apjoms
un 
sarežģītība.
(2) Lieluma, iekšējās organizācijas un darbības veida, apjoma 
un sarežģītības ziņā nozīmīga regulētā tirgus
organizētāja valdes 
un padomes loceklis, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnvarots 
pārstāvēt Latvijas Republiku,
vienlaikus neieņem vairāk kā:
1) vienu valdes locekļa amata vietu un divas padomes locekļa 
amata vietas;
2) četras padomes locekļa amata vietas.
(3) Šā panta izpratnē par vienu valdes vai padomes locekļa 
amata vietu tiek uzskatītas valdes vai padomes locekļa
amata 
vietas:
1) vienas konsolidācijas grupas ietvaros;
2) sabiedrībās (tostarp tādās, kas nav finanšu iestādes), 
kurās regulētā tirgus organizētājam ir būtiska līdzdalība.
(4) Komisija var atļaut regulētā tirgus organizētāja valdes 
vai padomes loceklim papildus ieņemt vienu padomes
locekļa amata 
vietu.
(5) Komisija regulāri sniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādei informāciju par šā panta ceturtajā daļā minētajām
atļaujām.
(6) Šā panta izpratnē par valdes vai padomes locekļa amata 
vietu netiek uzskatītas valdes vai padomes locekļa
amata vietas 
biedrībās, nodibinājumos un citās organizācijās, kuru darbībai 
nav peļņas gūšanas rakstura."
17. 
32. pantā:
izteikt otrās daļas 3. punktu šādā redakcijā:
"3) regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļi 
neatbilst šajā likumā un Komisijas normatīvajos
noteikumos 
ietvertajām prasībām, kā arī tad, ja Komisija nav guvusi 
pietiekamu pārliecību, ka regulētā tirgus
organizētāja valdes un 
padomes locekļiem ir nevainojama reputācija, pietiekamas 
zināšanas, prasmes un pieredze un
ka viņi atvēl pietiekami daudz 
laika savu pienākumu veikšanai, vai ja ir objektīvs un pierādāms 
iemesls uzskatīt, ka
regulētā tirgus organizētāja valde un padome 
var apdraudēt tās efektīvu, pareizu un piesardzīgu pārvaldību, kā 
arī tirgus
integritāti;";
papildināt pantu ar trešo, ceturto un piekto daļu šādā 
redakcijā:
"(3) Komisija konsultējas ar attiecīgās dalībvalsts 
uzraudzības institūciju pirms licences izsniegšanas tādam
regulētā tirgus organizatoram:
1) kurš ir dalībvalstī licencētas kredītiestādes vai 
apdrošināšanas sabiedrības meitas sabiedrība;
2) kurš ir meitas sabiedrība tādai mātes sabiedrībai, kuras 
cita meitas sabiedrība ir dalībvalstī licencēta
kredītiestāde vai 
apdrošināšanas sabiedrība;
3) kuru kontrolē persona, kas kontrolē arī citu dalībvalstī 
licencētu kredītiestādi vai apdrošināšanas sabiedrību.
(4) Komisija pirms licences izsniegšanas, kā arī licencēta 
regulētā tirgus organizētāja uzraudzības gaitā no
attiecīgās 
dalībvalsts uzraudzības institūcijas pieprasa un novērtē 
informāciju par regulētā tirgus organizētāja akcionāru
piemērotību un valdes un padomes locekļu reputāciju un pieredzi, 
ja šīs personas ir iesaistītas citu tās grupas
komercsabiedrību 
pārvaldē, kurā tiks iekļauts attiecīgais regulētā tirgus 
organizētājs.
(5) Šā panta trešajā un ceturtajā daļā minētās informācijas 
apmaiņai nepieciešamās veidlapas, veidnes un
procedūras paredz 
Komisijas 2017. gada 7. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/981
, 
ar ko nosaka īstenošanas
tehniskos standartus attiecībā uz 
standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām apspriešanās 
veikšanai ar citām
kompetentajām iestādēm pirms atļaujas 
piešķiršanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 (Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
2017/981
)."
18. 
33. pantā:
izslēgt panta nosaukumā vārdus "un dublikāta izsniegšana";
izslēgt ceturto un piekto daļu.
19. Izteikt 34. panta pirmās daļas 2. punktu šādā 
redakcijā:
14
/
69
"2) regulēta tirgus organizētājs regulāri neievēro šā likuma, 
Regulas Nr. 
600/2014
 un citu normatīvo aktu prasības;".
20. Papildināt 35. pantu pēc vārda "biedrs" (attiecīgā skaitlī 
un locījumā) ar vārdiem "vai dalībnieks" (attiecīgā skaitlī
un 
locījumā).
21. Papildināt likumu ar 35.
1
, 35.
2
 un 
35.
3
 pantu šādā redakcijā:
"
35.
1
 pants. Sistēmu izturētspēja, bloķēšanas 
sistēmas un elektroniskā tirdzniecība
(1) Regulētā tirgus organizētājs ievieš efektīvas sistēmas un 
procedūras un izstrādā noteikumus, lai nodrošinātu,
ka tā 
tirdzniecības sistēmas ir izturētspējīgas, tām ir pietiekama 
kapacitāte, kas ļauj apstrādāt rīkojumus un
ziņojumus brīžos, kad 
to skaits veido ļoti lielu apjomu, tās spēj nodrošināt pienācīgu 
tirdzniecību saspringtos tirgus
apstākļos, ir pilnībā pārbaudītas 
un testētas, lai nodrošinātu minēto nosacījumu izpildi, un tām ir 
efektīvi
komercdarbības nepārtrauktības noteikumi, lai 
nodrošinātu savu pakalpojumu nepārtrauktību jebkādu savas
tirdzniecības sistēmas darbības kļūmju gadījumā.
(2) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, ka tam ir:
1) rakstveidā noslēgti līgumi ar visām ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām un kredītiestādēm, kuras ir tirgus uzturētāji
tā 
organizētajā regulētajā tirgū;
2) shēmas, lai panāktu, ka ir pietiekami liels skaits 
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestāžu, ar kurām
noslēgti līgumi par tirgus uzturētāja funkciju veikšanu tā 
organizētajā regulētajā tirgū, kurā ir paredzēta prasība
nodrošināt kotējumus par konkurētspējīgām cenām, lai tirgū būtu 
regulāra un paredzama likviditāte, ja šāda prasība
atbilst 
tirdzniecības būtībai un mērogam attiecīgajā regulētajā 
tirgū.
(3) Šā panta otrajā daļā minētajos līgumos norāda vismaz šādu 
informāciju:
1) tirgus uzturētāja pienākumus attiecībā uz likviditātes 
nodrošināšanu un, ja nepieciešams, jebkādus citus
pienākumus, kas 
izriet no piedalīšanās šā panta otrās daļas 2. punktā minētajā 
shēmā;
2) jebkādu regulētā tirgus piedāvātu atlīdzību, atlaides vai 
jebkādus citus stimulus tirgus uzturētājam par to, lai tas
nodrošina regulāru un pastāvīgu likviditāti tirgū, un, ja 
nepieciešams, jebkādas citas tiesības, kas rodas tirgus
uzturētājam no piedalīšanās šā panta otrās daļas 2. punktā 
minētajā shēmā.
(4) Regulētā tirgus organizētājs uzrauga, lai tirgus 
uzturētājs ievērotu šā panta otrās daļas 1. punktā minēto līgumu
prasības, un nodrošina to ievērošanu.
(5) Regulētā tirgus organizētājs informē Komisiju par šā panta 
otrajā daļā minēto līgumu saturu un pēc pieprasījuma
sniedz 
Komisijai visu tai nepieciešamo informāciju, lai Komisija varētu 
pārliecināties, ka regulētā tirgus uzturētājs
ievēro šā panta 
ceturtajā daļā noteikto.
(6) Regulētā tirgus organizētājs izveido efektīvas iekšējās 
kontroles sistēmas, procedūras un noteikumus, lai tā
organizētajā 
regulētajā tirgū netiktu pieņemti rīkojumi, kas pārsniedz 
regulētā tirgus organizētāja noteikto apjomu un
cenu 
robežvērtības vai kas nepārprotami ir kļūdaini.
(7) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, ka tam ir iespēja 
uz laiku apstādināt vai ierobežot tirdzniecību, ja īsā
laikposmā 
notikušas būtiskas finanšu instrumenta cenu svārstības tā 
organizētajā regulētajā tirgū vai saistītajā tirgū,
un izņēmuma 
gadījumā atcelt vai labot jebkuru darījumu, kas noslēgts tā 
organizētajā regulētajā tirgū. Regulētā tirgus
organizētājs 
nodrošina, ka tirdzniecības apstādināšanas parametrus atbilstoši 
pielāgo, ņemot vērā dažādu aktīvu
klases un apakšklases 
likviditāti, tirgus modeļa būtību un lietotāju veidus, un ka tie 
ir pietiekami, lai izvairītos no
normālas tirdzniecības darbības 
būtiskiem traucējumiem.
(8) Regulētā tirgus organizētājs paziņo Komisijai tā noteiktos 
tirdzniecības apstādināšanas parametrus un
konsekventā un 
salīdzināmā veidā informē Komisiju par jebkādām būtiskām izmaiņām 
šajos parametros. Saņemto
informāciju par minētajiem parametriem 
un to izmaiņām Komisija paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādei.
Regulētā tirgus organizētājs, kurš ir būtisks no 
likviditātes viedokļa attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu,
nodrošina, ka tam ir izveidotas nepieciešamās sistēmas un 
procedūras, lai informētu Komisiju par tirdzniecības
apstādināšanu, lai Komisija koordinētu reakciju visā tirgū kopumā 
un noteiktu tirdzniecības apstādināšanas lietderību
citās 
tirdzniecības vietās, kurās tirgo attiecīgo finanšu 
instrumentu.
(9) Regulētā tirgus organizētājs ievieš efektīvas iekšējās 
kontroles sistēmas, procedūras un noteikumus, tostarp
pieprasa 
organizētā regulētā tirgus biedriem vai dalībniekiem veikt 
atbilstošas algoritmu pārbaudes un testus,
vienlaikus radot 
apstākļus, kas sekmē un atvieglo minēto algoritmu testēšanu, lai 
nodrošinātu, ka algoritmiskās
tirdzniecības sistēmas nekaitē 
normālai tirdzniecības darbībai, un lai pārvaldītu visus normālas 
tirdzniecības darbības
traucējumus, ko rada vai var radīt 
algoritmiskās tirdzniecības sistēmas, tostarp sistēmas, kas 
ierobežo rādītāju - biedru
vai dalībnieku iesniegtie neizpildītie 
rīkojumi attiecībā pret noslēgto darījumu skaitu -, lai varētu 
palēnināt rīkojumu
plūsmu, ja pastāv risks, ka tiek sasniegta 
tirdzniecības sistēmas rīkojumu apstrādes maksimālā kapacitāte, 
kā arī
ierobežot un uzraudzīt cenas izmaiņas minimālo soli, ko 
piemēro tirgū.
15
/
69
(10) Regulētā tirgus organizētājs, kas atļauj tiešu 
elektronisko piekļuvi tā organizētajam regulētajam tirgum, 
izveido
efektīvas iekšējās kontroles sistēmas, procedūras un 
pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādu pakalpojumu saviem
klientiem 
var sniegt tikai tādi regulētā tirgus biedri vai dalībnieki, kas 
ir ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes, kam ir 
tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus dalībvalstī, un ka tiek 
noteikti kritēriji attiecībā uz to
personu piemērotību, kurām 
šādu tiešu elektronisko piekļuvi var piedāvāt, un ka regulētā 
tirgus biedrs vai dalībnieks
uzņemas atbildību par rīkojumiem un 
darījumiem, kas iesniegti vai noslēgti, izmantojot šo 
pakalpojumu. Regulētā
tirgus organizētājs arī nosaka atbilstošus 
standartus attiecībā uz risku kontroli un tirdzniecības apjomiem, 
izmantojot
šādu piekļuvi, kā arī, ja nepieciešams, lai no citiem 
attiecīgā biedra vai dalībnieka rīkojumiem vai darījumiem 
nošķirtu
rīkojumus vai apstādinātu tirdzniecību, ko veic persona, 
kas izmanto tiešu elektronisko piekļuvi. Regulētā tirgus
organizētājs ievieš atbilstošus pasākumus, lai apturētu vai 
pārtrauktu konkrētā biedra vai dalībnieka tiesības piedāvāt
klientiem tiešu elektronisko piekļuvi regulētajam tirgum, ja 
netiek ievēroti šīs daļas noteikumi.
(11) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, lai tā noteikumi 
par līdzāsatrašanās pakalpojumiem būtu pārredzami,
taisnīgi un 
nediskriminējoši.
(12) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, ka tā pakalpojumu 
komisijas maksas, tostarp maksa par darījumu
izpildi, citas 
papildu komisijas maksas un visas atlaides, ir pārredzamas, 
taisnīgas un nediskriminējošas un nerada
stimulu iesniegt, labot 
vai atcelt rīkojumus vai veikt darījumus tā, ka tiek veicināti 
neatbilstoši tirdzniecības apstākļi vai
tirgus ļaunprātīga 
izmantošana. Regulētā tirgus organizētājs piešķir atlaides par 
tirgus uzturēšanu attiecībā uz
konkrētām akcijām vai uz akciju 
grozu. Regulētā tirgus organizētājs var koriģēt komisijas maksas 
apmēru par
atceltiem rīkojumiem atkarībā no tā, cik ilgi rīkojums 
bijis izvietots tirdzniecības sistēmā, un strukturēt komisijas
maksas apmēru katram finanšu instrumentam, uz ko tā attiecas. 
Regulētā tirgus organizētājs var piemērot augstāku
komisijas 
maksu rīkojumiem, kuri vēlāk tiek atcelti, nekā rīkojumiem, kuri 
tiek izpildīti, un noteikt augstāku maksu
biedriem vai 
dalībniekiem, kuriem ir proporcionāli vairāk atcelto rīkojumu 
salīdzinājumā ar izpildītajiem rīkojumiem, kā
arī tiem biedriem 
vai dalībniekiem, kuri izmanto augstas intensitātes algoritmiskās 
tirdzniecības metodi, lai atspoguļotu
papildus radīto slogu 
sistēmas veiktspējai.
(13) Regulētā tirgus organizētājs, pamatojoties uz pazīmi vai 
marķējumu, ko norāda biedri vai dalībnieki, nodrošina
iespēju 
identificēt rīkojumus, kuru izcelsme saistīta ar algoritmisko 
tirdzniecību, dažādus algoritmus, kas izmantoti
rīkojumu 
radīšanai, un attiecīgās personas, kas iesniedz šos rīkojumus. 
Minēto informāciju regulētā tirgus organizētājs
iesniedz 
Komisijai pēc tās pieprasījuma.
(14) Regulētā tirgus organizētājs, kura izcelsmes dalībvalsts 
ir Latvijas Republika, pēc Komisijas pieprasījuma
sniedz tai 
datus par regulētajā tirgū iesniegtajiem rīkojumiem (rīkojumu 
reģistrs vai grāmata) vai nodrošina Komisijai
piekļuvi šiem 
datiem tādā veidā, lai tai būtu iespēja veikt tirdzniecības 
uzraudzību.
(15) Detalizētākas prasības šā panta piemērošanai nosaka šādi 
Eiropas Savienības tieši piemērojamie tiesību akti:
1) Komisijas 2016. gada 14. jūlija deleģētā regula (ES) 
2017/584
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 papildina ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem 
par prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietu
organizāciju 
(Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
2017/584
);
2) Komisijas 2016. gada 13. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/578
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem attiecībā uz 
regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros
precizē prasības 
par tirgus veidošanas līgumiem un shēmām (Dokuments attiecas uz 
EEZ) (turpmāk - Regula Nr.
2017/578
);
3) Komisijas 2016. gada 18. maija deleģētā regula (ES) 
2017/566
, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem
standartiem par neizpildīto rīkojumu attiecību pret darījumiem 
nolūkā novērst nesakārtotus tirdzniecības apstākļus
papildina 
Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu 
instrumentu tirgiem (Dokuments attiecas
uz EEZ);
4) Komisijas 2016. gada 6. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/573
, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem
standartiem par prasībām nodrošināt taisnīgus un 
nediskriminējošus līdzāsatrašanās pakalpojumus un maksas
struktūras papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem (turpmāk -
Regula Nr. 
2017/573
);
5) Komisijas 2016. gada 26. maija deleģētā regula (ES) 
2017/570
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem attiecībā uz 
regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, lai noteiktu
būtisku 
tirgu no likviditātes viedokļa attiecībā uz paziņojumiem par 
tirdzniecības pagaidu pārtraukšanu (Dokuments
attiecas uz 
EEZ).
35.
2
 pants. Finanšu 
instrumentu cenas izmaiņas minimālais solis
(1) Regulētā tirgus organizētājs nosaka cenas izmaiņas 
minimālā soļa režīmus tā organizētajos regulētajos tirgos
attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā 
tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu
instrumentiem, kuri noteikti Komisijas 2016. gada 14. jūlija 
deleģētajā regulā (ES) 
2017/588
, ar ko Eiropas Parlamenta
un 
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina ar regulatīvajiem 
tehniskajiem standartiem par cenas izmaiņas minimālā
soļa režīmu 
attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem un biržā 
tirgotiem fondiem (Dokuments attiecas uz EEZ)
16
/
69
(turpmāk - Regula 
Nr. 
2017/588
).
(2) Cenas izmaiņas minimālā soļa režīmus, kas minēti šā panta 
pirmajā daļā, nosaka:
1) tādus, lai ņemtu vērā viena finanšu instrumenta 
likviditātes profilu dažādos tirgos un vidējo piedāvājuma cenas 
un
pieprasījuma cenas starpību, ievērojot vēlmi nodrošināt cenu 
stabilitāti, bet nepamatoti neierobežojot turpmāku
starpības 
samazināšanu;
2) pielāgojot cenas izmaiņas minimālo soli atbilstoši katram 
finanšu instrumentam.
(3) Detalizētākas prasības šā panta piemērošanai nosaka Regula 
Nr. 
2017/588
.
35.
3
 pants. Pulksteņu 
sinhronizācija
(1) Tirdzniecības vieta un tās biedri vai dalībnieki 
sinhronizē savus pulksteņus, kurus tie izmanto, lai fiksētu 
datumu
un laiku jebkurai tirdzniecības vietā notikušai darbībai, 
par kuru nepieciešams ziņot.
(2) Precizitātes līmeni, ar kādu pulksteņi sinhronizējami 
atbilstoši starptautiskajiem standartiem, nosaka Komisijas
2016. 
gada 7. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/574
, ar ko papildina 
Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 attiecībā uz 
regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par uzņēmumu pulksteņu 
precizitātes līmeni
(Dokuments attiecas uz EEZ)."
22. 
36. pantā:
papildināt pantu pēc vārda "biedrs" (attiecīgā skaitlī un 
locījumā) ar vārdiem "vai dalībnieks" (attiecīgā skaitlī un
locījumā);
papildināt pirmo daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Regulētā tirgus organizētājs nodrošina, ka regulētā tirgus 
organizētāja biedram vai dalībniekam ir iespēja kļūt par
regulētā 
tirgus organizētāja biedru vai dalībnieku ar tiešu piekļuvi vai 
ar piekļuvi no attāluma.";
izteikt ceturtās daļas 1. un 2. punktu šādā redakcijā:
"1) ar tiešu piekļuvi, atverot filiāli;
2) ar piekļuvi no attāluma bez filiāles atvēršanas, ja 
darījumus regulētā tirgus organizētāja regulētajos tirgos var
veikt no attāluma.";
izteikt astoto daļu šādā redakcijā:
"(8) Regulētā tirgus organizētājs nodrošina vienādas tiesības 
visiem regulētā tirgus organizētāja biedriem vai
dalībniekiem. 
Regulētā tirgus organizētāja biedri vai dalībnieki, slēdzot 
savstarpējus darījumus regulētajā tirgū, var
neievērot šā likuma 
126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 
128.
2
 un 128.
3
 pantā minētās prasības. 
Regulētā tirgus
organizētāja biedri vai dalībnieki piemēro šīs 
daļas otrajā teikumā minēto šā likuma pantu prasības attiecībā uz 
saviem
klientiem, ja, rīkojoties klientu vārdā, izpilda viņu 
rīkojumus regulētajā tirgū."
23. Izslēgt 38. pantu.
24. 
39. pantā:
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Regulētā tirgus organizētājs uzrauga finanšu instrumentu 
cenu veidošanos tā organizētajos regulētajos tirgos,
kā arī 
tirdzniecības norisi, lai identificētu regulētā tirgus 
organizētāja noteikumu pārkāpumus, neatbilstošus
tirdzniecības 
apstākļus vai rīcību, kura aizliegta saskaņā ar Regulu Nr. 
596/2014
, vai sistēmas traucējumus attiecībā
uz finanšu 
instrumentu un citus šā likuma un citu normatīvo aktu 
pārkāpumus.";
papildināt trešo daļu pēc vārda "biedrs" (attiecīgā skaitlī un 
locījumā) ar vārdiem "vai dalībnieks" (attiecīgā skaitlī un
locījumā);
izteikt septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Regulētā tirgus organizētājs nekavējoties informē 
Komisiju par būtiskiem tā atklātajiem šā likuma, citu
normatīvo 
aktu un regulētā tirgus organizētāja noteikumu pārkāpumiem, 
neatbilstošiem tirdzniecības apstākļiem vai
rīcību, kura 
aizliegta saskaņā ar Regulu Nr. 
596/2014
, vai sistēmas 
traucējumiem attiecībā uz finanšu instrumentu, kā
arī par šo 
pārkāpumu sakarā pieņemtajiem lēmumiem.";
papildināt pantu ar 7.
1
, 7.
2
 un 
7.
3
 daļu šādā redakcijā:
"(7
1
) Informāciju, kas saņemta saskaņā ar šā panta 
septīto daļu, Komisija paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu
17
/
69
iestādei un pārējo dalībvalstu kompetentajām institūcijām. Par 
rīcību, kura aizliegta saskaņā ar Regulu Nr. 
596/2014
,
Komisija 
paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei un pārējo 
dalībvalstu kompetentajām institūcijām, ja ir
pārliecinājusies, 
ka šāda rīcība ir veikta vai tiek veikta.
(7
2
) Regula Nr. 
2017/565
 nosaka apstākļus, kuros 
piemērojama šā panta septītajā un 7.
1
 daļā minētā 
informācijas
sniegšanas prasība.
(7
3
) Regulētā tirgus organizētājs sniedz Komisijai 
vai attiecīgām tiesībaizsardzības iestādēm nepieciešamo
informāciju visu to faktu un apstākļu noskaidrošanai, kuri 
attiecas uz iespējamiem Regulas Nr. 
596/2014
pārkāpumiem.";
papildināt astoto daļu pēc vārda "biedri" (attiecīgā locījumā) 
ar vārdiem "vai dalībnieki" (attiecīgā locījumā).
25. 
39.
1
 pantā:
papildināt trešo daļu ar vārdiem "vai dalībnieki";
izslēgt ceturto daļu.
26. Papildināt 39.
2
 panta ceturto daļu ar vārdiem 
"vai dalībnieki".
27. Papildināt likumu ar 39.
3
 pantu šādā 
redakcijā:
"
39.
3
 pants. Sadarbība ar centrālajiem darījumu 
partneriem attiecībā uz tīrvērtes un norēķinu kārtību
(1) Lai nodrošinātu norēķinus par darījumiem regulētajā tirgū 
neatkarīgi no Regulas Nr. 
648/2012
 III, IV vai V sadaļā
noteiktā, 
regulētā tirgus organizētājam ir tiesības slēgt vienošanās par 
piekļuvi tīrvērtes iestādei, centrālajam darījumu
partnerim vai 
norēķinu sistēmai citā dalībvalstī.
(2) Neatkarīgi no Regulas Nr. 
648/2012
 III, IV vai V sadaļā 
noteiktā Komisija var ierobežot šādu vienošanos
noslēgšanu tikai 
gadījumā, kad tā pierāda, ka šie pasākumi traucē pienācīgai 
regulētā tirgus darbībai, ņemot vērā šā
likuma 133.
12
 
panta otrās daļas nosacījumus attiecībā uz norēķinu sistēmām. 
Komisija ņem vērā sistēmu pārraudzību
un uzraudzību, ko veic 
citas tīrvērtes un norēķinu sistēmu pārraudzības un uzraudzības 
institūcijas."
28. 
40. pantā:
papildināt pirmo daļu pēc vārda "biedru" ar vārdiem "vai 
dalībnieku";
aizstāt ceturtajā daļā vārdus "finanšu un kapitāla tirgus 
dalībnieku" ar vārdiem "regulētā tirgus organizētāja".
29. Papildināt 40.
1
 pantu ar trešo un ceturto daļu 
šādā redakcijā:
"(3) Komisija ir tiesīga vērsties pie Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu iestādes ar lūgumu izskatīt citā dalībvalstī reģistrēta
tirgus organizētāja pārkāpumu.
(4) Par šā panta otrajā daļā veiktajiem pasākumiem vai 
noteikto aizliegumu Komisija informē attiecīgo regulētā
tirgus 
organizētāju."
30. Aizstāt 41. panta astotajā daļā vārdu "uzturētājs" ar 
vārdu "organizētājs".
31. 55. pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Tiesības apturēt finanšu instrumentu tirdzniecību vai 
izslēgt finanšu instrumentus no regulētā tirgus, izņemot
gadījumus, kad šāda apturēšana vai izslēgšana varētu nopietni 
kaitēt ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus darbībai,
ir 
regulētā tirgus organizētājam, ja emitents nepilda finanšu 
instrumentu tirgu regulējošo normatīvo aktu prasības par
obligātās informācijas atklāšanu vai saskaņā ar šā likuma 28. 
pantu regulētā tirgus organizētāja izdoto noteikumu
prasības vai 
arī emitenta stāvoklis ir kļuvis tāds, ka tas apdraud ieguldītāju 
intereses.";
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Ja regulētā tirgus organizētājs pieņem lēmumu 
par finanšu instrumenta tirdzniecības apturēšanu vai finanšu
instrumenta izslēgšanu no regulētā tirgus, tas, ja nepieciešams 
atbalstīt minētā finanšu instrumenta apturēšanas vai
izslēgšanas 
mērķu sasniegšanu, vienlaikus lemj arī par šā likuma 3. panta 
otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10.
punktā minēto tādu 
atvasināto instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no 
regulētā tirgus, kuri ir saistīti ar
attiecīgo finanšu 
instrumentu vai atsaucas uz to.";
izteikt piekto daļu šādā redakcijā:
18
/
69
"(5) Lēmumu par finanšu instrumenta un kādu ar to saistīto 
atvasināto instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai
izslēgšanu no 
regulētā tirgus tā organizētājs nekavējoties publisko un informē 
Komisiju par šāda lēmuma
pieņemšanu.";
papildināt pantu ar 5.
1
, 5.
2
, 
5.
3
 un 5.
4
 daļu šādā redakcijā:
"(5
1
) Ja tiek apturēta finanšu instrumenta un kādu 
ar to saistīto atvasināto instrumentu tirdzniecība vai tie tiek
izslēgti no regulētā tirgus, Komisija pieprasa finanšu 
instrumentu tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no
tirdzniecības vietas arī citos regulētajos tirgos, DT sistēmās, 
OT sistēmās un sistemātiskajos internalizētājos Latvijas
Republikā, kur tiek tirgoti tie paši finanšu instrumenti un šā 
likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10.
punktā 
minētie atvasinātie finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar 
attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas uz to, ja
apturēšanas 
vai izslēgšanas pamatā ir aizdomas par tirgus ļaunprātīgu 
izmantošanu, akciju atpirkšanas piedāvājumu
vai iekšējās 
informācijas par emitentu vai finanšu instrumentu neatklāšanu, 
pārkāpjot Regulas Nr. 
596/2014
 7. un 17.
pantu, izņemot gadījumu, 
kad šāda apturēšana vai izslēgšana varētu radīt būtisku kaitējumu 
ieguldītāju interesēm vai
normālai tirgus darbībai.
(5
2
) Ja Komisija atbilstoši šajā pantā noteiktajam 
ir saņēmusi informāciju par regulētā tirgus organizētāja lēmumu
par finanšu instrumenta tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu 
no tā regulētā tirgus vai ja Komisija pati ir pieņēmusi
šādu 
lēmumu, tā publisko lēmumu un informē Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu iestādi un citu dalībvalstu uzraudzības
institūcijas. Ja 
saskaņā ar šā panta 5.
1
 daļu Komisija pieņēmusi lēmumu 
nepieprasīt, lai tiek apturēta tirdzniecība vai
izslēgts no 
tirdzniecības vietas finanšu instruments vai atvasinātais 
instruments, kas minēts šā likuma 3. panta otrās
daļas 4., 5., 
6., 7., 8., 9. un 10. punktā un kas attiecas vai atsaucas uz 
minēto finanšu instrumentu, tā nosūta
informāciju Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu iestādei un citu dalībvalstu uzraudzības 
institūcijām un pievieno attiecīgu
paskaidrojumu.
(5
3
) Ja Komisija no citas dalībvalsts uzraudzības 
institūcijas ir saņēmusi informāciju par finanšu instrumenta
tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no regulētā tirgus, 
Komisija pieprasa finanšu instrumentu tirdzniecības
apturēšanu 
vai izslēgšanu no tirdzniecības vietas arī citos regulētajos 
tirgos, DT sistēmās, OT sistēmās un
sistemātiskajos 
internalizētājos Latvijas Republikā, kur tiek tirgoti tādi paši 
finanšu instrumenti un šā likuma 3. panta
otrās daļas 4., 5., 6., 
7., 8., 9. un 10. punktā minētie atvasinātie finanšu instrumenti, 
kas ir saistīti ar attiecīgo finanšu
instrumentu vai atsaucas uz 
to, ja apturēšanas vai izslēgšanas pamatā ir aizdomas par tirgus 
ļaunprātīgu
izmantošanu, akciju atpirkšanas piedāvājumu vai 
iekšējās informācijas par emitentu vai finanšu instrumentu
neatklāšanu, pārkāpjot Regulas Nr. 
596/2014
 7. un 17. pantu, 
izņemot gadījumu, kad šāda apturēšana vai izslēgšana
varētu radīt 
būtisku kaitējumu ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus 
darbībai.
(5
4
) Detalizētākas prasības šā panta piemērošanai 
nosaka Komisijas 2016. gada 24. maija deleģētā regula (ES)
2017/569
, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem 
standartiem par finanšu instrumentu tirdzniecības apturēšanu
un 
atcelšanu papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 (Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk -
Regula Nr. 
2017/569
), Komisijas 2017. gada 15. jūnija īstenošanas regula 
(ES) 
2017/1005
, ar ko nosaka īstenošanas
tehniskos standartus 
attiecībā uz formātu un termiņiem, kas izmantojami paziņojumiem 
un publikācijām par finanšu
instrumentu tirdzniecības 
pārtraukšanu un atcelšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes direktīvu
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem 
(Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
2017/1005
) un 
Regula
Nr. 
2017/565
."
32. Aizstāt 55.
11
 panta pirmajā daļā skaitli un 
vārdu "33. punkta" ar skaitli un vārdu "31. punkta".
33. Aizstāt 61.
6
 panta ceturtās daļas ievaddaļā un 
1. punktā skaitli un vārdu "3. punkts" (attiecīgā locījumā) ar
skaitli un vārdu "4. punkts" (attiecīgā locījumā).
34. Aizstāt 66. panta pirmās daļas ievaddaļā skaitļus un 
vārdus "1. panta 44. punktā" ar skaitļiem un vārdiem "1.
panta 
pirmās daļas 42. punktā".
35. Aizstāt 69. panta astotajā un devītajā daļā vārdu 
"komercsabiedrība" ar vārdiem "akciju sabiedrība".
36. Izteikt 72. panta pirmās daļas ievaddaļu šādā 
redakcijā:
"(1) Pēc tam kad Komisija ir saņēmusi prospektu par akciju 
atpirkšanas piedāvājuma izteikšanu, tā nekavējoties,
bet ne vēlāk 
kā nākamajā darbdienā ievieto savā mājaslapā internetā un paziņo 
attiecīgajam regulētā tirgus
organizētājam šādu 
informāciju:".
37. 
74. pantā:
aizstāt pirmās daļas 1. un 2. punktā skaitli un vārdus "66. 
panta pirmajā daļā" ar skaitli un vārdiem "66. panta
ceturtajā 
daļā";
aizstāt trešajā daļā skaitļus un vārdus "66. panta pirmās 
daļas 2. punktā" ar skaitļiem un vārdiem "66. panta
ceturtās 
daļas 2. punktā".
19
/
69
38. Aizstāt 77. panta septītajā daļā skaitļus un vārdus "66. 
panta pirmās daļas 2. punktā" ar skaitļiem un vārdiem
"66. panta 
ceturtās daļas 2. punktā".
39. Izteikt 79. panta ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Ziņojumu Komisijai un regulētā tirgus organizētājam 
piedāvātājs iesniedz arī elektroniskā veidā. Regulētā tirgus
organizētājs un Komisija ziņojumu nekavējoties ievieto savā 
mājaslapā internetā."
40. Papildināt likumu ar E
1
 sadaļu šādā 
redakcijā:
"
E
1
 sadaļa
Datu ziņošanas pakalpojumi
100.
12
 pants. Tiesības sniegt datu 
ziņošanas pakalpojumus
(1) Datu ziņošanas pakalpojumus Latvijas Republikā ir tiesīgi 
sniegt datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji, kā arī
ieguldījumu 
brokeru sabiedrības, kredītiestādes, kas sniedz ieguldījumu 
pakalpojumus, un regulētā tirgus organizētāji,
kas normatīvajos 
aktos noteiktajā kārtībā saņēmuši atļauju sniegt datu ziņošanas 
pakalpojumus.
(2) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji darbojas saskaņā ar 
šo likumu, Komisijas normatīvajiem noteikumiem
un tieši 
piemērojamiem Eiropas Savienības tiesību aktiem.
(3) Komisija izveido, uztur un regulāri atjauno datu ziņošanas 
pakalpojumu sniedzēju reģistru, kurā iekļauti tie datu
ziņošanas 
pakalpojumu sniedzēji, kuri Latvijas Republikā ir tiesīgi sniegt 
attiecīgos pakalpojumus. Reģistrā norāda to
datu ziņošanas 
pakalpojumu veidu, kura sniegšanai datu ziņošanas pakalpojumu 
sniedzējs ir saņēmis atļauju vai kura
sniegšanas tiesības likumā 
noteiktajā kārtībā ir ieguvis tirdzniecības vietas organizētājs. 
Reģistru Komisija ievieto savā
mājaslapā internetā.
100.
13
 pants. Vispārīgās prasības datu 
ziņošanas pakalpojumu sniedzējam
(1) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs uzsākt 
datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanu tikai pēc tam,
kad Komisijā 
saņēmis atļauju datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanai (turpmāk 
šajā sadaļā - atļauja). Atļaujā norāda
datu ziņošanas pakalpojumu 
veidu, kuru datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs paredz sniegt. 
Atļauju Komisija
izsniedz uz nenoteiktu laiku.
(2) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs saņemt 
atļauju tikai tādā gadījumā, ja ir izpildījis visas šā
likuma, 
Komisijas normatīvo noteikumu un tieši piemērojamo Eiropas 
Savienības tiesību aktu noteiktās prasības
atļaujas 
saņemšanai.
(3) Komisija par atļaujas izsniegšanu datu ziņošanas 
pakalpojumu sniedzējam informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādi.
(4) Ja datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs vēlas, lai tam 
izsniegtajā atļaujā norādītie datu ziņošanas
pakalpojumi tiktu 
papildināti ar jaunu datu ziņošanas pakalpojumu, vai vēlas 
atteikties no kāda atļaujā norādītā datu
ziņošanas pakalpojuma 
sniegšanas, tas iesniedz Komisijai attiecīgu iesniegumu.
(5) Personai, kas saņēmusi atļauju datu ziņošanas pakalpojumu 
sniegšanai, ir tiesības pakalpojumus, kuru
sniegšanai saņemta 
atļauja, sniegt visā Eiropas Savienībā.
100.
14
 pants. Prasības datu ziņošanas 
pakalpojumu sniedzēja valdes un padomes locekļiem
(1) Par datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja valdes locekli 
var būt persona, kurai ir:
1) nevainojama reputācija;
2) pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze;
3) spēja veltīt pietiekami daudz laika savu pienākumu 
veikšanai.
(2) Komisija nosaka prasības datu ziņošanas pakalpojumu 
sniedzēja valdes un padomes locekļiem attiecībā uz
viņu funkcijām 
iekšējās kontroles sistēmas jomā.
(3) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldes 
institūcijai ir pienākums pašai vai pēc Komisijas pieprasījuma
nekavējoties atsaukt no amata valdes un padomes locekļus, ja viņi 
neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām.
(4) Datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam ir pienākums paziņot 
Komisijai par jebkādām izmaiņām informācijā
par tā valdes un 
padomes locekļiem.
100.
15
 pants. Dokumenti, kurus datu 
ziņošanas pakalpojumu sniedzējs iesniedz atļaujas 
saņemšanai
20
/
69
(1) Lai saņemtu atļauju, datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs 
iesniedz Komisijai iesniegumu. Iesniegumā norāda
datu ziņošanas 
pakalpojumu veidu, kuru tas vēlas sniegt.
(2) Vienlaikus ar iesniegumu datu ziņošanas pakalpojumu 
sniedzējs iesniedz Komisijas 2016. gada 2. jūnija
deleģētās 
regulas (ES) 
2017/571
, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvu 
2014/65/ES
 papildina attiecībā uz
regulatīvajiem 
tehniskajiem standartiem par atļauju izsniegšanu, 
organizatoriskām prasībām un darījumu publicēšanu
attiecībā uz 
datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem (Dokuments attiecas uz 
EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
2017/571
)
1. pantā noteikto 
informāciju, tostarp:
1) valdes un padomes locekļu sarakstu un minēto personu 
paziņojumu ar informāciju, kas sagatavota, ievērojot
Regulas Nr. 
2017/571
 
4. panta prasības;
2) darbības programmu, kurā norādīti datu ziņošanas 
pakalpojumu sniedzēja plānotie pakalpojumi, organizatoriskā
struktūra un cita Regulas Nr. 
2017/571
 
2. pantā paredzētā 
informācija;
3) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja iekšējās korporatīvās 
pārvaldības aprakstu, kas satur Regulas Nr.
2017/571
 3. pantā 
paredzēto informāciju.
(3) Ja pieteikumu atļaujas saņemšanai iesniedz regulētā tirgus 
organizētājs, uz tā valdes un padomes locekļiem
attiecināmas šā 
likuma 100.
14
 panta pirmās daļas prasības.
(4) Šajā pantā minētās informācijas iesniegšanai nepieciešamās 
veidlapas, veidnes un procedūras nosaka
Komisijas 2017. gada 22. 
jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/1110
, ar ko nosaka 
īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz standarta 
veidlapām, veidnēm un procedūrām saistībā ar atļaujas piešķiršanu 
datu ziņošanas pakalpojumu
sniedzējiem un saistītiem paziņojumiem 
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par 
finanšu
instrumentu tirgiem (Dokuments attiecas uz EEZ).
(5) Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai datu ziņošanas 
pakalpojumu sniedzējs precizē iesniegtos dokumentus un
informāciju.
(6) Ja līdz lēmuma pieņemšanai par atļaujas izsniegšanu notiek 
izmaiņas šā panta otrajā daļā norādītajā
informācijā vai tiek 
izdarīti grozījumi dokumentos, datu ziņošanas pakalpojumu 
sniedzēja pienākums ir nekavējoties
iesniegt Komisijai jauno 
informāciju vai attiecīgo dokumentu pilnu tekstu ar izdarītajiem 
grozījumiem.
100.
16
 pants. Atļaujas piešķiršanas 
kārtība
(1) Komisija izskata datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja 
iesniegumu atļaujas saņemšanai un pieņem lēmumu
sešu mēnešu laikā 
pēc visu lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un 
atbilstoši normatīvo aktu
prasībām sagatavoto un noformēto 
dokumentu saņemšanas dienas.
(2) Komisija neizsniedz atļauju datu ziņošanas pakalpojumu 
sniedzējam, ja tas neatbilst šajā likumā noteiktajām
prasībām, 
tostarp:
1) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja valdes loceklim vai 
locekļiem nav nevainojama reputācija;
2) pastāv objektīvs un pierādāms pamatojums, ka izmaiņas datu 
ziņošanas pakalpojumu sniedzēja vadībā varētu
apdraudēt tā 
pienācīgu un piesardzīgu pārvaldību, klientu intereses un tirgus 
integritāti.
100.
17
 pants. Atļaujas 
anulēšanas kārtība
(1) Komisija anulē datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam 
izsniegto atļauju šādos gadījumos:
1) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs nav uzsācis darbību 12 
mēnešu laikā no atļaujas izsniegšanas dienas;
2) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs nav sniedzis atļaujā 
norādītos pakalpojumus ilgāk par sešiem mēnešiem,
ja vien 
Komisija nav izsniegusi atļauju, kurā paredzēta šāda rīcība;
3) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs iesniedzis rakstveida 
iesniegumu par atļaujas anulēšanu;
4) tiek konstatēts, ka datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs 
sniedzis nepatiesas ziņas vai citādā veidā pārkāpis
normatīvo 
aktu prasības, lai saņemtu atļauju;
5) tiek konstatēts, ka datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs 
vairs neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām
atļaujas 
saņemšanai;
6) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs būtiski un 
sistemātiski neievēro normatīvo aktu un Regulas Nr. 
600/2014
prasības;
7) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējs Komisijas noteiktajā 
termiņā nav novērsis tās konstatētos normatīvo aktu
pārkāpumus.
21
/
69
(2) Komisija par datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējam 
izsniegtās atļaujas anulēšanu informē Eiropas
Vērtspapīru un 
tirgu iestādi.
(3) Informācija par datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja 
atļaujas anulēšanu tiek ievietota Komisijas mājaslapā
internetā 
un ir pieejama piecus gadus no tās ievietošanas dienas.
(4) Komisija īsteno šajā likumā noteikto datu ziņošanas 
pakalpojumu sniedzēja uzraudzību līdz brīdim, kad tas
pilnībā 
nokārtojis saistības pret saviem klientiem.
100.
18
 pants. 
Apstiprinātu publicēšanas struktūru organizatoriskās prasības
(1) Apstiprināta publicēšanas struktūra pieņem atbilstošu 
politiku un īsteno pasākumus, lai darītu publiski pieejamu
Regulas Nr. 
600/2014
 20. un 21. pantā minēto informāciju 
reāllaikā, cik vien tas ir tehniski iespējams, balstoties uz
pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju apstiprināta 
publicēšanas struktūra dara pieejamu bez maksas 15
minūšu laikā 
pēc attiecīgās informācijas publicēšanas.
(3) Apstiprināta publicēšanas struktūra nodrošina šā panta 
pirmajā daļā minētās informācijas efektīvu un
konsekventu 
izplatīšanu visiem pieejamā un nediskriminējošā veidā un formātā, 
kas atvieglo informācijas
konsolidēšanu ar līdzīgiem datiem no 
citiem avotiem.
(4) Apstiprināta publicēšanas struktūra publicētajā 
informācijā saskaņā ar šā panta pirmo daļu ietver vismaz šādas
ziņas:
1) finanšu instrumenta identifikatoru;
2) cenu, par kādu darījums tika noslēgts;
3) darījuma apjomu;
4) darījuma laiku;
5) laiku, kad tika nosūtīts paziņojums par darījumu;
6) darījuma cenas veidu;
7) tās tirdzniecības vietas kodu, kur darījums tika izpildīts 
vai kur darījums tika izpildīts ar sistemātiska
internalizētāja 
starpniecību, - kodu "SI" vai pārējos gadījumos - kodu "OTC";
8) ja nepieciešams, norādi, ka darījums tika veikts īpašos 
apstākļos.
(5) Apstiprināta publicēšanas struktūra pastāvīgi izveido un 
īsteno efektīvus administratīvos pasākumus, lai novērstu
interešu 
konfliktus ar klientiem. Apstiprināta publicēšanas struktūra, kas 
darbojas arī kā regulētā tirgus organizētājs,
kredītiestāde vai 
ieguldījumu brokeru sabiedrība, apstrādā visu apkopoto 
informāciju visiem pieejamā un
nediskriminējošā veidā un 
darbojas, ievērojot atbilstošus noteikumus, lai nodalītu dažādas 
komercdarbības funkcijas.
(6) Apstiprināta publicēšanas struktūra izveido drošības 
mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas
līdzekļu 
drošību, līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanas un 
neatļautas piekļuves risku un nepieļautu
informācijas noplūdi 
pirms tās publiskošanas. Apstiprināta publicēšanas struktūra 
nodrošina atbilstošus resursus un
rezerves sistēmas, lai tā savus 
pakalpojumus varētu sniegt nepārtraukti.
(7) Apstiprināta publicēšanas struktūra ievieš sistēmas, kas 
var efektīvi pārbaudīt tirdzniecības pārskatu pilnīgumu,
identificēt acīmredzamas kļūdas un trūkumus un pieprasīt 
ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm
ziņojumu 
atkārtotu nosūtīšanu, izlabojot pieļautās kļūdas.
(8) Kopējus formātus, datu standartus un tehniskos noteikumus 
šā panta prasību nodrošināšanai nosaka Regula
Nr. 
2017/571
 un 
Regula Nr. 
2017/565
.
100.
19
 pants. Konsolidētu 
datu lentes nodrošinātāja organizatoriskās prasības
(1) KDL nodrošinātājs pieņem atbilstošu politiku un īsteno 
pasākumus, lai apkopotu saskaņā ar Regulas Nr.
600/2014
 6. un 20. 
pantu publiskoto informāciju, konsolidētu to nepārtrauktā 
elektroniskā datu plūsmā un darītu
publiski pieejamu reāllaikā, 
cik vien tas ir tehniski iespējams, balstoties uz pamatotiem 
komerciāliem nosacījumiem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā informācija ietver vismaz 
šādas ziņas:
1) finanšu instrumenta identifikatoru;
2) cenu, par kādu darījums tika noslēgts;
22
/
69
3) darījuma apjomu;
4) darījuma laiku;
5) laiku, kad tika nosūtīts paziņojums par darījumu;
6) darījuma cenas veidu;
7) tās tirdzniecības vietas kodu, kur darījums tika izpildīts 
vai kur darījums tika izpildīts ar sistemātiska
internalizētāja 
starpniecību, - kodu "SI" vai pārējos gadījumos - kodu "OTC";
8) ja nepieciešams, informāciju saistībā ar to, ka par 
ieguldījuma lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu ir
atbildīgs 
ieguldījumu brokeru sabiedrībā izmantots datoralgoritms;
9) ja nepieciešams, norādi, ka darījums tika veikts īpašos 
apstākļos;
10) ja saskaņā ar Regulas Nr. 
600/2014
 4. panta 1. punkta "a" 
vai "b" apakšpunktu tika piešķirts atbrīvojums no
pienākuma 
publiskot šīs regulas 3. panta 1. punktā minēto informāciju, - 
atzīmi par to, kurš no minētajiem
atbrīvojumiem tika piemērots 
konkrētajam darījumam.
(3) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju dara pieejamu bez 
maksas 15 minūšu laikā pēc tam, kad KDL
nodrošinātājs to ir 
publicējis. KDL nodrošinātājs ievēro efektīvu un konsekventu 
informācijas izplatīšanu visiem
pieejamā un nediskriminējošā 
veidā un tirgus dalībniekiem viegli pieejamā un ērti izmantojamā 
formātā.
(4) KDL nodrošinātājs pieņem atbilstošu politiku un pasākumus, 
lai apkopotu saskaņā ar Regulas Nr. 
600/2014
 10.
un 21. pantu 
publiskoto informāciju, konsolidētu to nepārtrauktā elektroniskā 
datu plūsmā un darītu publiski pieejamu
reāllaikā, cik vien tas 
ir tehniski iespējams, balstoties uz pamatotiem komerciāliem 
nosacījumiem, ietverot vismaz
šādas ziņas:
1) finanšu instrumenta identifikatoru vai identificējošas 
īpašības;
2) cenu, par kādu darījums tika noslēgts;
3) darījuma apjomu;
4) darījuma laiku;
5) laiku, kad tika nosūtīts paziņojums par darījumu;
6) darījuma cenas veidu;
7) tās tirdzniecības vietas kodu, kur darījums tika izpildīts 
vai kur darījums tika izpildīts ar sistemātiska
internalizētāja 
starpniecību, - kodu "SI" vai pārējos gadījumos - kodu "OTC";
8) ja nepieciešams, norādi, ka darījums tika veikts īpašos 
apstākļos.
(5) Šā panta ceturtajā daļā minēto informāciju KDL 
nodrošinātājs dara pieejamu bez maksas 15 minūšu laikā pēc
attiecīgās informācijas publicēšanas.
(6) KDL nodrošinātājs ievēro efektīvu un konsekventu 
informācijas izplatīšanu, nodrošinot visiem ātru pieeju
informācijai nediskriminējošā veidā un vispāratzītos formātos, 
kas ir savstarpēji savietojami, viegli pieejami un
izmantojami 
tirgus dalībniekiem.
(7) KDL nodrošinātājs nodrošina, ka nosūtītie dati tiek 
konsolidēti no visiem regulētajiem tirgiem, DT sistēmām, OT
sistēmām un apstiprinātām publicēšanas struktūrām un attiecas uz 
tādiem finanšu instrumentiem, kas konkretizēti šā
panta desmitajā 
daļā minētajos tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību 
aktos.
(8) KDL nodrošinātājs paredz procedūras un īsteno pasākumus, 
lai novērstu interešu konfliktus. Īpaši regulētā
tirgus 
organizētājs vai apstiprināta publicēšanas struktūra, kas 
darbojas arī kā KDL nodrošinātājs, apstrādā visu
apkopoto 
informāciju visiem pieejamā un nediskriminējošā veidā un 
darbojas, ievērojot atbilstošus pasākumus, lai
nodalītu dažādas 
komercdarbības funkcijas.
(9) KDL nodrošinātājs izveido drošības mehānismus, lai 
garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu drošību un līdz
minimumam samazinātu datu sagrozīšanas un neatļautas piekļuves 
risku. KDL nodrošinātājs nodrošina atbilstošus
resursus un 
rezerves sistēmas, lai savus pakalpojumus varētu sniegt 
nepārtraukti.
(10) Publicējamās informācijas datu standartus, formātu un 
citus tehniskos noteikumus šā panta prasību
nodrošināšanai nosaka 
Regula Nr. 
2017/571
 un Regula 
2017/565
.
100.
20
 pants. 
Apstiprinātu ziņošanas sistēmu organizatoriskās prasības
23
/
69
(1) Apstiprināta ziņošanas sistēma pieņem atbilstošu politiku 
un īsteno pasākumus, lai pēc iespējas ātrāk, bet ne
vēlāk kā līdz 
tās darbdienas beigām, kas seko dienai, kad notika darījums, 
paziņotu Regulas Nr. 
600/2014
 26. pantā
minēto informāciju. Šo 
informāciju nosūta saskaņā ar Regulas Nr. 
600/2014
 26. pantā 
minētajām prasībām.
(2) Apstiprināta ziņošanas sistēma paredz procedūras un īsteno 
pasākumus, lai novērstu interešu konfliktus ar
klientiem. 
Apstiprināta ziņošanas sistēma, kas darbojas arī kā regulētā 
tirgus organizētājs vai ieguldījumu brokeru
sabiedrība, vai 
kredītiestāde, apstrādā visu apkopoto informāciju 
nediskriminējošā veidā, kā arī veic un uztur atbilstošus
pasākumus, lai nodalītu dažādas komercdarbības funkcijas.
(3) Apstiprināta ziņošanas sistēma izveido drošības 
mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu
drošību un autentifikāciju, līdz minimumam samazinātu datu 
sagrozīšanas un neatļautas piekļuves risku un nepieļautu
informācijas noplūdi, vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti. 
Apstiprināta ziņošanas sistēma nodrošina atbilstošus
resursus un 
rezerves sistēmas, lai tā savus pakalpojumus varētu sniegt 
nepārtraukti.
(4) Apstiprināta ziņošanas sistēma ievieš sistēmas, lai varētu 
efektīvi pārbaudīt ziņojumus par darījumu pilnīgumu,
identificēt 
acīmredzamas kļūdas un trūkumus, ko pieļāvusi konkrēta 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde,
un, ja šāda 
kļūda vai trūkums ir konstatēts, sniedz attiecīgajai ieguldījumu 
brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei
informāciju par kļūdas vai 
trūkuma skaidrojumu, pieprasot atkārtoti nosūtīt korektus 
ziņojumus par darījumiem, kuros
kļūdas vai trūkumi 
konstatēti.
(5) Apstiprināta ziņošanas sistēma ievieš sistēmas, lai varētu 
konstatēt kļūdas vai trūkumus, ko pieļāvusi
apstiprināta 
ziņošanas sistēma, un sistēma varētu koriģēt un nosūtīt Komisijai 
pareizus un pilnīgus ziņojumus par
darījumiem.
(6) Veidu, kādā apstiprināta ziņošanas sistēma var izpildīt šā 
panta pirmajā daļā minēto informācijas sniegšanas
prasību un 
konkrētas organizatoriskas prasības, kas noteiktas šā panta 
otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā,
nosaka Regula Nr. 
2017/571
."
41. 
101. pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Ieguldījumu pakalpojumus Latvijas Republikā ir tiesīgas 
sniegt tikai ieguldījumu brokeru sabiedrības un
kredītiestādes, 
apdrošināšanas brokeri - juridiskās personas, kā arī ieguldījumu 
pārvaldes sabiedrības to darbību
regulējošos normatīvajos aktos 
noteiktajā kārtībā. Ieguldījumu pakalpojumus Latvijas Republikā 
ir tiesīgas sniegt arī
ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības, 
kuru filiāles saņēmušas atļauju šā likuma 113.
4
 pantā 
noteiktajā kārtībā. DT
sistēmu ir tiesīgs organizēt arī regulētā 
tirgus organizētājs, kas saņēmis licenci regulētā tirgus 
organizēšanai un šā
likuma 103.
1
 pantā noteiktajā 
kārtībā - atļauju organizēt DT sistēmu. OT sistēmu ir tiesīgs 
organizēt arī regulētā tirgus
organizētājs, kas saņēmis licenci 
regulētā tirgus organizēšanai un šā likuma 103.
1
 pantā 
noteiktajā kārtībā - atļauju
organizēt OT sistēmu.";
izslēgt 3.
1
 daļu;
izslēgt piektās daļas otro un trešo teikumu;
papildināt sesto daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Par visām izsniegtajām licencēm un atļaujām Komisija informē 
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi.";
izteikt septītās daļas 5., 6. un 7. punktu šādā redakcijā:
"5) Latvijas Republikā reģistrētu ieguldījumu pārvaldes 
sabiedrību, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku,
pensiju 
fondu, dalībvalstī reģistrētu ieguldījumu pārvaldes sabiedrību, 
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu, alternatīvo
ieguldījumu fondu 
pārvaldnieku, pensiju fondu darbību, kā arī turētājbankas 
funkciju atbilstoši 
Ieguldījumu pārvaldes
sabiedrību likumā
, 
Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likumā
 un likumā 
"
Par privātajiem pensiju fondiem
"
paredzētajam;
6) personām, kuras tikai veic darījumus savā vārdā ar finanšu 
instrumentiem, kas nav preču atvasinātie instrumenti
vai emisijas 
kvotas vai to atvasinātie finanšu instrumenti, un kuras nesniedz 
citus ieguldījumu pakalpojumus attiecībā
uz finanšu 
instrumentiem, kas nav preču atvasinātie instrumenti vai emisijas 
kvotas vai to atvasinātie finanšu
instrumenti, bet kuras nav:
a) tirgus uzturētāji,
b) regulētā tirgus vai DT sistēmas biedri vai dalībnieki, no 
vienas puses, vai tādas personas, kurām ir tieša
elektroniskā 
piekļuve tirdzniecības vietai, no otras puses, izņemot nefinanšu 
sabiedrības, kas tirdzniecības vietā veic
darījumus, kurus var 
objektīvi izmērīt kā tādus, kas samazina riskus, kuri ir tieši 
saistīti ar šo nefinanšu sabiedrību vai
to grupu komercdarbību 
vai kases finansēšanas darbību,
24
/
69
c) personas, kuras izmanto augstas intensitātes algoritmiskās 
tirdzniecības metodi,
d) personas, kuras, izpildot klientu rīkojumus, darījumus veic 
savā vārdā;
7) Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībniekiem un citām 
līdzīgu funkciju veicošām valsts iestādēm, un tām valsts
iestādēm, kuru pienākums ir pārvaldīt valsts parādu vai 
iesaistīties šādā pārvaldīšanā, kā arī starptautiskām finanšu
institūcijām, kuras dibinājušas divas vai vairākas dalībvalstis, 
lai piesaistītu finanšu līdzekļus un finansiāli palīdzētu šo
starptautisko finanšu institūciju locekļiem, kuriem ir nopietnas 
finanšu problēmas vai pastāv šādu problēmu risks;";
izslēgt septītās daļas 8. punktu;
izteikt septītās daļas 9. punktu šādā redakcijā:
"9) personām, kuras, veicot ar šo likumu nereglamentētu 
profesionālo darbību, sniedz ieguldījumu konsultācijas un
nesaņem 
par to atsevišķu atlīdzību;";
izslēgt septītās daļas 10. un 11. punktu;
papildināt septīto daļu ar 12., 13., 14., 15. un 16. punktu 
šādā redakcijā:
"12) operatoriem, kuriem piemērojamas likuma "
Par 
piesārņojumu
" prasības un kuri, tirgojot emisijas kvotas,
nepilda 
klienta rīkojumus un nesniedz nekādus ieguldījumu pakalpojumus 
vai neveic nekādas ieguldījumu darbības,
izņemot tirdzniecību 
savā vārdā, ar noteikumu, ka minētās personas neizmanto augstas 
intensitātes algoritmiskās
tirdzniecības metodi;
13) pārvades sistēmas operatoriem 
Elektroenerģijas tirgus 
likuma
 vai 
Enerģētikas likuma
 izpratnē, kad tie veic
savus 
uzdevumus saskaņā ar minētajiem likumiem vai Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2009. gada 13. jūlija regulu
(EK) Nr. 
714/2009
 par 
nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas 
pārrobežu tirdzniecībā un par regulas
(EK) Nr. 
1228/2003
 
atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ), vai Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 13. jūlija
regulu (EK) Nr. 
715/2009
 par 
nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un 
par regulas (EK) Nr.
1775/2005
 atcelšanu (Dokuments attiecas uz 
EEZ), vai citiem tiesību aktiem, kas pieņemti atbilstoši 
minētajām
regulām, un ikvienu personu, kura sniedz pakalpojumus 
šo operatoru vārdā;
14) centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, ciktāl tie 
regulēti tieši piemērojamos Eiropas Savienības tiesību aktos;
15) personām, kuras tirgojas savā vārdā, tostarp tirgus 
uzturētājiem, kas slēdz darījumus ar preču atvasinātiem
instrumentiem vai emisijas kvotām, vai to atvasinātiem 
instrumentiem, izņemot personas, kuras, izpildot klientu
rīkojumus, darījumus veic savā vārdā;
16) personām, kuras klientiem vai piegādātājiem atbilstoši 
savai pamatdarbībai sniedz ieguldījumu pakalpojumus,
kas nav 
darījumi savā vārdā, attiecībā uz preču atvasinātiem 
instrumentiem vai emisijas kvotām, vai to atvasinātiem
instrumentiem.";
papildināt pantu ar astoto, devīto, desmito, vienpadsmito, 
divpadsmito, trīspadsmito, četrpadsmito, piecpadsmito un
sešpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(8) Šā panta septītās daļas 13. punktā noteiktais attiecas 
tikai uz šajā 
punktā minētajām personām, ja tās sniedz
ieguldījumu pakalpojumus attiecībā uz preču atvasinātiem 
instrumentiem, tikai lai veiktu šā panta septītās daļas 13.
punktā minētās darbības. Minētais neattiecas uz otrreizējā tirgus 
darbību, tostarp platformu otrreizējai tirdzniecībai ar
finansiālās pārvades tiesībām Komisijas 2016. gada 26. septembra 
regulas (ES) 
2016/1719
, ar ko izveido nākotnes
jaudas 
piešķiršanas vadlīnijas (Dokuments attiecas uz EEZ) izpratnē.
(9) Šā panta septītās daļas 15. un 16. punktā minēto personu 
darbība ir papilddarbība to pamatdarbībai
komercsabiedrību grupas 
ietvaros. Ja to pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu 
sniegšana vai 
Kredītiestāžu likumā
noteikto finanšu pakalpojumu 
sniegšana, vai tirgus uzturēšana attiecībā uz preču atvasinātiem 
instrumentiem, minētās
personas neizmanto augstas intensitātes 
algoritmiskās tirdzniecības metodi un katru gadu informē Komisiju 
par to, ka
tās izmanto šā panta septītās daļas 15. un 16. punktā 
minēto atbrīvojumu, kā arī pēc Komisijas pieprasījuma sniedz
skaidrojumu par iemesliem, kuru dēļ tās šā panta septītās daļas 
15. un 16. punktā minēto darbību uzskata par
papilddarbību to 
pamatdarbībai.
(10) Personas, kurām piemēro atbrīvojumu saskaņā ar šā panta 
septītās daļas 1., 5. vai 15. un 16. punktu, var
neievērot 
minētās daļas 6. punktā noteiktos nosacījumus, lai atbilstu 
atbrīvojuma kritērijiem.
(11) Šā panta septītajā daļā minētie subjekti ievēro šā likuma 
133.
14
 un 133.
15
 panta prasības.
(12) Ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes, kuras 
regulēti, bieži, regulāri un būtiski darbojas savā vārdā,
izpildot klientu rīkojumus ārpus regulētā tirgus, DT sistēmā vai 
OT sistēmā, darbojas saskaņā ar Regulas Nr. 
600/2014
III 
sadaļu.
(13) Neatkarīgi no Regulas Nr. 
600/2014
 23. un 28. pantā 
noteiktā attiecībā uz visiem darījumiem ar finanšu
25
/
69
instrumentiem, 
kas nav noslēgti daudzpusējā sistēmā vai sistemātiskā 
internalizētājā, ievēro Regulas Nr. 
600/2014
 III
sadaļas 
noteikumus.
(14) Regula Nr. 
2017/565
 nosaka gadījumus, kad šā panta 
septītās daļas 3. punktā minētā darbība uzskatāma par
tādu, ko 
veic neregulāri.
(15) Komisijas 2016. gada 1. decembra deleģētā regula (ES) 
2017/592
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem 
attiecībā uz nosakāmajiem
kritērijiem, ja darbību uzskata par 
papilddarbību pamatdarbībai (Dokuments attiecas uz EEZ) nosaka 
kritērijus, pēc
kuriem konstatē, vai šā panta septītās daļas 15. 
un 16. punktā minētās darbības uzskatāmas par papilddarbību
komercsabiedrību grupas ietvaros.
(16) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir 
pienākums visā Komisijas izsniegtās licences vai atļaujas
darbības laikā nodrošināt likuma prasību izpildi."
42. 
102. pantā:
aizstāt 2.
1
 daļā skaitļus un vārdu "7. un 8." ar 
skaitļiem un vārdu "6. un 7.";
aizstāt devītās daļas ievaddaļā, desmitajā daļā un 
vienpadsmitās daļas ievaddaļā skaitli un vārdu "3. punktā" ar
skaitli un vārdu "4. punktā";
izteikt četrpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(14) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir tiesības sniegt 
ieguldījumu pakalpojumus un ieguldījumu
blakuspakalpojumus ar 
citas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes 
starpniecību, ievērojot šā likuma 128.
1
panta astoto, 
devīto un desmito daļu."
43. 
103. pantā:
izslēgt pirmās daļas 4. punktu;
izteikt piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Kredītiestādei ir tiesības sniegt ieguldījumu 
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus ar ieguldījumu
brokeru sabiedrības vai kredītiestādes starpniecību, ievērojot šā 
likuma 128.
1
 panta astoto, devīto un desmito 
daļu."
44. Izteikt likuma 103.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
103.
1
 pants. Tirgus organizētāja tiesības 
sniegt daudzpusējās tirdzniecības sistēmas un organizētās
tirdzniecības sistēmas organizēšanas ieguldījumu 
pakalpojumu
(1) Latvijas Republikā reģistrēts tirgus organizētājs, kas 
likumā noteiktajā kārtībā saņēmis licenci regulētā tirgus
organizēšanai, pirms DT sistēmas vai OT sistēmas darbības 
uzsākšanas iesniedz Komisijai šādus dokumentus:
1) DT sistēmas organizēšanas pakalpojuma gadījumā - šā likuma 
133.
4
 un 133.
5
 pantā minēto noteikumu
projektus;
2) OT sistēmas organizēšanas pakalpojuma gadījumā - šā likuma 
133.
4
 un 133.
6
 pantā minēto noteikumu
projektus;
3) grozījumus šā likuma 30. panta pirmās daļas 3., 4., 5., 6., 
7., 8. un 9. punktā minētajos dokumentos, ja šādi
grozījumi 
izdarāmi saistībā ar DT sistēmas vai OT sistēmas 
organizēšanu.
(2) Latvijas Republikā reģistrēts tirgus organizētājs ir 
tiesīgs uzsākt DT sistēmas vai OT sistēmas darbību, ja 30
dienu 
laikā no šā panta pirmajā daļā minēto dokumentu iesniegšanas 
dienas nav saņēmis Komisijas iebildumus.
(3) Citā dalībvalstī reģistrēts tirgus organizētājs ir tiesīgs 
organizēt DT sistēmu vai OT sistēmu Latvijas Republikā,
ja 
izcelsmes valstī ir ieguvis tiesības veikt šo ieguldījumu 
pakalpojumu. Citā dalībvalstī reģistrēts tirgus organizētājs ir
tiesīgs uzsākt DT sistēmas vai OT sistēmas darbību Latvijas 
Republikā saskaņā ar šā likuma 113.
2
 panta
noteikumiem."
45. 
103.
2
 pantā:
papildināt pirmo daļu pēc vārdiem "un sniegtu" ar vārdu 
"ieguldījumu";
papildināt pirmo daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir tiesības 
izmantot piesaistīto aģentu, ja tas reģistrēts šā panta
26
/
69
sestajā 
daļā minētajā piesaistīto aģentu reģistrā.";
papildināt pantu ar 5.
1
 un 5.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(5
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde, kas vēlas izmantot piesaistīto aģentu, iesniedz 
Komisijai
attiecīgu iesniegumu par piesaistītā aģenta 
reģistrēšanu piesaistīto aģentu reģistrā, norādot šā panta 
sestajā daļā
minēto informāciju, un pievieno apliecinājumu, ka 
piesaistītā aģenta atbildīgā persona un darbinieki atbilst šā 
panta
otrajā un trešajā daļā noteiktajiem kritērijiem.
(5
2
) Komisija 10 darbdienu laikā pēc šā panta 
5.
1
 daļā minētā iesnieguma saņemšanas reģistrē 
piesaistīto aģentu
piesaistīto aģentu reģistrā vai nosūta 
atteikumu ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei 
reģistrēt piesaistīto
aģentu, ja tas neatbilst šā panta otrajā un 
trešajā daļā noteiktajiem kritērijiem.";
izteikt sestās daļas ievaddaļu šādā redakcijā:
"(6) Komisija uztur piesaistīto aģentu reģistru, kurā ieraksta 
šādas ziņas:";
izteikt septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Piesaistīto aģentu reģistrs ir publiski pieejams 
Komisijas mājaslapā internetā, tam ir publiska ticamība, un
jebkurai personai ir tiesības ar to iepazīties.";
papildināt devīto daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nekavējoties 
paziņo Komisijai, ja tās izraudzītais piesaistītais
aģents 
neatbilst šā panta prasībām vai ir pārkāpis šā likuma 
prasības.";
izteikt desmitās daļas ievaddaļu šādā redakcijā:
"(10) Komisija anulē piesaistītā aģenta reģistrāciju un 
izslēdz piesaistīto aģentu no piesaistīto aģentu reģistra, 
ja:".
46. Izteikt 105. pantu šādā redakcijā:
"
105. pants. Vispārīgās prasības licences 
saņemšanai
Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga saņemt licenci, ja 
tās:
1) sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma, Komisijas normatīvo 
noteikumu un Regulas Nr. 
575/2013
 prasībām;
2) valdes un padomes (ja tāda izveidota) locekļi atbilst šā 
likuma prasībām;
3) akcionāri (dalībnieki) atbilst šā likuma prasībām;
4) valdes priekšsēdētājs un vismaz vēl viens valdes loceklis 
ir kompetenti ieguldījumu jautājumos;
5) galvenais birojs atrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā ir tās 
juridiskā adrese."
47. Papildināt likumu ar 105.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
105.
1
 pants. Prasības ieguldījumu brokeru 
sabiedrības akcionāriem (dalībniekiem)
Ieguldījumu brokeru sabiedrības akcionāri (dalībnieki), kuriem 
ir būtiska līdzdalība, var būt tikai personas:
1) kurām ir nevainojama reputācija;
2) kurām ir finansiālā stabilitāte un kuru finanšu līdzekļu 
ieguves tiesiskumu iespējams dokumentāri pierādīt.
Izvērtējot 
akcionāru (dalībnieku) finansiālo stabilitāti, ja persona nav 
kredītiestāde vai apdrošināšanas sabiedrība, ņem
vērā, vai 
personai ir pietiekams brīvais kapitāls;
3) kuras iespējams identificēt."
48. Izteikt 106. pantu šādā redakcijā:
"
106. pants. Prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības 
amatpersonām
(1) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētāju, 
valdes locekli, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un 
terorisma finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo 
personu, ārvalsts ieguldījumu brokeru
sabiedrības filiāles vai 
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles citā dalībvalstī 
vadītāju var būt persona:
1) kura ir kompetenta finanšu vadības jautājumos. Par 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo personu var būt 
arī persona, kura ir kompetenta uzņēmuma vadības
27
/
69
jautājumos;
2) kurai ir nepieciešamā izglītība un triju gadu attiecīga 
profesionālā darba pieredze atbilstoša lieluma
komercsabiedrībā, 
organizācijā vai iestādē;
3) kurai ir nevainojama reputācija;
4) kurai nav atņemtas tiesības veikt komercdarbību.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētājam, 
valdes locekļiem, ārvalsts ieguldījumu brokeru
sabiedrības 
filiāles vai ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles citā 
dalībvalstī vadītājam nepieciešama augstākā
izglītība.
(3) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes priekšsēdētāju, 
valdes locekli, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un 
terorisma finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgo 
personu, ārvalsts ieguldījumu brokeru
sabiedrības filiāles vai 
ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles citā dalībvalstī 
vadītāju nevar būt persona, kura:
1) ir sodīta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu 
(neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas);
2) par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu notiesāta, 
atbrīvojot no soda vai pret kuru kriminālprocess izbeigts uz
nereabilitējoša pamata.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes pienākums ir 
nekavējoties atsaukt no amata šā panta pirmajā daļā
minētās 
personas, ja tās neatbilst šā panta pirmās daļas prasībām vai uz 
tām var attiecināt šā panta trešās daļas 1.
vai 2. punktu.
(5) Par ieguldījumu brokeru sabiedrības padomes priekšsēdētāju 
un padomes locekli var būt persona, kura atbilst
šā panta pirmās 
daļas 1., 2., 3. un 4. punkta prasībām. Par ieguldījumu brokeru 
sabiedrības padomes priekšsēdētāju
vai padomes locekli nevar būt 
persona, uz kuru var attiecināt šā panta trešās daļas 1. vai 2. 
punktu.
(6) Akcionāru vai dalībnieku sapulcei ir pienākums 
nekavējoties atsaukt no amata šā panta piektajā daļā minētās
personas, ja tās neatbilst attiecīgajā daļā noteiktajām 
prasībām.
(7) Komisija ieguldījumu brokeru sabiedrībai nepiešķir atļauju 
sniegt ieguldījumu pakalpojumus, kamēr tā nav
informēta par 
akcionāru vai dalībnieku identitāti, par fiziskajām vai 
juridiskajām personām, kurām ir būtiska līdzdalība,
un par 
minētās līdzdalības apmēru."
49. 
107. pantā:
izteikt otrās daļas 1. punktu šādā redakcijā:
"1) informāciju par valdes un padomes (ja tāda izveidota) 
locekļiem atbilstoši Komisijas 2016. gada 14. jūlija
deleģētās 
regulas (ES) 
2017/1943
, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un 
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 attiecībā uz
regulatīvajiem 
tehniskajiem standartiem par informāciju un prasībām atļauju 
piešķiršanai ieguldījumu brokeru
sabiedrībām (Dokuments attiecas 
uz EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
2017/1943
) prasībām;";
aizstāt otrās daļas 3. punkta "e" apakšpunktā vārdus "iekšējās 
revīzijas" ar vārdiem "iekšējā audita";
izslēgt otrās daļas 3. punkta "i" apakšpunktu;
izslēgt ceturto daļu.
50. Papildināt likumu ar 107.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
107.
1
 pants. Papildu prasības informācijas 
sagatavošanai
(1) Papildu prasības šā likuma 107. pantā noteiktās 
informācijas sagatavošanai nosaka Regula Nr. 
2017/1943
.
(2) Standarta veidlapas, veidnes un procedūras šā likuma 107. 
pantā noteiktās informācijas sniegšanai nosaka
Komisijas 2017. 
gada 19. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/1945
, ar ko nosaka 
īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz paziņojumiem, ko 
iesniedz atļaujas pieprasītāji un pilnvarotās ieguldījumu brokeru 
sabiedrības un ko tām
iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 (Dokuments attiecas uz EEZ)."
51. 108. pantā:
aizstāt pirmajā daļā vārdu "triju" ar vārdu "sešu";
izteikt otrās daļas 5. punktu šādā redakcijā:
"5) ieguldījumu brokeru sabiedrības valdes vai padomes locekļi 
neatbilst likumā un Komisijas normatīvajos
noteikumos noteiktajām 
prasībām, kā arī tad, ja Komisija nav guvusi pietiekamu 
pārliecību, ka ieguldījumu brokeru
28
/
69
sabiedrības valdes vai padomes 
locekļiem ir nevainojama reputācija, pietiekamas zināšanas, 
prasmes un pieredze un
ka viņi atvēl pietiekami daudz laika, lai 
veiktu ieguldījumu brokeru sabiedrībā viņiem paredzētās 
funkcijas, vai ja ir
objektīvs un pierādāms iemesls uzskatīt, ka 
ieguldījumu brokeru sabiedrības valde vai padome var apdraudēt 
tās
efektīvu, pareizu un piesardzīgu pārvaldību, kā arī pienācīgi 
neņemt vērā savu klientu intereses un tirgus integritāti;";
papildināt pantu ar 2.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(2
1
) Šķēršļi, kas var kavēt šā panta otrās daļas 
2. un 3. punktā minēto Komisijas uzraudzības pienākumu efektīvu
izpildi, noteikti Regulas Nr. 
2017/1943
 10. pantā.";
papildināt ceturtās daļas 1. punktu pēc vārda "kredītiestādes" 
ar vārdiem "regulētā tirgus organizētāja";
aizstāt piektajā daļā vārdu "vadībā" ar vārdu "pārvaldē";
papildināt pantu ar 5.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(5
1
) Standarta veidlapas, veidnes un procedūras 
konsultācijām šā panta ceturtajā daļā minētajiem gadījumiem
nosaka Regula Nr. 
2017/981
."
52. Izteikt 108.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
108.
1
 pants. Paziņojums par izmaiņām pēc 
licences saņemšanas
(1) Septiņu dienu laikā pēc izmaiņām ieguldījumu brokeru 
sabiedrības valdes vai padomes (ja tāda izveidota)
sastāvā 
ieguldījumu brokeru sabiedrība Komisijai iesniedz paziņojumu par 
notikušajām izmaiņām. Vienlaikus ar
paziņojumu ieguldījumu 
brokeru sabiedrība iesniedz par jauno valdes vai padomes locekli 
šā likuma 107. panta otrās
daļas 1. punktā minēto 
informāciju.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība paziņo Komisijai par visām 
būtiskajām izmaiņām, kas saistītas ar tai izsniegtajā
licencē 
noteikto ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu 
sniegšanu."
53. Aizstāt 109. panta trešajā daļā skaitli "15" ar skaitli 
"30".
54. Izteikt 110. pantu šādā redakcijā:
"
110. pants. Licences pārreģistrācija
(1) Ja tiek mainīta ieguldījumu brokeru sabiedrības firma, 
Komisija pārreģistrē licenci.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniegumu par licences 
pārreģistrāciju iesniedz Komisijai piecu darbdienu laikā
pēc 
firmas pārreģistrācijas.
(3) Komisija licenci pārreģistrē piecu darbdienu laikā pēc 
iesnieguma saņemšanas."
55. Papildināt 111. pantu ar ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Ja Komisija ir anulējusi ieguldījumu brokeru sabiedrībai 
izsniegto licenci šā panta pirmās daļas 2., 4. un 9.
punktā 
noteiktajos gadījumos, informāciju par anulēšanu publicē 
Komisijas mājaslapā internetā un saglabā piecus
gadus."
56. 
112. pantā:
papildināt panta nosaukumu un pirmo daļu pēc vārdiem 
"ieguldījumu brokeru sabiedrība" ar vārdiem "un
kredītiestāde";
izslēgt otrajā daļā vārdus "nesaņemot šajā likumā noteikto 
licenci";
aizstāt otrās daļas 2. punktā vārdus un skaitli "pagājušas 30 
dienas" ar vārdiem "pagājuši divi mēneši";
izteikt piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Ja citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru 
sabiedrība, uzsākot ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu Latvijas Republikā, plāno izmantot 
tās izcelsmes dalībvalstī reģistrētus piesaistītos
aģentus, 
ieguldījumu brokeru sabiedrības izcelsmes valsts uzraudzības 
institūcija viena mēneša laikā pēc informācijas
saņemšanas paziņo 
Komisijai to piesaistīto aģentu identificējošus datus, kurus 
ieguldījumu brokeru sabiedrība plāno
izmantot ieguldījumu 
pakalpojumu sniegšanai Latvijā. Komisija publisko piesaistīto 
aģentu sarakstu.";
papildināt pantu ar sesto, septīto un astoto daļu šādā 
redakcijā:
"(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto ārpus savas 
izcelsmes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu,
29
/
69
šādu 
piesaistīto aģentu pielīdzina filiālei un uz to attiecas 
normatīvo aktu prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības
filiālei.
(7) Ja citā dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, uzsākot 
ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu Latvijas Republikā, plāno izmantot tās izcelsmes 
dalībvalstī reģistrētus piesaistītos aģentus, kredītiestādes
izcelsmes valsts uzraudzības institūcija viena mēneša laikā pēc 
informācijas saņemšanas paziņo Komisijai to
piesaistīto aģentu 
identificējošus datus, kurus kredītiestāde plāno izmantot 
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai
Latvijā. Komisija savā 
mājaslapā internetā publisko piesaistīto aģentu sarakstu.
(8) Ja kredītiestāde izmanto ārpus savas izcelsmes dalībvalsts 
reģistrētu piesaistīto aģentu, šādu piesaistīto
aģentu pielīdzina 
filiālei un uz to attiecas normatīvo aktu prasības kredītiestādes 
filiālei."
57. 
113. pantā:
papildināt panta nosaukumu, pirmo un otro daļu pēc vārdiem 
"ieguldījumu brokeru sabiedrība" ar vārdiem "un
kredītiestāde";
izslēgt otrajā daļā vārdus "šajā pantā noteiktajā 
kārtībā";
izteikt ceturto daļu šādā redakcijā:
"(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas vēlas uzsākt 
ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu kādā no dalībvalstīm, atverot filiāli, iesniegumā 
norāda filiāles adresi un šā likuma 107. panta otrās daļas 1.
punktā minēto informāciju par filiāles vadītāju. Iesniegumam 
ieguldījumu brokeru sabiedrība pievieno dokumentus, kas
sniedz 
patiesu un skaidru priekšstatu par plānoto filiāles darbību, 
sniedzamajiem ieguldījumu pakalpojumiem un
ieguldījumu 
blakuspakalpojumiem, tiem atbilstošu filiāles struktūru un darba 
organizāciju, kā arī informāciju par to, vai
attiecīgā filiāle 
plāno izmantot piesaistītos aģentus, un, ja plāno, - piesaistītos 
aģentus identificējošus datus.";
papildināt pantu ar 4.
1
 un 4.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(4
1
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība plāno 
izmantot citā dalībvalstī reģistrētus piesaistītos aģentus, 
iesniegumā
norāda piesaistītos aģentus identificējošus datus, kā 
arī aprakstu par šo aģentu plānoto izmantošanu un
organizatorisko 
struktūru, tostarp ziņošanas kanāliem, norādot, kāda ir šo aģentu 
iesaiste ieguldījumu brokeru
sabiedrības korporatīvajā 
struktūrā.
(4
2
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto 
ārpus savas izcelsmes dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu,
šādu piesaistīto aģentu pielīdzina filiālei, un uz to attiecas 
normatīvo aktu prasības ieguldījumu brokeru sabiedrības
filiālei.";
aizstāt piektajā daļā skaitli un vārdu "30 dienu" ar vārdiem 
"viena mēneša";
papildināt pantu ar 5.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(5
1
) Komisija sešu mēnešu laikā pēc visu 
nepieciešamo atbilstoši šā likuma prasībām sagatavoto un 
noformēto
dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu neatļaut ieguldījumu 
brokeru sabiedrībai uzsākt ieguldījumu pakalpojumu un
ieguldījumu 
blakuspakalpojumu sniegšanu kādā no dalībvalstīm, atverot filiāli 
vai izmantojot piesaistītos aģentus, ja
ieguldījumu brokeru 
sabiedrības pārvaldes struktūra vai finansiālā situācija 
neatbilst plānotajai darbībai. Par savu
lēmumu Komisija 
rakstveidā informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības institūciju 
un ieguldījumu brokeru sabiedrību.";
aizstāt septītajā daļā vārdus "trešajā un ceturtajā" ar 
vārdiem un skaitli "trešajā, ceturtajā un 4.
1
";
aizstāt septītajā daļā skaitli un vārdu "30 dienas" ar vārdiem 
"vienu mēnesi";
papildināt pantu ar vienpadsmito, divpadsmito, trīspadsmito, 
četrpadsmito, piecpadsmito un sešpadsmito daļu šādā
redakcijā:
"(11) Kredītiestāde, kas vēlas uzsākt ieguldījumu pakalpojumu 
un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu kādā
no dalībvalstīm, 
neatverot filiāli, bet izmantojot citā dalībvalstī reģistrētus 
piesaistītos aģentus, iesniegumā papildus šā
panta trešajā daļā 
minētajai informācijai norāda piesaistītos aģentus 
identificējošus datus, aprakstu par šo aģentu
plānoto izmantošanu 
un organizatorisko struktūru, tostarp ziņošanas kanāliem, kā arī 
to, kāda ir šo aģentu iesaiste
kredītiestādes korporatīvajā 
struktūrā.
(12) Iesniegumu par ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu 
blakuspakalpojumu sniegšanas uzsākšanu citā
dalībvalstī, 
izmantojot šajā dalībvalstī reģistrētu piesaistīto aģentu, 
Komisija izskata viena mēneša laikā pēc visu
nepieciešamo 
atbilstoši šā likuma prasībām sagatavoto un noformēto dokumentu 
saņemšanas un par savu lēmumu
rakstveidā informē attiecīgās 
dalībvalsts uzraudzības institūciju un attiecīgo 
kredītiestādi.
(13) Komisija triju mēnešu laikā pēc visu nepieciešamo 
atbilstoši šā likuma prasībām sagatavoto un noformēto
dokumentu 
saņemšanas pieņem lēmumu neatļaut kredītiestādei uzsākt 
ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
30
/
69
blakuspakalpojumu 
sniegšanu kādā no dalībvalstīm, izmantojot piesaistītos aģentus, 
ja kredītiestādes struktūra vai
finansiālā situācija neatbilst 
plānotajai darbībai. Par savu lēmumu Komisija rakstveidā informē 
attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūciju un 
kredītiestādi.
(14) Kredītiestādes piesaistītais aģents drīkst uzsākt 
darbību, ja Komisija ir saņēmusi attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības institūcijas paziņojumu vai ir pagājuši divi mēneši 
kopš dienas, kad Komisija nosūtījusi attiecīgās
dalībvalsts 
uzraudzības institūcijai šā panta divpadsmitajā daļā minēto 
informāciju.
(15) Ja kredītiestāde izmanto ārpus savas izcelsmes 
dalībvalsts reģistrētu piesaistīto aģentu, šādu piesaistīto
aģentu pielīdzina filiālei, un uz to attiecas normatīvo aktu 
prasības kredītiestādes filiālei.
(16) Kredītiestāde rakstveidā informē Komisiju un attiecīgās 
dalībvalsts uzraudzības institūciju par grozījumu
izdarīšanu šā 
panta vienpadsmitajā daļā minētajā informācijā ne vēlāk kā vienu 
mēnesi pirms grozījumu izdarīšanas vai
plānotās filiāles darbības 
izbeigšanas."
58. Papildināt IX nodaļu ar 113.
1
, 113.
2
 
un 113.
3
 pantu šādā redakcijā:
"
113.
1
 pants. Kārtība, kādā Latvijas Republikā 
licencēts daudzpusējās tirdzniecības
 
sistēmas organizētājs
un organizētās tirdzniecības sistēmas organizētājs uzsāk darbību 
citā dalībvalstī
(1) Latvijas Republikā licencēts DT sistēmas organizētājs vai 
OT sistēmas organizētājs ir tiesīgs citā dalībvalstī
uzsākt 
darbību, lai veicinātu šajā dalībvalstī reģistrētu ieguldījumu 
brokeru sabiedrību un kredītiestāžu piekļuvi DT
sistēmai vai OT 
sistēmai.
(2) Latvijas Republikā licencēts DT sistēmas organizētājs vai 
OT sistēmas organizētājs, kas vēlas uzsākt darbību
kādā no 
dalībvalstīm, iesniedz Komisijai iesniegumu, kurā norāda šo 
valsti.
(3) Komisija viena mēneša laikā pēc iesnieguma saņemšanas 
nosūta paziņojumu attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības 
institūcijai. DT sistēmas organizētājs vai OT sistēmas 
organizētājs drīkst uzsākt darbību ar dienu, kad
attiecīgās 
dalībvalsts uzraudzības institūcija saņēmusi Komisijas 
paziņojumu.
(4) Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts uzraudzības 
institūcijas pieprasījuma nosūta identificējošus datus par
Latvijas Republikā reģistrētu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai 
kredītiestādi, kas ir DT sistēmas vai OT sistēmas biedri
vai 
dalībnieki šajā dalībvalstī.
113.
2
 pants. Kārtība, 
kādā citā dalībvalstī reģistrēts daudzpusējās tirdzniecības 
sistēmas organizētājs un
organizētās tirdzniecības sistēmas 
organizētājs uzsāk darbību Latvijas Republikā
(1) Citā dalībvalstī reģistrēts DT sistēmas organizētājs vai 
OT sistēmas organizētājs ir tiesīgs veikt darbību Latvijas
Republikā, lai veicinātu Latvijas Republikā reģistrētu 
ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestāžu piekļuvi DT
sistēmai vai OT sistēmai.
(2) Citā dalībvalstī reģistrēts DT sistēmas organizētājs vai 
OT sistēmas organizētājs ir tiesīgs uzsākt darbību
Latvijas 
Republikā, ja Komisija ir saņēmusi attiecīgu paziņojumu no DT 
sistēmas organizētāja vai OT sistēmas
organizētāja izcelsmes 
valsts uzraudzības institūcijas.
(3) Komisijai ir tiesības pieprasīt DT sistēmas organizētāja 
vai OT sistēmas organizētāja izcelsmes valsts
uzraudzības 
institūcijai identificējošus datus par DT sistēmas vai OT 
sistēmas biedriem vai dalībniekiem, kas reģistrēti
Latvijas 
Republikā.
113.
3
 pants. Papildu 
prasības ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai Eiropas Savienības 
iekšējā tirgū
(1) Detalizētāku informāciju, kas paziņojama šajā nodaļā 
minētajiem subjektiem, nosaka Komisijas 2016. gada 29.
jūnija 
deleģētā regula (ES) 
2017/1018
, ar ko Eiropas Parlamenta un 
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu
instrumentu tirgiem 
papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, 
ar kuriem precizē informāciju, kas
ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām, tirgus operatoriem un kredītiestādēm ir jāpaziņo 
(Dokuments attiecas uz EEZ).
(2) Šajā nodaļā minētās informācijas apmaiņai nepieciešamās 
veidlapas, veidnes un procedūras nosaka Komisijas
2017. gada 14. 
decembra īstenošanas regula (ES) Nr. 
2017/2382
, ar ko nosaka 
īstenošanas tehniskos standartus
attiecībā uz standarta 
veidlapām, veidnēm un procedūrām informācijas nodošanai saskaņā 
ar Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 (Dokuments 
attiecas uz EEZ)."
59. Papildināt likumu ar IX
 1
 nodaļu šādā 
redakcijā:
"
IX
 1
 nodaļa
Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības
113.
4
 pants. Ārvalsts 
ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesības sniegt ieguldījumu 
pakalpojumus un
ieguldījumu blakuspakalpojumus
31
/
69
(1) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas Latvijā 
plāno sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu
blakuspakalpojumus klientiem ar privāta klienta statusu vai 
klientiem, kam saskaņā ar šā likuma 124.
1
 panta piekto
daļu piešķirts profesionāla klienta statuss, ir pienākums 
izveidot filiāli un saņemt Komisijas atļauju filiāles 
darbībai.
(2) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība ir tiesīga saņemt 
atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus ar ieguldījumu
blakuspakalpojumiem vai bez tiem tikai tad, ja:
1) tās izcelsmes valsts kompetentā uzraudzības institūcija 
iepriekš ir izsniegusi atļauju attiecīgos ieguldījumu
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus sniegt ārvalsts 
brokeru sabiedrības izcelsmes valstī, ja šādu
pakalpojumu 
sniegšana tiek uzraudzīta, kā arī ārvalsts kompetentās 
uzraudzības institūcijas uzraudzības ietvaros tiek
nodrošināts, 
ka ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība pienācīgi ņem vērā 
Finanšu darījumu darba grupas (FATF)
ieteikumus nelikumīgi iegūtu 
līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas 
jomā;
2) starp Komisiju un ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības 
izcelsmes valsts kompetento uzraudzības institūciju
ir noslēgti 
sadarbības nolīgumi, kuri ietver noteikumus, kas regulē 
informācijas apmaiņu, lai saglabātu tirgus integritāti
un 
aizsargātu ieguldītājus;
3) ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles 
sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma 120. pantā noteiktajām
prasībām;
4) par ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāli 
atbildīgā persona vai personas atbilst šā likuma 106. un 
106.
1
pantā un Komisijas normatīvajos noteikumos 
paredzētajām prasībām;
5) starp Latviju un ieguldījumu brokeru sabiedrības izcelsmes 
valsti ir noslēgti nolīgumi, kas pilnībā atbilst
Ekonomiskās 
sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) Nodokļu 
paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu
26. pantā 
noteiktajiem standartiem un nodrošina efektīvu informācijas 
apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp
jebkādus daudzpusējus 
nolīgumus nodokļu jomā, ja tādi pastāv;
6) ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība ir dalībnieks 
ieguldītāju aizsardzības sistēmā, kas atzīta tās izcelsmes
valstī 
un ir līdzvērtīga Latvijas ieguldītāju aizsardzības sistēmai.
(3) Ārvalsts brokeru sabiedrība, kas plāno iegūt atļauju ar 
filiāles starpniecību sniegt ieguldījumu pakalpojumus un
ieguldījumu blakuspakalpojumus Latvijas teritorijā, Komisijai 
iesniedz:
1) tās iestādes nosaukumu, kas ir atbildīga par ārvalsts 
ieguldījumu brokeru sabiedrības uzraudzību tās izcelsmes
valstī. 
Ja par uzraudzību ir atbildīga vairāk nekā viena iestāde, 
iesniedz informāciju par šo iestāžu kompetences
jomām;
2) visu atbilstošo informāciju par ārvalsts ieguldījumu 
brokeru sabiedrību (nosaukums, juridiskā forma, juridiskā
adrese 
un faktiskā adrese, valdes un padomes locekļi, akcionāri), tās 
darbības programmu, uzskaitot ieguldījumu
pakalpojumus un 
ieguldījumu blakuspakalpojumus, ko tā gatavojas sniegt, tās 
filiāles organizatorisko struktūru, tostarp
jebkādu būtisku 
darbības funkciju aprakstu, ja šādas darbības plānots uzticēt 
trešām personām;
3) informāciju par tām ārvalsts ieguldījumu brokeru 
sabiedrības personām, kas ir atbildīgas par filiāles vadīšanu, un
dokumentus, kas pierāda šo personu atbilstību šā likuma 106. un 
106.
1
 pantā un Komisijas normatīvajos noteikumos
paredzētajām prasībām;
4) informāciju, kas apliecina, ka ārvalsts ieguldījumu brokeru 
sabiedrības sākotnējais kapitāls atbilst šā likuma 120.
pantā 
noteiktajām prasībām.
(4) Komisija izskata ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības 
iesniegumu atļaujas saņemšanai un sešu mēnešu
laikā pēc visu 
lēmuma pieņemšanai nepieciešamo šajā likumā noteikto un 
atbilstoši normatīvo aktu prasībām
sagatavoto un noformēto 
dokumentu saņemšanas pieņem lēmumu.
(5) Šā panta pirmajā daļā minēto atļauju Komisija izsniedz 
tikai tādā gadījumā, ja:
1) ir izpildīti visi šā panta otrās daļas nosacījumi;
2) Komisija ir guvusi pārliecību par to, ka ārvalsts 
ieguldījumu brokeru sabiedrība atbilst šā likuma 102. panta
septītās, astotās, devītās, desmitās, vienpadsmitās, divpadsmitās 
daļas, 124., 124.
2
 panta, 125.
1
 panta 
sestās daļas,
126. panta pirmās daļas, 126.
2
, 127., 
128. panta, 128.
1
 panta pirmās daļas, 
128.
2
, 128.
3
, 129., 129.
1
, 
132.
1
, 133.
4
,
133.
5
, 
133.
6
, 133.
7
, 133.
8
 panta un 
Regulas Nr. 
600/2014
 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 
13., 14., 15., 16., 17.,
18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25. 
un 26. panta prasībām.
(6) Ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles darbības 
atbilstību šā likuma prasībām uzrauga Komisija.
(7) Papildu prasības ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības 
filiālei ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai nosaka
Regula Nr. 
2017/565
.
32
/
69
113.
5
 pants. Ieguldījumu pakalpojumu 
sniegšana pēc klienta iniciatīvas
Ja privātais klients vai profesionālais klients, kas atrodas 
Latvijā, pēc paša iniciatīvas ierosina ārvalsts ieguldījumu
brokeru sabiedrības ieguldījumu pakalpojuma sniegšanu, šā likuma 
113.
4
 pantā paredzēto prasību iegūt atļauju
nepiemēro 
tam pakalpojumam, kuru ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība 
sniedz minētajai personai. Šāda klienta
iniciatīva nedod tiesības 
konkrētajai ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrībai pārdot šim 
klientam jaunus ieguldījumu
produktus vai sniegt jaunus 
ieguldījumu pakalpojumus citādi, kā vien izmantojot filiāli.
113.
6
 pants. Atļaujas 
anulēšanas kārtība
Komisija anulē šā likuma 113.
4
 pantā minēto 
atļauju, ja ārvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība:
1) nav uzsākusi darbību 12 mēnešu laikā no atļaujas 
izsniegšanas dienas;
2) nepārprotami atsakās no atļaujas;
3) nav veikusi atļaujā norādīto darbību ilgāk par sešiem 
mēnešiem, ja vien Komisija nav izsniegusi atļauju, kurā
paredzēti 
īpaši nosacījumi atļaujas izmantošanai;
4) ir sniegusi nepatiesas ziņas vai rīkojusies nelikumīgi, lai 
saņemtu atļauju;
5) vairs neatbilst šajā likumā noteiktajām prasībām atļaujas 
saņemšanai;
6) ir būtiski un sistemātiski pārkāpusi šā likuma un citu 
normatīvo aktu noteikumus."
60. 
120. pantā:
aizstāt pirmās daļas 1. un 2. punktā skaitļus un vārdu "3., 4. 
vai 8." ar skaitļiem un vārdu "4., 5. vai 7.";
aizstāt pirmās daļas 3. punktā skaitļus un vārdu "5., 6. vai 
9." ar skaitļiem un vārdu "3., 6. vai 8.";
aizstāt otrās un trešās daļas ievaddaļā skaitli "8." ar 
skaitli "5.".
61. 
124. pantā:
aizstāt pirmās daļas 4. punktā vārdu "revīziju" ar vārdu 
"auditu";
papildināt pirmo daļu ar 6.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"6
1
) izveido saprātīgus drošības mehānismus, lai 
garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu drošību un
autentifikāciju, līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanu un 
neatļautas piekļuves risku un nepieļautu informācijas
noplūdi, 
vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti;";
izteikt pirmās daļas 9. un 10. punktu šādā redakcijā:
"9) nodrošina ar finanšu instrumentiem veikto darījumu un citu 
sniegto pakalpojumu un veikto darījumu attaisnojuma
dokumentu 
uzglabāšanu piecus gadus, kā arī citu Komisijas normatīvajos 
noteikumos un Regulā Nr. 
2017/565
 izvirzīto
prasību izpildi 
attiecībā uz attaisnojuma dokumentu aizpildīšanu un glabāšanu. 
Komisija ir tiesīga pagarināt šajā
punktā noteikto termiņu līdz 
septiņiem gadiem;
10) nodrošina attaisnojuma dokumentu uzglabāšanas prasību 
ievērošanu arī attiecībā uz telefonsarunu vai
elektroniskās 
saziņas ierakstiem, kas saistīti ar darījumiem, kuri veikti savā 
vārdā, un pakalpojumu sniegšanu, kas
saistīta ar klientu rīkojumu 
saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi. Šādas telefonsarunas un 
elektroniskā saziņa ietver arī
tādas, kuru mērķis ir vienoties 
par darījumiem, kas tiktu noslēgti savā vārdā vai sniedzot tādus 
pakalpojumus, kuri
ietver klientu rīkojumu saņemšanu, nodošanu 
tālāk un izpildi, pat ja šo sarunu un saziņas rezultātā minētie 
darījumi
netiek noslēgti. Lai nodrošinātu attaisnojuma dokumentu 
uzglabāšanas prasības izpildi attiecībā uz telefonsarunu vai
elektroniskās saziņas ierakstiem, ieguldījumu brokeru 
sabiedrība:
a) veic visas saprātīgās darbības, lai reģistrētu attiecīgās 
telefonsarunas un elektronisko saziņu, kas veikta,
nosūtīta vai 
saņemta, izmantojot ierīces, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība 
nodrošinājusi darbiniekam vai
līgumslēdzējam vai kuru lietošanu 
darbiniekam vai līgumslēdzējam akceptējusi vai atļāvusi 
ieguldījumu brokeru
sabiedrība,
b) klientiem dara zināmu, ka telefonsarunas vai saziņa starp 
ieguldījumu brokeru sabiedrību un klientiem, kā
rezultātā tiek 
noslēgti darījumi vai var tikt noslēgti darījumi, tiks 
ierakstīta. Šādu paziņojumu var izdarīt vienreiz - pirms
ieguldījumu pakalpojuma sniegšanas klientiem,
c) neveic ieguldījumu pakalpojumus un darbības telefoniski 
attiecībā uz klientiem, kuriem iepriekš nav paziņots par
telefonsarunu vai saziņas ierakstīšanu, ja šādi ieguldījumu 
pakalpojumi un darbības attiecas uz klientu rīkojumu
saņemšanu, 
nosūtīšanu un izpildi, 
33
/
69
d) var izvietot klientu rīkojumus, izmantojot citus saziņas 
kanālus un vienlaikus nodrošinot, ka šāda saziņa notiek
saglabājamā formā. Ar klientu klātienē notikušo attiecīgo sarunu 
var fiksēt, izmantojot rakstveida protokolu vai
piezīmes. Šādus 
rīkojumus uzskata par līdzvērtīgiem rīkojumiem, kas saņemti pa 
tālruni,
e) veic visus saprātīgos pasākumus, lai nepieļautu, ka 
darbinieks vai līgumslēdzējs veic, nosūta vai saņem attiecīgo
telefonsarunu zvanus un elektroniskos vēstījumus privātajās 
ierīcēs, tādējādi ieguldījumu brokeru sabiedrībai liedzot
iespēju 
tos ierakstīt vai kopēt;";
papildināt pirmās daļas 13. punktu pēc vārda "nepieciešamos" 
ar vārdiem "un samērīgos";
papildināt pirmo daļu ar 14., 15., 16. un 17. punktu šādā 
redakcijā:
"14) nodrošina atbilstošas organizatoriskās struktūras izveidi 
ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu
blakuspakalpojumu 
sniegšanai un šo pakalpojumu sniegšanā iesaistīto darbinieku 
prasmju, zināšanu un kompetences
kritēriju ievērošanu;
15) nodrošina politikas izveidi attiecībā uz piedāvātajiem vai 
sniegtajiem pakalpojumiem, produktiem un operācijām
(darījumiem), 
ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu un 
klientus, kuriem minētie pakalpojumi, produkti
un operācijas 
(darījumi) tiek piedāvāti vai sniegti, tostarp paredzot 
atbilstošu stresa testu veikšanu;
16) nodrošina atbildīgo amatpersonu un darbinieku, kuri tiešā 
veidā piedalās ieguldījumu pakalpojumu vai
ieguldījumu 
blakuspakalpojumu sniegšanā klientiem, atalgojuma politiku nolūkā 
veicināt piesardzīgu un atbildīgu
iestādes darbību, godīgu 
attieksmi pret klientu un novērst interešu konflikta situācijas 
attiecībās ar klientu;
17) regulāri izvērtē ieguldījumu brokeru sabiedrības 
stratēģisko mērķu piemērotību un īstenošanu, sniedzot
ieguldījumu 
pakalpojumus un ieguldījumu blakuspakalpojumus, pārvaldības 
sistēmas pasākumu efektivitāti, kā arī
politiku attiecībā uz 
ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu 
sniegšanas atbilstību un, ja
nepieciešams, veic attiecīgus 
pasākumus, lai novērstu nepilnības.";
aizstāt 1.
2
 daļas ievaddaļā skaitli "5." ar skaitli 
"3.";
aizstāt otrās daļas 1. punktā vārdu "revīziju" ar vārdu 
"auditu";
izteikt otrās daļas 6. un 7. punktu šādā redakcijā:
"6) nodrošina ar finanšu instrumentiem veikto darījumu un citu 
sniegto pakalpojumu un veikto darījumu attaisnojuma
dokumentu 
uzglabāšanu piecus gadus, kā arī citu Komisijas normatīvajos 
noteikumos un Regulā 
2017/565
 izvirzīto
prasību izpildi attiecībā 
uz attaisnojuma dokumentu aizpildīšanu un glabāšanu. Komisija ir 
tiesīga pagarināt šajā
punktā noteikto termiņu līdz septiņiem 
gadiem;
7) nodrošina attaisnojuma dokumentu uzglabāšanas prasību 
ievērošanu arī attiecībā uz telefonsarunu vai
elektroniskās 
saziņas ierakstiem, vismaz attiecībā uz darījumiem, kas veikti 
savā vārdā, un pakalpojumu sniegšanu,
kas saistīta ar klientu 
rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi. Šādas telefonsarunas 
un elektroniskā saziņa ietver
arī tādas, kuru mērķis ir vienoties 
par darījumiem, kas tiktu noslēgti savā vārdā vai sniedzot tādus 
pakalpojumus, kuri
ietver klientu rīkojumu saņemšanu, nodošanu 
tālāk un izpildi, pat ja šo sarunu un saziņas rezultātā minētie 
darījumi
netiek noslēgti. Lai nodrošinātu attaisnojuma dokumentu 
uzglabāšanas prasības izpildi attiecībā uz telefonsarunu vai
elektroniskās saziņas ierakstiem, kredītiestāde:
a) veic visas saprātīgās darbības, lai reģistrētu attiecīgās 
telefonsarunas un elektronisko saziņu, kas veikta,
nosūtīta vai 
saņemta, izmantojot ierīces, kuras kredītiestāde nodrošinājusi 
darbiniekam vai līgumslēdzējam vai kuru
lietošanu darbiniekam vai 
līgumslēdzējam akceptējusi vai atļāvusi kredītiestāde,
b) klientiem dara zināmu, ka telefonsarunas vai saziņa starp 
kredītiestādi un klientiem, kā rezultātā tiek noslēgti
darījumi 
vai var tikt noslēgti darījumi, tiks ierakstīta. Šādu paziņojumu 
var izdarīt vienreiz - pirms ieguldījumu
pakalpojuma sniegšanas 
klientiem,
c) neveic ieguldījumu pakalpojumus un darbības telefoniski 
attiecībā uz klientiem, kuriem iepriekš nav paziņots par
telefonsarunu vai saziņas ierakstīšanu, ja šādi ieguldījumu 
pakalpojumi un darbības attiecas uz klientu rīkojumu
saņemšanu, 
nosūtīšanu un izpildi,
d) var izvietot klientu rīkojumus, izmantojot citus saziņas 
kanālus un vienlaikus nodrošinot, ka šāda saziņa notiek
saglabājamā formā. Ar klientu klātienē notikušo attiecīgo sarunu 
var fiksēt, izmantojot rakstveida protokolu vai
piezīmes. Šādus 
rīkojumus uzskata par līdzvērtīgiem rīkojumiem, kas saņemti pa 
tālruni,
e) veic visus saprātīgos pasākumus, lai nepieļautu, ka 
darbinieks vai līgumslēdzējs veic, nosūta vai saņem attiecīgo
telefonsarunu zvanus un elektroniskos vēstījumus privātajās 
ierīcēs, tādējādi ieguldījumu brokeru sabiedrībai liedzot
iespēju 
tos ierakstīt vai kopēt;";
papildināt otro daļu ar 10. punktu šādā redakcijā:
34
/
69
"10) izveido saprātīgus drošības mehānismus, lai garantētu 
informācijas pārsūtīšanas līdzekļu drošību un
autentifikāciju, 
līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanu un neatļautas 
piekļuves risku un nepieļautu informācijas
noplūdi, vienmēr 
saglabājot datu konfidencialitāti.";
papildināt pantu ar 2.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(2
1
) Papildu prasības ieguldījumu pakalpojumu 
sniegšanai nosaka Regula Nr. 
2017/565
.";
izslēgt trešo un ceturto daļu.
62. 
124.
1
 panta otrajā daļā:
izteikt 1. punkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"1) Latvijas Republikā vai citā valstī darbībai finanšu tirgū 
licencētas vai regulētas personas:"
papildināt 1. punkta "f" apakšpunktu pēc vārda "fondi" ar 
vārdiem "un pensiju fondu pārvaldnieki";
aizstāt 1. punkta "h" apakšpunktā vārdus "uz pašu rēķina" ar 
vārdiem "savā vārdā";
izteikt 2. punkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"2) komercsabiedrības un citas juridiskās personas, kas 
atbilst divām no minētajām trim prasībām:"
aizstāt 3.punktā vārdus "valstis un pašvaldības, valsts 
iestādes" ar vārdiem "valsts iestādes"
izteikt 4. punktu šādā redakcijā:
"4) citas komercsabiedrības, kuru pamatdarbība ir ieguldīšana 
finanšu instrumentos, tostarp tādas, kas nodarbojas
ar finanšu 
aktīvu vērtspapirizēšanu vai citu darījumu finansēšanu, un kuras 
šādus ieguldījumus veic lielos apmēros;".
63. 
124.
2
 pantā:
izslēgt pirmajā daļā vārdus un skaitļus "šā likuma 101. panta 
septītās daļas 10. un 11. punktā minētās
komercsabiedrības";
izteikt otro daļu šādā redakcijā:
"(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas ir 
tiesīga sniegt šā likuma 3. panta ceturtās daļas 1., 2.
vai 3. 
punktā minētos ieguldījumu pakalpojumus, var uzsākt darījumus vai 
iesaistīties darījumos ar tiesīgo darījumu
partneri, nepiemērojot 
šā likuma 126., 126.
1
, 126.
2
, 128. pantā 
(izņemot 128. panta sesto, septīto un vienpadsmito
daļu), 
128.
1
 panta pirmajā daļā, 128.
2
 un 
128.
3
 pantā noteiktās prasības.";
papildināt pantu ar 2.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(2
1
) Attiecībās ar tiesīgiem darījumu partneriem 
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde rīkojas godīgi,
taisnīgi un profesionāli un veic godīgu, skaidru un nemaldinošu 
saziņu, ņemot vērā tiesīgā darījumu partnera un tā
komercdarbības 
būtību.";
izteikt sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes 
potenciālais klients ir šā panta 1.
1
 daļā minētajām
komercsabiedrībām līdzvērtīga komercsabiedrība, kas reģistrēta 
citā dalībvalstī, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde 
var piemērot tai tiesīgā darījuma partnera statusu, ievērojot šā 
panta noteikumus.";
papildināt pantu ar septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Papildu prasības šā panta noteikumu piemērošanai nosaka 
Regula Nr. 
2017/565
."
64. Izslēgt 125. panta 4.
1
, 4.
2
 un 
4.
3
 daļu.
65. Papildināt likumu ar 125.
1
, 125.
2
 un 
125.
3
 pantu šādā redakcijā:
"
125.
1
 pants. Klienta finanšu instrumentu 
izmantošana
(1) Finanšu instrumentus, kas pieder ieguldījumu brokeru 
sabiedrības vai kredītiestādes klientam, nedrīkst izmantot
darījumos, kurus veic ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde savā vārdā vai uz cita klienta rēķina, tostarp
vērtspapīru finansēšanas darījumos. Šo prasību nepiemēro, ja 
klients ir devis iepriekšēju piekrišanu savu finanšu
instrumentu 
izmantošanai ar klienta noteiktiem īpašiem nosacījumiem un šī 
piekrišana apliecināta ar klienta parakstu
35
/
69
vai parakstam 
pielīdzināmu apstiprinājumu un klienta finanšu instrumentu 
izmantošana ir ierobežota ar nosacījumiem,
kuriem klients 
piekritis.
(2) Finanšu instrumentus, kas pieder ieguldījumu brokeru 
sabiedrības vai kredītiestādes klientiem un kas tiek
uzskaitīti 
nominālajā kontā, kurš atvērts pie trešās personas un kurā 
vienkopus tiek turēti vairāku klientu finanšu
instrumenti, 
nedrīkst izmantot vērtspapīru finansēšanas darījumos vai citos 
darījumos, kurus veic ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai 
kredītiestāde savā vārdā, izņemot gadījumu, kad papildus šā panta 
pirmās daļas prasībām tiek ievērots
viens no šādiem 
noteikumiem:
1) visi klienti, kuriem piederošie finanšu instrumenti tiek 
turēti nominālajā kontā, ir devuši iepriekšēju piekrišanu
šāda 
veida darījumiem;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes rīcībā 
ir sistēma vai kontroles mehānisms, kas nodrošina, ka
tiek 
izmantoti tikai iepriekšēju piekrišanu devušam klientam 
piederošie finanšu instrumenti.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde šā panta 
otrajā daļā minētajā gadījumā veic finanšu instrumentu
uzskaiti, 
kas nodrošina informāciju par klientiem, kuru finanšu instrumenti 
ir izmantoti, lai nodrošinātu zaudējumu, ja
tādi radušies, 
atbilstošu sadali.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic 
attiecīgus pasākumus, lai novērstu klientu finanšu
instrumentu 
neatļautu izmantošanu savās vai jebkuras citas personas 
interesēs, tostarp:
1) noslēdzot vienošanos ar klientu par pasākumiem, kas 
ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei veicami
gadījumā, kad norēķinu dienā klienta kontā nav pietiekami liela 
nodrošinājuma;
2) īpaši uzraugot tās prognozēto spēju piegādāt vērtspapīrus 
norēķinu dienā un ieviešot korektīvus pasākumus, ja
tas nav 
iespējams;
3) īpaši uzraugot un nekavējoties pieprasot nodrošināt 
vērtspapīrus, kas nav piegādāti norēķinu dienā vai pēc tās.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nosaka 
īpašu kārtību attiecībā uz visiem klientiem, lai
nodrošinātu, ka 
persona, kas aizņemas klienta finanšu instrumentus, sniedz 
atbilstošu nodrošinājumu, un ieguldījumu
brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde uzrauga šāda nodrošinājuma pastāvīgu atbilstību un 
veic nepieciešamos
pasākumus, lai saglabātu tā atlikumu 
atbilstošu klienta finanšu instrumentu vērtībai.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ar 
privātajiem klientiem nedrīkst slēgt līgumus par finanšu
nodrošinājumu ar īpašumtiesību nodošanu, lai garantētu šo klientu 
pašreizējās vai turpmākās, faktiskās vai iespējamās
saistības.
125.
2
 pants. Neatbilstoša 
līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu 
izmantošana
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā - 
un var pierādīt, ka tā ir pienācīgi ņēmusi vērā, -
līguma par 
nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu izmantošanas saikni starp 
klienta saistībām pret ieguldījumu
brokeru sabiedrību vai 
kredītiestādi un klienta aktīviem, kuriem ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde piemēro
noteikumus, kas izriet no 
līguma par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu.
(2) Izvērtējot un dokumentējot līguma par nodrošinājuma ar 
īpašumtiesību nodošanu izmantošanas atbilstību,
ieguldījumu 
brokeru sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā visus šādus 
apstākļus:
1) vai pastāv tikai ļoti vāja saikne starp klienta saistībām 
pret ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi un
līguma 
par nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu izmantošanu, tostarp 
to, vai klienta iespējamā saistība pret
ieguldījumu brokeru 
sabiedrību vai kredītiestādi ir maza vai vērā neņemama;
2) vai klienta naudas līdzekļu vai finanšu instrumentu apjoms, 
kuriem piemēro noteikumus, kas izriet no līguma par
nodrošinājuma 
ar īpašumtiesību nodošanu, ievērojami pārsniedz klienta saistības 
vai ir pat neierobežots, ja klientam
vispār ir kādas saistības 
pret ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi;
3) vai visu klientu finanšu instrumentiem vai naudas 
līdzekļiem ir piemērojami noteikumi, kas izriet no līguma par
nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu, neatkarīgi no tā, kādas 
katram klientam ir saistības pret ieguldījumu
brokeru sabiedrību 
vai kredītiestādi.
(3) Piemērojot noteikumus, kas izriet no līguma par 
nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu, ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde profesionālajiem klientiem un 
tiesīgajiem darījumu partneriem īpaši norāda saistītos riskus
un 
ietekmi, kādu uz klienta finanšu instrumentiem un naudas 
līdzekļiem atstāj jebkādi noteikumi, kas izriet no līguma
par 
nodrošinājuma ar īpašumtiesību nodošanu.
125.
3
 pants. Pārvaldības 
kārtība attiecībā uz klienta aktīvu aizsardzību
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde norīko 
vienu darbinieku, kuram ir pietiekamas prasmes un
pilnvaras un 
kurš konkrēti atbild par jautājumiem saistībā ar to, vai 
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
36
/
69
ievēro savus 
pienākumus klienta finanšu instrumentu un naudas līdzekļu 
aizsardzības un šķirtas turēšanas jomā.
(2) Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību šā likuma 
125.
1
, 125.
2
, 129., 129.
1
, 
129.
2
 un 131.
1
 panta prasībām,
ieguldījumu 
brokeru sabiedrība un kredītiestāde var izlemt, vai norīkotais 
darbinieks veic vienīgi šo uzdevumu vai var
efektīvi pildīt savus 
pienākumus, vienlaikus pildot citus pienākumus."
66. Izteikt 126. pantu šādā redakcijā:
"
126. pants. Līgums par ieguldījumu pakalpojumu un 
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu
(1) Pirms ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu 
blakuspakalpojumu sniegšanas ieguldījumu brokeru sabiedrība
un 
kredītiestāde noslēdz ar klientu līgumu par ieguldījumu 
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu,
kurā 
norāda pušu tiesības un pienākumus un pārējos nosacījumus, ar 
kādiem ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde sniedz 
pakalpojumu klientam. Līguma pušu tiesības un pienākumus var 
noteikt, norādot atsauci uz
citiem dokumentiem.
(2) Prasības līguma saturam nosaka Regula Nr. 
2017/565
.
(3) Līgumu drīkst slēgt rakstveidā (papīra formā vai 
izmantojot citu pastāvīgu informācijas nesēju).
(4) Pirms tiek noslēgts līgums par ieguldījumu pakalpojumu un 
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu,
ieguldījumu brokeru 
sabiedrības un kredītiestādes pienākums ir informēt klientu par 
kārtību, kādā no šā līguma
izrietošās sūdzības un strīdi tiek 
izskatīti ārpustiesas ceļā."
67. Izteikt 126.
1
 panta pirmo daļu šādā 
redakcijā:
"(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde klientam 
paredzēto informāciju sniedz, izmantojot pastāvīgu
informācijas 
nesēju."
68. 
126.
2
 pantā:
izteikt pirmo un 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1) Lai noteiktu ieguldījumu pakalpojuma atbilstību klientam, 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde no
klienta vai 
iespējamā klienta pieprasa ziņas par viņa pieredzi un zināšanām 
ieguldījumu jomā attiecībā uz konkrēto
piedāvāto vai pieprasīto 
ieguldījumu pakalpojumu vai produktu, ja ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde
sniedz ieguldījumu pakalpojumu, kas 
nav ieguldījumu konsultācijas vai portfeļa pārvaldība. Ja ir 
paredzēts piedāvāt
klientam pakalpojumu vai produktu kopumu 
saskaņā ar šā likuma 128. panta 12.
5
 daļu, novērtējums 
aptver vispārēju
kopējās paketes atbilstību klientam.
(1
1
) Lai noteiktu, vai ieguldījumu pakalpojums, kas 
ir ieguldījumu konsultācijas vai portfeļu pārvaldība, ir 
piemērots
klientam, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde no klienta vai iespējamā klienta pieprasa ziņas par 
viņa
pieredzi un zināšanām ieguldījumu jomā attiecībā uz konkrēto 
ieguldījumu pakalpojumu vai produktu, personas
finansiālo 
stāvokli, tostarp tās spēju ciest zaudējumus, ieguldījumu 
mērķiem, ietverot personas noturību pret risku. Ja
ieguldījumu 
konsultācija ietver pakalpojumu vai produktu kopumu saskaņā ar šā 
likuma 128. panta 12.
5
 daļu,
novērtējums aptver 
vispārēju kopējās paketes piemērotību klientam.";
izteikt otrās daļas ievaddaļu un pirmo punktu šādā 
redakcijā:
"(2) Informāciju, ko iegūst saskaņā ar šā panta 1.
1
 
daļu, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izmanto,
lai, pienācīgi ievērojot piedāvātā pakalpojuma veidu un apjomu, 
noteiktu, ka konkrētais ieteiktais darījums, sniedzot
ieguldījumu 
konsultācijas, vai izpildītais darījums, veicot portfeļu 
pārvaldību:
1) ir piemērots attiecīgā klienta ieguldījumu mērķim;";
izteikt devīto daļu šādā redakcijā:
"(9) Ja, sniedzot ieguldījumu konsultācijas vai veicot 
portfeļu pārvaldību, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde nav ieguvusi šā panta 1.
1
 daļā minēto 
informāciju, tā nav tiesīga ieteikt klientam vai iespējamam 
klientam
finanšu instrumentus vai veikt viņa portfeļa 
pārvaldību.";
aizstāt desmitajā daļā vārdus "nav klientam piemērots" ar 
vārdiem "neatbilst klientam", vārdus "sabiedrībai nav
iespējams" 
- ar vārdiem "nav iespējams", vārdu "piemērotību" - ar vārdu 
"atbilstību";
izteikt divpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(12) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde 
sniedz klientam tikai šā likuma 3. panta ceturtās daļas 1.
vai 2. 
punktā minētos ieguldījumu pakalpojumus ar vai bez šā likuma 3. 
panta piektās daļas 1., 3., 4., 5., 6. un 7.
punktā minētajiem 
ieguldījumu blakuspakalpojumiem, tā nepieprasa klientam šā panta 
pirmajā daļā minēto informāciju,
37
/
69
ja ir spēkā visi turpmāk minētie 
nosacījumi:
1) pakalpojums attiecas uz šādiem finanšu instrumentiem:
a) akcijām, kuras ir iekļautas dalībvalsts regulētajā tirgū 
vai līdzvērtīgā ārvalsts tirgū, vai DT sistēmā, izņemot
akcijas, 
kurās ietverts atvasinātais instruments,
b) obligācijām vai cita veida parāda vērtspapīriem, kuri ir 
iekļauti dalībvalsts regulētajā tirgū vai līdzvērtīgā ārvalsts
tirgū, vai DT sistēmā, izņemot tos, kuros ir ietverts 
atvasinātais instruments vai kuru struktūra ir tāda, kas klientam
apgrūtina ar attiecīgo finanšu instrumentu saistītā riska 
izpratni,
c) naudas tirgus instrumentiem, izņemot tos, kuros ir ietverts 
atvasinātais instruments vai kuru struktūra ir tāda,
kas klientam 
apgrūtina ar attiecīgo finanšu instrumentu saistītā riska 
izpratni,
d) ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecībām, izņemot 
strukturētas ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecības saskaņā
ar 
Komisijas 2010. gada 1. jūlija regulas (ES) Nr. 
583/2010
, ar ko 
īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2009/65/EK
 
attiecībā uz ieguldītājiem paredzēto pamatinformāciju un 
nosacījumiem, kuri jāievēro, nodrošinot
ieguldītājiem 
pamatinformāciju vai prospektu pastāvīgā informācijas nesējā, kas 
nav papīrs, vai tīmekļa vietnē
(Dokuments attiecas uz EEZ) 36. 
panta 1. punktu,
e) strukturētiem noguldījumiem, izņemot tos, kuru struktūra ir 
tāda, kas klientam apgrūtina izprast ar strukturētiem
noguldījumiem saistīto risku un ienesīgumu vai izmaksas, kuras 
attiecas uz pirmstermiņa atteikšanos no produkta,
f) citiem vienkāršiem finanšu instrumentiem;
2) pakalpojums tiek sniegts pēc klienta vai iespējamā klienta 
iniciatīvas;
3) klients vai iespējamais klients ir skaidri informēts, ka, 
sniedzot šo pakalpojumu, ieguldījumu brokeru sabiedrība
vai 
kredītiestāde neizvērtē sniegtā ieguldījumu pakalpojuma vai 
piedāvātā instrumenta atbilstību klientam un ka tādēļ
klients 
negūst atbilstošu aizsardzību;
4) ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievēro šā 
likuma 127. pantā un Regulā Nr. 
2017/565
 noteiktās
prasības 
interešu konflikta novēršanai.";
aizstāt 12.
1
 daļā vārdus "piemērotību klienta 
interesēm" ar vārdiem "atbilstību klientam";
papildināt pantu ar 12.
2
 daļu šādā redakcijā:
"(12
2
) Piemērojot šā panta divpadsmito daļu, 
ārvalsts tirgu uzskata par līdzvērtīgu regulētajam tirgum, ja 
Eiropas
Komisija saskaņā ar noteikto pārbaudes procedūru pieņem 
lēmumu par līdzvērtīgumu.";
izslēgt trīspadsmito un piecpadsmito daļu;
papildināt pantu ar sešpadsmito un septiņpadsmito daļu šādā 
redakcijā:
"(16) Ja kredītlīgums par mājokļa īpašumu, uz kuru attiecas 
Patērētāju tiesību aizsardzības likuma
 noteikumi par
patērētāja 
kredītspējas novērtējumu, ietver priekšnoteikumu tam pašam 
patērētājam par ieguldījumu pakalpojumiem
saistībā ar ķīlu zīmēm, 
kas speciāli emitētas un kam ir tādi paši nosacījumi, kādi 
paredzēti mājokļa īpašuma
kredītlīgumos, lai nodrošinātu 
finansējumu kredīta izmaksai, refinansēšanai vai dzēšanai, uz 
minēto pakalpojumu
neattiecas šajā pantā ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai un kredītiestādei noteiktie pienākumi.
(17) Pasākumus un noteikumus šajā pantā noteikto prasību 
izpildei nosaka Regula Nr. 
2017/565
."
69. 
127. pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic 
visus atbilstošos pasākumus, lai identificētu un novērstu
interešu konfliktus, kas ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu 
blakuspakalpojumu sniegšanas laikā var rasties starp
ieguldījumu 
brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, tostarp to darbiniekiem, 
piesaistītajiem aģentiem, personām, kuras
tieši vai netieši 
kontrolē ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, un 
klientu, kā arī starp tās klientiem, tostarp
identificē un novērš 
tādus interešu konfliktus, kas varētu rasties trešo personu 
pamudinājuma 133.
18
 panta izpratnē
rezultātā vai 
ieguldījumu brokeru sabiedrības atalgojuma politikas un citu 
stimulēšanas principu rezultātā.";
aizstāt otrās daļas ievaddaļā vārdus un skaitļus "saistīta šā 
likuma 101. panta 3.
1
 daļā minētā" ar vārdu 
"saistītā";
aizstāt sestajā daļā vārdus un skaitļus "šā likuma 101. panta 
3.
1
 daļā minētā" (attiecīgā locījumā) ar vārdu
"saistītā" (attiecīgā locījumā)";
aizstāt sestās daļas 5. punktā skaitļus un vārdus "101. panta 
3.
1
 daļā minētās" ar vārdu "saistītās"; 
38
/
69
papildināt septīto daļu pēc vārdiem "būtību vai avotus" ar 
vārdiem "kā arī veicamos pasākumus, lai mazinātu šos
riskus";
papildināt pantu ar 7.
1
 un 7.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(7
1
) Šā panta septītajā daļā minētā informācija 
tiek atklāta uz pastāvīga informācijas nesēja un, ņemot vērā 
klienta
īpatnības, satur pietiekami izsmeļošas ziņas, kas ļauj 
klientam pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu attiecībā uz
pakalpojumu, saistībā ar kuru rodas interešu konflikts.
(7
2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība attiecībā uz 
interešu konfliktu pārvaldību ievēro Regulu Nr. 
2017/565
.";
papildināt astoto daļu ar vārdiem "nodrošinot, ka šajā daļā 
minētā informācija satur pietiekami izsmeļošas ziņas,
kas ļautu 
klientam pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu attiecībā uz 
pakalpojumu, saistībā ar kuru rodas interešu
konflikts";
aizstāt devītajā daļā vārdus un skaitli "šā likuma 
127.
1
 pantā" ar vārdu un skaitli "Regulā Nr. 
2017/565
";
aizstāt desmitajā daļā vārdus un skaitli "šā likuma 
127.
2
 pantā" ar vārdu un skaitli "Regulā Nr. 
2017/565
";
papildināt pantu ar vienpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(11) Lai nodrošinātu interešu konfliktu pārvaldību attiecībā 
uz darījumiem ar finanšu instrumentiem, ieguldījumu
brokeru 
sabiedrība un kredītiestāde:
1) ja klientiem pārdošanai izstrādā finanšu instrumentus, 
pirms pārdošanas vai izplatīšanas klientiem uztur, īsteno
un 
pārskata katra finanšu instrumenta apstiprināšanas un izstrādāto 
finanšu instrumentu būtiskas pielāgošanas
procesu;
2) produktu apstiprināšanas procesā precizē katra finanšu 
instrumenta attiecīgās klientu kategorijas konkrēto gala
klientu 
mērķtirgu un nodrošina, lai visi konkrētajā mērķtirgū pastāvošie 
attiecīgie riski tiktu novērtēti un paredzētā
izplatīšanas 
stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum;
3) regulāri pārskata arī savus piedāvātos vai pārdotos finanšu 
instrumentus, ņemot vērā visus gadījumus, kuri varētu
būtiski 
ietekmēt konkrētā mērķtirgus iespējamo risku, lai novērtētu 
vismaz to, vai attiecīgais finanšu instruments
joprojām atbilst 
konkrētā mērķtirgus vajadzībām un vai paredzētā izplatīšanas 
stratēģija joprojām ir atbilstoša;
4) ja izstrādā finanšu instrumentus, dara pieejamu 
izplatītājiem visu informāciju par attiecīgo finanšu instrumentu 
un
produktu apstiprināšanas procesu, tostarp šā finanšu 
instrumenta konkrēto mērķtirgu;
5) ja piedāvā vai iesaka finanšu instrumentus, kurus 
neizstrādā, veic pasākumus, kurus īstenojot iegūst šīs daļas 4.
punktā minēto informāciju un gūst priekšstatu par katra finanšu 
instrumenta raksturlielumiem un identificēto mērķtirgu."
70. Izslēgt 127.
1
 un 127.
2
 pantu.
71. 
128. pantā:
papildināt pirmo daļu pēc vārda "pakalpojumus" ar vārdiem "un 
ieguldījumu blakuspakalpojumus";
papildināt pantu ar 1.
1
 un 1.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(1
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde nodrošina, lai finanšu instrumentiem, kurus tā 
izstrādājusi
pārdošanas nolūkā, ir noteikts konkrēts mērķtirgus 
un šie finanšu instrumenti atbilst attiecīgā mērķtirgus gala 
klientu
vajadzībām, kā arī finanšu instrumentu izplatīšanas 
stratēģija atbilst konkrētajam mērķtirgum. Ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde veic saprātīgus pasākumus, lai 
nodrošinātu finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētajā
mērķtirgū.
(1
2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde nodrošina, ka tā saprot finanšu instrumentus, kurus
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde piedāvā vai 
iesaka, novērtē finanšu instrumentu saderību ar to klientu
vajadzībām, kuriem tā sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā 
arī šā likuma 127. panta vienpadsmitajā daļā
noteikto, un 
nodrošina, ka finanšu instrumenti tiek piedāvāti vai ieteikti 
tikai tādā gadījumā, ja tas atbilst klienta
vajadzībām.";
izteikt trešo un ceturto daļu šādā redakcijā:
"(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde 
nodrošina, ka tikai tādas fiziskās personas, kurām ir
nepieciešamās zināšanas un kompetence, ir tiesīgas ieguldījumu 
brokeru sabiedrības vai kredītiestādes vārdā sniegt
klientiem 
ieguldījumu konsultācijas vai informāciju par finanšu 
instrumentiem, ieguldījumu pakalpojumiem vai
ieguldījumu 
blakuspakalpojumiem. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde pēc Komisijas pieprasījuma sniedz
39
/
69
informāciju, kas 
apliecina šajā daļā noteikto prasību izpildi.
(4) Prasības šā panta trešajā daļā minētajām nepieciešamajām 
darbinieku zināšanām un kompetencei nosaka
Komisija.";
izteikt sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde klientam 
vai iespējamam klientam laikus atklāj šādu informāciju
par 
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi un tās 
pakalpojumiem, finanšu instrumentiem un piedāvātajām
ieguldījumu 
stratēģijām, rīkojumu izpildes vietām un visām izmaksām un 
izdevumiem:
1) attiecībā uz ieguldījumu konsultāciju sniegšanu - pirms 
ieguldījumu konsultāciju sniegšanas - par to:
a) vai ieguldījumu konsultācija tiek sniegta neatkarīgi,
b) vai ieguldījumu konsultācija pamatota uz plašu vai 
ierobežotu dažādu veidu finanšu instrumentu analīzi, īpaši par
to, vai piedāvājums aptver tikai finanšu instrumentus, kurus ir 
emitējušas vai piedāvā personas, kas ir cieši saistītas ar
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, vai par cita 
veida juridiskām vai ekonomiska rakstura attiecībām,
c) vai ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde 
turpmāk periodiski veiks vērtējumu par klientam ieteikto
finanšu 
instrumentu piemērotību šim klientam;
2) attiecībā uz finanšu instrumentiem un piedāvātajām 
ieguldījumu stratēģijām - attiecīgas norādes un brīdinājumus
par 
riskiem, kas saistīti ar ieguldījumiem šajos instrumentos vai 
konkrētām ieguldījumu stratēģijām, un par to, vai
finanšu 
instruments ir paredzēts privātiem klientiem vai profesionāliem 
klientiem, ņemot vērā finanšu instrumentiem
noteikto mērķtirgu 
saskaņā ar šā likuma 128. panta vienpadsmitās un divpadsmitās 
daļas prasībām;
3) attiecībā uz visām izmaksām un izdevumiem - informāciju, 
kas attiecas gan uz ieguldījumu pakalpojumiem, gan
ieguldījumu 
blakuspakalpojumiem, tostarp ieguldījumu konsultāciju izmaksas, 
klientam ieteiktā vai piedāvātā finanšu
instrumenta izmaksas un 
informāciju, kā klients var par to samaksāt, ietverot arī 
jebkādus maksājumus trešām
pusēm.";
papildināt pantu ar 6.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(6
1
) Šā panta sestajā daļā minēto informāciju par 
visām izmaksām un izdevumiem, izņemot tādus, kuri nav
radušies no 
finanšu instrumenta pamatā esošā tirgus riska gadījuma 
iestāšanās, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde 
sniedz apkopotā veidā, lai klienti varētu saprast kopējās 
izmaksas un kumulatīvo ietekmi uz ieguldījumu
ienesīgumu. Pēc 
klienta pieprasījuma ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde šo informāciju sniedz izvērstā
veidā pa pozīcijām. 
Informāciju par visām izmaksām un izdevumiem ieguldījumu brokeru 
sabiedrība un kredītiestāde
klientam sniedz regulāri - vismaz 
reizi gadā visā ieguldījumu pakalpojuma sniegšanas laikā.";
izteikt septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Šā panta sestajā, 6.
1
, divpadsmitajā un 
12.
1
 daļā minēto informāciju ieguldījumu brokeru 
sabiedrība un
kredītiestāde atklāj tā, lai klienti vai iespējamie 
klienti var pienācīgi izprast piedāvātā ieguldījumu pakalpojuma,
ieguldījumu blakuspakalpojuma un konkrētā finanšu instrumenta 
veida būtību un riskus un tādējādi pieņemt uz
informāciju 
balstītus lēmumus par ieguldījumu veikšanu. Šo informāciju var 
sniegt standartizētā formā.";
papildināt pantu ar 8.
1
 un 8.
2
 daļu šādā 
redakcijā:
"(8
1
) Ja ieguldījumu pakalpojumu piedāvā kā daļu no 
finanšu produkta, uz kuru jau attiecas citas normatīvo aktu
prasības, kas saistītas ar kredītiestādēm un patēriņa kredītiem 
attiecībā uz prasībām sniegt informāciju, uz šo
pakalpojumu 
papildus neattiecas šā panta piektajā, sestajā, 6.
1
 un 
septītajā daļā noteiktie pienākumi.
(8
2
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde informē klientu, ka ieguldījumu konsultācija tiek 
sniegta kā
neatkarīga ieguldījumu konsultācija, ieguldījumu 
brokeru sabiedrība vai kredītiestāde:
1) novērtē pietiekami lielu klāstu tirgū pieejamo finanšu 
instrumentu, kuri ir dažādi attiecībā uz to veidu un
emitentiem 
vai produktu piedāvātājiem, lai panāktu klienta ieguldījumu mērķu 
atbilstošu sasniegšanu, un tiem
nevajadzētu būt tikai finanšu 
instrumentiem, kurus emitē vai piedāvā:
a) pati ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, vai 
persona, kurai ir ciešas attiecības ar ieguldījumu brokeru
sabiedrību vai kredītiestādi,
b) cita persona, ar kuru ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai 
kredītiestādei ir juridiska vai ekonomiska rakstura
attiecības, 
kas var apdraudēt sniegto konsultāciju neatkarību;
2) nedrīkst pieņemt un paturēt maksas, komisijas naudas un 
nekādus citus finansiālus vai nefinansiālus labumus,
ko maksā vai 
sniedz jebkura trešā persona vai persona, kas rīkojas tās vārdā, 
attiecībā uz pakalpojuma sniegšanu
40
/
69
klientiem. Nelieli 
nefinansiāli labumi, kuri spēj uzlabot klientam sniegto 
pakalpojumu kvalitāti un kurus, vērtējot pēc to
apmēra un 
rakstura, nevarētu uzskatīt par tādiem, kas negatīvi ietekmē 
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes pienākumu 
rīkoties klienta interesēs, ir skaidri atklājami klientam, un uz 
tiem neattiecina šo punktu.";
izteikt vienpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde saskaņā 
ar šā likuma 126.
1
 panta prasībām un Komisijas
normatīvajiem noteikumiem sniedz klientam atbilstošus ziņojumus 
par sniegtajiem pakalpojumiem. Šie ziņojumi ietver
periodiskus 
paziņojumus klientiem, ņemot vērā iesaistīto finanšu instrumentu 
veidu un sarežģītību un klientam sniegtā
pakalpojuma būtību, 
tostarp, ja nepieciešams, informāciju par izmaksām, kas saistītas 
ar darījumiem, kuri veikti
klienta uzdevumā.";
papildināt pantu ar 11.
1
 un 11.
2
 daļu 
šādā redakcijā:
"(11
1
) Sniedzot ieguldījumu konsultācijas, 
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pirms darījuma
noslēgšanas, izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju, izsniedz 
klientam paziņojumu par ieguldījumu konsultācijas
piemērotību 
klientam, norādot attiecīgu ieteikumu un to, kā minētais 
ieteikums atbilst privāta klienta mērķiem un citiem
raksturlielumiem. Ja tiek noslēgts līgums par finanšu instrumenta 
pirkšanu vai pārdošanu, izmantojot neklātienes
sakaru līdzekļus, 
kuru dēļ nav iespējams iepriekš sniegt paziņojumu par 
piemērotību, ieguldījumu brokeru sabiedrība
vai kredītiestāde var 
nodot rakstveida paziņojumu par piemērotību, izmantojot pastāvīgu 
informācijas nesēju, tūlīt pēc
tam, kad klientam šis līgums kļūst 
saistošs, ja pastāv abi šādi nosacījumi:
1) klients ir piekritis saņemt paziņojumu par piemērotību 
tūlīt pēc darījuma noslēgšanas;
2) ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ir devusi 
klientam iespēju aizkavēt darījuma noslēgšanu, lai
paziņojumu par 
piemērotību klients saņemtu pirms tam.
(11
2
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde pārvalda portfeli vai ir informējusi klientu, ka tā 
veiks
regulāru piemērotības novērtējumu, periodiskajā ziņojumā 
iekļauj atjauninātu paziņojumu par to, kā ieguldījums atbilst
privāta klienta mērķiem un citiem raksturlielumiem.";
izteikt divpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(12) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde 
saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu sniegšanu maksā jebkādas maksas vai komisijas 
naudas vai sniedz jebkādu nefinansiālu labumu
trešai personai, 
kas nav klients, vai personai, kas rīkojas klienta vārdā, vai 
saņem no trešās personas, kas nav klients,
vai personas, kas 
rīkojas klienta vārdā, šādas maksas vai komisijas naudas, vai 
nefinansiālu labumu, uzskatāms, ka
ieguldījumu brokeru sabiedrība 
vai kredītiestāde neievēro šā panta pirmās daļas un šā likuma 
127. panta prasības,
izņemot gadījumus, kad šie maksājumi vai 
labums:
1) paredzēts, lai uzlabotu klientam sniegtā pakalpojuma 
kvalitāti;
2) nepasliktina to, kā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde ievēro tās pienākumu rīkoties godīgi, taisnīgi
un 
profesionāli klienta interesēs.";
papildināt pantu ar 12.
1
, 12.
2
, 
12.
3
, 12.
4
, 12.
5
 un 
12.
6
 daļu šādā redakcijā:
"(12
1
) Šā panta divpadsmitajā daļā minētās maksas 
vai labuma esība, veids un apjoms vai - gadījumā, ja par
apjomu 
nav iespējams pārliecināties, - šā apjoma aprēķināšanas metode, 
ir nepārprotami jādara zināmi klientam tā, lai
šī informācija 
būtu visaptveroša, precīza un saprotama, pirms tiek sniegti 
attiecīgie ieguldījumu pakalpojumi vai
ieguldījumu 
blakuspakalpojumi. Ja nepieciešams, ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde informē klientu arī
par mehānismiem, 
kurus izmantojot klientam pārskaita maksu vai komisijas naudu vai 
nodod finansiālu vai nefinansiālu
labumu, kas saņemts saistībā ar 
ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu blakuspakalpojumu 
sniegšanu.
(12
2
) Šā panta divpadsmitajā daļā noteiktais 
neattiecas uz maksājumiem vai labumiem, kuri nepieciešami 
attiecīgo
ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu 
blakuspakalpojumu sniegšanai, tostarp finanšu instrumentu 
turēšanas
izmaksas, darījumu norēķinu un konvertācijas maksas, 
normatīvajos aktos noteiktās nodevas vai maksa par
juridiskiem 
pakalpojumiem, un kuri pēc to rakstura nevar nonākt pretrunā ar 
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai
kredītiestādes pienākumu 
rīkoties godīgi, taisnīgi un profesionāli atbilstoši tās klientu 
interesēm.
(12
3
) Veicot portfeļu pārvaldību, ieguldījumu 
brokeru sabiedrība un kredītiestāde nepieņem un nepatur maksas,
komisijas naudas un nekādus citus finansiālus vai nefinansiālus 
labumus, ko maksā vai sniedz jebkura trešā persona
vai persona, 
kas rīkojas tās vārdā, attiecībā uz pakalpojuma sniegšanu 
klientiem. Nelieli nefinansiāli labumi, kuri spēj
uzlabot 
klientam sniegto pakalpojumu kvalitāti un kurus, vērtējot pēc to 
apmēra un rakstura, nevarētu uzskatīt par
tādiem, kas negatīvi 
ietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes 
pienākumu rīkoties klienta interesēs, ir
skaidri atklājami 
klientam, un uz tiem neattiecina šo daļu.
(12
4
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus klientiem, 
neatalgo vai
41
/
69
nevērtē savu darbinieku sasniegtos rezultātus tādā 
veidā, kas ir pretrunā ar tās pienākumu rīkoties klientu 
interesēs. Jo
īpaši tās nedrīkst noteikt sistēmu attiecībā uz 
atalgojumu, pārdošanas mērķiem vai citiem aspektiem, kas varētu
stimulēt to darbiniekus ieteikt privātam klientam konkrētu 
finanšu instrumentu, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde var piedāvāt atšķirīgu finanšu instrumentu, kurš 
klienta interesēm atbilst labāk.
(12
5
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde ieguldījumu pakalpojumu klientam piedāvā kopā ar 
citu
pakalpojumu vai produktu kā daļu no paketes vai kā 
nosacījumu tam pašam līgumam vai paketei, ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde informē klientu par to, vai ir 
iespējams iegādāties dažādas komponentes atsevišķi, un
sniedz 
klientam informāciju par katras komponentes izmaksām un maksām. 
Ja no privātam klientam piedāvāta šāda
līguma vai paketes 
izrietošie riski var atšķirties no riskiem, kas saistīti ar 
atsevišķām komponentēm, ieguldījumu
brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde sniedz līguma vai paketes dažādo komponenšu un to 
savstarpējās ietekmes radīto
riska izmaiņu aprakstu.
(12
6
) Detalizētākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka 
ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes, sniedzot
ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus 
saviem klientiem, ievēro šajā pantā noteiktās prasības,
nosaka 
Regula Nr. 
2017/565
.";
aizstāt sešpadsmitajā daļā vārdu "likumos" ar vārdiem 
"normatīvajos aktos".
72. 
128.
1
 pantā:
izteikt pirmo daļu šādā redakcijā:
"(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
saņēmusi licenci rīkojumu izpildei klientu vārdā, veic
nepieciešamos pasākumus un ievieš procedūras, kas paredz godīgu 
un ātru klientu rīkojumu izpildi attiecībā pret
citiem klientu 
rīkojumiem vai ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes 
tirdzniecības interesēm. Minētie
pasākumi un procedūras paredz, 
ka salīdzināmus klientu rīkojumus ieguldījumu brokeru sabiedrība 
un kredītiestāde
izpilda atbilstoši to saņemšanas secībai.";
papildināt pantu ar 1.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(1
1
) Procedūru un pasākumu nosacījumus un būtību, 
kad rezultāts ir godīga un ātra klientu rīkojumu izpilde, un
situācijas vai darījumu veidus, kad ieguldījumu brokeru 
sabiedrības vai kredītiestādes var pamatoti atturēties no 
tūlītējas
rīkojuma izpildes, lai iegūtu labvēlīgākus nosacījumus 
klientiem, nosaka Regula Nr. 
2017/565
.";
izslēgt otrajā daļā vārdus un skaitļus "kas minētas šā likuma 
101. panta 3.
1
 daļā";
izteikt trešo un ceturto daļu šādā redakcijā:
"(3) Ja klients ir iesniedzis ierobežojošo rīkojumu par 
akcijām, kas iekļautas regulētajā tirgū vai tiek tirgotas
tirdzniecības vietās, un šis rīkojums pastāvošajos tirgus 
apstākļos nav izpildīts nekavējoties, ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai kredītiestāde, ja vien klients nav skaidri 
norādījis citādi, veic pasākumus, lai nodrošinātu iespējami drīzu
minētā rīkojuma izpildi, publiski atklājot informāciju par šo 
rīkojumu citiem tirgus dalībniekiem viegli pieejamā veidā.
Uzskatāms, ka šī prasība ir ievērota, ja ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde iesniegusi ierobežojošo
rīkojumu 
tirdzniecības vietā.
(4) Komisijai ir tiesības atbrīvot ieguldījumu brokeru 
sabiedrību un kredītiestādi no šā panta trešajā daļā minētā
pienākuma publiski atklāt ierobežojošo rīkojumu, kas ir liela 
apjoma rīkojums salīdzinājumā ar parastu tirgus apjomu,
kā 
noteikts Regulas Nr. 
600/2014
 4. pantā.";
papildināt pantu ar 4.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(4
1
) Metodes, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība 
vai kredītiestāde var izmantot, lai uzskatītu, ka tā ir 
izpildījusi
savu pienākumu atklāt tirgum klientu ierobežojošu 
rīkojumu, kas nav tūlīt izpildāms, nosaka Regula Nr. 
2017/565
.";
aizstāt piektajā daļā vārdus "uz pašu rēķina" ar vārdiem "savā 
vārdā";
aizstāt sestajā daļā vārdus "uz sava rēķina" ar vārdiem "savā 
vārdā";
aizstāt septītajā daļā vārdus "uz pašu rēķina" ar vārdiem 
"savā vārdā" un vārdus "uz sava rēķina" - ar vārdiem "savā
vārdā";
izteikt astoto, devīto un desmito daļu šādā redakcijā:
"(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas ar 
citas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes
starpniecību saņem klienta norādījumus vai rīkojumus par 
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, var paļauties uz klienta
informāciju, ko sniegusi šī cita ieguldījumu brokeru sabiedrība 
vai kredītiestāde, kā arī paļauties uz visiem ieteikumiem,
ko 
klientam attiecībā uz pakalpojumu vai darījumu sniegusi cita 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde.
42
/
69
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, kas 
klienta vārdā nodod citai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai
kredītiestādei norādījumus vai rīkojumus par ieguldījumu 
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu, ir
atbildīga par:
1) pārsūtītās informācijas pilnīgumu un precizitāti;
2) klientam sniegto konsultāciju un ieteikumu piemērotību.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas ar 
citas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes
starpniecību saņem klienta norādījumus vai rīkojumus par 
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, ir atbildīga par
ieguldījumu 
pakalpojumu sniegšanu vai darījumu noslēgšanu, pamatojoties uz 
informāciju vai ieteikumiem, ko klientam
sniegusi cita 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde."
73. 
128.
2
 pantā:
aizstāt pirmajā daļā vārdus "ieguldītāju finanšu instrumentu 
individuālu pārvaldīšanu " ar vārdiem "portfeļa
pārvaldību";
izslēgt trešo daļu;
aizstāt ceturtajā daļā vārdus "un daudzpusējās tirdzniecības 
sistēmas" ar saīsinājumiem un vārdiem "DT sistēmas
vai OT 
sistēmas";
papildināt piekto daļu ar vārdiem un skaitli "un pēc Komisijas 
pieprasījuma pierādīt, ka tā ievēro šā panta un 128.
3
panta prasības";
papildināt pantu ar 7.
1
, 7.
2
 un 
7.
3
 daļu šādā redakcijā:
"(7
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde nedrīkst saņemt atlīdzību, atlaidi vai nefinansiālu 
labumu par
klienta rīkojumu novirzīšanu uz kādu noteiktu 
tirdzniecības vietu vai izpildes vietu. Pretējā gadījumā šādu 
rīcību uzskata
par to interešu konfliktus vai pamudinājumus 
133.
18
 panta izpratnē reglamentējošu prasību 
pārkāpumu, kuras
noteiktas šā likuma 127. un 128. pantā.
(7
2
) Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuriem 
piemēro Regulas Nr. 
600/2014
 23. un 28. pantā noteikto
tirdzniecības pienākumu, katra tirdzniecības vieta un 
sistemātiskais internalizētājs un - attiecībā uz citiem finanšu
instrumentiem - visas izpildes vietas vismaz reizi gadā bez 
maksas publisko pieejamos datus par darījumu izpildes
kvalitāti 
šajās vietās. Minētajos regulārajos pārskatos iekļauj informāciju 
par katra finanšu instrumenta cenu,
izmaksām, izpildes ātrumu un 
iespējamību.
(7
3
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde pēc darījuma izpildes klienta vārdā informē klientu 
par rīkojuma
izpildes vietu.";
aizstāt astotajā daļā vārdus "finanšu instrumentu individuālu 
pārvaldīšanu" ar vārdiem "portfeļa pārvaldību";
papildināt pantu ar devīto un desmito daļu šādā redakcijā:
"(9) Regula Nr. 
2017/565
 detalizētāk nosaka:
1) to dažādo faktoru salīdzinošā nozīmīguma noteikšanas 
kritērijus, kurus var ņemt vērā, nosakot vislabāko
iespējamo 
rezultātu, ievērojot rīkojuma apjomu un veidu, kā arī to, vai 
klients ir privāts klients vai profesionāls klients;
2) faktorus, ko var ņemt vērā ieguldījumu brokeru sabiedrība 
un kredītiestāde, pārskatot savus izpildes pasākumus
un 
apstākļus, kādos var būt lietderīgi izdarīt izmaiņas šādos 
pasākumos. Jo īpaši izpildes pasākumus nosaka
attiecībā uz 
faktoriem, ko ņem vērā, nosakot, kuras vietas ļauj ieguldījumu 
brokeru sabiedrībām vai kredītiestādēm
pastāvīgi gūt vislabāko 
iespējamo rezultātu klientu rīkojumu izpildē;
3) tās informācijas veidu un apjomu, kas sniedzama klientiem 
par savu rīkojumu izpildes politiku.
(10) Ar izpildes kvalitāti saistīto to datu saturu, formātu un 
regularitāti, kuri publiskojami saskaņā ar šā panta 
7.
2
daļu, ņemot vērā tirdzniecības vietas veidu un 
attiecīgā finanšu instrumenta veidu, nosaka Komisijas 2016. gada 
8.
jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/575
, ar ko papildina Eiropas 
Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par
finanšu 
instrumentu tirgiem attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem 
standartiem saistībā ar darījumu izpildes kvalitātes
datiem, kas 
jāpublicē izpildes vietām."
74. 
128.
3
 pantā:
izslēgt pirmās daļas 2. punktā vārdus un skaitli "saskaņā ar 
šā likuma 128.
2
 pantu";
aizstāt otrajā daļā vārdus "ieguldītāju finanšu instrumentu 
individuālu pārvaldīšanu" ar vārdiem "portfeļa pārvaldību";
43
/
69
papildināt pantu ar 3.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(3
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde, kas izpilda klienta rīkojumus, katru gadu apkopo 
un publisko
katras finanšu instrumentu kategorijas piecas 
izpildes vietas, kurās ir bijis vislielākais tirdzniecības apjoms 
un kurās
tās iepriekšējā gadā ir izpildījušas klienta rīkojumus, 
kā arī publisko informācijas kopsavilkumu par rīkojumu faktiskās
izpildes kvalitāti.";
izteikt piekto daļu šādā redakcijā:
"(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, pirms 
noslēdz līgumu par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu,
informē 
klientu par šajā pantā noteiktajā kārtībā izstrādāto rīkojumu 
izpildes politiku. Informācijā nepārprotami,
pietiekami 
detalizēti un klientiem viegli saprotamā veidā izskaidro, kā 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde
klienta vārdā 
izpildīs rīkojumus.";
aizstāt sestajā daļā vārdus "vai daudzpusējās tirdzniecības 
sistēmas" ar saīsinājumiem un vārdiem "DT sistēmas
vai OT 
sistēmas";
papildināt pantu ar septīto daļu šādā redakcijā:
"(7) Tās informācijas saturu un formātu, kura ieguldījumu 
brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm publicējama
saskaņā ar šā 
panta 3.
1
 daļu, detalizētāk nosaka Komisijas 2016. 
gada 8. jūnija deleģētā regula (ES) 
2017/576
, ar ko
Eiropas 
Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina attiecībā uz 
regulatīvajiem tehniskajiem standartiem,
kuri attiecas uz 
ieguldījumu brokeru sabiedrību veikto ikgadējo informācijas 
publicēšanu par izpildes vietu identitāti un
izpildes kvalitāti 
(Dokuments attiecas uz EEZ)."
75. 
129. pantā:
izteikt otrās daļas ievaddaļu šādā redakcijā:
"(2) Klientu naudas līdzekļus ieguldījumu brokeru sabiedrība 
tur šķirti kontā vai kontos, kas nodalīti un identificēti
atsevišķi no kontiem, kurus izmanto pašai ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai piederošo naudas līdzekļu turēšanai:";
papildināt trešo daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Ieguldījumu brokeru sabiedrība informē klientus, ka naudas 
līdzekļi, kas tiks turēti naudas tirgus fondā, netiks
turēti 
saskaņā ar šajā likumā noteiktajām prasībām par klientu naudas 
līdzekļu aizsardzību.";
izslēgt ceturtajā daļā vārdus "un kredītiestāde";
papildināt pantu ar 4.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(4
1
) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība tur klientu 
naudas līdzekļus tās pašas grupas kredītiestādē vai naudas
tirgus 
fondā, kurā ietilpst pati ieguldījumu brokeru sabiedrība, tā 
ierobežo to naudas līdzekļu apjomu, kurus attiecīgā
ieguldījumu 
brokeru sabiedrība tur jebkurā šīs grupas vienībā vai jebkurā šīs 
grupas vienību kombinācijā, lai minētie
naudas līdzekļi 
nepārsniegtu 20 procentus no klientu naudas līdzekļu kopsummas. 
Ieguldījumu brokeru sabiedrība var
neievērot šo ierobežojumu, ja 
tā spēj pierādīt, ka minētās prasības nav samērīgas, ņemot vērā 
tās darbības būtību,
apjomu un sarežģītību, kā arī drošību, ko 
piedāvā minētās trešās personas, un ja ieguldījumu brokeru 
sabiedrības
turēto klienta naudas līdzekļu apjoms ir neliels. 
Ieguldījumu brokeru sabiedrība regulāri pārskata savus 
novērtējumus,
kas veikti saskaņā ar šo daļu, un iesniedz 
Komisijai savu sākotnējo novērtējumu un pārskatītos 
novērtējumus.";
izteikt sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Augstas kvalitātes naudas tirgus instruments šā panta 
izpratnē ir naudas tirgus instruments, ja ieguldījumu
brokeru 
sabiedrība pati veic dokumentētu novērtējumu par naudas tirgus 
instrumentu kredītkvalitāti, kas tai ļauj
uzskatīt, ka naudas 
tirgus instrumentam piemīt augsta kvalitāte. Ja viena vai 
vairākas Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādē reģistrētas un 
uzraudzītas kredītreitingu aģentūras ir sniegušas šā instrumenta 
reitingu, ieguldījumu brokeru
sabiedrība savā iekšējā novērtējumā 
ņem vērā arī minētos kredītreitingus.";
papildināt pantu ar 6.
2
 daļu šādā redakcijā:
"(6
2
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina, ka 
netiek pieļautas ar nodrošinājumu saistītas intereses,
apgrūtinājumi (ķīlas tiesības) vai ieskaita tiesības attiecībā uz 
klienta naudas līdzekļiem, kas trešai pusei dod iespēju
atsavināt 
klienta naudas līdzekļus, lai atgūtu parādus, kuri nav saistīti 
ar klientu vai pakalpojumu sniegšanu klientam,
ja vien to 
neparedz normatīvie akti, kas piemērojami tās ārvalsts tiesību 
sistēmā, kur tiek turēti naudas līdzekļi. Ja
ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai ir pienākums slēgt līgumu, kas rada šādas ar 
nodrošinājumu saistītas intereses,
apgrūtinājumus (ķīlas 
tiesības) vai ieskaita tiesības, ieguldījumu brokeru sabiedrība 
attiecīgo informāciju atklāj
klientam, norādot ar minēto līgumu 
saistītos riskus. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība ir radījusi 
ar nodrošinājumu
saistītas intereses, apgrūtinājumus (ķīlas 
tiesības) vai ieskaita tiesības attiecībā uz klienta naudas 
līdzekļiem vai ja
44
/
69
ieguldījumu brokeru sabiedrība tiek informēta, 
ka tās ir piešķirtas, to ietver klienta līgumā un ieraksta pašas 
ieguldījumu
brokeru sabiedrības grāmatvedības dokumentos, lai 
skaidri norādītu klienta aktīvu īpašumtiesību statusu.";
papildināt septīto daļu ar 3. punktu šādā redakcijā:
"3) uzskaites ieraksti un uzskaite nodrošina tās pareizību un 
jo īpaši tās atbilstību klientu naudas līdzekļu
apmēram un dod 
iespēju to izmantot kā pārbaudes vai revīzijas liecību.";
papildināt pantu ar 8.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(8
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība izveido 
atbilstošu organizatorisku struktūru, lai mazinātu klienta naudas
līdzekļu vai ar tiem saistīto tiesību zaudējuma vai samazinājuma 
risku, kas var rasties aktīvu nepareizas
izmantošanas, krāpšanas, 
sliktas pārvaldības, neatbilstošas uzskaites vai nolaidības 
dēļ.";
izteikt devīto daļu šādā redakcijā:
"(9) Ja kredītiestāde klientu uzdevumā tur pie trešās personas 
klientu naudas līdzekļus, kas nepieciešami ar
finanšu instrumentu 
veicamo darījumu nodrošināšanai, neatspoguļojot minētos klientu 
naudas līdzekļus kredītiestādes
bilancē, tā ievēro šā panta 
otrās, trešās, ceturtās, 4.
1
, piektās, sestās, 
6.
1
, 6.
2
, septītās, astotās un 
8.
1
 daļas
prasības."
76. 
129.
1
 pantā:
papildināt pantu ar 5.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(5
1
) Šā panta ceturtās un piektās daļas prasības 
piemēro arī tad, ja šī trešā persona kādu no savām funkcijām
attiecībā uz finanšu instrumentu turēšanu un glabāšanu ir 
deleģējusi kādai citai trešai personai.";
izteikt sesto daļu šādā redakcijā:
"(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic tās 
turējumā esošo klienta finanšu instrumentu uzskaiti un
attiecīgu 
uzskaites ierakstu saglabāšanu. Klientam piederošo finanšu 
instrumentu uzskaitē ieguldījumu brokeru
sabiedrība un 
kredītiestāde nodrošina:
1) iespēju jebkurā brīdī nošķirt vienam klientam piederošos 
finanšu instrumentus no citam klientam piederošiem
finanšu 
instrumentiem vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai 
kredītiestādei piederošiem finanšu instrumentiem;
2) uzskaites regulāru salīdzināšanu ar tās trešās personas 
finanšu instrumentu uzskaiti, kurā ieguldījumu brokeru
sabiedrība 
vai kredītiestāde tur klientu finanšu instrumentus;
3) uzskaites ierakstu un uzskaites pareizību un atbilstību 
klientu finanšu instrumentu apmēram un dod iespēju
uzskaites 
datus vizuāli attēlot lasāmā veidā, lai tos izmantotu kā 
pārbaudes vai revīzijas liecību;
4) finanšu instrumentu uzskaites reģistru kārtošanu divkāršā 
ieraksta sistēmā;
5) ierakstu veikšanu klientu kontos uz attaisnojuma dokumentu 
pamata.";
papildināt pantu ar 7.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(7
1
) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde nodrošina, ka netiek pieļautas ar nodrošinājumu 
saistītas
intereses, apgrūtinājumi (ķīlas tiesības) vai ieskaita 
tiesības attiecībā uz klienta finanšu instrumentiem, kas trešai
personai dod iespēju atsavināt klienta finanšu instrumentus, lai 
atgūtu parādus, kuri nav saistīti ar klientu vai
pakalpojumu 
sniegšanu klientam, ja vien to neparedz normatīvie akti, kas 
piemērojami tās ārvalsts tiesību sistēmā, kur
tiek turēti finanšu 
instrumenti. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei 
ir pienākums slēgt līgumu, kas rada
šādas ar nodrošinājumu 
saistītas intereses, apgrūtinājumus (ķīlas tiesības) vai ieskaita 
tiesības, ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde 
attiecīgo informāciju atklāj klientam, norādot ar minēto līgumu 
saistītos riskus. Ja
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde ir radījusi ar nodrošinājumu saistītas intereses, 
apgrūtinājumus (ķīlas
tiesības) vai ieskaita tiesības attiecībā 
uz klienta finanšu instrumentiem vai ja ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai
kredītiestāde tiek informēta, ka tās ir 
piešķirtas, to ietver klienta līgumā un ieraksta pašas 
ieguldījumu brokeru
sabiedrības vai kredītiestādes grāmatvedības 
dokumentos, lai skaidri norādītu klienta aktīvu īpašumtiesību 
statusu."
77. Aizstāt 129.
2
 pantā skaitļus un vārdus "125. 
panta 4.
1
, 4.
2
, 4.
3
 un piektajā 
daļā, 129. un 129.
1
 pantā" ar
skaitļiem un vārdiem 
"125.
1
, 125.
2
, 125.
3
, 129. un 
129.
1
 pantā".
78. Aizstāt 130.
1
 panta ceturtajā daļā vārdus 
"finanšu instrumentu individuālu pārvaldīšanu" ar vārdiem 
"portfeļa
pārvaldību".
79. Papildināt likumu ar 131.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
45
/
69
"
131.
1
 pants. Pieeja informācijai par klienta 
finanšu instrumentiem un naudas līdzekļiem
(1) Papildus šā likuma 131. pantā noteiktajam ieguldījumu 
brokeru sabiedrības un kredītiestādes informāciju, kas
attiecas 
uz klienta finanšu instrumentiem un naudas līdzekļiem, dara brīvi 
pieejamu:
1) Komisijai;
2) ieceltiem maksātnespējas procesa administratoriem.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētā informācija ietver:
1) iekšējos uzskaites ierakstus un uzskaites dokumentus, kas 
pienācīgi atspoguļo katra klienta uzdevumā turēto
naudas līdzekļu 
un finanšu instrumentu atlikumus;
2) informāciju par personām, kurās ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde saskaņā ar šā likuma 129.
pantu tur 
klienta naudas līdzekļus, detalizētu informāciju par kontiem, 
kuros tiek turēti klienta naudas līdzekļi, un par
attiecīgiem 
līgumiem ar minētajām personām;
3) informāciju par trešām personām, kurās ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde saskaņā ar šā likuma
129.
1
 pantu tur klientu finanšu instrumentus, 
detalizētu informāciju par kontiem, kas atvērti pie trešām 
personām, un
par attiecīgiem līgumiem ar minētajām personām;
4) detalizētu informāciju par trešām personām, kas veic 
jebkādas ar klientu aktīvu uzskaiti saistītas funkcijas kā
ārpakalpojumu, un par funkcijām, kuras tiek veiktas kā 
ārpakalpojumi;
5) informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrības un 
kredītiestādes atbildīgajiem darbiniekiem, kas iesaistīti
attiecīgajos procesos, tostarp darbiniekiem, kuri atbild par 
ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestāžu pārraudzību
attiecībā uz klienta aktīvu aizsardzību;
6) līgumus, kas reglamentē klienta īpašumtiesības uz 
aktīviem."
80. Papildināt likumu ar 132.
1
 pantu šādā 
redakcijā:
"
132.
1
 pants. Algoritmiskā tirdzniecība un tieša 
elektroniskā piekļuve tirdzniecības vietai
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas veic 
algoritmisko tirdzniecību, ievieš efektīvas sistēmas un
riska 
kontroli, lai nodrošinātu savu tirdzniecības sistēmu izturētspēju 
un pietiekamu kapacitāti un lai nodrošinātu, ka
tām ir noteiktas 
tirdzniecības robežvērtības un limiti, kā arī lai tās novērš 
kļūdainu rīkojumu nosūtīšanu vai citādu
sistēmu darbību, kas var 
apdraudēt normālu tirgus darbību. Šādai ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai un kredītiestādei ir arī
efektīvas sistēmas un riska 
kontrole, lai nodrošinātu, ka to tirdzniecības sistēmas nevar 
izmantot tādā nolūkā, kas
neatbilst Regulas Nr. 
596/2014
 
noteikumiem vai tirdzniecības vietas, ar kuru tās savienotas, 
noteikumiem. Ieguldījumu
brokeru sabiedrība un kredītiestāde 
ievieš efektīvus darbības nepārtrauktības pasākumus, lai novērstu 
jebkādas savu
tirdzniecības sistēmu kļūmes, un nodrošina, ka tās 
sistēmas ir pilnībā pārbaudītas un testētas un tiek atbilstoši
uzraudzītas, lai nodrošinātu to atbilstību šīs daļas 
prasībām.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kuras 
izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika, paziņo
Komisijai, ja 
tā veic algoritmisko tirdzniecību. Ieguldījumu brokeru sabiedrība 
un kredītiestāde, kura veic algoritmisko
tirdzniecību, paziņo par 
to arī tās tirdzniecības vietas organizētājam, kura organizētajās 
tirdzniecības vietās tā izmanto
algoritmisko tirdzniecību kā 
tirdzniecības vietas biedrs vai dalībnieks.
(3) Komisijai ir tiesības jebkurā laikā pieprasīt, lai 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde iesniedz 
aprakstu
par tās algoritmiskās tirdzniecības stratēģijām, 
detalizētiem tirdzniecības parametriem vai sistēmas 
ierobežojumiem,
galvenajām atbilstības un riska kontroles 
sistēmām un sistēmu pārbaudes rezultātiem, lai pārliecinātos, ka 
tiek
ievērots šā panta pirmajā daļā noteiktais. Komisijai ir 
tiesības jebkurā laikā pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībai 
vai
kredītiestādei jebkuru citu informāciju par tās algoritmisko 
tirdzniecību un tirdzniecības sistēmām, kuras tā izmanto.
Komisija no ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes 
saņemto informāciju var sniegt tās tirdzniecības vietas
izcelsmes 
valsts kompetentajai iestādei pēc šīs iestādes pieprasījuma, kur 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde veic 
algoritmisko tirdzniecību kā tirdzniecības vietas biedrs vai 
dalībnieks.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina 
uzskaiti un pierakstus par visām šajā pantā
minētajām darbībām 
attiecībā uz algoritmisko tirdzniecību, kā arī to, ka uzskaite un 
pieraksti noformēti tādā veidā, lai
Komisija, tos izmantojot, 
varētu pienācīgi veikt ieguldījumu brokeru sabiedrības un 
kredītiestādes uzraudzību attiecībā
uz darbības atbilstību šā 
likuma prasībām.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
izmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības
metodi, 
nodrošina, ka dati par visiem tās tirdzniecības vietā 
iesniegtajiem rīkojumiem, tostarp rīkojumu atcelšanu,
izpildītiem 
rīkojumiem un kotējumiem tirdzniecības vietā, tiek precīzi un 
hronoloģiskā secībā reģistrēti, izmantojot
Komisijas 2016. gada 
19. jūlija deleģētajā regulā (ES) 
2017/589
, ar ko Eiropas 
Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 papildina attiecībā uz 
regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas precizē 
algoritmiskajā tirdzniecībā
46
/
69
iesaistīto ieguldījumu brokeru 
sabiedrību organizatoriskās prasības (turpmāk - Regula Nr. 
2017/589
) noteikto formu.
Komisijai ir tiesības jebkurā laikā 
pieprasīt minētos uzskaites datus un pierakstus, un ieguldījumu 
brokeru sabiedrība
un kredītiestāde tos iesniedz 
nekavējoties.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
izmanto algoritmisko tirdzniecību savā tirgus uzturētāja
stratēģijā, ņemot vērā tirgus likviditāti, apjomu, raksturu un 
tirgojamā instrumenta pazīmes:
1) veic šo tirgus uzturēšanu nepārtraukti kādā noteiktā 
tirdzniecības vietas darbības laikposmā, izņemot ārkārtas
situācijas, nodrošinot tirdzniecības vietā regulāru un paredzamu 
tirgus likviditāti;
2) rakstveidā noslēdz ar tirdzniecības vietas organizētāju 
līgumu, kurā precīzi noteikti ieguldījumu brokeru
sabiedrības vai 
kredītiestādes pienākumi, kas minēti šīs daļas 1. punktā;
3) ievieš efektīvas sistēmas un kontroles mehānismus, lai 
nodrošinātu šīs daļas 2. punktā minētajā līgumā noteikto
pienākumu pastāvīgu izpildi.
(7) Atbilstoši šā panta noteikumiem un šā likuma 
35.
1
 pantam ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde, kas
veic algoritmisko tirdzniecību, uzskatāma par 
tirgus uzturētāju, ja tā kā tirdzniecības vietas biedrs vai 
dalībnieks vienā
vai vairākās tirdzniecības vietās veic 
tirdzniecību savā vārdā un īsteno stratēģiju, veidojot 
vienlaicīgu divvirzienu
kotējumu par konkurētspējīgu cenu un ar 
līdzvērtīgu apjomu attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu 
instrumentiem
vienā tirdzniecības vietā vai dažādās tirdzniecības 
vietās un tādējādi regulāri nodrošinot tirgus likviditāti 
kopumā.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
piedāvā tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai,
ievieš 
efektīvas sistēmas un kontroles mehānismus, lai nodrošinātu, ka 
tiek pienācīgi novērtēta un regulāri pārskatīta
šo pakalpojumu 
izmantojošo klientu piemērotība, ka šie klienti nepārsniedz 
attiecīgās iepriekšnoteiktās tirdzniecības
un kredīta limitus un 
ka tirdzniecība, ko klienti veic, izmantojot tiešu elektronisko 
piekļuvi tirdzniecības vietai, tiek
pienācīgi uzraudzīta, lai 
nepieļautu, ka tā var radīt risku pašai ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai vai kredītiestādei vai var
apdraudēt normālu tirgus 
darbību, vai var būt par vienu no šo darbību traucējošiem 
faktoriem, vai arī neatbilst Regulas
Nr. 
596/2014
 prasībām vai 
tirdzniecības vietas noteikumiem.
(9) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei nav 
šā panta astotajā daļā minētās sistēmas vai kontroles
mehānismu, 
tai ir aizliegts piedāvāt tiešu elektronisko piekļuvi 
tirdzniecības vietai.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir 
pilnībā atbildīga par to, ka klienti, kas izmanto tās sniegto
pakalpojumu - tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai -, 
ievēro šā likuma prasības un tirdzniecības vietas
noteikumus. 
Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina visu 
darījumu uzraudzību, lai varētu identificēt
šo noteikumu 
pārkāpumus, neatbilstošus tirdzniecības apstākļus vai rīcību, kas 
varētu ietvert ļaunprātīgu tirgus
izmantošanu un par ko ir 
pienākums ziņot Komisijai. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde noslēdz ar klientu
rakstveida līgumu, kurā ietver 
abu pušu būtiskākos pienākumus un tiesības, kas izriet no 
pakalpojuma - tiešas
elektroniskās piekļuves tirdzniecības vietai 
- piedāvāšanas, ietverot līgumā nosacījumu, ka ieguldījumu 
brokeru
sabiedrība un kredītiestāde ir atbildīga saskaņā ar šo 
likumu.
(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kuras 
izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika un kura
piedāvā 
klientiem tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai, 
paziņo par to Komisijai un tās tirdzniecības vietas
izcelsmes 
dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde nodrošina tiešu
elektronisko 
piekļuvi.
(12) Komisijai ir tiesības jebkurā laikā pieprasīt, lai 
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde iesniedz šā
panta 
astotajā daļā minēto sistēmu un kontroles mehānismu aprakstu, kā 
arī pierādījumus, ka tie tiek piemēroti.
Komisija no ieguldījumu 
brokeru sabiedrības vai kredītiestādes saņemto informāciju var 
sniegt pēc pieprasījuma tās
tirdzniecības vietas izcelsmes valsts 
kompetentajai iestādei, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde
nodrošina tiešu elektronisko piekļuvi.
(13) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina 
uzskaiti un pierakstus par visām šajā pantā
minētajām darbībām 
attiecībā uz tiešu elektronisko piekļuvi tirdzniecības vietai, kā 
arī to, ka uzskaite un pieraksti ir
noformēti tādā veidā, lai 
Komisija, tos izmantojot, varētu pienācīgi veikt ieguldījumu 
brokeru sabiedrības un
kredītiestādes uzraudzību par darbības 
atbilstību šā likuma prasībām.
(14) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
darbojas kā tīrvērtes dalībnieks citām personām, ievieš
efektīvas 
sistēmas un kontroles mehānismus, lai nodrošinātu, ka tīrvērtes 
pakalpojumi tiek piedāvāti tikai tādām
personām, kuras atbilst 
skaidri noteiktiem kritērijiem, un uz šīm personām attiecas 
atbilstošas prasības, lai
samazinātu riskus ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai un kredītiestādei un tirgum. Ieguldījumu brokeru 
sabiedrība un
kredītiestāde nodrošina, ka starp to un attiecīgo 
personu, kurai piedāvā tīrvērtes pakalpojumu, tiek noslēgts 
rakstveida
līgums, kurā ietverti abu pušu būtiskākie pienākumi un 
tiesības, kas izriet no tīrvērtes pakalpojuma.
(15) Detalizētākas prasības šā panta prasību piemērošanai 
nosaka Regula Nr. 
2017/589
 un Regula Nr. 
2017/578
."
81. Izteikt 133.
1
 pantu šādā redakcijā:
47
/
69
"
133.
1
 pants. Finanšu instrumentu tirdzniecība 
daudzpusējā tirdzniecības sistēmā
DT sistēmu var organizēt:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas saņēmusi licenci DT 
sistēmas organizēšanai;
2) kredītiestāde, kurai Komisija izsniegusi licenci 
kredītiestādes darbībai un kura šajā likumā noteiktajā kārtībā
ieguvusi tiesības organizēt DT sistēmu;
3) regulētā tirgus organizētājs, kas saņēmis licenci regulētā 
tirgus organizēšanai un kas šajā likumā noteiktajā
kārtībā 
ieguvis tiesības organizēt DT sistēmu."
82. Izslēgt 133.
2
 pantu.
83. Izteikt 133.
3
, 133.
4
 un 
133.
5
 pantu šādā redakcijā:
"
133.
3
 pants.
 
Daudzpusējās 
tirdzniecības
 
sistēmas biedri vai dalībnieki
(1) DT sistēmas biedrs vai dalībnieks ir persona, kas saskaņā 
ar šā likuma 133.
4
 panta ceturtajā daļā minētajiem
noteikumiem ir tiesīga veikt darījumus šajā sistēmā.
(2) Par DT sistēmas biedru vai dalībnieku var kļūt:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai Komisija izsniegusi 
licenci ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai, vai
kredītiestāde, 
kurai Komisija izsniegusi licenci kredītiestādes darbībai un kura 
šajā likumā noteiktajā kārtībā uzsākusi
ieguldījumu pakalpojumu 
sniegšanu;
2) citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrība vai 
kredītiestāde, kura savā reģistrācijas valstī ir saņēmusi licenci
ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai.
(3) DT sistēmas organizētājs ir tiesīgs piešķirt biedra vai 
dalībnieka statusu arī personai, kura nav minēta šā panta
otrajā 
daļā, bet kura saskaņā ar sistēmas organizētāja apstiprinātajiem 
kritērijiem ir piemērota un atbilstoša un kurai ir
pietiekams 
prasmju un kompetences līmenis attiecībā uz tirdzniecību DT 
sistēmā, un kurai ir pietiekami resursi un
organizatoriskā 
struktūra, lai veiktu DT sistēmas biedra vai dalībnieka 
pienākumus un garantētu pienācīgus norēķinus
par darījumiem.
133.
4
 pants. 
Tirdzniecības process un darījumu pabeigšana daudzpusējā 
tirdzniecības sistēmā un
organizētajā tirdzniecības sistēmā
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un 
regulētā tirgus organizētāji, kas organizē DT sistēmas vai OT
sistēmas, izstrādā pārskatāmus godīgas un sakārtotas 
tirdzniecības noteikumus un procedūras un nosaka objektīvus
kritērijus rīkojumu efektīvai izpildei. DT sistēmas vai OT 
sistēmas organizētājs veic pasākumus attiecībā uz sistēmas
tehnisko darbību atbilstošu vadību, tostarp efektīvus ārkārtas 
pasākumus, lai kontrolētu sistēmas traucējumu riskus.
(2) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs izstrādā un 
apstiprina noteikumus par kritērijiem finanšu
instrumentiem, 
kurus var tirgot to sistēmās.
(3) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs nodrošina 
publisku pieejamību informācijai, lai ļautu tās lietotājiem
novērtēt finanšu instrumentus un pieņemt ieguldījumu lēmumus, 
ņemot vērā gan lietotāju īpašības, gan tirgoto
instrumentu 
veidus. DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs var nepubliskot 
minēto informāciju, ja ir pārliecināts, ka
šāda informācija ir 
publiski pieejama.
(4) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs izstrādā, 
publicē, saglabā un īsteno pārskatāmus un
nediskriminējošus, uz 
objektīviem kritērijiem pamatotus noteikumus, kas reglamentē 
piekļuvi tā sistēmai.
(5) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs izstrādā 
pasākumus, lai skaidri identificētu un pārvaldītu iespējamās
nelabvēlīgās sekas attiecībā uz DT sistēmas vai OT sistēmas 
darbību vai attiecībā uz DT sistēmas vai OT sistēmas
organizētāja 
biedriem vai dalībniekiem un lietotājiem saistībā ar jebkādu 
interešu konfliktu starp DT sistēmu, OT
sistēmu, to īpašniekiem, 
DT sistēmas vai OT sistēmas organizētāja interesēm un DT sistēmas 
vai OT sistēmas drošu
darbību.
(6) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs ievēro šā likuma 
35.
1
 un 35.
2
 panta prasības un ievieš visas
nepieciešamās efektīvās sistēmas, procedūras un noteikumus, ar 
kuru palīdzību to var izdarīt.
(7) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs skaidri informē 
tās biedrus vai dalībniekus par viņu pienākumiem un
atbildību 
attiecībā uz norēķiniem par darījumiem, kas veikti minētajā 
sistēmā. DT sistēmas vai OT sistēmas
organizētājs nosaka 
nepieciešamos pasākumus un kārtību, lai veicinātu efektīvus 
norēķinus par darījumiem, kas
noslēgti attiecīgajā DT sistēmā vai 
OT sistēmā.
48
/
69
(8) DT sistēma un OT sistēma nodrošina, ka tai ir vismaz trīs 
nozīmīgi un aktīvi biedri vai dalībnieki vai lietotāji,
kuriem ir 
iespējas un spējas iesaistīties darījumos ar citiem biedriem vai 
dalībniekiem vai lietotājiem attiecībā uz cenas
noteikšanu.
(9) Ja pārvedamus vērtspapīrus, kuri ir iekļauti tirdzniecībai 
regulētajā tirgū, bez emitenta piekrišanas tirgo arī DT
sistēmā 
vai OT sistēmā, uz emitentu neattiecas pienākumi par sākotnējo, 
pastāvīgo vai pēc nepieciešamības
pieprasīto finanšu informācijas 
atklāšanu saistībā ar minēto DT sistēmu vai OT sistēmu.
(10) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs nekavējoties 
izpilda visus Komisijas norādījumus atbilstoši šā
likuma 138. 
pantam apturēt finanšu instrumenta tirdzniecību vai izslēgt to no 
tirdzniecības DT sistēmas vai OT
sistēmas.
(11) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs iesniedz 
Komisijai sīki izstrādātu DT sistēmas vai OT sistēmas
darbības 
aprakstu, tostarp neatkarīgi no šā likuma 133.
6
 panta 
pirmajā, ceturtajā un piektajā daļā noteiktā visu to
savienojumu 
aprakstu ar citām tirdzniecības vietām (regulētais tirgus, DT 
sistēma, OT sistēma) vai sistemātisku
internalizētāju, kas ir tam 
pašam DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājam, un to biedru vai 
dalībnieku vai lietotāju
sarakstu. Komisija šo informāciju pēc 
pieprasījuma nodod Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei.
(12) Par jebkuru DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājam 
piešķirto atļauju darboties kā DT sistēmai un OT
sistēmai 
Komisija nosūta paziņojumu Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādei.
(13) Šā panta vienpadsmitajā daļā minētā apraksta un 
divpadsmitajā daļā minētā paziņojuma saturu un formātu
nosaka 
Komisijas 2016. gada 25. maija īstenošanas regula (ES) 
2016/824
, 
ar ko nosaka īstenošanas tehniskos
standartus attiecībā uz saturu 
un formātu aprakstam par daudzpusējo tirdzniecības sistēmu un 
organizēto
tirdzniecības sistēmu darbību un paziņojumam Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu iestādei saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un 
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem 
(Dokuments attiecas uz EEZ).
133.
5
 pants. Īpašas 
prasības daudzpusējai tirdzniecības sistēmai
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un 
regulētā tirgus organizētāji, kas organizē DT sistēmas
papildus 
šā likuma 133.
4
 pantā noteiktajām prasībām, izstrādā 
un ievēro noteikumus par rīkojumu izpildi sistēmā.
(2) DT sistēmas organizētājs nodrošina, ka DT sistēmas 
noteikumi par piekļuvi šai sistēmai, kas izstrādāti
saskaņā ar šā 
likuma 133.
4
 panta ceturto daļu, atbilst šā likuma 36. 
pantā noteiktajām prasībām.
(3) DT sistēmas organizētājs nodrošina:
1) pienācīgu aprīkojumu, lai pārvaldītu riskus, kuriem tas ir 
pakļauts, ieviešot nepieciešamos pasākumus un
sistēmas, lai 
identificētu visus savai darbībai nozīmīgos riskus, kā arī 
pasākumus, kas efektīvi mazina minētos riskus;
2) efektīvu un savlaicīgu sistēmā veikto darījumu 
pabeigšanu;
3) nepārtraukti pieejamus pietiekamus finanšu līdzekļus, lai 
nodrošinātu DT sistēmas pienācīgu darbību, ņemot vērā
tirgū 
noslēgto darījumu raksturu un apjomu un riskus, kas saistīti ar 
DT sistēmas darbību.
(4) Attiecībā uz darījumiem, kas noslēgti saskaņā ar DT 
sistēmas noteikumiem starp DT sistēmas biedriem vai
dalībniekiem 
vai starp DT sistēmu un DT sistēmas biedru vai dalībnieku, 
nepiemēro šā likuma 126., 126.
1
, 126.
2
, 
128.,
128.
1
, 128.
2
 un 128.
3
 
pantā minētās prasības. DT sistēmas biedri vai dalībnieki pilda 
pienākumus, kas paredzēti šā
likuma 126., 126.
1
, 
126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
 un 
128.
3
 pantā attiecībā uz saviem klientiem, ja tie, 
rīkojoties klientu
vārdā, izpilda viņu rīkojumus DT sistēmā.
(5) DT sistēmas organizētājam ir aizliegts izpildīt klienta 
rīkojumus, veicot darījumus savā vārdā, un iesaistīties
sapārotā 
tirdzniecībā."
84. Papildināt XII nodaļu ar 133.
6
, 
133.
7
 un 133.
8
 pantu šādā redakcijā:
"
133.
6
 pants. Īpašas prasības organizētajai 
tirdzniecības sistēmai
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un 
regulētā tirgus organizētāji, kas organizē OT sistēmas,
nedrīkst 
savā organizētajā OT sistēmā izpildīt klienta rīkojumus, veicot 
darījumus savā vārdā vai uz citas ar OT
sistēmas organizētāju 
vienā grupā vai koncernā ietilpstošas vienības vai juridiskās 
personas rēķina. OT sistēmas
organizētājs izstrādā attiecīgus 
noteikumus vai kārtību, kas nosaka šīs daļas noteikumu 
ievērošanu.
(2) OT sistēmas organizētājs drīkst iesaistīties sapārotā 
tirdzniecībā ar obligācijām, strukturētā finansējuma
produktiem, 
emisijas kvotām un noteiktiem atvasinātiem instrumentiem, ja 
klients ir piekritis šādai rīcībai.
(3) OT sistēmas organizētājs neiesaistās sapārotā 
tirdzniecībā, lai izpildītu klientu rīkojumus savā organizētajā 
OT
sistēmā, ar tādu atvasinātu finanšu instrumentu klasi, kurai 
saskaņā ar Regulas Nr. 
648/2012
 5. pantu piemērojams
49
/
69
tīrvērtes 
pienākums.
(4) OT sistēmas organizētājs īsteno pasākumus, nodrošinot, ka 
tā veiktā sapārotā tirdzniecība atbilst šā likuma 1.
panta pirmās 
daļas 80. punktā minētā termina skaidrojumam.
(5) OT sistēmas organizētājs ir tiesīgs veikt darījumus savā 
vārdā citā veidā, nevis iesaistoties sapārotā
tirdzniecībā, tikai 
ar valsts parāda instrumentiem, kuriem nav likvīdā tirgus.
(6) Viena juridiskā persona vienlaikus nevar būt OT sistēmas 
organizētājs un sistemātisks internalizētājs. OT
sistēmu nedrīkst 
savienot ar sistemātisko internalizētāju tādā veidā, ka OT 
sistēmā iesniegtie rīkojumi un
sistemātiskajā internalizētājā 
iesniegtie rīkojumi vai kotējumi var mijiedarboties un cits citu 
ietekmēt. OT sistēmu
nedrīkst savienot ar citu OT sistēmu tādā 
veidā, ka iesniegtie rīkojumi dažādās OT sistēmās var 
mijiedarboties un cits
citu ietekmēt.
(7) OT sistēmas organizētājs var piesaistīt ieguldījumu 
brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, kas neatkarīgi darbojas
kā 
tirgus uzturētājs tā organizētajā OT sistēmā. Šā panta izpratnē 
par ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi,
kas 
neatkarīgi darbojas kā tirgus uzturētājs, neuzskata tādu 
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi, kam ir
ciešas 
attiecības ar OT sistēmas organizētāju.
(8) Rīkojumu izpilde OT sistēmā tiek veikta atbilstoši OT 
sistēmas organizētāja ieskatiem šādā veidā:
1) OT sistēmas organizētājs izmanto tiesības rīkoties pēc 
saviem ieskatiem tikai vienā vai abos šādos gadījumos:
a) pieņemot lēmumu par rīkojuma izvietošanu tā organizētajā OT 
sistēmā vai rīkojuma atsaukšanu no tā
organizētās OT 
sistēmas,
b) pieņemot lēmumu nesavietot konkrētu klienta rīkojumu ar 
citiem sistēmā pieejamiem rīkojumiem noteiktā laikā,
ja tas 
atbilst klienta sniegtiem īpašiem norādījumiem un ir saskaņā ar 
šā likuma 128.
2
 pantā noteiktajiem
pienākumiem;
2) OT sistēmas organizētājs var nolemt, vai, kad un cik daudz 
no diviem vai vairākiem rīkojumiem tas vēlas sistēmā
savietot. 
Saskaņā ar šā panta pirmo, otro, trešo, ceturto, sesto un septīto 
daļu un neatkarīgi no šā panta piektajā daļā
noteiktā par 
sistēmu, kurā veic darījumus ar vērtspapīriem, kas nav kapitāla 
vērtspapīri, OT sistēmas organizētājs var
sekmēt klientu 
savstarpējās pārrunas tā, lai darījumā tiktu ievērotas divas vai 
vairākas iespējami saderīgas darījumu
intereses.
(9) Šā panta astotajā daļā noteiktie pienākumi neattiecas uz 
šā likuma 128.
2
 un 133.
4
 pantu.
(10) Komisijai gan tad, kad ieguldījumu brokeru sabiedrība, 
kredītiestāde vai regulētā tirgus organizētājs iesniedz
pieprasījumu par atļauju darboties kā OT sistēmas organizētājam, 
gan citos gadījumos ir tiesības pieprasīt, lai tiktu
sniegts 
detalizēti izstrādāts paskaidrojums, kāpēc sistēma nav atbilstoša 
vai kāpēc tā nevar darboties kā regulētais
tirgus, DT sistēma vai 
sistemātisks internalizētājs, un detalizēti izstrādāts apraksts 
par to, kā tiks izmantotas šā
panta astotās daļas 1. punktā 
minētās iespējas rīkoties pēc saviem ieskatiem, jo sevišķi 
gadījumos, kad var atsaukt
OT sistēmā iesniegtu rīkojumu, kā arī 
tad, kad (un kādā veidā) OT sistēmā tiks savietoti divu vai 
vairāku klientu
rīkojumi. OT sistēmas organizētājs sniedz 
Komisijai tās pieprasīto informāciju, paskaidrojot, kā tiek 
izmantota
sapārotā tirdzniecība. Komisija uzrauga OT sistēmas 
organizētāja veikto sapāroto tirdzniecību, nodrošinot, lai tā
atbilstu šādu tirdzniecību skaidrojošam terminam un neradītu 
interešu konfliktus starp OT sistēmas organizētāju un tā
klientiem.
(11) Darījumiem, kas noslēgti OT sistēmā, piemēro šā likuma 
126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
 un 
128.
3
 pantā noteiktās
prasības.
133.
7
 pants. Daudzpusējās tirdzniecības
 
sistēmas un organizētās tirdzniecības sistēmas organizētāja
noteikumu un citu juridisku pienākumu ievērošanas 
uzraudzība
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un 
regulētā tirgus organizētāji, kas organizē DT sistēmas vai OT
sistēmas, izstrādā procedūras un īsteno pasākumus, lai regulāri 
uzraudzītu to biedru vai dalībnieku vai lietotāju
atbilstību DT 
sistēmas vai OT sistēmas organizētāja noteikumiem. DT sistēmas 
vai OT sistēmas organizētājs uzrauga
biedru vai dalībnieku vai 
lietotāju sistēmā iesniegtos rīkojumus, tostarp atceltos 
rīkojumus, un noslēgtos darījumus, lai
identificētu sistēmas 
noteikumu pārkāpumus, neatbilstošus tirdzniecības apstākļus, 
iespējamus Regulas Nr. 
596/2014
pārkāpumus vai sistēmas 
traucējumus attiecībā uz finanšu instrumentu, un nodrošina 
nepieciešamos resursus, lai
šāda uzraudzība būtu efektīva.
(2) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs nekavējoties 
informē Komisiju par būtiskiem tā noteikumu
pārkāpumiem, 
neatbilstošiem tirdzniecības apstākļiem, iespējamiem Regulas Nr. 
596/2014
 pārkāpumiem vai sistēmas
traucējumiem attiecībā uz 
finanšu instrumentu. Saņemto informāciju Komisija nosūta Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu
iestādei un citu dalībvalstu attiecīgajām 
uzraudzības institūcijām. Par iespējamiem Regulas Nr. 
596/2014
pārkāpumiem Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi 
un citu dalībvalstu attiecīgās uzraudzības
institūcijas, ja ir 
pārliecināta, ka tiešām pārkāptas Regulas Nr. 
596/2014
 
prasības.
50
/
69
(3) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs sniedz Komisijai 
vai attiecīgajām tiesībaizsardzības iestādēm faktu
un apstākļu 
noskaidrošanai nepieciešamo informāciju, kas attiecas uz 
iespējamiem Regulas Nr. 
596/2014
pārkāpumiem.
(4) Apstākļus, kas raksturo šā panta otrajā daļā minētos 
gadījumus, nosaka Regula Nr. 
2017/565
.
133.
8
 pants. Finanšu 
instrumentu tirdzniecības apturēšana un izslēgšana no 
daudzpusējās tirdzniecības
sistēmas vai organizētās tirdzniecības 
sistēmas
(1) Neatkarīgi no šā likuma 138. pantā noteiktajām Komisijas 
tiesībām prasīt finanšu instrumenta tirdzniecības
apturēšanu vai 
izslēgšanu no DT sistēmas vai OT sistēmas, ieguldījumu brokeru 
sabiedrības, kredītiestādes un
regulētā tirgus, DT sistēmas vai 
OT sistēmas organizētāji var apturēt finanšu instrumenta 
tirdzniecību vai izslēgt
finanšu instrumentu no DT sistēmas vai 
OT sistēmas, ja finanšu instruments vairs neatbilst DT sistēmas 
vai OT
sistēmas noteikumiem, izņemot gadījumus, kad šāda 
apturēšana vai izslēgšana varētu nopietni kaitēt ieguldītāju
interesēm vai normālai tirgus darbībai.
(2) DT sistēmas vai OT sistēmas organizētājs, kas aptur 
finanšu instrumenta tirdzniecību vai izslēdz finanšu
instrumentu 
no DT sistēmas vai OT sistēmas, aptur vai izslēdz arī šā likuma 
3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9.
un 10. punktā minēto 
atvasināto instrumentu, kurš ir saistīts ar attiecīgo finanšu 
instrumentu vai atsaucas uz to, ja tas
nepieciešams, lai 
atbalstītu minētā finanšu instrumenta apturēšanas vai izslēgšanas 
mērķu sasniegšanu. DT sistēmas
vai OT sistēmas organizētājs 
lēmumu par finanšu instrumenta un jebkādu ar to saistīto 
atvasināto instrumentu
tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no 
DT sistēmas vai OT sistēmas publisko un informē Komisiju par šāda
lēmuma pieņemšanu. Komisija pieprasa finanšu instrumentu 
tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no tirdzniecības
vietas 
arī no citiem regulētajiem tirgiem, DT sistēmām, OT sistēmām un 
sistemātiskajiem internalizētājiem Latvijas
Republikā, kur tiek 
tirgoti tie paši finanšu instrumenti un šā likuma 3. panta otrās 
daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10.
punktā minētie atvasinātie 
finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar attiecīgo finanšu 
instrumentu vai atsaucas uz to, ja
apturēšanas vai izslēgšanas 
pamatā ir aizdomas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, akciju 
atpirkšanas piedāvājumu
vai iekšējās informācijas par emitentu 
vai finanšu instrumentu neatklāšanu, pārkāpjot Regulas Nr. 
596/2014
 7. un 17.
pantu, izņemot gadījumus, kad šāda apturēšana 
vai izslēgšana varētu radīt būtisku kaitējumu ieguldītāju 
interesēm vai
normālai tirgus darbībai. Komisija nekavējoties 
publisko šādu lēmumu un paziņo par to Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu
iestādei un citu dalībvalstu attiecīgajām uzraudzības 
institūcijām.
(3) Ja Komisija ir saņēmusi informāciju no citas dalībvalsts 
attiecīgās kompetentās iestādes par finanšu
instrumentu 
tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no DT sistēmas vai OT 
sistēmas, tā pieprasa finanšu instrumentu
tirdzniecības 
apturēšanu vai izslēgšanu no tirdzniecības vietas arī no 
regulētajiem tirgiem, DT sistēmas, OT sistēmas
un 
sistemātiskajiem internalizētājiem Latvijas Republikā, kur tiek 
tirgoti tie paši finanšu instrumenti un šā likuma 3.
panta otrās 
daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā minētie atvasinātie 
finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar attiecīgo
finanšu 
instrumentu vai atsaucas uz to, ja apturēšanas vai izslēgšanas 
pamatā ir aizdomas par tirgus ļaunprātīgu
izmantošanu, akciju 
atpirkšanas piedāvājumu vai iekšējās informācijas par emitentu 
vai finanšu instrumentu
neatklāšanu, pārkāpjot Regulas Nr. 
596/2014
 7. un 17. pantu, izņemot gadījumus, kad šāda apturēšana 
vai izslēgšana
varētu radīt būtisku kaitējumu ieguldītāju 
interesēm vai normālai tirgus darbībai. Komisija par savu rīcību 
informē
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un citu dalībvalstu 
attiecīgās kompetentās iestādes. Ja Komisija ir pieņēmusi
lēmumu 
neapturēt vai neizslēgt finanšu instrumentu vai šā likuma 3. 
panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10.
punktā minētos 
atvasinātos finanšu instrumentus, kas ir saistīti ar attiecīgo 
finanšu instrumentu vai atsaucas uz to, tā
pievieno šāda lēmuma 
skaidrojumu.
(4) Šā panta otrajā un trešajā daļā noteikto kārtību ievēro 
arī tad, ja tiek atcelts lēmums par finanšu instrumenta vai
to šā 
likuma 3. panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā 
minēto atvasināto instrumentu tirdzniecības
apturēšanu vai 
izslēgšanu no DT sistēmas vai OT sistēmas, kuri ir saistīti ar 
attiecīgo finanšu instrumentu vai atsaucas
uz to.
(5) Šā panta otrajā un trešajā daļā noteikto kārtību ievēro 
arī tad, ja lēmumu par finanšu instrumenta vai to šā
likuma 3. 
panta otrās daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. punktā minēto 
atvasināto instrumentu tirdzniecības apturēšanu
vai izslēgšanu no 
DT sistēmas vai OT sistēmas, kuri ir saistīti ar attiecīgo 
finanšu instrumentu vai atsaucas uz to, vai
šāda lēmuma atcelšanu 
ir pieņēmusi Komisija saskaņā ar šā likuma 138. pantu.
(6) Situācijas un gadījumus, kad reizē ar finanšu instrumenta 
tirdzniecības apturēšanu vai izslēgšanu no DT
sistēmas vai OT 
sistēmas ir apturami vai izslēdzami arī šā likuma 3. panta otrās 
daļas 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10.
punktā minētie atvasinātie 
instrumenti, kuri ir saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu 
vai atsaucas uz to, nosaka
Regula Nr. 
2017/569
.
(7) Formātu un termiņu, kādā izpildāmas šā panta otrajā, 
trešajā, ceturtajā un piektajā daļā noteiktās prasības,
nosaka 
Regula Nr. 
2017/1005
.
(8) Situācijas, kuras šā panta izpratnē nopietni kaitē 
ieguldītāju interesēm vai normālai tirgus darbībai, nosaka
Regula 
Nr. 
2017/565
."
85. Izslēgt XII
 1
 nodaļu.
51
/
69
86. Papildināt likumu ar XII
 2
, XII
 3
, 
XII
 4
, XII
 5
 un XII
 6
 nodaļu 
šādā redakcijā:
"
XII
 2
 nodaļa
Mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgi
133.
11
 pants. Mazo un 
vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgi
(1) DT sistēmas organizētājs var lūgt, lai Komisija piešķir tā 
organizētajai DT sistēmai mazo un vidējo uzņēmumu
izaugsmes 
tirgus statusu.
(2) Komisija piešķir DT sistēmai mazo un vidējo uzņēmumu 
izaugsmes tirgus statusu pēc attiecīga DT sistēmas
organizētāja 
iesnieguma saņemšanas, ja DT sistēma atbilst šā panta trešajā 
daļā minētajam.
(3) DT sistēmai izstrādā un ievieš noteikumus, sistēmas un 
procedūras, nodrošinot, ka:
1) brīdī, kad DT sistēmai tiek piešķirts mazo un vidējo 
uzņēmumu izaugsmes tirgus statuss, un katru gadu pēc tam
vismaz 
50 procentu no emitentiem, kuru emitētie finanšu instrumenti tiek 
tirgoti DT sistēmā, ir mazie un vidējie
uzņēmumi;
2) finanšu instrumentu iekļaušanai tirdzniecībai DT sistēmā ir 
noteikti atbilstoši kritēriji, kurus pastāvīgi ievēro,
kamēr 
finanšu instruments ir iekļauts tirdzniecībai DT sistēmā;
3) sākotnēji iekļaujot finanšu instrumentu tirdzniecībai DT 
sistēmā, publiski ir pieejama informācija, kas ļauj
ieguldītājiem 
pieņemt lēmumu par ieguldīšanu šādos finanšu instrumentos, vai 
atbilstošs piedāvājuma dokuments, vai
prospekts, ja piemērojamas 
publiskā piedāvājuma izteikšanas prasības;
4) emitenti vai to pilnvarotās personas regulāri publicē 
finanšu pārskatus, tostarp revidētus gada pārskatus;
5) emitenti saskaņā ar Regulas Nr. 
596/2014
 3. panta 1. punkta 
21. apakšpunktu, persona, kas veic pārvaldības
pienākumus saskaņā 
ar Regulas Nr. 
596/2014
 3. panta 1. punkta 25. apakšpunktu, un 
cieši saistītās personas
saskaņā ar Regulas Nr. 
596/2014
 3. panta 
1. punkta 26. apakšpunktu ievēro Regulas Nr. 
596/2014
 
prasības;
6) emitentu regulāri sniegtā informācija tiek uzglabāta un 
publicēta;
7) ir efektīvas sistēmas un kontrole, lai saskaņā ar Regulu 
Nr. 
596/2014
 konstatētu un novērstu tirgus ļaunprātīgu
izmantošanu.
(4) Šā panta trešajā daļā minētie kritēriji neskar DT sistēmas 
organizētāja pienākumu ievērot arī citas šajā likumā
noteiktās 
prasības attiecībā uz DT sistēmas organizēšanu. DT sistēmas 
organizētājam ir tiesības noteikt papildu
prasības šā panta 
trešajā daļā minētajiem kritērijiem.
(5) Komisija var atcelt DT sistēmas mazo un vidējo uzņēmumu 
izaugsmes tirgus statusu, ja:
1) DT sistēmas organizētājs ir iesniedzis attiecīgu iesniegumu 
par mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgus
statusa atcelšanu tā 
organizētajai DT sistēmai;
2) DT sistēma neatbilst šā panta trešajā daļā minētajiem 
kritērijiem.
(6) Pieņēmusi lēmumu par mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes 
tirgus statusa piešķiršanu DT sistēmai vai par
mazo un vidējo 
uzņēmumu izaugsmes tirgus statusa atcelšanu DT sistēmai, Komisija 
nekavējoties par to paziņo
Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādei.
(7) Finanšu instrumentu, kas iekļauts tirdzniecībai kādā no 
mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgiem, var
iekļaut 
tirdzniecībai arī citā mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes tirgū, 
ja šo finanšu instrumentu emitents par to ir
ticis informēts un 
nav iebildis pret to. Šādā gadījumā emitentam nav pienākuma pret 
mazo un vidējo uzņēmumu
izaugsmes tirgu, kurā emitenta finanšu 
instrumenti iekļauti bez emitenta iniciatīvas, ievērot prasības 
attiecībā uz
korporatīvo pārvaldību vai sākotnējās, periodiskās 
vai ārkārtas informācijas atklāšanu.
(8) Šā panta trešajā daļā noteikto prasību piemērošanu nosaka 
Regula Nr. 
2017/565
.
(9) Šā panta izpratnē mazie un vidējie uzņēmumi ir uzņēmumi, 
kuru vidējā tirgus kapitalizācija ir mazāka nekā 200
000 000 
euro
, balstoties uz gada beigu rādītājiem pēdējos trijos 
kalendāra gados.
XII
 3
 
nodaļa
Piekļuve centrālajiem darījumu partneriem, tīrvērtes un norēķinu 
sistēmām
133.
12
 pants. Piekļuve 
centrālajiem darījumu partneriem, tīrvērtes un norēķinu sistēmām 
un tiesības
izraudzīties norēķinu sistēmu
52
/
69
(1) Neatkarīgi no Regulas Nr. 
648/2012
 III, IV vai V sadaļā 
noteiktā centrālie darījumu partneri, tīrvērtes un norēķinu
sistēmas Latvijas Republikā nodrošina, ka ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām un kredītiestādēm no citām dalībvalstīm ir
iespēja 
tiešai vai netiešai piekļuvei tām, lai pabeigtu darījumus ar 
finanšu instrumentiem vai sagatavotu minēto darījumu
pabeigšanu. 
Uz citas dalībvalsts ieguldījumu brokeru sabiedrības vai 
kredītiestādes tiešo vai netiešo piekļuvi
centrālajiem darījumu 
partneriem, tīrvērtes un norēķinu sistēmām Latvijas Republikā 
attiecina tādus pašus
nediskriminējošus, pārskatāmus un 
objektīvus kritērijus, kādus piemēro Latvijas Republikā 
reģistrētiem centrālajiem
darījumu partneriem, tīrvērtes un 
norēķinu sistēmu biedriem vai dalībniekiem.
(2) Regulētā tirgus organizētājs piedāvā tā organizētā 
regulētā tirgus biedriem vai dalībniekiem iespēju izraudzīties
vērtspapīru norēķinu sistēmu norēķinu veikšanai par regulētajā 
tirgū noslēgtajiem darījumiem ar finanšu instrumentiem,
ja ir 
ievēroti šādi nosacījumi:
1) ir izveidotas tādas saites starp attiecīgo vērtspapīru 
norēķinu sistēmu un regulētā tirgus tirdzniecības
infrastruktūru 
vai jebkuru citu nepieciešamo sistēmu vai infrastruktūru, lai 
nodrošinātu efektīvus un ekonomiski
pamatotus norēķinus;
2) ir saņemta Komisijas atļauja izmantot attiecīgo vērtspapīru 
norēķinu sistēmu.
(3) Komisija izsniedz šā panta otrās daļas 2. punktā minēto 
atļauju vērtspapīru norēķinu sistēmas izmantošanai, ja
tā ir 
novērtējusi un atzinusi, ka attiecīgās vērtspapīru norēķinu 
sistēmas tehniskie nosacījumi neapdraud stabilu finanšu
tirgus 
darbību.
(4) Komisija pirms šā panta otrās daļas 2. punktā minētās 
atļaujas izsniegšanas konsultējas ar iestādēm, kas veic
regulētā 
tirgus biedru vai dalībnieku izraudzītās vērtspapīru norēķinu 
sistēmas uzraudzību un pārraudzību. Šā panta
trešajā daļā 
minētais Komisijas novērtējums neskar valstu centrālo banku kā 
norēķinu sistēmu pārraugu kompetenci
vai citu uzraudzības iestāžu 
kompetenci attiecībā uz šādām sistēmām. Komisija ņem vērā sistēmu 
pārraudzību un
uzraudzību, ko veic citas tīrvērtes un norēķinu 
sistēmu pārraudzības vai uzraudzības institūcijas.
133.
13
 pants. Noteikumi 
attiecībā uz centrālajiem darījumu partneriem, tīrvērti un 
norēķiniem
daudzpusējā tirdzniecības sistēmā
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kredītiestādei un 
regulētā tirgus organizētājam, kas organizē DT sistēmas, ir
tiesības izmantot citas dalībvalsts centrālos darījumu partnerus 
vai tīrvērtes iestādi un norēķinu sistēmu, lai
nodrošinātu 
tīrvērti vai norēķinus atsevišķiem vai visiem darījumiem, ko 
noslēguši DT sistēmas biedri vai dalībnieki tā
organizētajā DT 
sistēmā.
(2) Komisijai ir tiesības neatļaut DT sistēmas organizētājam 
izmantot citas dalībvalsts centrālos darījumu partnerus
vai 
tīrvērtes iestādi un norēķinu sistēmu, ja tas ir nepieciešams, 
lai saglabātu attiecīgās DT sistēmas normālu darbību,
ņemot vērā 
šā likuma 133.
12
 pantā noteiktos nosacījumus attiecībā 
uz norēķinu sistēmām. Minēto tiesību
izmantošanas gadījumā 
Komisija ņem vērā tīrvērtes un norēķinu sistēmas pārraudzību, ko 
jau veikušas valstu
centrālās bankas kā tīrvērtes un norēķinu 
sistēmu pārraugi vai citas uzraudzības iestādes, kuru kompetence 
attiecas
uz šādām sistēmām, lai novērstu nevajadzīgu kontroles 
dublēšanos.
XII
 4
 
nodaļa
Pozīciju limiti un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismi preču 
atvasinātajos instrumentos un ziņošana
par pozīcijām
133.
14
 pants. Pozīciju 
limiti un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismi preču 
atvasinātajos
instrumentos
(1) Komisija izdod normatīvos noteikumus, nosakot pozīciju 
limitus attiecībā uz to, cik liela var būt preču atvasināto
instrumentu neto pozīcija, kuru persona var turēt visu laiku 
attiecībā uz tirdzniecības vietās tirgotiem preču
atvasinātiem 
instrumentiem un ekonomiski līdzvērtīgiem ārpusbiržas līgumiem. 
Nosakot minētos pozīciju limitus,
Komisija izmanto Komisijas 
2016. gada 1. decembra deleģētajā regulā (ES) 
2017/591
, ar ko 
Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 papildina 
attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju 
limitu
piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem (Dokuments 
attiecas uz EEZ) (turpmāk - Regula Nr. 
2017/591
)
noteikto 
aprēķināšanas metodoloģiju. Šos limitus nosaka, pamatojoties uz 
visām pašas personas turētajām pozīcijām,
kā arī pozīcijām, ko 
tās vārdā tur kopējā grupas līmenī, lai:
1) novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu;
2) atbalstītu sakārtotus cenu noteikšanas un norēķinu 
nosacījumus, tostarp lai novērstu tirgu kropļojošas pozīcijas
un 
jo īpaši nodrošinātu saskaņotību starp atvasinātā instrumenta 
cenu piegādes mēnesī ar atvasinātā instrumenta
pamatā esošās 
preces tūlītējo cenu, neskarot atvasinātā instrumenta pamatā 
esošās preces cenas atklāšanu tirgū.
(2) Pozīciju limitus nepiemēro pozīcijām, kuras tur nefinanšu 
sabiedrība vai kuras tiek turētas tās vārdā un kuras var
objektīvi noteikt kā tādas, kas samazina riskus, kuri ir tieši 
saistīti ar šīs nefinanšu sabiedrības komercdarbību.
(3) Pozīciju limitos skaidri nosaka kvantitatīvas 
robežvērtības maksimālajiem pozīcijas apjomiem preču atvasinātajā
53
/
69
instrumentā, ko personas var turēt.
(4) Komisija nosaka limitus katram tā preču atvasinātā 
instrumenta līgumam, kas tiek tirgots tirdzniecības vietās,
kuru 
izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas Republika. Minētais pozīcijas 
limits attiecas arī uz ekonomiski līdzvērtīgiem
ārpusbiržas 
atvasināto instrumentu līgumiem. Komisija pārskata pozīciju 
limitus, ja notiek būtiskas izmaiņas tirgū.
(5) Komisija paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei 
konkrētos pozīciju limitus, ko tā plāno noteikt. Komisija
apstiprina pozīciju limitus tikai pēc tam, kad ir saņemts Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu iestādes atzinums par noteikto
limitu 
atbilstību šā panta pirmajā daļā minētajai aprēķināšanas 
metodoloģijai. Ja Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes
atzinumā 
norādīts, ka plānotie pozīciju limiti ir izmaināmi, un Komisija 
piekrīt šīs iestādes atzinumam, tā apstiprina
pozīciju limitus 
atbilstoši Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes atzinumā 
norādītajam. Ja Komisija nepiekrīt Eiropas
Vērtspapīru un tirgu 
iestādes atzinumam, tā sniedz šai iestādei pamatojumu, kāpēc 
uzskata, ka izmaiņas nav
nepieciešamas. Ja Komisija apstiprina 
pozīciju limitus, kuros nav ņemts vērā Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu iestādes
atzinumā norādītais, tā nekavējoties savā 
mājaslapā internetā publisko paziņojumu, kurā pilnībā paskaidroti 
šādas
rīcības iemesli.
(6) Ja ar to pašu preču atvasināto instrumentu, kas tiek 
tirgots tirdzniecības vietā, kuras izcelsmes dalībvalsts ir
Latvijas Republika, plaša apjoma tirdzniecība notiek citā vai 
vairākās citās tirdzniecības vietās, kuru izcelsmes
dalībvalsts 
nav Latvijas Republika, vienotus pozīciju limitus attiecībā uz šo 
preču atvasināto instrumentu nosaka tās
tirdzniecības vietas 
izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā ir lielākais 
tirdzniecības apjoms (turpmāk -
centrālā kompetentā iestāde). Šos 
vienotos pozīciju limitus piemēro visai ar attiecīgo preču 
atvasināto instrumentu
līgumiem saistītajai tirdzniecībai.
(7) Ja Komisija ir centrālā kompetentā iestāde, tā, nosakot 
vienotos pozīciju limitus vai pārskatot tos, konsultējas
ar citu 
tirdzniecības vietu kompetentajām iestādēm, kurās attiecīgais 
atvasinātais instruments tiek tirgots plašā
apjomā.
(8) Ja centrālā kompetentā iestāde konsultējas ar Komisiju un 
Komisija uzskata, ka centrālās kompetentās
iestādes plānotie 
vienotie pozīciju limiti neatbilst šā panta pirmajā daļā 
minētajai aprēķināšanas metodoloģijai, tā
rakstveidā detalizēti 
paziņo centrālajai kompetentajai iestādei iemeslus, kāpēc 
Komisija tā uzskata. Visas
domstarpības, kas rodas starp 
kompetentajām iestādēm, tiek risinātas atbilstoši Eiropas 
Parlamenta un Padomes
2010. gada 24. novembra regulas (ES) Nr. 
1095/2010
, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas 
Vērtspapīru
un tirgu iestādi), groza lēmumu Nr. 
716/2009/EK
 un 
atceļ Komisijas lēmumu 
2009/77/EK
 19. pantā noteiktajam.
(9) Komisija īsteno sadarbības pasākumus, tostarp savstarpēji 
apmainās ar attiecīgiem datiem, ar to citu
tirdzniecības vietu 
izcelsmes dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās tiek tirgots 
tas pats preču atvasinātais
instruments, kas tiek tirgots 
tirdzniecības vietā, kuras izcelsmes dalībvalsts ir Latvijas 
Republika, un attiecīgā preču
atvasinātā instrumenta pozīciju 
turētāju valsts kompetentajām iestādēm, lai varētu veikt vienotā 
pozīcijas limita
ievērošanas uzraudzību.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai 
regulētā tirgus organizētājs, kura organizētajā tirdzniecības
vietā tiek tirgoti preču atvasinātie instrumenti (turpmāk šajā 
pantā - tirdzniecības vietas organizētājs), īsteno pozīciju
pārvaldības kontroles mehānismus. Lai īstenotu minētos pozīciju 
pārvaldības kontroles mehānismus, tirdzniecības
vietas 
organizētājam ir šādas tiesības:
1) uzraudzīt personu atvērtās pozīcijas;
2) pieprasīt, lai personas sniedz informāciju, vai piekļūt 
informācijai, tostarp visiem attiecīgajiem dokumentiem par
personu pozīciju un risku, kas rodas saistībā ar preču 
atvasinātiem instrumentiem, tā apmēru un mērķi, kā arī
informācijai par esošajiem īpašniekiem vai patiesajiem labuma 
guvējiem visām saskaņotajām darbībām un visiem
saistītajiem 
aktīviem vai saistībām attiecīgajā preču tirgū;
3) pieprasīt, lai persona uz laiku pārtrauc, izbeidz vai 
samazina darbības, ja tas nepieciešams, vai, ja minētā
persona šo 
pieprasījumu neievēro, - vienpusēji nodrošināt minēto darbību 
pārtraukšanu, izbeigšanu vai samazināšanu;
4) attiecīgos gadījumos pieprasīt, lai persona no jauna uz 
laiku nodrošina tirgū likviditāti par saskaņoto cenu un
saskaņotajā apjomā, tādējādi mazinot lielas vai dominējošas 
pozīcijas ietekmi.
(11) Tirdzniecības vietas organizētājs nodrošina, ka pozīciju 
limiti un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismi ir
pārredzami 
un nediskriminējoši, un norāda, kā tie attiecas uz personām, 
ņemot vērā tirgus dalībnieku veidu un sastāvu,
un kā tie izmanto 
preču atvasināto instrumentu līgumus, kas tiek iesniegti 
tirdzniecībai.
(12) Tirdzniecības vietas organizētājs sniedz Komisijai 
detalizētu informāciju par pozīciju pārvaldības kontroles
mehānismiem. Komisija šo informāciju, kā arī informāciju par tās 
noteiktajiem pozīciju limitiem paziņo Eiropas
Vērtspapīru un 
tirgu iestādei.
(13) Kopsavilkums par visiem aktuālajiem pozīciju limitiem un 
pozīciju pārvaldības kontroles mehānismiem ir
pieejams datubāzē 
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes mājaslapā internetā.
(14) Šā panta pirmajā daļā minētos pozīciju limitus Komisija 
nosaka un to ievērošanu uzrauga saskaņā ar šā
54
/
69
likuma 138. panta 
pirmās daļas 16. punktu.
(15) Detalizētākas prasības šā panta prasību piemērošanai 
nosaka Regula Nr. 
2017/591
.
(16) Komisija var noteikt vairāk ierobežojošus pozīciju 
limitus par tiem, kuri noteikti saskaņā ar šā panta pirmo
daļu, 
ja tas ir pamatoti un samērīgi, ņemot vērā konkrētā tirgus 
likviditāti un normālu šā tirgus darbību. Komisija
mājaslapā 
internetā publicē informāciju par vairāk ierobežojošiem pozīciju 
limitiem. Nosakot vairāk ierobežojošus
pozīciju limitus, 
sākotnēji tos var noteikt uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus 
mēnešus no to publicēšanas dienas
Komisijas mājaslapā internetā. 
Laikposmu, uz kādu sākotnēji noteikti vairāk ierobežojoši 
pozīciju limiti, var pagarināt
uz ilgāku laikposmu, kas vienā 
reizē nepārsniedz sešus mēnešus, ja saglabājas pamatojums šādu 
vairāk ierobežojošu
pozīciju limitu nepieciešamībai. Ja noteikto 
ierobežojošo pozīciju limitu laikposms netiek pagarināts, pēc 
sešiem
mēnešiem tie automātiski zaudē spēku.
(17) Ja Komisija plāno noteikt vairāk ierobežojošus pozīciju 
limitus, tā paziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei
par to. 
Paziņojumā ietver pamatojumu, kāpēc noteikti vairāk ierobežojoši 
pozīciju limiti. Komisija apstiprina vairāk
ierobežojošus 
pozīciju limitus tikai pēc tam, kad Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestāde ir publicējusi savā mājaslapā
internetā atzinumu par to, 
vai vairāk ierobežojoši pozīciju limiti konkrētajā gadījumā ir 
nepieciešami. Ja Komisija ir
noteikusi vairāk ierobežojošus 
pozīciju limitus, kas neatbilst Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādes atzinumam, tā
nekavējoties savā mājaslapā internetā 
publisko paziņojumu, kurā pilnībā paskaidroti šādas rīcības 
iemesli.
(18) Komisija ir tiesīga piemērot šajā likumā noteiktās 
sankcijas, ja tiek pārkāpti šajā pantā noteiktie pozīciju 
limiti:
1) attiecībā uz pozīcijām, ko tur personas, kuras atrodas vai 
darbojas Latvijas Republikā vai ārpus tās, un kas
pārsniedz 
Komisijas noteiktos preču atvasināto instrumentu līgumu limitus 
attiecībā uz preču atvasinātiem
instrumentiem, kurus tirgo 
tirdzniecības vietās, kas atrodas vai darbojas Latvijas 
Republikā, vai ekonomiski
līdzvērtīgiem līgumiem;
2) attiecībā uz pozīcijām, ko tur personas, kuras atrodas vai 
darbojas Latvijas Republikā, un kas pārsniedz preču
atvasināto 
instrumentu līgumu limitus, kurus ir noteikušas kompetentās 
iestādes citās dalībvalstīs.
133.
15
 pants. Ziņošana 
par pozīcijām pa pozīciju turētāju kategorijām
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kredītiestāde vai regulētā 
tirgus organizētājs, kura organizētajās tirdzniecības
vietās tiek 
tirgoti preču atvasinātie instrumenti vai emisijas kvotas, vai to 
atvasinātie instrumenti (turpmāk šajā pantā -
tirdzniecības 
vietas organizētājs), veic šādas darbības:
1) ja personu skaits un to atvērtās pozīcijas pārsniedz 
noteikto minimālo robežvērtību, tirdzniecības vietas
organizētājs 
katru nedēļu publisko un nosūta Komisijai un Eiropas Vērtspapīru 
un tirgu iestādei paziņojumu par dažādu
kategoriju personu turēto 
pozīciju kopumu attiecībā uz dažādiem preču atvasinātiem 
instrumentiem, emisiju kvotām vai
to atvasinātiem instrumentiem, 
kas tiek tirgoti tirdzniecības vietas organizētāja organizētajā 
tirdzniecības vietā,
norādot:
a) īso un garo pozīciju skaitu katrā šādā kategorijā un 
izmaiņas tajā kopš iepriekšējā paziņojuma,
b) atvērto pozīciju procentuālo daļu katrā kategorijā,
c) pozīciju turētāju skaitu katrā kategorijā saskaņā ar šā 
panta piekto daļu;
2) vismaz reizi dienā sniedz Komisijai pārskatu par visu 
personu, tostarp tirdzniecības vietas biedru vai dalībnieku
un to 
klientu, šajā tirdzniecības vietā turēto pozīciju pilnīgu 
sadalījumu.
(2) Šā panta pirmās daļas 1. punktā minētajā paziņojumā un 2. 
punktā minētajā pārskatā nošķir:
1) pozīcijas, kuras objektīvi izmērāmā veidā samazina riskus, 
kas ir tieši saistīti ar attiecīgajām komercdarbībām;
2) citas pozīcijas.
(3) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde tirgo 
preču atvasinātos instrumentus vai emisijas kvotas, vai
to 
atvasinātos instrumentus ārpus tirdzniecības vietas, tā vismaz 
reizi dienā kompetentajai iestādei vai centrālajai
kompetentajai 
iestādei, ja preču atvasinātie instrumenti vai emisijas kvotas, 
vai to atvasinātie instrumenti plašā apjomā
tiek tirgoti vairākās 
tirdzniecības vietās dažādās valstīs, sniedz pārskatu par 
tirdzniecības vietām, kurās tiek tirgoti šie
preču atvasinātie 
instrumenti vai emisijas kvotas, vai to atvasinātie instrumenti, 
ar pilnīgu sadalījumu par visās turētajās
tirdzniecības vietās 
tirgoto preču atvasināto instrumentu vai emisijas kvotu, vai to 
atvasināto instrumentu un ekonomiski
līdzvērtīgo ārpusbiržas 
atvasināto instrumentu pozīcijām, kā arī par pozīcijām, kas ir to 
klientiem un šo klientu
klientiem līdz pat gala klientam, 
atbilstoši Regulas Nr. 
600/2014
 26. pantam un Regulas Nr. 
1227/2011
 8. pantam.
(4) Tirdzniecības vietas organizētājs nodrošina, ka regulētā 
tirgus un DT sistēmas biedri vai dalībnieki un OT
sistēmas 
klienti vismaz reizi dienā ziņo tirdzniecības vietas 
organizētājam par savām pozīcijām, ko tie tur, izmantojot
šajā 
tirdzniecības vietā tirgotos līgumus, kā arī par pozīcijām, kas 
ir to klientiem un šo klientu klientiem līdz pat gala
klientam.
55
/
69
(5) Tirdzniecības vietas organizētājs klasificē personas, kas 
tur atvasināto instrumentu vai emisijas kvotu, vai to
atvasināto 
instrumentu pozīcijas, atbilstoši to pamatdarbības raksturam, 
ievērojot šādu iedalījumu:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes;
2) ieguldījumu fondi 
Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likuma
 
izpratnē vai alternatīvo ieguldījumu fondi 
Alternatīvo
ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likuma
 izpratnē;
3) citas finanšu iestādes, tostarp apdrošināšanas un 
pārapdrošināšanas sabiedrības 
Apdrošināšanas un
pārapdrošināšanas 
likuma
 izpratnē un pensiju fondi likuma "
Par privātajiem pensiju 
fondiem
" izpratnē;
4) saimnieciskās darbības veicēji;
5) emisiju kvotu vai to atvasināto instrumentu gadījumā - 
operatori, kuriem ir saistoši likumā "
Par piesārņojumu
"
noteiktie 
pienākumi.
(6) Šā panta pirmās daļas 1. punktā minētā paziņojuma un 2. 
punktā minētā pārskata saturu un formātu nosaka
Eiropas Komisijas 
2017. gada 20. jūnija īstenošanas regula (ES) 
2017/1093
, ar ko 
nosaka īstenošanas tehniskos
standartus attiecībā uz ieguldījumu 
brokeru sabiedrību un tirgus operatoru pozīciju ziņojumu formātu 
(Dokuments
attiecas uz EEZ).
(7) Šā panta pirmās daļas 1. punktā minētās minimālās 
robežvērtības nosaka Regula Nr. 
2017/565
.
(8) Dienu un laiku, kad šā panta pirmās daļas 1. punktā 
minētais paziņojums nosūtāms Eiropas Vērtspapīru un
tirgu 
iestādei, nosaka Komisijas 2017. gada 6. jūnija īstenošanas 
regula (ES) 
2017/953
, ar ko nosaka īstenošanas
tehniskos 
standartus attiecībā uz formātu un grafiku tādiem ziņojumiem par 
pozīcijām, ko sniedz ieguldījumu brokeru
sabiedrības un tirgus 
operatori, kas pārvalda tirdzniecības vietas, saskaņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes
direktīvu 
2014/65/ES
 par finanšu 
instrumentu tirgiem (Dokuments attiecas uz EEZ).
XII
 5
 
nodaļa
Produktu pārvaldības prasības
133.
16
 pants. Produktu 
pārvaldības pienākumi attiecībā uz ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām un
kredītiestādēm, kas izstrādā finanšu 
instrumentus
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, 
izstrādājot finanšu instrumentus, kas ietver finanšu instrumentu
izveidošanu, pilnveidošanu vai emitēšanu, ievēro šā panta 
prasības. Piemērojot šā panta otrajā, trešajā, ceturtajā,
piektajā, sestajā, septītajā, astotajā, devītajā, desmitajā, 
vienpadsmitajā, divpadsmitajā, trīspadsmitajā,
četrpadsmitajā, 
piecpadsmitajā un sešpadsmitajā daļā noteiktās prasības, 
ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde tās izpilda 
atbilstoši un samērīgi, ņemot vērā finanšu instrumenta, 
ieguldījumu pakalpojuma un produkta
mērķtirgus būtību.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievieš, 
īsteno un uztur procedūras un pasākumus, lai
nodrošinātu, ka 
finanšu instrumentu izstrāde atbilst prasībām par interešu 
konfliktu pareizu pārvaldību, tostarp
darbinieku atalgojumu. Jo 
īpaši ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
izstrādā finanšu instrumentus,
nodrošina, ka finanšu instrumenta 
uzbūvei, tostarp tā elementiem, nav nelabvēlīgas ietekmes uz gala 
klientiem un tie
nerada problēmas tirgus integritātes jomā, 
ļaujot ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei mazināt 
vai izslēgt
savu risku vai risku, kas izriet no produkta pamatā 
esošajiem aktīviem, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde savā vārdā jau tur pamatā esošos aktīvus.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrībai un kredītiestādei ir 
pienākums analizēt iespējamos interešu konfliktus ikreiz,
kad 
tiek izstrādāts finanšu instruments. Jo īpaši ieguldījumu brokeru 
sabiedrība un kredītiestāde novērtē, vai finanšu
instruments rada 
situāciju, kas var nelabvēlīgi ietekmēt gala klientus, ja tie 
veic:
1) riska darījumu, kas ir pretējs tam, ko ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde pati iepriekš ir veikusi;
2) riska darījumu, kas ir pretējs tam, ko ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde vēlas veikt pēc produkta
pārdošanas.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, pirms tās 
pieņem lēmumu laist produktu tirgū, izvērtē, vai
finanšu 
instruments var apdraudēt finanšu tirgu pienācīgu darbību vai 
stabilitāti.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, 
ka attiecīgajam personālam, kas ir iesaistīts finanšu
instrumentu 
izstrādāšanā, ir nepieciešamās specifiskās zināšanas, lai 
izprastu to finanšu instrumentu īpatnības un
riskus, kurus 
paredzēts izstrādāt.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, 
ka tās valdei ir iedarbīga ieguldījumu brokeru
sabiedrības un 
kredītiestādes produktu pārvaldības procesa kontrole. Ieguldījumu 
brokeru sabiedrības un kredītiestādes
valde darbības atbilstības 
ziņojumos sistemātiski iekļauj informāciju par ieguldījumu 
brokeru sabiedrības un
kredītiestādes izstrādātajiem finanšu 
instrumentiem, tostarp informāciju par izplatīšanas stratēģiju. 
Ieguldījumu brokeru 
56
/
69
kredītiestādes izstrādātajiem finanšu 
instrumentiem, tostarp informāciju par izplatīšanas stratēģiju. 
Ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde pēc pieprasījuma 
iesniedz darbības atbilstības ziņojumus Komisijai.
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, 
ka tās darbības atbilstības funkcijas izpildes ietvaros
tiek 
pārraudzīta produktu pārvaldības kārtības izstrāde un tās 
periodiska pārskatīšana, lai atklātu jebkādu risku, ka
netiek 
izpildīti šajā pantā noteiktie pienākumi.
(8) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde 
sadarbojas ar personām, kas nav licencētas un netiek
uzraudzītas 
ieguldījumu pakalpojumu jomā, vai ar ārvalsts ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām, lai izveidotu, pilnveidotu vai
emitētu produktu, tās 
noslēdz rakstveida līgumu, kurā nosaka savstarpējos 
pienākumus.
(9) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pietiekami 
detalizētā līmenī nosaka potenciālo mērķtirgu katram
finanšu 
instrumentam un precizē to klientu veidu, kuru vajadzībām, 
īpatnībām un mērķiem finanšu instruments atbilst.
Šā procesa 
ietvaros ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nosaka 
to klientu grupu, kuras vajadzībām,
īpatnībām un mērķiem finanšu 
instruments neatbilst. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības un 
kredītiestādes sadarbojas
finanšu instrumenta izstrādē, nosaka 
tikai vienu mērķtirgu. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un 
kredītiestāde, kas
izstrādā finanšu instrumentus, kurus izplata 
ar citu ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestāžu 
starpniecību,
nosaka to klientu vajadzības un īpatnības, kuriem 
šis produkts atbilst, pamatojoties uz savām teorētiskajām
zināšanām un pieredzi darbā ar finanšu instrumentu vai līdzīgiem 
finanšu instrumentiem, finanšu tirgiem un potenciālo
gala klientu 
vajadzībām, īpatnībām un mērķiem.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde veic 
scenārija analīzi attiecībā uz saviem izstrādājamiem
finanšu 
instrumentiem, izvērtējot risku saistībā ar produkta nelabvēlīgu 
iznākumu gala klientiem un apstākļus, kādos
šāds iznākums var 
rasties. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izvērtē 
finanšu instrumentus nelabvēlīgu
apstākļu gadījumā un to, kas var 
notikt, ja:
1) tirgus vide pasliktinās;
2) izstrādātājs vai trešā persona, kas darbojas finanšu 
instrumenta izstrādāšanā vai funkcionēšanā, nonāk
finansiālās 
grūtībās vai ir īstenojies risks, kas saistīts ar citu darījuma 
partneri;
3) finanšu instruments nespēj kļūt komerciāli 
dzīvotspējīgs;
4) pieprasījums pēc finanšu instrumenta ir daudz augstāks, 
nekā tika paredzēts, radot spiedienu uz ieguldījumu
brokeru 
sabiedrības vai kredītiestādes resursiem vai finanšu instrumenta 
pamatā esošā aktīva tirgu.
(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nosaka, 
vai finanšu instruments atbilst mērķtirgus vajadzībām,
īpatnībām 
un mērķiem, tostarp izvērtējot šādus elementus:
1) finanšu instrumentu riska un ienesīguma profila atbilstību 
mērķtirgum;
2) vai finanšu instrumenta izveides pamatā ir tas, ka šis 
finanšu instruments nes labumu klientam, nevis ir
komercdarbības 
modelis, kas balstās uz vāju iespēju klientiem gūt peļņu.
(12) Nosakot ar finanšu instrumentu saistīto izmaksu 
struktūru, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
izvērtē un ņem vērā:
1) kā finanšu instrumenta izmaksas un maksas atbilst 
mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem;
2) vai izmaksas neapdraud finanšu instrumenta sagaidāmo 
peļņu;
3) vai ar finanšu instrumentu saistīto izmaksu struktūra ir 
mērķtirgum pietiekami pārredzama.
(13) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde 
nodrošina, ka, sniedzot izplatītājiem informāciju par finanšu
instrumentu, tajā tiek ietverta informācija par atbilstošiem 
finanšu instrumentu izplatīšanas kanāliem, produktu
apstiprināšanas procesu un mērķtirgus novērtējumu un tā atbilst 
attiecīgiem standartiem, lai izplatītāji varētu pareizi
saprast 
un ieteikt vai pārdot finanšu instrumentu.
(14) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri 
pārskata finanšu instrumentus, kurus tā izstrādā,
ņemot vērā 
visus notikumus, kuri varētu būtiski ietekmēt iespējamo risku 
noteiktajam mērķtirgum. Ieguldījumu brokeru
sabiedrība un 
kredītiestāde novērtē, vai finanšu instruments joprojām atbilst 
mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un
mērķiem un vai tas tiek 
izplatīts mērķtirgum, vai sasniedz klientus, kuru vajadzībām, 
īpatnībām un mērķiem šis finanšu
instruments neatbilst.
(15) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pārskata 
finanšu instrumentus pirms turpmākas emitēšanas
vai atkārtotas 
laišanas tirgū, ja tām ir informācija par jebkādu notikumu, kas 
varētu būtiski ietekmēt ieguldītāju
iespējamo risku, un regulāri 
izvērtē, vai finanšu instrumenti funkcionē, kā bija paredzēts. 
Ieguldījumu brokeru sabiedrība
un kredītiestāde nosaka, cik 
regulāri tiek pārskatīti to finanšu instrumenti, pamatojoties uz 
attiecīgiem faktoriem,
tostarp faktoriem, kas saistīti ar 
īstenoto ieguldījumu stratēģiju sarežģītību vai novatorisko 
būtību. Ieguldījumu brokeru
sabiedrība un kredītiestāde 
identificē arī būtiskākos notikumus, kas varētu ietekmēt 
iespējamo risku vai finanšu
instrumenta peļņas izredzes, 
tostarp:
57
/
69
1) tādas robežvērtības pārsniegšanu, kas ietekmēs finanšu 
instrumenta peļņas profilu;
2) to emitentu maksātspēju, kuru vērtspapīri vai garantijas 
var ietekmēt finanšu instrumenta snieguma rādītājus.
(16) Iestājoties kādam no šā panta piecpadsmitajā daļā 
minētajiem notikumiem, ieguldījumu brokeru sabiedrība un
kredītiestāde veic attiecīgus pasākumus, kas var ietvert šādas 
darbības:
1) sniegt visu nozīmīgo informāciju par attiecīgo notikumu un 
tā ietekmi uz finanšu instrumentu klientiem vai
izplatītājiem, ja 
ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde pati tieši 
nepiedāvā vai nepārdod finanšu instrumentu
klientiem;
2) mainīt produkta apstiprināšanas procesu;
3) apturēt turpmāku finanšu instrumentu emitēšanu;
4) veikt finanšu instrumenta izmaiņas, lai izvairītos no 
netaisnīgiem līguma noteikumiem;
5) apsvērt, vai pārdošanas kanāli, pa kuriem finanšu 
instrumenti tiek pārdoti, ir piemēroti, ja ieguldījumu brokeru
sabiedrībai vai kredītiestādei kļūst zināms, ka finanšu 
instruments netiek pārdots, kā bija paredzēts;
6) sazināties ar izplatītāju, lai apspriestu izmaiņas 
izplatīšanas procesā;
7) pārtraukt attiecības ar izplatītāju;
8) informēt attiecīgo kompetento iestādi.
133.
17
 pants. Produktu 
pārvaldības pienākumi attiecībā uz izplatītājiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, lemjot 
par finanšu instrumentu klāstu, ko tā emitējusi pati vai
ko 
emitējusi cita ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde, 
un pakalpojumiem, ko tā plāno piedāvāt vai ieteikt
klientiem, 
atbilstoši un samērīgi ievēro šā panta otrajā, trešajā, 
ceturtajā, piektajā, sestajā, septītajā, astotajā, devītajā
un 
desmitajā daļā noteiktās prasības, ņemot vērā finanšu 
instrumenta, ieguldījumu pakalpojuma un produkta
mērķtirgus 
būtību. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievēro šā 
likuma prasības arī tad, kad piedāvā vai
iesaka finanšu 
instrumentus, kurus izstrādā personas, kam nepiemēro šo 
likumu.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ievieš 
atbilstošu produktu pārvaldības kārtību, lai nodrošinātu, ka
produkti un pakalpojumi, ko tā plāno piedāvāt vai ieteikt, 
atbilst noteiktā mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem
un 
ka paredzētā izplatīšanas stratēģija atbilst noteiktajam 
mērķtirgum. Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
attiecīgi apzina un izvērtē to klientu apstākļus un vajadzības, 
pie kuriem tās gatavojas galvenokārt vērsties, lai
nodrošinātu, 
ka klientu intereses netiek apdraudētas komerciāla vai 
finansēšanas spiediena rezultātā.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, lemjot 
par finanšu instrumentu un pakalpojumu klāstu, ko tā
piedāvā vai 
iesaka, un attiecīgo mērķtirgu, uztur procedūras un pasākumus, ar 
kuriem nodrošina atbilstību visām
piemērojamām prasībām saskaņā 
ar šo likumu, tostarp prasībām, kas attiecas uz informācijas 
atklāšanu,
piemērotības vai atbilstības novērtējumu, 
pamudinājumiem 133.
18
 panta izpratnē un interešu 
konfliktu atbilstošu
pārvaldību.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri 
pārskata un atjaunina savu produktu pārvaldības kārtību,
lai 
nodrošinātu, ka tā joprojām ir stabila un atbilst paredzētajam 
mērķim, un, ja nepieciešams, veic attiecīgas
izmaiņas.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri 
pārskata piedāvātos vai ieteiktos ieguldījumu produktus
un 
sniegtos pakalpojumus, ņemot vērā visus notikumus, kas varētu 
būtiski ietekmēt iespējamo risku noteiktajam
mērķtirgum. 
Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde novērtē vismaz 
to, vai produkts vai pakalpojums joprojām
atbilst noteiktā 
mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem un vai paredzētā 
izplatīšanas stratēģija joprojām ir
atbilstoša.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, 
ka tās darbības atbilstības funkcijas izpildes ietvaros
tiek 
pārraudzīta produktu pārvaldības kārtības izstrāde un tās 
periodiska pārskatīšana, lai atklātu jebkādu risku, ka
netiek 
izpildīti šajā pantā noteiktie pienākumi.
(7) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, 
ka attiecīgajam personālam ir nepieciešamās
specifiskās 
zināšanas, lai izprastu to produktu īpatnības un riskus, kurus 
plānots piedāvāt vai ieteikt, un sniegtos
pakalpojumus, kā arī 
noteiktā mērķtirgus vajadzības, īpatnības un mērķus.
(8) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde nodrošina, 
ka tās valde efektīvi kontrolē ieguldījumu brokeru
sabiedrības un 
kredītiestādes produktu pārvaldības procesu, lai noteiktu to 
ieguldījumu produktu klāstu, kurus tā
piedāvā vai iesaka, un 
attiecīgajiem mērķtirgiem sniegtos pakalpojumus. Ieguldījumu 
brokeru sabiedrības un
kredītiestādes valde darbības atbilstības 
ziņojumos sistemātiski iekļauj informāciju par produktiem, ko tā 
piedāvā vai
iesaka, un sniegtajiem pakalpojumiem. Ieguldījumu 
brokeru sabiedrība un kredītiestāde pēc pieprasījuma iesniedz
58
/
69
darbības atbilstības ziņojumus Komisijai.
(9) Izplatītāji sniedz izstrādātājiem informāciju par produktu 
pārdošanu un, ja nepieciešams, informāciju par šajā
pantā minēto 
produktu pārskatīšanu, tādējādi atbalstot izstrādātāju veikto 
produktu pārskatīšanu.
(10) Ja vairākas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai 
kredītiestādes sadarbojas, izplatot produktu vai pakalpojumu,
tai 
ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai kredītiestādei, kurai ir 
tiešās attiecības ar klientu, ir galvenā atbildība par šajā
pantā 
noteiktajām produktu pārvaldības prasībām. Ieguldījumu brokeru 
sabiedrība un kredītiestāde, kas darbojas kā
starpnieks produkta 
izplatīšanā:
1) nodrošina, ka attiecīgā informācija par produktu nonāk no 
izstrādātāja līdz ķēdes gala izplatītājam;
2) palīdz izstrādātājam iegūt informāciju par produktu 
pārdošanu, ja izstrādātājs to pieprasa, lai izpildītu savus
produktu pārvaldības pienākumus;
3) attiecīgā gadījumā piemēro izstrādātājiem noteiktos 
produktu pārvaldības pienākumus attiecībā uz
pakalpojumiem, ko tā 
sniedz.
XII
 6
 
nodaļa
Pamudinājumi
133.
18
 pants. 
Pamudinājumu vispārīgās prasības
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas maksā 
vai saņem maksu vai komisijas naudu vai sniedz vai
saņem 
nefinansiālu labumu (turpmāk arī - pamudinājums) saistībā ar 
ieguldījumu pakalpojuma vai ieguldījumu
blakuspakalpojuma 
sniegšanu klientam, nodrošina, ka vienmēr tiek izpildīti visi 
nosacījumi un prasības, kas noteiktas
šā likuma 128. panta 
divpadsmitajā, 12.
1
 un 12.
2
 daļā un šā 
panta otrajā, trešajā, ceturtajā, piektajā, sestajā, septītajā
un 
astotajā daļā.
(2) Maksu, komisijas naudu vai nefinansiālu labumu uzskata par 
tādu, kas paredzēts, lai uzlabotu klientam sniegtā
pakalpojuma 
kvalitāti, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
1) tas ir pamatots ar papildu vai augstāka līmeņa pakalpojuma 
sniegšanu attiecīgajam klientam proporcionāli
saņemto 
pamudinājumu līmenim, tostarp:
a) sniedzot tādas ieguldījumu konsultācijas, kas nav 
neatkarīgas, par piemērotiem plaša klāsta finanšu
instrumentiem 
un piekļuvi šādiem finanšu instrumentiem, tostarp atbilstošu 
skaitu finanšu instrumentu, ko piedāvā
trešo pušu produktu 
piedāvātāji, kam nav ciešu attiecību ar pašu ieguldījumu brokeru 
sabiedrību vai kredītiestādi,
b) sniedzot tādas ieguldījumu konsultācijas, kas nav 
neatkarīgas, apvienojumā ar ikgadēju piedāvājumu klientam
izvērtēt, vai tie finanšu instrumenti, kuros klients ir veicis 
ieguldījumu, joprojām ir piemēroti, vai apvienojumā ar citu
pastāvīgu pakalpojumu, kas klientam varētu būt vērtīgs,
c) par konkurētspējīgām cenām sniedzot piekļuvi plašam finanšu 
instrumentu klāstam, kas varētu atbilst klienta
vajadzībām, 
tostarp atbilstošu skaitu finanšu instrumentu, ko piedāvā trešo 
pušu produktu piedāvātāji, kam nav ciešu
attiecību ar pašu 
ieguldījumu brokeru sabiedrību vai kredītiestādi;
2) tas nenes tiešu labumu saņēmējai ieguldījumu brokeru 
sabiedrībai vai kredītiestādei, tās akcionāriem,
dalībniekiem vai 
darbiniekiem bez jūtama labuma attiecīgajam klientam;
3) tas ir pamatots ar pastāvīga labuma sniegšanu attiecīgajam 
klientam saistībā ar pastāvīgu pamudinājumu.
(3) Maksa, komisijas nauda vai nefinansiāls labums nav 
uzskatāms par pieņemamu, ja tā dēļ attiecīgu pakalpojumu
sniegšana klientam ir neobjektīva vai izkropļota.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde pastāvīgi 
ievēro šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktās
prasības, kamēr 
vien tā turpina maksāt vai saņemt maksu, komisijas naudu vai 
nefinansiālu labumu.
(5) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde glabā 
pierādījumus, ka maksas, komisijas naudas vai citi
nefinansiāli 
labumi, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir 
maksājusi vai saņēmusi, paredzēti, lai
uzlabotu attiecīgā 
klientam sniegtā pakalpojuma kvalitāti:
1) saglabājot sarakstu ar visām maksām, komisijas naudām un 
nefinansiāliem labumiem, ko ieguldījumu brokeru
sabiedrība un 
kredītiestāde ir saņēmusi no trešās personas saistībā ar 
ieguldījumu pakalpojumu vai ieguldījumu
blakuspakalpojumu 
sniegšanu;
2) dokumentējot, kā maksas, komisijas naudas un nefinansiāli 
labumi, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde ir 
maksājusi vai saņēmusi vai ko plāno izmantot, uzlabo 
attiecīgajiem klientiem sniegto pakalpojumu
kvalitāti un kādi 
pasākumi veikti, lai negatīvi neietekmētu ieguldījumu brokeru 
sabiedrības un kredītiestādes pienākumu
rīkoties godīgi, taisnīgi 
un profesionāli atbilstoši klienta interesēm.
59
/
69
(6) Attiecībā uz jebkādu maksājumu vai labumu, kas saņemts no 
trešām personām vai maksāts tām, ieguldījumu
brokeru sabiedrība 
un kredītiestāde atklāj klientam šādu informāciju:
1) pirms attiecīgā ieguldījumu pakalpojuma vai ieguldījumu 
blakuspakalpojuma sniegšanas ieguldījumu brokeru
sabiedrība un 
kredītiestāde atklāj klientam informāciju par attiecīgo maksājumu 
vai labumu saskaņā ar šā likuma 128.
panta 12.
1
 daļu. 
Nebūtiskus nefinansiālus labumus var aprakstīt vispārīgā veidā. 
Pārējiem nefinansiāliem labumiem, ko
ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde saņēmusi vai maksājusi saistībā ar 
klientam sniegto ieguldījumu
pakalpojumu, cenu nosaka un 
informāciju atklāj atsevišķi;
2) ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde 
nevarēja iepriekš 
(ex-ante)
 novērtēt jebkura saņemamā vai
maksājamā maksājuma vai labuma summu un tā vietā atklāja klientam 
šīs summas aprēķināšanas metodi, tā sniedz
saviem klientiem arī 
informāciju par faktisko maksājuma vai labuma summu, kas saņemta 
vai samaksāta 
(ex-post)
;
3) vismaz reizi gadā, ja vien ieguldījumu brokeru sabiedrība 
vai kredītiestāde saņem pastāvīgus pamudinājumus
saistībā ar 
attiecīgiem klientiem sniegtajiem ieguldījumu pakalpojumiem, tā 
individuāli informē savus klientus par
faktiski saņemto vai 
samaksāto maksājumu vai labumu summu. Nebūtiskus nefinansiālus 
labumus var aprakstīt
vispārīgā veidā.
(7) Īstenojot šā panta sestajā daļā minētās prasības, 
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ņem vērā
noteikumus par izmaksām un izdevumiem, kas minēti šā likuma 128. 
panta sestās daļas 3. punktā un Regulas Nr.
2017/565
 50. 
pantā.
(8) Ja produktu izplatīšanas kanālā ir iesaistītas vairākas 
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes, katra
ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas sniedz 
ieguldījumu pakalpojumus vai ieguldījumu
blakuspakalpojumus, 
ievēro savus pienākumus attiecībā uz informācijas atklāšanu 
saviem klientiem.
133.
19
 pants. 
Pamudinājumi attiecībā uz neatkarīgu ieguldījumu konsultāciju vai 
uz portfeļa pārvaldības
pakalpojumiem
(1) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
sniedz neatkarīgu ieguldījumu konsultāciju vai portfeļa
pārvaldības pakalpojumus, cik drīz vien iespējams, pēc saņemšanas 
atmaksā klientam jebkādas maksas, komisijas
naudas vai 
finansiālus labumus, ko samaksājusi vai sniegusi jebkura trešā 
persona vai persona, kas rīkojas trešās
personas vārdā, attiecībā 
uz pakalpojumiem, kuri sniegti minētajam klientam. Visas maksas, 
komisijas naudas vai
finansiālus labumus, kas saņemti no trešām 
personām saistībā ar sniegto neatkarīgo ieguldījumu konsultāciju 
un
portfeļa pārvaldību, pilnībā pārskaita klientam.
(2) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde izveido un 
īsteno politiku, lai nodrošinātu, ka jebkādas maksas,
komisijas 
naudas vai finansiālus labumus, ko samaksājusi vai sniegusi 
jebkura trešā persona vai persona, kas rīkojas
trešās personas 
vārdā, saistībā ar sniegto neatkarīgo ieguldījumu konsultāciju un 
portfeļa pārvaldību, attiecīgi sadala un
pārskaita katram 
atsevišķajam klientam.
(3) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde informē 
klientus par tiem pārskaitītām maksām, komisijas
naudām vai 
jebkādiem finansiāliem labumiem.
(4) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
sniedz neatkarīgu ieguldījumu konsultāciju vai portfeļa
pārvaldības pakalpojumus, nepieņem nefinansiālus labumus, kas nav 
atzīstami par pieņemamiem nebūtiskiem
nefinansiāliem labumiem 
saskaņā ar šā panta piekto un sesto daļu.
(5) Šādus labumus var uzskatīt par pieņemamiem nebūtiskiem 
nefinansiāliem labumiem tikai tad, ja tie ir:
1) informācija vai dokumentācija attiecībā uz finanšu 
instrumentu vai ieguldījumu pakalpojumu, kas ir vispārīga pēc
savas būtības vai individualizēta, lai atspoguļotu individuāla 
klienta apstākļus;
2) trešās personas rakstveida informācijas materiāls, ko ir 
pasūtījis un apmaksājis emitents vai iespējamais
emitents, lai 
veicinātu jaunu emisiju, vai ja trešai personai ir līgumiskas 
saistības ar emitentu un emitents tai maksā,
lai attiecīgā 
persona regulāri izstrādātu šādu informācijas materiālu, ar 
nosacījumu, ka šīs attiecības ir skaidri
atspoguļotas 
informācijas materiālā un šādu materiālu vienlaikus dara pieejamu 
visām ieguldījumu brokeru sabiedrībām
vai kredītiestādēm, kas to 
vēlas saņemt, vai plašākai sabiedrībai;
3) dalība konferencēs, semināros un citos apmācības pasākumos 
par konkrēta finanšu instrumenta vai ieguldījumu
pakalpojuma 
labumiem un iezīmēm;
4) viesmīlības izpausmes ar saprātīgu minimālo 
(de 
minimis)
 vērtību;
5) ziedi, suvenīri, grāmatas vai reprezentācijas priekšmeti, 
ja no vienas personas gada laikā saņemto nefinansiālo
labumu 
kopējā vērtība naudas izteiksmē nepārsniedz vienas minimālās 
mēnešalgas apmēru;
6) pakalpojumi un dažādu veidu atlaides, ko piedāvā 
komercsabiedrības vai individuālie komersanti un kas ir
publiski 
pieejamas.
60
/
69
(6) Pieņemami nebūtiski nefinansiāli labumi ir pamatoti, 
samērīgi un tādā apmērā, ka tie, visticamāk, nekādā veidā
neietekmēs ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes 
rīcību tādā veidā, kas radītu kaitējumu attiecīgā klienta
interesēm.
(7) Informāciju par nebūtiskiem nefinansiāliem labumiem atklāj 
klientiem pirms attiecīgā ieguldījumu pakalpojuma
vai ieguldījumu 
blakuspakalpojuma sniegšanas. Saskaņā ar šā likuma 
133.
18
 panta sestās daļas 1. punktu nebūtiskus
nefinansiālus labumus var aprakstīt vispārīgā veidā.
133.
20
 pants. 
Pamudinājumi attiecībā uz pētījumiem
(1) Pētījumi, kurus trešās personas sagatavo ieguldījumu 
brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm, kas klientiem
sniedz 
portfeļa pārvaldības pakalpojumus vai citus ieguldījumu 
pakalpojumus vai ieguldījumu blakuspakalpojumus, nav
uzskatāmi 
par pamudinājumu, ja vien tie tiek saņemti apmaiņā pret kādu no 
šādiem maksājumiem:
1) ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes tiešiem 
maksājumiem no saviem līdzekļiem;
2) maksājumiem no atsevišķa pētījumu maksājumu konta, kuru 
kontrolē ieguldījumu brokeru sabiedrība vai
kredītiestāde, ar 
noteikumu, ka attiecībā uz konta darbību ir ievēroti šādi 
nosacījumi:
a) konta līdzekļus veido no klientiem iekasētās maksas par 
pētījumiem,
b) ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, izveidojot 
pētījumu maksājumu kontu un vienojoties ar saviem
klientiem par 
pētījumu maksu, ievieš pasākumus, kuri nosaka pētījumu budžeta 
veidošanu un regulāru novērtēšanu,
c) ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde ir 
atbildīga par pētījumu maksājumu kontu,
d) ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde regulāri 
novērtē iegādāto pētījumu kvalitāti, pamatojoties uz
noteiktiem 
kvalitātes kritērijiem, un savas iespējas sekmēt labāku 
ieguldīšanas lēmumu pieņemšanu.
(2) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde 
izmanto šā panta pirmās daļas 2. punktā minēto pētījumu
maksājumu 
kontu, tā saviem klientiem sniedz šādu informāciju:
1) pirms ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas klientiem - 
informāciju par pētījumu budžeta summu un katra klienta
maksājamās pētījumu maksas aplēsi;
2) ikgadēju informāciju par izmaksu kopsummu, ko katrs klients 
maksājis saistībā ar trešo personu pētījumu
nodrošināšanu.
(3) Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde uztur 
pētījumu maksājumu kontu, ieguldījumu brokeru
sabiedrībai un 
kredītiestādei ir pienākums pēc klientu vai Komisijas 
pieprasījuma sniegt kopsavilkuma informāciju par
pētījuma 
piegādātājiem samaksātajām maksām no šā konta - kopsummu, kas 
tiem samaksāta noteiktā laikposmā,
ieguvumiem un pakalpojumiem, 
kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde ir 
saņēmusi, un no šā konta
samaksātās kopsummas attiecību pret 
budžetu, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde 
izveidojusi
minētajam laikposmam, norādot atlaides vai līdzekļu 
pārnešanu uz citu laikposmu, ja kontā ir atlikuši naudas 
līdzekļi.
Šā panta pirmās daļas 2. punkta "a" apakšpunktā minētā 
maksa par pētījumiem:
1) balstās vienīgi uz pētījumu budžetu, ko ieguldījumu brokeru 
sabiedrība un kredītiestāde veido, lai konstatētu
vajadzību pēc 
trešo personu veiktiem pētījumiem attiecībā uz tās klientiem 
sniegtajiem ieguldījumu pakalpojumiem;
2) nav saistīta ar to darījumu apjomu vai vērtību, kuri ir 
izpildīti klientu uzdevumā.
(4) Ja pētījuma maksu no klienta iekasē nevis atsevišķi, bet 
kopā ar komisijas naudu par darījumu, klientam norāda
atsevišķi 
identificējamu pētījuma maksu, pilnībā ievērojot šā panta pirmās 
daļas 2. punktu un otro daļu.
(5) No klientiem saņemto pētījuma maksu kopsumma nevar 
pārsniegt pētījumu budžetu.
(6) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde līgumā ar 
klientu vienojas par pētījuma maksu, ko ieguldījumu
brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde iekasēs no klienta saskaņā ar 
pētījumu budžetu, un par to, cik reizes gadā no
klienta naudas 
līdzekļiem tā tiks iekasēta. Pētījumu budžetu palielina tikai pēc 
tam, kad klientam ir sniegta
nepārprotama informācija par šādu 
plānotu palielinājumu. Ja laikposma beigās pētījumu maksājumu 
kontā ir izveidojies
pārpalikums, ieguldījumu brokeru sabiedrība 
un kredītiestāde piemēro procedūru, kurā šos naudas līdzekļus 
atmaksā
klientam vai tos pārnes uz nākamā perioda pētījumu 
budžetu kā klienta pētījuma maksas ieskaitu.
(7) Šā panta pirmās daļas 2. punkta "b" apakšpunktā minēto 
pētījumu budžetu pārvalda pati ieguldījumu brokeru
sabiedrība vai 
kredītiestāde, balstoties uz saprātīgu novērtējumu par vajadzību 
pēc trešo personu veiktiem pētījumiem.
Ieguldījumu brokeru 
sabiedrība un kredītiestāde kontrolē un pārrauga pētījumu budžeta 
līdzekļu izlietošanu trešo
personu veiktu pētījumu iegādei, lai 
nodrošinātu, ka pētījumu budžets tiek pārvaldīts un izlietots 
ieguldījumu brokeru
sabiedrības un kredītiestādes klientu 
interesēs. Minētā kontrole ietver arī revīzijas izsekojamības 
dokumentāciju par
maksājumiem, kas veikti pētījumu piegādātājiem, 
un par to, kā samaksātās summas tika noteiktas, ņemot vērā
kvalitātes kritērijus, kas minēti šā panta pirmās daļas 2. punkta 
"d" apakšpunktā. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un
61
/
69
kredītiestādes pētījumu budžetu un pētījumu maksājumu kontu 
neizmanto pašas iekšēji veikto pētījumu finansēšanai.
(8) Piemērojot šā panta pirmās daļas 2. punkta "c" 
apakšpunktu, pētījumu maksājumu konta pārvaldību var deleģēt
trešai personai, ja vien tas atvieglo trešās personas veikto 
pētījumu iegādi un maksājumu veikšanu pētījumu
piegādātājiem 
ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes vārdā bez 
liekas kavēšanās un saskaņā ar
ieguldījumu brokeru sabiedrības 
vai kredītiestādes norādījumiem.
(9) Piemērojot šā panta pirmās daļas 2. punkta "d" 
apakšpunktu, ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde
visus nepieciešamos elementus iekļauj rakstveida politikā, ko 
dara pieejamu saviem klientiem.
(10) Ieguldījumu brokeru sabiedrība un kredītiestāde, kas 
sniedz rīkojumu izpildes pakalpojumus, atsevišķi norāda
tādas 
maksas par šiem pakalpojumiem, kuras atspoguļo tikai darījuma 
izpildes izmaksas. Citiem labumiem vai
pakalpojumiem, kurus tā 
pati ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde sniedz 
ieguldījumu brokeru sabiedrībām
un kredītiestādēm, kas 
reģistrētas Eiropas Savienībā, piemēro atsevišķi identificējamu 
maksu, un par rīkojumu izpildes
pakalpojumiem veiktās samaksas 
apmērs neietekmē un nerada nosacījumus attiecībā uz minēto labumu 
vai
pakalpojumu sniegšanu un maksu par tiem."
87. Izslēgt XIII nodaļu.
88. Izteikt XIV nodaļas nosaukumu šādā redakcijā:
"
XIV nodaļa
Likuma prasību izpildes uzraudzība
".
89. Papildināt XIV nodaļu ar 137.
2
 un 
137.
3
 pantu šādā redakcijā:
"
137.
2
 pants. Komisijas tiesības, uzraugot 
likuma prasību izpildi
(1) Ieguldījumu pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu 
sniegšanu atbilstoši savai kompetencei uzrauga
Komisija.
(2) Komisija ievieš atbilstošus uzraudzības pasākumus, kas 
nodrošina šajā likumā ieguldījumu brokeru
sabiedrībām un 
kredītiestādēm noteikto prasību izpildi.
(3) Komisijai ir tiesības izdot normatīvos noteikumus:
1) par informācijas sniegšanu par darbību ieguldījumu 
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanas
jomā;
2) par kārtību, kādā sniedzama informācija par darījumiem ar 
finanšu instrumentiem.
137.
3
 pants. Ziņošana par iespējamiem un 
faktiskiem pārkāpumiem
(1) Kārtību, kādā tiek ziņots par iespējamiem un faktiskiem šā 
likuma pārkāpumiem, kas saistīti ar ieguldījumu
pakalpojumu un 
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu, regulētā tirgus 
organizētāja darbību un datu ziņošanas
pakalpojumu sniegšanu, kā 
arī par šā likuma XII
4
 nodaļā un Regulā Nr. 
600/2014
 
noteikto prasību pārkāpumiem, un
kārtību, kādā tiek apstrādāti 
Komisijas ziņošanas sistēmā saņemtie ziņojumi, nosaka Komisijas 
normatīvie noteikumi.
(2) Komisija izveido un uztur efektīvu un uzticamu ziņošanas 
sistēmu, kas ietver vismaz šādus elementus:
1) kārtību, kādā tiek saņemti ziņojumi par pārkāpumiem un kādā 
veicamas turpmākās darbības;
2) saskaņā ar personu datu aizsardzību regulējošiem 
normatīvajiem aktiem tādas personas datu aizsardzību, kura
ziņo 
par pārkāpumu, kā arī tādas fiziskās personas datu aizsardzību, 
par kuru ir aizdomas par pārkāpuma izdarīšanu;
3) noteikumus par tās personas konfidencialitātes 
nodrošināšanu, kura ziņo par pārkāpumu, izņemot gadījumu, kad
šādu ziņu izpaušanu paredz Latvijas Republikas normatīvie 
akti.
(3) Ziņošana, kuru saskaņā ar šā panta pirmo daļu veic finanšu 
instrumentu tirgus dalībnieku darbinieki, nav
uzskatāma par 
līgumā un jebkurā normatīvajā aktā noteiktā aizlieguma izpaust 
informāciju pārkāpumu, un persona nav
atbildīga par šādu 
ziņošanu. Pret finanšu instrumentu tirgus dalībnieku 
darbiniekiem, kuri ziņo par pārkāpumiem
finanšu instrumentu 
tirgus dalībnieku darbībā, nedrīkst vērst diskriminējošas vai 
citas netaisnīgas darbības.
(4) Finanšu instrumentu tirgus dalībnieki izstrādā iekšējo 
procedūru, kas nosaka kārtību, kādā to darbinieki ziņo par
šā 
likuma pārkāpumiem, kas saistīti ar ieguldījumu pakalpojumu un 
ieguldījumu blakuspakalpojumu sniegšanu,
regulētā tirgus 
organizētāja darbību, datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanu, kā 
arī šā likuma XII
4
 nodaļā noteikto
prasību un Regulas 
Nr. 
600/2014
 prasību pārkāpumiem."
90. Izteikt 138. pantu šādā redakcijā:
62
/
69
"
138. pants. Komisijas piemērojamās uzraudzības 
darbības
(1) Komisija papildus 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 
likumā
, šajā likumā un tieši piemērojamos Eiropas
Savienības 
tiesību aktos noteiktajām tiesībām attiecībā uz ieguldījumu 
pakalpojumu un ieguldījumu blakuspakalpojumu
sniegšanu, regulētā 
tirgus organizētāja darbību, datu ziņošanas pakalpojumu sniegšanu 
un šā likuma XII
4
 nodaļā
noteiktajām prasībām ir 
tiesīga īstenot vienu vai vairākas šādas darbības:
1) pieprasīt no jebkuras personas informāciju par tās darbību 
finanšu un kapitāla tirgū, kā arī uzaicināt jebkuru
personu 
ierasties Komisijā un sniegt informāciju klātienē;
2) iepazīties ar Komisijas uzdevumu un funkciju veikšanai 
nepieciešamajiem dokumentiem vai citiem datiem
jebkādā formā un 
saņemt to kopijas;
3) veikt šā likuma 139. panta pirmajā daļā minētās 
pārbaudes;
4) pieprasīt un saņemt no finanšu instrumentu tirgus 
dalībniekiem telefonsarunu izdrukas, elektroniskās saziņas
ierakstus un cita veida datu pārraides ierakstus;
5) pieprasīt aktīvu iesaldēšanu vai cita veida īpašuma 
lietošanas ierobežojumus;
6) uz laiku ierobežot finanšu instrumentu tirgus dalībnieka 
darbību, tostarp ierobežot ieguldījumu brokeru
sabiedrības vai 
kredītiestādes tiesības sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai turēt 
finanšu instrumentus;
7) pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrību, regulēto 
tirgu un datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju revidenti
sniedz 
informāciju;
8) vērsties tiesībaizsardzības iestādēs ar pieteikumu par 
kriminālprocesa uzsākšanu;
9) pilnvarot revidentus vai speciālistus veikt pārbaudes;
10) pieprasīt no jebkuras personas informāciju, tostarp visus 
attiecīgos dokumentus, par pozīcijas vai riska apmēru
un mērķi, 
kas rodas saistībā ar preču atvasināto instrumentu, un par visiem 
aktīviem vai pasīviem attiecīgajā tirgū;
11) pieprasīt, lai finanšu instrumentu tirgus dalībnieki 
izbeidz jebkādas darbības, kas ir pretrunā ar šā likuma un
Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām;
12) veikt jebkāda veida pasākumus, lai nodrošinātu to 
ieguldījumu brokeru sabiedrību, kredītiestāžu, regulētā tirgus
organizētāju un citu personu darbības atbilstību, uz kurām 
attiecas šā likuma vai Regulas Nr. 
600/2014
 prasības;
13) apturēt finanšu instrumentu tirdzniecību;
14) pieprasīt, lai finanšu instrumenti tiek izslēgti no 
tirdzniecības vietas;
15) pieprasīt jebkurai personai, lai tā veic atbilstošus 
pasākumus pozīcijas vai riska darījuma apjoma
samazināšanai;
16) ierobežot jebkuras personas iespēju piekļūt preču 
atvasinātajam instrumentam, tostarp nosakot limitus
attiecībā uz 
pozīcijas apjomu, kādu jebkura persona visu laiku drīkst turēt 
saskaņā ar šā likuma 133.
14
 pantā
noteiktajām prasībām 
pozīciju limitiem un pozīciju pārvaldības kontroles mehānismiem 
preču atvasinātajos
instrumentos;
17) sniegt publiskus paziņojumus;
18) ciktāl to atļauj normatīvie akti, pieprasīt esošos datu 
plūsmas ierakstus, kas ir telesakaru operatora rīcībā, ja
pastāv 
pamatotas aizdomas par pārkāpumu un ja šādi ieraksti var būt 
noderīgi, veicot pārbaudes saistībā ar šā likuma
vai Regulas Nr. 
600/2014
 prasību pārkāpumiem;
19) apturēt finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu 
reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu saskaņā ar
Regulas Nr. 
600/2014
 40., 41. vai 42. pantā noteikto;
20) apturēt finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu 
reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu, ja ieguldījumu
brokeru 
sabiedrība vai kredītiestāde nav izstrādājusi vai īstenojusi 
efektīvu produktu apstiprināšanas procesu vai kā
citādi nav 
ievērojusi šā likuma 124. panta pirmās daļas 13. punkta un 127. 
panta vienpadsmitās daļas prasības;
21) pieprasīt, lai tiek atcelts no amata ieguldījumu brokeru 
sabiedrības, kredītiestādes vai regulētā tirgus
organizētāja 
valdes vai padomes loceklis;
22) dot finanšu instrumentu tirgus dalībnieku pārvaldes 
institūcijām, to vadītājiem un locekļiem saistošus rakstveida
norādījumus, kas nepieciešami, lai novērstu situācijas, kurās 
tiek pārkāptas šā likuma vai tieši piemērojamo Eiropas
Savienības 
tiesību aktu normas.
63
/
69
(2) Komisija var piemērot šā panta pirmās daļas 15. un 16. 
punktā noteiktās uzraudzības darbības arī tad, ja tās
nepieciešamas citas dalībvalsts uzraudzības institūcijas 
uzraudzības mērķa sasniegšanai."
91. 
140. pantā:
izteikt pirmo un otro daļu šādā redakcijā:
"(1) Komisija uzrauga citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu 
brokeru sabiedrības filiāles, kas darbojas Latvijas
Republikā, 
atbilstību šā likuma 124. panta pirmās daļas 9. un 10. punkta, 
126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 
128.
2
, 128.
3
panta, 137.
3
 panta 
ceturtās daļas un Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām. Komisijai ir 
tiesības pārbaudīt šādas filiāles
veiktos pasākumus šo prasību 
nodrošināšanai. Ja Komisija konstatē, ka šajā dalībvalstī 
reģistrētas ieguldījumu
brokeru sabiedrības filiāle, kas darbojas 
Latvijas Republikā, veic darbības, kuras ir pretrunā ar šā likuma 
124. panta
pirmās daļas 9. un 10. punkta, 126., 126.
1
, 
126.
2
, 128., 128.
1
, 128.
2
, 
128.
3
 panta un Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām,
tā 
nekavējoties pieprasa, lai šīs dalībvalsts ieguldījumu brokeru 
sabiedrība izbeidz šādas darbības.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrētas ieguldījumu brokeru 
sabiedrības filiāle, kas darbojas Latvijas Republikā, turpina
veikt darbības, kuras ir pretrunā ar šā likuma 124. panta pirmās 
daļas 9. un 10. punkta, 126., 126.
1
, 126.
2
, 
128., 128.
1
,
128.
2
, 128.
3
 panta 
un Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām, Komisija informē izcelsmes 
valsts uzraudzības institūciju un
veic pasākumus, lai šādus 
pārkāpumus novērstu. Šo pasākumu ietvaros Komisija ir tiesīga 
līdz pārkāpumu novēršanai
aizliegt attiecīgajai ieguldījumu 
brokeru sabiedrībai turpināt ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu 
Latvijas Republikā.
Komisija par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar 
šā likuma 147. panta prasībām informē Eiropas Komisiju un Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādi. Komisija ir tiesīga vērsties pie 
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes ar lūgumu saskaņā ar
tai 
piešķirtajām pilnvarām izskatīt tādas ieguldījumu brokeru 
sabiedrības filiāles pārkāpumu, kas darbojas Latvijas
Republikā.";
papildināt piekto daļu ar teikumu šādā redakcijā:
"Komisija ir tiesīga vērsties Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādē ar lūgumu saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām
izskatīt 
tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības filiāles pārkāpumu, kas 
darbojas Latvijas Republikā.";
papildināt pantu ar divpadsmito, trīspadsmito, četrpadsmito un 
piecpadsmito daļu šādā redakcijā:
"(12) Informāciju, kuru var pieprasīt, veicot iekšējās 
pārbaudes atbilstoši šā panta astotajai daļai, nosaka Komisijas
2016. gada 14. jūlija deleģētā regula (ES) 
2017/586
, ar ko 
papildina Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu
2014/65/ES
 
attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem informācijas 
apmaiņai starp kompetentajām
iestādēm, kad tās sadarbojas 
saistībā ar uzraudzības darbībām, pārbaudēm uz vietas un 
izmeklēšanu (Dokuments
attiecas uz EEZ).
(13) Šā panta astotajā daļā minētajām uzraudzības darbībām, 
klātienes pārbaudēm nepieciešamās veidlapas,
veidnes un 
procedūras nosaka Komisijas 2017. gada 7. jūnija īstenošanas 
regula (ES) Nr. 
2017/980
, ar ko attiecībā uz
standarta veidlapām, 
veidnēm un procedūrām nosaka īstenošanas tehniskos standartus 
sadarbībai tādās jomās kā
uzraudzības darbības, pārbaudes uz 
vietas vai izmeklēšanas un informācijas apmaiņa starp 
kompetentajām iestādēm
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvu 
2014/65/ES
 (Dokuments attiecas uz EEZ) (turpmāk - 
Regula Nr.
2017/980
).
(14) Komisijai statistikas mērķiem vai šajā pantā noteikto 
pienākumu izpildes uzraudzības nodrošināšanai ir
tiesības 
pieprasīt, lai citā dalībvalstī reģistrēta ieguldījumu brokeru 
sabiedrība vai kredītiestādes filiāle, kas darbojas
Latvijas 
Republikā, regulāri ziņo par savu darbību.
(15) Šā panta četrpadsmitajā daļā noteiktās prasības nevar būt 
stingrākas par tām, kādas noteiktas Latvijā
licencētām 
ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai kredītiestādēm."
92. Izteikt 140.
1
 pantu šādā redakcijā:
"
140.
1
 pants. Uzraudzība pār citā dalībvalstī 
reģistrētas kredītiestādes filiāli, kas sniedz ieguldījumu
pakalpojumus Latvijas Republikā
(1) Komisija uzrauga citā dalībvalstī reģistrētas 
kredītiestādes filiāles, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus 
Latvijas
Republikā, atbilstību šā likuma 124. panta otrās daļas 
6. un 7. punkta, 126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 
128.
1
, 128.
2
, 128.
3
panta un 
Regulas Nr. 
600/2014
 prasībām. Komisijai ir tiesības pārbaudīt 
šādas filiāles veiktos pasākumus šo prasību
nodrošināšanai. Ja 
Komisija konstatē, ka šajā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes 
filiāle, kas darbojas Latvijas
Republikā, veic darbības, kuras ir 
pretrunā ar šā likuma 124. panta otrās daļas 6. un 7. punkta, 
126., 126.
1
, 126.
2
,
128., 128.
1
, 
128.
2
, 128.
3
 panta un Regulas Nr. 
600/2014
 
prasībām, tā nekavējoties pieprasa, lai šī filiāle izbeidz šādas
darbības.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrētas kredītiestādes filiāle, 
kas darbojas Latvijas Republikā, turpina veikt darbības, kuras
ir 
pretrunā ar šā likuma 124. panta otrās daļas 6. un 7. punkta, 
126., 126.
1
, 126.
2
, 128., 128.
1
, 
128.
2
, 128.
3
 panta un
64
/
69
Regulas Nr. 
600/2014
 
prasībām, Komisija informē izcelsmes dalībvalsts uzraudzības 
institūciju un veic pasākumus, lai
šādus pārkāpumus novērstu. Šo 
pasākumu ietvaros Komisija līdz pārkāpumu novēršanai ir tiesīga 
aizliegt attiecīgajai
filiālei turpināt ieguldījumu pakalpojumu 
sniegšanu Latvijas Republikā. Komisija par veiktajiem pasākumiem 
saskaņā ar
šā likuma 147. panta prasībām informē Eiropas Komisiju 
un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi."
93. Papildināt likumu ar 140.
2
 pantu šādā 
redakcijā:
"
140.
2
 pants. Citā dalībvalstī reģistrētas 
daudzpusējās tirdzniecības sistēmas un organizētās tirdzniecības
sistēmas darbības uzraudzība
(1) Ja citā dalībvalstī reģistrēta DT sistēma vai OT sistēma, 
kas darbojas Latvijas Republikā, veic darbības, kuras ir
pretrunā 
ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu instrumentu tirgu 
regulējošiem normatīvajiem aktiem, Komisija
par to nekavējoties 
informē izcelsmes valsts uzraudzības institūciju un lūdz novērst 
konstatētos pārkāpumus, kā arī
informēt to par veiktajiem 
pasākumiem.
(2) Ja citā dalībvalstī reģistrēta DT sistēma vai OT sistēma, 
kas darbojas Latvijas Republikā, turpina veikt darbības,
kuras ir 
pretrunā ar Latvijas Republikā spēkā esošajiem finanšu 
instrumentu tirgu regulējošiem normatīvajiem aktiem,
vai ja 
dalībvalsts uzraudzības institūcijas veiktie pasākumi izrādās 
neefektīvi, Komisija par to informē izcelsmes valsts
uzraudzības 
institūciju un veic pasākumus, lai šādus pārkāpumus novērstu. Šo 
darbību ietvaros Komisija līdz
pārkāpumu novēršanai ir tiesīga 
aizliegt attiecīgajam regulētā tirgus organizētājam, DT sistēmai 
vai OT sistēmai
turpināt darbību Latvijas Republikā. Komisija par 
veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šā likuma 147. panta prasībām
informē Eiropas Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādi.
(3) Par šā panta otrajā daļā veiktajiem pasākumiem vai 
noteikto aizliegumu Komisija informē attiecīgo DT sistēmu
vai OT 
sistēmu."
94. Aizstāt 141.
1
 panta pirmajā un otrajā daļā 
skaitli "5." ar skaitli "3.".
95. Papildināt 142.
1
 pantu ar desmito daļu šādā 
redakcijā:
"(10) Deleģēta ārpakalpojuma nozīmīguma kritēriji, 
detalizētāka deleģēšanas kārtība, tostarp ārvalsts pakalpojumu
sniedzējiem, ir noteikta Regulas Nr. 
2017/565
 30., 31. un 32. 
pantā."
96. Izteikt G sadaļas nosaukumu un 143. pantu šādā 
redakcijā:
"
G sadaļa
Informācijas apmaiņa un sadarbība
143. pants. Informācijas apmaiņa un 
sadarbība ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām 
ieguldījumu
pakalpojumu sniegšanas uzraudzības nodrošināšanai
(1) Komisija ir atbildīga par sadarbību un informācijas 
apmaiņu ar citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām, kas
atzītas 
par kontaktpersonu informācijas apmaiņā, lai veiktu šajā likumā 
un Regulā Nr. 
600/2014
 noteiktos pienākumus,
tostarp uzraudzības 
darbības vai pārbaudi, un nodrošinātu soda naudas piedziņu. 
Komisija var izmantot savas pilnvaras
sadarbības mērķiem arī tad, 
ja darbības, kuras tā izmeklē, nav attiecīgajā dalībvalstī spēkā 
esošu tiesību normu
pārkāpums.
(2) Komisija, pamatojoties uz attiecīgu motivētu pieprasījumu, 
sniedz citu dalībvalstu uzraudzības institūcijām
informāciju par 
to ieguldījumu brokeru sabiedrību valdes un padomes (ja tāda 
izveidota) locekļiem un īpašniekiem,
kuras sniedz ieguldījumu 
pakalpojumus attiecīgo dalībvalstu teritorijā vai kurām ir ciešas 
attiecības ar kādu no
dalībvalstu licencētām vai licencējamām 
ieguldījumu brokeru sabiedrībām.
(3) Komisija informē attiecīgās dalībvalsts uzraudzības 
institūciju par sankcijām un darbības ierobežojumiem, ko tā
piemērojusi tādām Latvijas Republikā reģistrētām ieguldījumu 
brokeru sabiedrībām, kuras sniedz ieguldījumu
pakalpojumus 
attiecīgās dalībvalsts teritorijā.
(4) Ja Komisijas rīcībā ir informācija, ka komercsabiedrība, 
kas nav pakļauta tās uzraudzībai, citā dalībvalstī veic
darbības, 
kuras ir pretrunā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem aktiem finanšu 
instrumentu tirgus jomā, Komisija informē
attiecīgās dalībvalsts 
uzraudzības institūciju un Eiropas Vērtspapīru tirgu iestādi.
(5) Informācijas apmaiņu šajā pantā minētajiem mērķiem 
Komisija saskaņā ar Komisijas 2006. gada 10. augusta
regulas (EK) 
Nr. 
1287/2006
, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 
direktīvu 
2004/39/EK
 attiecībā uz
ieguldījumu sabiedrību 
pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus 
pārskatāmību, finanšu
instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā 
direktīvā definētajiem terminiem (Dokuments attiecas uz EEZ) 
(turpmāk -
Regula Nr. 
1287/2006
) 15. panta prasībām veic ar citas 
dalībvalsts uzraudzības institūciju, kas atzīta par
kontaktpersonu informācijas apmaiņā.
(6) Komisijai ir tiesības norādīt, ka šajā pantā minēto 
informāciju drīkst izpaust trešām personām, kurām tā
nepieciešama 
savu likumā noteikto funkciju veikšanai, tikai ar Komisijas 
iepriekšēju rakstveida piekrišanu.
65
/
69
(7) Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par 
uzraudzības darbībām, kuru ietvaros veikti:
1) jebkādi pieprasījumi samazināt pozīcijas apjomu vai risku 
atbilstoši šā likuma 138. panta pirmās daļas 15.
punktam;
2) jebkādi ierobežojumi personu spējai noslēgt darījumus par 
preču atvasinātajiem instrumentiem atbilstoši šā
likuma 138. 
panta pirmās daļas 16. punktam.
(8) Šā panta septītajā daļā minētajā informācijā, ja 
nepieciešams, norāda pieprasījuma aprakstu, kas veikts
saskaņā ar 
šā likuma 138. panta pirmās dalās 10. punktu, tostarp to personu 
identitāti, kurām pieprasījums tika
adresēts, un tā iemeslus, kā 
arī to ierobežojumu apjomu, kuri noteikti saskaņā ar šā likuma 
138. panta pirmās daļas
16. punktu, tostarp informāciju par 
attiecīgo personu, tai piemērojamiem finanšu instrumentiem, 
jebkādiem
ierobežojumiem attiecībā uz to pozīciju apmēru, kuras 
persona var turēt visu laiku, kā arī jebkādus ar to saistītos
saskaņā ar šā likuma 133.
14
 pantu piešķirtos izņēmumus 
un attiecīgos iemeslus.
(9) Šā panta septītajā daļā minēto informāciju Komisija nosūta 
ne vēlāk kā 24 stundas pirms plānotās uzraudzības
darbības 
veikšanas. Minēto nosacījumu var neievērot, ja tam ir objektīvi 
iemesli.
(10) Ja šā panta septītajā daļā minētās darbības attiecas uz 
vairumtirdzniecības energoproduktiem, Komisija
nosūta informāciju 
arī Energoregulatoru sadarbības aģentūrai, kas dibināta saskaņā 
ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009. gada 13. jūlija regulu 
(EK) Nr. 
713/2009
, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības 
aģentūru
(Dokuments attiecas uz EEZ).
(11) Attiecībā uz emisijas kvotām Komisija sadarbojas ar 
valsts iestādēm, kas pārrauga tūlītējas piegādes tirgu un
izsoļu 
tirgu, un kompetentajām iestādēm, reģistru pārvaldītājiem un 
citām valsts iestādēm, kas veic atbilstības
uzraudzību emisijas 
kvotu tirdzniecības jomā Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu 
konsolidētu informāciju par emisijas
kvotu tirgiem.
(12) Attiecībā uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem 
instrumentiem Komisija sadarbojas ar valsts iestādēm,
kas 
pārrauga, pārvalda un regulē fiziskus lauksaimniecības produktu 
tirgus, un sniedz tām informāciju saskaņā ar
Regulu Nr. 
1308/2013
.
(13) Ja citā dalībvalstī reģistrētas tirdzniecības vietas 
veiktās darbības Latvijas Republikā saskaņā ar Regulas Nr.
1287/2006
 16. pantā noteiktajiem kritērijiem kļūst īpaši 
nozīmīgas finanšu instrumentu tirgus darbībai un ieguldītāju
aizsardzībai, Komisija ar attiecīgās dalībvalsts uzraudzības 
institūciju vienojas par samērīgām sadarbības metodēm.
(14) Kritērijus, saskaņā ar kuriem tirdzniecības vietas 
darbības uzņēmējā dalībvalstī varētu uzskatīt par darbībām,
kurām 
ir būtiska nozīme vērtspapīru tirgu darbībā un ieguldītāju 
aizsardzībā attiecīgajā uzņēmējā dalībvalstī, nosaka
Regula Nr. 
2017/565
.
(15) Šā panta trīspadsmitajā daļā minētās informācijas 
apmaiņai nepieciešamās veidlapas, veidnes un procedūras
nosaka 
Komisijas 2017. gada 6. jūnija īstenošanas regula (ES) Nr. 
2017/988
, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos
standartus par 
standartveida veidlapām, veidnēm un procedūrām izmantošanai 
sadarbības mehānismos attiecībā uz
tirdzniecības vietu, kuras 
darbība uzņemošajā dalībvalstī ir būtiski svarīga (Dokuments 
attiecas uz EEZ).
(16) Šajā pantā minētās informācijas apmaiņai nepieciešamās 
veidlapas, veidnes un procedūras nosaka Regula Nr.
2017/980
."
97. Izslēgt 144.
1
 panta sesto un septīto daļu.
98. Izslēgt 144.
4
 pantu.
99. Papildināt 145. panta 1.
1
 daļu ar 6. un 7. 
punktu šādā redakcijā:
"6) ir atbildīgas par to personu pārraudzību, kuras darbojas 
emisijas kvotu tirgos;
7) ir atbildīgas par to personu pārraudzību, kuras darbojas 
lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu tirgos."
100. Papildināt 147. panta piekto daļu ar 4. punktu šādā 
redakcijā:
"4) jebkuriem citiem faktiem, kas Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādei nepieciešami savu pienākumu pildīšanai."
101. Izslēgt 147.
4
 panta nosaukumā vārdus "un 
pienākumi".
102. Izteikt G
2
 sadaļas nosaukumu šādā 
redakcijā:
"
G
2
 sadaļa
Normatīvo aktu prasību uzraudzība
".
66
/
69
103. Papildināt G
2
 sadaļu ar 147.
5
 pantu 
šādā redakcijā:
"
147.
5
 pants. Komisijas tiesības Regulas Nr. 
2016/1011
 prasību uzraudzībai
Uzraugot Regulas Nr. 
2016/1011
 prasību izpildi, Komisijai 
papildus 
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā
noteiktajām 
tiesībām ir tiesības tieši vai sadarbībā ar citām iestādēm 
īstenot vienu vai vairākas Regulas Nr. 
2016/1011
41. panta 1. 
punktā minētās uzraudzības darbības un pārbaudes."
104. 
148. pantā:
izteikt astoto daļu šādā redakcijā:
"(8) Par šā likuma noteikumu, kas regulē ieguldījumu brokeru 
sabiedrības, kredītiestādes, regulētā tirgus
organizētāja, datu 
ziņošanas pakalpojumu sniedzēja, ārvalstu ieguldījumu brokeru 
sabiedrības filiāles darbību, kā arī
par šā likuma XII
 4 
nodaļas noteikumu, Regulas Nr. 
600/2014
 un Komisijas izdoto 
normatīvo noteikumu vai pieņemto
lēmumu pārkāpumiem Komisijai ir 
tiesības:
1) izteikt brīdinājumu;
2) izteikt publisku paziņojumu, norādot par pārkāpumu 
atbildīgo fizisko vai juridisko personu un pārkāpuma būtību;
3) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā fiziskā vai 
juridiskā persona nekavējoties izbeidz attiecīgo darbību;
4) noteikt pagaidu aizliegumu ieguldījumu brokeru sabiedrības, 
kredītiestādes, regulētā tirgus organizētāja, datu
ziņošanas 
pakalpojumu sniedzēja valdes vai padomes loceklim vai citai par 
pārkāpumu atbildīgai fiziskajai personai
veikt tai noteiktos 
pienākumus;
5) noteikt īslaicīgu darbības aizliegumu regulētā tirgus vai 
DT sistēmas biedram vai dalībniekam vai arī OT sistēmas
klientam;
6) 
uzlikt juridiskajai personai soda naudu līdz 5 000 000 
euro
 vai līdz 10 procentiem no iepriekšējā finanšu gada
kopējā apgrozījuma saskaņā ar iepriekšējā finanšu gada 
apstiprināto gada pārskatu. Ja juridiskā persona ir mātes
sabiedrības meitas sabiedrība vai šīs meitas sabiedrības filiāle, 
kura sagatavo konsolidēto finanšu pārskatu saskaņā ar
Gada 
pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu
, kopējo apgrozījumu 
veido iepriekšējā finanšu gada kopējais
apgrozījums vai 
atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz galējās mātes 
sabiedrības iepriekšējā finanšu gada
konsolidētajos finanšu 
pārskatos norādīto;
7) uzlikt amatpersonai, darbiniekam vai personai, kura 
pārkāpuma izdarīšanas laikā ir atbildīga par noteiktas
darbības 
veikšanu ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes 
uzdevumā vai interesēs, soda naudu līdz 5 000
000 
euro
;
8) uzlikt šīs daļas 6. un 7. punktā minētajām personām soda 
naudu līdz pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai
novērsto 
iespējamo zaudējumu divkāršam apmēram.";
papildināt pantu ar 8.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(8
1
) Šā panta astotajā daļā paredzētās sankcijas 
Komisija ir tiesīga piemērot arī tad, ja:
1) ieguldījumu pakalpojumi, regulētā tirgus organizētāja 
darbība un datu ziņošanas pakalpojumi tiek sniegti vai šā
likuma 
XII
4
 nodaļā noteiktā darbība tiek veikta bez 
attiecīgas licences vai atļaujas;
2) netiek ievērotas šā likuma 138. panta pirmajā daļā 
noteiktās uzraudzības darbības, ko piemērojusi Komisija.";
izslēgt devīto daļu;
aizstāt piecpadsmitās daļas 5. punktā vārdus "pieciem 
miljoniem" ar skaitli un vārdu "5 000 000 
euro
";
papildināt pantu ar divdesmit otro daļu šādā redakcijā:
"(22) Ja persona nav ievērojusi Regulas Nr. 
2016/1011
 4., 5., 
6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23.,
24., 
25., 26., 27., 28., 29. vai 34. panta prasības, kā arī ja persona 
nesadarbojas vai atsakās sadarboties pārbaudes
procesā, ko 
Komisija veic saskaņā ar šā likuma 147.
5
 pantu, 
Komisija ir tiesīga piemērot vienu vai vairākas šādas
sankcijas 
vai uzraudzības pasākumus:
1) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgais administrators 
Regulas Nr. 
2016/1011
 izpratnē (turpmāk šajā daļā -
administrators) vai uzraudzītā vienība nekavējoties izbeidz 
attiecīgo darbību;
2) uzlikt par pienākumu par pārkāpumu atbildīgajai personai 
atmaksāt pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai
novērsto iespējamo 
zaudējumu, ja to var noteikt;
67
/
69
3) publiskā paziņojumā norādīt par pārkāpumu atbildīgo 
administratoru vai uzraudzīto vienību un pārkāpuma būtību;
4) uz laiku apturēt vai anulēt administratoram piešķirto 
atļauju vai reģistrāciju;
5) noteikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai 
pagaidu aizliegumu veikt tai noteiktos pienākumus
administratorā 
vai uzraudzītā datu sniedzējā;
6) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai personai soda naudu līdz 
pārkāpuma rezultātā gūto ienākumu vai novērsto
iespējamo 
zaudējumu trīskāršam apmēram, ja var noteikt pārkāpuma rezultātā 
gūtos ienākumus vai novērstos
iespējamos zaudējumus;
7) uzlikt soda naudu fiziskajai personai par Regulas Nr. 
2016/1011
:
a) 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. panta, 11. panta 1. punkta "a", 
"b", "c" un "e" apakšpunkta, 2. un 3. punkta un 12., 13.,
14., 
15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. vai 34. panta 
pārkāpumiem līdz 500 000 
euro
,
b) 11. panta 1. punkta "d" apakšpunkta vai 4. punkta 
pārkāpumiem līdz 100 000 
euro
;
8) uzlikt soda naudu juridiskajai personai par Regulas Nr. 
2016/1011
:
a) 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. panta, 11. panta 1. punkta "a", 
"b", "c" un "e" apakšpunkta, 2. un 3. punkta un 12., 13.,
14., 
15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. vai 34. panta 
pārkāpumiem līdz 1 000 000 
euro
 vai līdz 10 procentiem
no 
iepriekšējā finanšu gada kopējā apgrozījuma saskaņā ar 
iepriekšējā finanšu gada apstiprināto gada pārskatu. Ja
juridiskā 
persona ir mātes sabiedrības meitas sabiedrība vai šīs meitas 
sabiedrības filiāle, kura sagatavo konsolidēto
finanšu pārskatu 
saskaņā ar 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu
, 
kopējo apgrozījumu veido
iepriekšējā finanšu gada kopējais 
apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz 
galējās mātes
sabiedrības iepriekšējā finanšu gada konsolidētajos 
finanšu pārskatos norādīto,
b) 
11. panta
 1. punkta "d" apakšpunkta vai 4. punkta 
pārkāpumiem līdz 250 000 
euro
 vai līdz diviem procentiem 
no
iepriekšējā finanšu gada kopējā apgrozījuma saskaņā ar 
iepriekšējā finanšu gada apstiprināto gada pārskatu. Ja
juridiskā 
persona ir mātes sabiedrības meitas sabiedrība vai šīs meitas 
sabiedrības filiāle, kura sagatavo konsolidēto
finanšu pārskatu 
saskaņā ar 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu
, 
kopējo apgrozījumu veido
iepriekšējā finanšu gada kopējais 
apgrozījums vai atbilstoša veida ienākumi, pamatojoties uz 
galējās mātes
sabiedrības iepriekšējā finanšu gada konsolidētajos 
finanšu pārskatos norādīto."
105. 
150. pantā
:
izteikt pirmo un otro daļu šādā redakcijā:
"(1) Komisija informāciju par sankcijām un šā likuma 138. 
pantā minētajām darbībām, kas personām piemērotas
par šā likuma 
148. pantā minētajiem pārkāpumiem, ievieto savā mājaslapā 
internetā, norādot ziņas par personu un tās
izdarīto pārkāpumu, 
kā arī par Komisijas izdotā administratīvā akta apstrīdēšanu un 
pieņemto nolēmumu.
(2) Ja Komisija pēc iepriekšēja izvērtējuma veikšanas 
konstatē, ka tās personas datu atklāšana, kurai piemērota
sankcija vai uzraudzības pasākums, nav samērīga vai šāda datu 
atklāšana var apdraudēt finanšu tirgus stabilitāti,
attiecīgās 
administratīvās lietas izskatīšanu vai uzsākta kriminālprocesa 
norisi, vai šādas informācijas publicēšana nav
samērīga ar 
izdarīto pārkāpumu, Komisija ir tiesīga veikt vienu no šādām 
darbībām:
1) atlikt informācijas publiskošanu par personai piemērotajām 
sankcijām vai uzraudzības pasākumiem, līdz beidz
pastāvēt 
apstākļi publikācijas atlikšanai;
2) publiskot šā panta pirmajā daļā minēto informāciju, 
neidentificējot personu, ja publikācija nodrošina efektīvu
personas datu aizsardzību;
3) nepubliskot šā panta pirmajā daļā minēto informāciju, ja 
šīs daļas 1. un 2. punktā noteiktās darbības
uzskatāmas par 
nepietiekamām, lai nodrošinātu finanšu tirgus stabilitāti un to, 
ka publiskošana ir samērīga ar
noteiktajiem uzraudzības 
pasākumiem, ja tie uzskatāmi par maznozīmīgiem.";
izteikt trešo un ceturto daļu šādā redakcijā:
"(3) Šā panta otrās daļas 2. punktā noteiktajā gadījumā 
informācijas publiskošanu var atlikt uz saprātīgu laikposmu,
ja 
paredzams, ka šajā laikposmā beigs pastāvēt pamats publiskošanai, 
neidentificējot personu.
(4) Šajā pantā noteiktajā kārtībā Komisijas mājaslapā 
internetā ievietotā informācija par šā likuma 148. panta
astotajā, piecpadsmitajā un septiņpadsmitajā daļā minētajiem 
pārkāpumiem ir pieejama piecus gadus no tās
ievietošanas 
dienas.";
papildināt pantu ar devīto un desmito daļu šādā redakcijā:
"(9) Komisija informē Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi par 
šā likuma 148. panta astotajā daļā minētajām
personai 
piemērotajām, bet saskaņā ar šā panta otrās daļas 3. punktu 
nepubliskotajām sankcijām un uzraudzības
68
/
69
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
pasākumiem, tostarp par 
attiecīgā administratīvā akta pārsūdzību un tās rezultātu, kā arī 
par piemērotajām un
publiskotajām sankcijām un uzraudzības 
pasākumiem. Komisija reizi gadā sniedz Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu
iestādei apkopotu informāciju par visām sankcijām un 
uzraudzības pasākumiem, kas piemēroti personām saskaņā ar
šā 
likuma 148. panta astoto daļu.
(10) Procedūru, kādā sniedzama šā panta devītajā daļā minētā 
informācija, un veidlapas nosaka Komisijas 2017.
gada 22. jūnija 
īstenošanas regula (ES) 
2017/1111
, ar ko nosaka īstenošanas 
tehniskos standartus attiecībā uz
procedūrām un veidlapām 
informācijas iesniegšanai par sankcijām un pasākumiem saskaņā ar 
Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 (Dokuments 
attiecas uz EEZ)."
106. Papildināt pārejas noteikumus ar 62., 63. un 64. punktu 
šādā redakcijā:
"62. Regulētā tirgus organizētāja valdes un padomes locekļiem, 
kuri līdz 2018. gada 1. augustam ir atzīti par
atbilstošiem 
likuma prasībām, nav atkārtoti jāizvērtē viņu atbilstība likuma 
prasībām.
63. Līdz 2021. gada 3. janvārim Regulas Nr. 
648/2012
 4. pantā 
noteiktais tīrvērtes pienākums un 11. panta 3.
punktā norādītās 
riska pārvaldības procedūras neattiecas uz tādiem enerģētikas 
atvasināto instrumentu līgumiem, ko
noslēguši nefinanšu darījumu 
partneri, kuri atbilst Regulas Nr. 
648/2012
 10. panta 1. punkta 
nosacījumiem, vai
nefinanšu darījumu partneri, kuri, sākot ar 
2018. gada 3. janvāri, pirmo reizi saņem ieguldījumu brokeru 
sabiedrības
licenci. Šādi enerģētikas atvasināto instrumentu 
līgumi netiek uzskatīti par ārpusbiržas atvasināto instrumentu
līgumiem Regulas Nr. 
648/2012
 10. pantā minētā tīrvērtes sliekšņa 
noteikšanai. Uz enerģētikas atvasināto instrumentu
līgumiem, uz 
kuriem attiecas šis pārejas noteikums, attiecas visas pārējās 
Regulā Nr. 
648/2012
 noteiktās prasības.
Šajā punktā minēto 
izņēmumu piešķir Komisija un par to informē Eiropas Vērtspapīru 
un tirgu iestādi.
64. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes, kuras 
līdz 2018. gada 1. augustam izmanto piesaistītos
aģentus, laika 
periodā līdz 2018. gada 1. novembrim nodrošina šā likuma 
103.
2
 panta prasību izpildi par piesaistīto
aģentu 
reģistrāciju piesaistīto aģentu reģistrā."
107. Informatīvajā atsaucē uz Eiropas Savienības 
direktīvām:
izslēgt 5., 9., 10., 11., 14., 21., 23. un 27. punktu;
papildināt atsauci ar 38., 39. un 40. punktu šādā 
redakcijā:
"38) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija 
direktīvas 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem
un ar ko 
groza direktīvu 
2002/92/ES
 un direktīvu 
2011/61/ES
 (Dokuments 
attiecas uz EEZ);
39) Komisijas 2016. gada 7. aprīļa deleģētās direktīvas (ES) 
2017/593
, ar ko attiecībā uz finanšu instrumentu un
klientiem 
piederošu līdzekļu aizsardzību, produktu pārvaldības prasībām un 
noteikumiem, kurus piemēro maksu,
komisijas naudas vai jebkādu 
finansiālu vai nefinansiālu labumu sniegšanai vai saņemšanai, 
papildina Eiropas
Parlamenta un Padomes direktīvu 
2014/65/ES
 
(Dokuments attiecas uz EEZ);
40) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 23. jūnija 
direktīvas (ES) 
2016/1034
, ar ko groza direktīvu
2014/65/ES
 par 
finanšu instrumentu tirgiem (Dokuments attiecas uz EEZ)."
Likums Saeimā pieņemts 2018. gada 21. jūnijā.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
Rīgā 2018. gada 4. jūlijā
69
/
69