Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 238,
09.12.2020.
OP numurs: 
2020/238.3
Izdevējs: 
Finanšu un
kapitāla tirgus komisija
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
227
Pieņemts: 
01.12.2020.
Stājas spēkā: 
10.12.2020.
Attēlotā redakcija:
 16.02.2022. - ...
Grozījumi:
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 08.02.2022. noteikumi 
Nr.13 / LV, 32, 15.02.2022. / Stājas spēkā 16.02.2022.
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas normatīvie noteikumi Nr. 227
Rīgā 2020. gada 1. decembrī
(Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padomes
sēdes protokols Nr. 51 2. p.)
Iekšējās kontroles sistēmas izveides normatīvie noteikumi
Izdoti saskaņā ar 
Kredītiestāžu likuma
34.
1
 panta
 otro daļu
un 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
124. panta
 1.
1
 daļu
1. "Iekšējās kontroles sistēmas izveides normatīvie noteikumi" (tālāk tekstā – noteikumi) ir saistoši Latvijas
Republikā reģistrētām kredītiestādēm un tām Latvijas Republikā reģistrētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras
ir iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 
575/2013
 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām
prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 
648/2012
(tālāk tekstā – ES regula Nr. 
575/2013
) izpratnē, (tālāk tekstā abas kopā – iestāde).
2. Tās Latvijas Republikā reģistrētās ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras nav iestādes ES regulas Nr. 
575/2013
izpratnē, ievēro šo noteikumu 
34.
, 
55.
, 
56.
, 
59.
, 
87.
–
94.
, 
110.
–
113.
, 
115. 
un 
116. punkta
 prasības, ņemot vērā savu
organizatorisko struktūru, darbības apjomu, veidu, sarežģītību un specifiku.
3. Noteikumu 1. punktā minētās iestādes ievēro šo noteikumu
 I,
 II,
 III,
 IV,
 VI,
 VII,
 VIII,
 IX,
 X 
un
 XI sadaļas
prasības individuāli un konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti un šo noteikumu
 V sadaļas
 prasības
konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti saskaņā ar 
Kredītiestāžu likuma
 
50.
8
 un 
50.
9
 pantu
 un 
Finanšu
instrumentu tirgus likuma
 
123.
3
 un 
123.
4
 pantu
.
4. Iestāde, kas ir mātes sabiedrība, nodrošina grupas līmeņa politiku ieviešanu iekšējās kontroles sistēmas
izveides jomā attiecībā uz visām meitas sabiedrībām, kas iekļautas konsolidācijas grupā saskaņā ar ES regulu Nr.
575/2013
, (tālāk tekstā – prudenciālās konsolidācijas grupa), ņemot vērā attiecīgās valsts, kurā atrodas meitas
sabiedrība, normatīvo aktu prasības, kā arī uzrauga to īstenošanu. Mātes sabiedrība un prudenciālās konsolidācijas
grupas ietvaros esošās meitas sabiedrības nodrošina attiecīgo grupas līmeņa politiku ieviešanu arī tādās to meitas
sabiedrībās, kurām nav saistoši tiesību akti, kas pārņem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
2013/36/ES
 par
piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza
Direktīvu 
2002/87/EK
 un atceļ Direktīvas 
2006/48/EK
 un 
2006/49/EK
, (tālāk tekstā – Direktīva 
2013/36/ES
) prasības,
ņemot vērā attiecīgās valsts, kurā atrodas meitas sabiedrība, normatīvo aktu prasības, kā arī uzrauga to īstenošanu.
1
/
27
5. Noteikumos lietoto terminu skaidrojums:
5.1. atbilstības likumi, noteikumi un standarti (
compliance laws, rules and standards
) – iestādes darbību
regulējošie likumi un citi tiesību akti, ar iestādes darbību saistītie pašregulējošo institūciju noteiktie standarti,
profesionālās rīcības un ētikas kodeksi un citi ar iestādes darbību saistīti labākās prakses standarti;
5.2. kapitāla pietiekamības novērtēšanas process – iestādes noteiktā politika un procedūras un iestādes
veiktie pasākumi regulārai kapitāla pietiekamības novērtēšanai un iestādes darbībai piemītošo un varbūtējo
risku segšanai pietiekama kapitāla uzturēšanai;
5.3. iestādes padome – kredītiestādes padome vai ieguldījumu brokeru sabiedrības dalībnieku sapulce vai
padome, ja tāda izveidota;
5.4. amatpersona – iestādes padomes vai valdes loceklis vai persona, kura iestādē pilda pamatfunkciju;
5.5. riska profils – iestādes risku novērtējums, ņemot vērā tās lielumu, veikto darījumu apmēru, to dažādību un
sarežģītību, ekonomisko vidi, kurā iestāde darbojas, kā arī ekonomisko ciklu;
5.6. risku direktors – iestādes amatpersona, kura ir atbildīga par visaptverošas risku kontroles funkcijas
veikšanu iestādē, uzrauga risku pārvaldīšanas sistēmu un koordinē visu iestādes struktūrvienību darbības,
kuras saistītas ar risku pārvaldīšanu;
5.7. personas, kuras pilda pamatfunkcijas – personas (darbinieki), kuru amata stāvoklis dod tām iespēju būtiski
ietekmēt iestādes darbības virzību, bet kuras nav iestādes padomes vai valdes locekļi. Personas, kuras pilda
pamatfunkcijas, ir, piemēram, iestādei specifisko darbības veidu vadītāji, iestādes izveidoto filiāļu vai meitas
sabiedrību citā dalībvalstī vadītāji, atbalsta un iekšējās kontroles funkciju vadītāji, t.sk. risku direktors, par
darbības atbilstības kontroli atbildīgā persona, iekšējā audita funkcijas vadītājs, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgā persona,
prokūrists, sabiedrības kontrolieris;
5.8. pārējo terminu lietojums atbilst 
Kredītiestāžu likuma
, 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
, Finanšu un
kapitāla tirgus komisijas (tālāk tekstā – Komisija) normatīvo noteikumu par kapitāla un likviditātes
pietiekamības novērtēšanas procesa izveidi un ES regulas Nr. 
575/2013
 terminu lietojumam.
I sadaļa
Vispārējās prasības iekšējās kontroles sistēmas veidošanai
6. Iekšējās kontroles sistēmu iestāde organizē tā, lai iestādes vadībai būtu pamatota pārliecība, ka iestādes aktīvi
ir nodrošināti pret zaudējumiem un nesankcionētu valdīšanu un lietošanu, iestādes darbības riski tiek pastāvīgi
identificēti un pārvaldīti, iestādes kapitāls apmēra, elementu un to īpatsvara ziņā ir pietiekams iestādes darbībai
piemītošo un varbūtējo risku segšanai, darījumi notiek saskaņā ar iestādē noteikto kārtību, iestāde darbojas saprātīgi,
piesardzīgi un efektīvi, pilnībā ievērojot likumu un citu tiesību aktu prasības.
7. Iestāde iekšējās kontroles sistēmu veido, ņemot vērā tās lielumu, veikto darījumu apmēru, to dažādību un
sarežģītību, risku lielumu saistībā ar katru darbības sfēru, pārvaldes centralizācijas pakāpi, informācijas tehnoloģiju
u.c. faktorus, kuri ir būtiski konkrētās iestādes darbības mērķu īstenošanai. Šajā punktā minētos principus iestāde
nepiemēro, nodrošinot šo noteikumu 
28. punkta
 prasību izpildi.
8. Par iestādes iekšējās kontroles sistēmas izveidi un efektīvu funkcionēšanu atbild iestādes padome un valde.
9. Iekšējās kontroles sistēmas pamatelementi ir:
9.1. iestādes attīstības stratēģijas noteikšana, darbības plānošana katram gadam un tālākai nākotnei;
9.2. iestādes darbības organizācija;
2
/
27
9.3. visu iestādes darbībā radušos būtisko risku identificēšana un pārvaldīšana, t.sk. mērīšana, novērtēšana,
kontrole un risku pārskatu sniegšana;
9.4. kapitāla pietiekamības novērtēšanas process;
9.5. grāmatvedības uzskaite;
9.6. vadības informācijas sistēma;
9.7. aktīvu un informācijas sistēmu aizsardzība;
9.8. iekšējās kontroles sistēmas regulāra pārskatīšana, efektivitātes novērtēšana un pilnveidošana atbilstoši
izmaiņām iestādes darbībā un iestādes darbību ietekmējošajos ārējos apstākļos;
9.9. atalgojuma sistēma;
9.10. darbības atbilstības nodrošināšana;
9.11. ārpakalpojumu izmantošanas pārvaldība, ja iestāde tos izmanto;
9.12. jaunu finanšu pakalpojumu vai būtisku izmaiņu esošajos finanšu pakalpojumos pārvaldība.
II sadaļa
Attīstības stratēģijas noteikšana un darbības plānošana
10. Iestāde izstrādā un dokumentē tās attīstības stratēģiju, kurā nosaka:
10.1. darbības mērķus, t.sk. plānoto finansiālo stāvokli, darbības veidus, mērķa tirgus, mērķa klientus;
10.2. risku stratēģiju, t.sk. iestādes riska profilu un riskus, kurus iestāde vēlas uzņemties (
risk appetite
),
pieļaujamo risku līmeni (
risk tolerance
) un galējo iespējamo risku līmeni, kuru iestāde spēj segt ar tai
pieejamajiem resursiem (
risk capacity
), rīcību pieļaujamā risku līmeņa ievērošanas nodrošināšanai, kā arī
iestādes rīcību gadījumā, ja riska profils pārsniedz pieļaujamo risku līmeni;
10.3. kapitāla pietiekamības uzturēšanas stratēģiju, t.sk. ar iestādes plānoto darbību saistīto risku segšanai
nepieciešamā kapitāla apmēru, vēlamo kapitāla līmeni (kapitāla pietiekamības mērķus) un tā sasniegšanas
plānu, kapitāla palielināšanas avotus, paredzamos izdevumus papildu kapitāla piesaistīšanai, kapitāla
pietiekamību regulējošo prasību ievērošanas nodrošināšanas plānu, kapitāla pietiekamības uzturēšanas plānu
ārkārtas gadījumos;
10.4. mērķus likviditātes pārvaldības jomā, ņemot vērā iestādes darbību raksturojošos rādītājus un finansiālo
stāvokli, kā arī regulējošās prasības.
11. Nosakot kapitāla pietiekamības uzturēšanas stratēģiju, iestāde analizē, izvērtē un dokumentē iespējamos
iestādes darbības attīstības scenārijus atkarībā no dažādiem ārējo apstākļu attīstības scenārijiem, ņemot vērā valstu,
kurās iestāde veic vai plāno veikt savu darbību, makroekonomisko rādītāju dažādus attīstības scenārijus, iestādes
darbību ietekmējošo nozaru iespējamās attīstības tendences, piemēram, ieviešot inovatīvus finanšu pakalpojumus
(t.sk. tehnoloģijās balstītus (
FinTech
)), iespējamās izmaiņas atbilstības likumos, noteikumos un standartos,
konkurentu darbības un citus faktorus, kas var būtiski ietekmēt iestādes mērķu sasniegšanu. Ārējo apstākļu
attīstības scenāriju analīzes gaitā iestāde veic arī stresa testēšanu (
stress testing
) – identificē tādus iespējamos
notikumus vai iespējamās izmaiņas tirgus nosacījumos, kurām var būt negatīva ietekme uz iestādes darbību un kuras
var kavēt iestādes mērķu sasniegšanu, kā arī novērtē šādu notikumu vai izmaiņu tirgus nosacījumos ietekmi uz
iestādes kapitāla apmēru.
12. Iestāde izstrādā darbības plānu katram gadam, kurā norāda vismaz nākamajā gadā plānoto iestādes finansiālo
stāvokli, vietu tirgū, darbības mērķus attiecīgajā periodā, darbības veidus un raksturīgākos darījumus, potenciālos
riskus un pieļaujamos risku līmeņus, darbības rezultātu novērtēšanas kritērijus.
3
/
27
Organizatoriskā struktūra
III sadaļa
Iestādes darbības organizācija
13. Iestāde nodrošina atbilstošu tās darbības organizāciju, t.sk.:
13.1. izveido iestādes lielumam un darbības riskiem atbilstošu un caurskatāmu organizatorisko struktūru;
13.2. izvairās no sarežģītu struktūru izveides;
13.3. nosaka iestādes korporatīvās vērtības un augstus profesionālās rīcības un ētikas standartus;
13.4. nodrošina interešu konflikta situāciju pārvaldīšanu;
13.5. nosaka un īsteno atbilstošu risku kultūru;
13.6. izstrādā darbinieku atalgojuma sistēmu, atalgojuma politiku un personāla politiku, kā arī nodrošina
iestādes personāla atbilstību ieņemamajam amatam.
14. Iestāde izveido pārskatāmu tās organizatorisko struktūru, ņemot vērā iestādes darbības apjomu, veidu,
sarežģītību un specifiku, kā arī nepieciešamību nodrošināt, ka izveidotā organizatoriskā struktūra veicina atbilstību
regulējošajām prasībām un citiem normatīvajiem aktiem, t.sk. noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas jomā.
15. Iestāde dokumentē tās organizatorisko struktūru, nosakot padomes (t.sk. padomes priekšsēdētāja un
padomes komiteju), valdes (t.sk. valdes priekšsēdētāja), struktūrvienību un struktūrvienību vadītāju pienākumus
(funkcijas), pilnvaras un atbildību darījumu veikšanā un kontrolē, un sagatavo darba aprakstus (dienesta instrukcijas)
atbildīgajiem darbiniekiem. Dokumentējot organizatorisko struktūru, iestāde nosaka struktūrvienības, kas atbildīgas
par risku kontroles funkciju, darbības atbilstības kontroles (
compliance
) funkciju un iekšējā audita funkciju (tālāk
tekstā – iekšējās kontroles funkcijas) veikšanu iestādē, ievērojot šo noteikumu
 XI sadaļas
 prasības.
16. Iestāde nodrošina pārskatāmu un saprotamu valdes locekļu individuālo pienākumu (funkciju) sadali, nodrošinot
iestādei būtiskāko jomu (t.sk. iestādei specifiskie darbības veidi, risku pārvaldības joma, darbības atbilstības joma,
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas pārvaldības joma)
sadalījumu starp valdes locekļiem, ņemot vērā šo noteikumu
 X sadaļā
 minētās valdes funkcijas. Šajā punktā minēto
individuālo pienākumu sadalījumu, ņemot vērā iestādes būtiskākās darbības jomas, ieteicams piemērot arī iestādes
padomei, ņemot vērā šo noteikumu
 IX sadaļā
 minētās iestādes padomes funkcijas.
17. Iestāde nodrošina, ka valdes sastāvs ir atbilstoši strukturēts, ņemot vērā iestādes darbības specifiku un
valdes locekļu kolektīvo un individuālo kompetenci, īstenojot samērīgu valdes locekļu, kuri atbild par kontroles
jomām, pārstāvniecību.
18. Iestāde, dokumentējot tās organizatorisko struktūru, nosaka tiešo kontaktu (ziņošanas) kanālus starp
struktūrvienību, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, vadītājiem un padomi, kā arī attiecīgajām padomes līmeņa
komitejām, ja tādas ir izveidotas.
19. Iestāde nodrošina, ka atbildības jomu un funkciju sadale starp iestādes padomes un valdes locekļiem ir
atbilstoša izveidotajai organizatoriskajai struktūrai, kā arī nodrošina struktūrvienību, kas veic iekšējās kontroles
funkcijas, atbildīgo darbinieku hierarhiski atbilstošu vietu iestādes organizatoriskajā struktūrā, ņemot vērā šajos
noteikumos paredzētās neatkarības un autoritātes prasības, t.sk. iestāde nodrošina, ka tās organizatoriskajā
struktūrā:
19.1. iekšējā audita funkcija neatrodas valdes pakļautībā;
4
/
27
19.2. risku kontroles funkcijas un darbības atbilstības kontroles funkcijas vadītāji ieņem vienu no šādiem
amatiem:
19.2.1. valdes loceklis;
19.2.2. augstākās vadības struktūrvienības vadītājs, kurš ir organizatoriski un funkcionāli tieši pakļauts
atbilstošajam valdes loceklim, ja tiek ievērotas šo noteikumu 
118. punkta
 prasības par iekšējās kontroles
funkciju neatkarību no iestādes darbībām, kuras tās kontrolē;
19.3. tiek nodrošināta iekšējās kontroles funkciju veicēju neatkarība no biznesa funkcijām, t.sk. tiek
nodrošināts, ka valdes priekšsēdētājs vienlaikus nav atbildīgs par risku kontroles funkcijas, darbības
atbilstības kontroles funkcijas un par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas prasību izpildi atbildīgās personas pienākumu veikšanu vai pārraudzību.
20. Iestāde nodrošina, ka tās organizatoriskā struktūra tiek pārskatīta ne retāk kā reizi gadā un pēc
nepieciešamības atjaunota.
21. Dokumentējot organizatorisko struktūru, iestāde nosaka pārskatu sniegšanas un informācijas apmaiņas kārtību
iestādē, t.sk. nosaka, kādu informāciju, kam un kad ir pienākums sniegt un saņemt un kāda informācija ir
konfidenciāla un aizsargājama saskaņā ar Komisijas normatīvajos noteikumos par informācijas būtiskumu,
aizsargājamu un konfidenciālu informāciju un par informācijas atklāšanas periodiskumu noteikto.
22. Iestāde nodrošina efektīvu un savlaicīgu visas iestādes struktūrvienību darbības nodrošināšanai
nepieciešamās informācijas apmaiņu starp šīm struktūrvienībām, t.sk. iestādes padomi un valdi un iekšējās kontroles
funkciju struktūrvienībām.
23. Iestāde nodrošina, ka tās padomes un valdes locekļi pārzina būtiskos ar iestādes darbības organizāciju
saistītos aspektus, finansiālo stāvokli un risku novērtējumu, kā arī ir informēti par visiem lēmumiem, kuriem ir būtiska
ietekme uz iestādes darbību.
24. Iestāde, kura ir mātes sabiedrība, nodrošina:
24.1. informācijas apmaiņu starp grupā esošajām sabiedrībām;
24.2. atbilstošu un pārskatāmu grupas kopējo struktūru;
24.3. grupas ietvaros esošo sabiedrību risku veidu un apmēra atbilstību grupas stratēģijā noteiktajam riska
profilam;
24.4. grupas ietvaros esošo sabiedrību darbības atbilstību grupas kopējai noteiktajai darbības stratēģijai un
regulējošajām prasībām individuāli un prudenciālās konsolidācijas grupas ietvaros vai subkonsolidēti,
vienlaikus ņemot vērā šo noteikumu 
4. punktā
 minēto attiecībā uz sabiedrībām, kurām nav tieši saistoši
tiesību akti, kas pārņem Direktīvas 
2013/36/ES
 prasības.
25. Nosakot darbinieku pienākumus un piešķirot tiem pilnvaras, ievēro pienākumu dalīšanas principu, kas
izpaužas kā to pienākumu (funkciju) nodalīšana, kas, ja tos apvienotu, ļautu kādam darbiniekam vienpersoniski veikt
kādu darījumu pilnībā.
26. Dokumentējot pilnvaru piešķiršanu, norāda piešķirto pilnvaru veidu, personas (norādot amatu) un
struktūrvienības, kam piešķirtas pilnvaras, pārpilnvarojuma tiesības, kā arī visus piešķirto pilnvaru izmantošanas
ierobežojumus. Iestāde, piešķirot darbiniekiem pilnvaras, nodrošina, ka darbinieki tiek iepazīstināti ar tiem piešķirtā
pilnvarojuma apjomu.
27. Ikviena darījuma veikšanai ir nepieciešama attiecīgā iestādes darbinieka vai amatpersonas atļauja vai
rīkojums vai iestādes struktūrvienības (piemēram, komitejas) lēmums saskaņā ar organizatoriskajā struktūrā
noteiktajiem atbildības līmeņiem. Iestāde, kas izmanto digitālo tehnoloģiju risinājumus darījumu vērtēšanai un
5
/
27
Sarežģītas struktūras pārskatāmība
apstiprināšanai, nosaka piemērotus limitus šādu darījumu apmēram un nodrošina, ka regulāri tiek veikta šādu
darījumu pārbaude, kā arī tiek izvērtēta automatizēti pieņemto lēmumu atbilstība iestādes risku stratēģijai.
28. Kredītiestādes aktīvu ieķīlāšanu, ja viena vai vairāku šādu acīmredzami saistītu darījumu kopējā summa
pārsniedz 10 procentus no kredītiestādes atbilstošā pašu kapitāla, izskata un apstiprina kredītiestādes valde, izņemot
šādus darījumus:
28.1. repo darījumus;
28.2. noguldījumus, lai nodrošinātu maksājumu karšu norēķinus;
28.3. akreditīvus;
28.4. galvojumus, kuri nodrošināti ar klienta sniegto nodrošinājumu un kuru pamatā ir aizdevums starp
kredītiestādi un klientu;
28.5. darījumus, kuros valdes lēmuma pieņemšana ir neiespējama, jo lēmuma par darījuma noslēgšanu
pieņemšanai ir nepieciešama operatīva darbība (viena darba diena), bet kuri tiek slēgti valdes iepriekš
apstiprinātu limitu ietvaros.
29. Būtiskiem darbības veidiem iestāde izstrādā un dokumentē darījumu veikšanas un kontroles kārtību
(operacionālās procedūras). Operacionālās procedūras ietver vismaz darījuma veicēja pilnvarošanas kārtību (t.sk.
norāda dokumentus, kurus nepieciešams noformēt lēmumu pieņemšanas procesā, līdz tiek apstiprināta darījuma
veikšana, un atbildīgos darbiniekus vai amatpersonas, kuras apliecina attiecīgo lēmumu pieņemšanu), ierobežojumu
noteikšanu, lai nodrošinātu darījuma atbilstību iestādes politikai un atbilstības likumiem, noteikumiem un standartiem,
kā arī darījuma apstrādes un kontroles kārtību.
30. Iestāde izvairās no tādu struktūrvienību vai meitas sabiedrību izveides, kuras ierobežo iestādes darbības
caurskatāmību un prudenciālās konsolidācijas grupas struktūras caurskatāmību un kuru izveidei nav racionāla
ekonomiska pamatojuma. Iestāde ņem vērā, ka šādu struktūrvienību vai meitas sabiedrību izveide rada paaugstinātu
risku veidoties saiknei ar finanšu noziegumiem (t.sk. veicina noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas risku palielināšanos), kā arī šādas struktūras var atstāt negatīvu ietekmi uz iestādes
reputāciju.
31. Iestāde, apsverot tādu struktūrvienību vai meitas sabiedrību, kas ierobežotu iestādes darbības caurskatāmību
un prudenciālās konsolidācijas grupas kopējās struktūras caurskatāmību, izveidi, ņem vērā:
31.1. jurisdikcijas, kurā plānots izveidot attiecīgo struktūrvienību vai meitas sabiedrību, atbilstību Eiropas
Savienības un starptautiskajiem standartiem par pārredzamu nodokļu sistēmu (
tax transparency
) un atbilstību
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas standartiem, kā
arī citiem standartiem, kas vērsti uz ekonomisko un finanšu noziegumu ierobežošanu;
31.2. plānotās veidojamās sarežģītās struktūras ekonomisko un juridisko pamatotību, t.sk., ja šādas struktūras
izveide izriet no klienta vai klientu grupas pieprasījuma;
31.3. iespējamo apgrūtinājumu noskaidrot patieso labuma guvēju attiecīgās struktūrvienības vai meitas
sabiedrības izveides rezultātā;
31.4. iestādes padomes un valdes spēju uzraudzīt izveidoto struktūrvienību vai meitas sabiedrību, kā arī
riskus, kas saistīti ar izveidoto sarežģīto struktūru;
31.5. iespējamos ierobežojumus Komisijai uzraudzīt iestādi vai prudenciālās konsolidācijas grupu.
32. Ja iestāde izveido tādas struktūrvienības vai meitas sabiedrības, kas ierobežo iestādes darbības
caurskatāmību (piemēram, meitas sabiedrības, kas reģistrētas zemu nodokļu valstīs vai beznodokļu valstīs, kas par
tādām ir noteiktas attiecīgajos normatīvajos aktos (t.i., izveido ārzonā reģistrētas meitas sabiedrības), vai izveido
meitas sabiedrības, kas reģistrētas tādās valstīs, kuru tiesību akti pēc būtības dod tiesības meitas sabiedrībām veikt
6
/
27
Korporatīvās vērtības un profesionālās rīcības un ētikas standarti
ārzonā reģistrētām meitas sabiedrībām līdzīgu saimniecisko darbību), iestāde izstrādā, dokumentē un īsteno
atbilstošu politiku un procedūras, lai nodrošinātu, ka:
32.1. ir noteikti un dokumentēti šo struktūrvienību vai meitas sabiedrību izveides mērķi;
32.2. ir skaidri noteiktas un dokumentētas šo struktūrvienību vai meitas sabiedrību pilnvaras un atbildība
darījumu veikšanā;
32.3. visi ar šo struktūrvienību vai meitas sabiedrību darbību saistītie riski (t.sk. reputācijas un juridiskais
risks) tiek identificēti un pārvaldīti;
32.4. ir noteiktas piesardzīgas darījumu apstiprināšanas un risku kontroles procedūras, t.sk. noteikti atbilstoši
darījumu ierobežojumi un limiti, paredzēti risku mazinošie pasākumi, to apjoms un piemērošanas kārtība;
32.5. iestādes padome un valde regulāri saņem informāciju par šo struktūrvienību vai meitas sabiedrību
darbības veidiem un apmēriem, to darbībai piemītošajiem riskiem un risku apmēru, kā arī citu lēmumu
pieņemšanai nepieciešamo informāciju;
32.6. regulāri tiek veikts šo struktūrvienību vai meitas sabiedrību darbības novērtējums, t.sk. analizēta to
izveides un darbības nepieciešamība un lietderība, novērtēta to darbības atbilstība noteiktajiem darbības
mērķiem, atbilstības likumiem, noteikumiem un standartiem, iestādes apstiprinātajiem plāniem, politikām un
procedūrām;
32.7. iekšējās kontroles funkciju ietvaros tiek veikta attiecīgo struktūrvienību vai meitas sabiedrību kontrole;
32.8. iekšējā audita funkcija regulāri, bet ne retāk kā reizi gadā veic šo struktūrvienību vai meitas sabiedrību
darbības pārbaudi, ņemot vērā uz risku balstītu pieeju (
risk-based approach
).
33. Papildus šo noteikumu 
32.5
. punktā noteiktajam par attiecīgo struktūrvienību vai meitas sabiedrību darbības
un risku novērtējumu regulāri tiek informēta gan mātes sabiedrības valde un padome (ja tāda ir izveidota), gan
zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība (tālāk tekstā abi kopā – zvērināts revidents), kas veic
iestādes vai konsolidācijas grupas iestāžu finanšu pārskatu revīziju.
34. Iestāde nosaka un dokumentē iestādes korporatīvās vērtības, t.sk. nosaka augstus profesionālās rīcības un
ētikas standartus, lai nodrošinātu, ka iestādes padomes locekļi, valdes locekļi, personas, kuras pilda pamatfunkcijas,
struktūrvienību vadītāji un citi iestādes darbinieki veic savus pienākumus ar vislielāko godprātību, savu amata
pienākumu izpildē un lēmumu pieņemšanā ir objektīvi, ievēro atbilstības likumus, noteikumus un standartus, respektē
informācijas par darījumu un klientu konfidencialitāti un komercnoslēpumu, t.sk. ievēro personas datu aizsardzības
pamatprincipus, un to rīcība un uzvedība atbilst augstiem ētikas standartiem. Īpaši svarīgi, lai šie standarti vērstos
pret korupciju, nelikumīgu iekšējās informācijas izmantošanu un jebkuru citu nelikumīgu, neētisku vai apšaubāmu
rīcību, kā arī mazinātu riskus, kas saistīti ar operacionālo darbību un reputāciju.
35. Iestādes darbinieki, sniedzot informāciju klientiem vai potenciālajiem klientiem, nodrošina, ka tā ir skaidra,
precīza, patiesa un pilnīga (klientam tiek atklāti visi būtiskie riski), kā arī nav maldinoša. Iestādes darbinieki ievēro
klientu interešu aizsardzības pamatprincipus savā ikdienas darbā un komunikācijā ar klientiem vai potenciālajiem
klientiem.
36. Iestāde, nodrošinot interešu konflikta situāciju pārvaldīšanu iestādē, veic atbilstošus organizatoriskos un
administratīvos pasākumus, kas novērš klientu vai potenciālo klientu interešu nelabvēlīgu ietekmēšanu.
37. Iestāde nodrošina saviem darbiniekiem iespēju ziņot (
whistle blow
) par faktiskiem vai potenciāliem iekšējās
kontroles sistēmas trūkumiem, izteikt priekšlikumus to novēršanai un ziņot par nelikumīgiem vai neētiskiem
darījumiem, t.sk. par interešu konflikta situācijām. Iestāde izstrādā un dokumentē atbilstošas procedūras, iepazīstina
ar tām iestādes darbiniekus un nodrošina, ka tiek ievēroti šādi principi:
37.1. darbinieku ziņojumu konfidencialitātes un darbinieku aizsardzības nodrošināšana pret iespējamiem
diskriminējošiem vai disciplināriem pasākumiem gan attiecībā pret darbinieku, kas ziņojis, gan attiecībā pret
7
/
27
Interešu konflikta situāciju pārvaldīšana iestādē
darbinieku, par kuru ziņots, līdz visu apstākļu noskaidrošanai un jebkādu korektīvo vai disciplināro pasākumu
īstenošanai, vienlaikus nodrošinot, ka darbinieks, kurš ziņojis, saglabā anonimitāti un neaizskaramību tādā
mērā, kā paredz nacionālie tiesību akti vai kompetento iestāžu izmeklēšanas procesuālā kārtība, ja tas ir
attiecināms uz attiecīgo ziņošanas gadījumu;
37.2. ziņošanas procesā iesaistīto personu tiesības uz personas datu aizsardzību un konfidencialitāti tiek
nodrošinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 
2016/679
 par fizisku personu
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 
94/46/EK
(Vispārīgā datu aizsardzības regula) prasībām;
37.3. darbiniekiem tiek nodrošināta iespēja ziņot par iekšējās kontroles sistēmas trūkumiem un nelikumīgiem
vai neētiskiem darījumiem, apejot iestādes organizatoriskajā struktūrā noteikto pakļautību (piemēram, ziņojot
tieši struktūrvienības, kas atbildīga par darbības atbilstības kontroles funkciju veikšanu, vadītājam vai
struktūrvienības, kas veic iekšējā audita funkciju, vadītājam);
37.4. procedūru apraksti ir pieejami rakstveidā papīra formā vai elektroniski visiem iestādes darbiniekiem;
37.5. iestādes padome un valde saņem informāciju par iestādes darbinieku ziņojumiem par trūkumiem iekšējās
kontroles sistēmā un nelikumīgiem vai neētiskiem darījumiem un lemj par nepieciešamību veikt korektīvos
pasākumus.
38. Iestāde izstrādā un dokumentē iestādes kopējo interešu konflikta situāciju pārvaldīšanas politiku un
procedūras attiecībā uz visiem iestādes darbiniekiem un amatpersonām, kas nodrošina faktisko vai potenciālo
interešu konflikta situāciju savlaicīgu identificēšanu un pārvaldīšanu un nosaka rīcību interešu konflikta situāciju,
kuras var rasties starp attiecīgo personu interesēm un iestādes interesēm, novēršanai, t.sk.:
38.1. novērš tādu apstākļu izveidošanos, kuros rodas vai var rasties interešu konflikta situācija, piemēram,
nodrošinot atbilstošu pienākumu sadali starp iestādes darbiniekiem un amatpersonām;
38.2. nodrošina, ka iestādes darbinieks vai amatpersona savu amata pienākumu izpildē atturas no lēmumu
pieņemšanas par iestādes darījumiem vai cita veida profesionālajām darbībām iestādē, kurās šim iestādes
darbiniekam vai amatpersonai rodas vai var rasties interešu konflikta situācija;
38.3. nodrošina, ka struktūrvienības, kas veic darbības, starp kurām rodas vai var rasties interešu konflikta
situācija, ir savstarpēji neatkarīgas (piemēram, ir noteiktas informācijas barjeras, atšķirīga organizatoriskā
pakļautība);
38.4. nodrošina, ka iestādes darījumu ar iestādes akcionāriem (vai dalībniekiem), kuriem iestādē ir būtiska
līdzdalība, amatpersonām un citiem iestādes darbiniekiem, kuri ir pilnvaroti veikt iestādes darbības plānošanu,
vadīšanu un kontroli un atbild par to, kā arī šo personu laulātajiem, vecākiem un bērniem nosacījumi nav
labvēlīgāki par līdzīgu iestādes darījumu ar personām, kas nav saistītas ar iestādi, nosacījumiem un nav
pretrunā ar iestādes un tās noguldītāju vai ieguldītāju interesēm.
39. Iestāde nodrošina, ka personas dati, kas tiek iegūti, lai nodrošinātu šo noteikumu 
38.4
. punkta prasību izpildi,
tiek glabāti ne mazāk kā trīs gadus pēc tam, kad ir izbeigtas attiecīgās personas darba tiesiskās attiecības ar iestādi,
vai ilgāku laika periodu gadījumā, ja šo noteikumu 
38.4
. punktā norādītajām personām ir faktiskas klienta attiecības ar
iestādi, nodrošinot, ka pēc klienta attiecību statusa izbeigšanās dienas attiecīgās personas dati vairs netiek uzglabāti,
ja tas nav pretrunā ar citiem normatīvajiem aktiem.
40. Iestāde, izstrādājot interešu konflikta situāciju pārvaldīšanas politiku un atbilstošās procedūras, nodrošina
adekvātu interešu konflikta situāciju identificēšanu un novēršanas vai ierobežošanas pasākumu īstenošanu, kas
ietver:
40.1. identificēto interešu konflikta situāciju būtiskuma izvērtēšanu, ņemot vērā šo noteikumu 
41. punktā
minēto robežlielumu interešu konflikta situācijām, ar kuru tās klasificējamas kā būtiskas interešu konflikta
situācijas;
40.2. identificēto interešu konflikta situāciju iedalīšanu kategorijās, ņemot vērā interešu konflikta situāciju
veidu, piemēram, paliekoši interešu konflikta situāciju veidi, kas paredz patstāvīgu to pārvaldīšanu, vai
8
/
27
Papildu prasības interešu konflikta situāciju pārvaldīšanai attiecībā uz amatpersonām
interešu konflikta situācijas, kurām ir gadījuma rakstura ietekme un kuras paredz vienreiz pielietojamus
pārvaldības pasākumus;
40.3. adekvātu pienākumu sadali, uzticot veikt citam atbilstošam darbiniekam vai amatpersonai interešu
konflikta situācijā esoša darbinieka vai amatpersonas pienākumus, kuri skar interešu konflikta situācijā esošu
darbību;
40.4. procedūru izveidi darījumiem ar šo noteikumu 
38.4
. punktā norādītajām personām atbilstoši normatīvo
aktu prasībām, piemēram, paredzot būtiskāko darījumu saskaņošanu akcionāru sapulcē, vienlaikus nodrošinot
šo darījumu apmēra ierobežojumus un interešu konflikta situāciju novēršanu šo darījumu saskaņošanas
procesā.
41. Iestāde, ņemot vērā šajos noteikumos minētos interešu konflikta situāciju pārvaldības principus un risku
stratēģiju, nosaka interešu konflikta situācijas apjoma robežlielumu, ar kuru tā klasificējama kā būtiska interešu
konflikta situācija. Iestāde nosaka atbilstošu rīcību attiecībā uz interešu konflikta situācijām atkarībā no tā, vai tās ir
klasificētas kā būtiskas vai nebūtiskas.
42. Iestāde nosaka un dokumentē par interešu konflikta situāciju pārvaldību iestādē atbildīgo darbinieku vai
struktūrvienību pienākumu aprakstu, ņemot vērā šajos noteikumos minētos interešu konflikta situāciju pārvaldības
principus un iestādes padomes un valdes funkcijas.
43. Iestāde dokumentē jebkuru identificēto interešu konflikta situāciju iestādē attiecībā uz iestādes darbiniekiem
un amatpersonām, kā arī pārvaldības pasākumus, kas paredzēti šīs situācijas pārvaldīšanai vai novēršanai, ņemot
vērā identificētās interešu konflikta situācijas būtiskumu.
44. Iestāde, kas ir mātes sabiedrība, veidojot prudenciālās konsolidācijas un subkonsolidācijas grupas kopējās
interešu konflikta situāciju pārvaldīšanas politikas un procedūras, ņem vērā identificētās esošās faktiskās vai
potenciālās interešu konflikta situācijas grupas ietvaros, izvērtējot ne tikai grupas kopējo interešu aizsardzību, bet arī
atsevišķu sabiedrību, kuras ietilpst grupā, interešu aizsardzību.
45. Iestāde, nodrošinot interešu konflikta situāciju pārvaldīšanu, ņem vērā prudenciālās konsolidācijas grupas un
subkonsolidācijas grupas ietvaros esošās interešu konflikta situāciju pārvaldīšanas politikas un procedūras.
46. Iestāde, izstrādājot interešu konflikta situāciju pārvaldīšanas politiku attiecībā uz amatpersonām, paredz
izvērtēt vismaz šo personu:
46.1. ekonomiskās intereses (piemēram, izsniegts kredīts, kas pārsniedz 
Kredītiestāžu likumā
 minēto riska
darījumu ierobežojuma apmēru);
46.2. personiskās, profesionālās un ekonomiskās attiecības ar citiem iestādes darbiniekiem vai
amatpersonām, personām, kurām ir būtiska finansiālā līdzdalība iestādē, un citām ieinteresētajām pusēm
(
external stakeholders
), kā arī ar prudenciālās konsolidācijas grupā, kurā ietilpst iestāde, esošo sabiedrību
darbiniekiem;
46.3. darba tiesiskās attiecības pēdējo piecu gadu laikā;
46.4. līdzdalību citu komercsabiedrību kapitālā, ja šāda līdzdalība ietekmē vai var ietekmēt attiecīgās personas
intereses.
47. Iestādei ir pienākums iegūt no amatpersonām informāciju, lai izvērtētu un novērstu šo personu darbību ārpus
iestādes nelabvēlīgu ietekmi attiecībā pret iestādi un tās interesēm, t.sk. informāciju, kas raksturo šo personu
politiska rakstura ietekmi un politiskās saiknes (
political relationships
).
48. Iestāde, izstrādājot interešu konflikta situāciju pārvaldīšanas politiku un procedūras attiecībā uz
9
/
27
Risku kultūra
Personāla atbilstība un atalgojuma sistēma
amatpersonām, papildus šo noteikumu 
38.4
. punktā minētajam identificē arī faktiskās vai potenciālās interešu
konflikta situācijas attiecībā uz šo personu laulātajiem, vecākiem un bērniem, kā arī veic identificēto faktisko vai
potenciālo interešu konflikta situāciju pārskatīšanu ne retāk kā vienu reizi gadā.
49. Iestāde nosaka ierobežojumus iestādes padomes un valdes locekļiem ieņemt amatus ar iestādi konkurējošās
sabiedrībās, izņemot sabiedrības, kuras ietilpst ar iestādi vienā prudenciālās konsolidācijas grupā.
50. Iestāde papildus šo noteikumu 
43. punktā
 minētajam dokumentē jebkuru identificēto interešu konflikta situāciju
iestādē attiecībā uz iestādes padomes un valdes locekļiem gan individuāli, gan kolektīvi, kā arī pārvaldības
pasākumus, kas paredzēti šīs situācijas pārvaldīšanai vai novēršanai, t.sk., ja šī situācija ir identificēta kā nebūtiska
interešu konflikta situācija saskaņā ar šo noteikumu 
41. punktā
 minēto robežlielumu.
51. Iestāde nodrošina, ka interešu konflikta situāciju pārvaldība attiecībā uz iestādes padomes un valdes
locekļiem tiek organizēta tā, lai iestādes padomes un valdes locekļi lēmumu pieņemšanā rīkotos neatkarīgi
(
independence of mind
) un tikai iestādes interesēs, ņemot vērā iestādes izstrādāto interešu konflikta situāciju
pārvaldīšanas politiku attiecībā uz amatpersonām, t.sk. iestādes noteikto robežlielumu interešu konflikta situācijas
apjomam, ar kuru tā būtu klasificējama kā būtiska interešu konflikta situācija, saskaņā ar šo noteikumu 
41. punktā
minēto.
52. Iestādes amatpersona savu amata pienākumu izpildē novērš interešu konflikta rašanos un atturas no lēmumu
pieņemšanas par iestādes darījumiem, kuros šai amatpersonai rodas vai var rasties interešu konflikts. Iestādes
padomes vai valdes loceklis ziņo iestādes padomei, bet persona, kura pilda pamatfunkcijas, ziņo iestādes padomei
vai valdei par darījumiem, kuros šai amatpersonai tieši vai netieši rodas, var rasties vai jau ir radies interešu konflikts.
Iestāde dokumentē savus lēmumus un rīcību interešu konflikta situāciju, par kurām ir ziņots saskaņā ar šajā punktā
minēto kārtību, pārvaldīšanā.
53. Iestāde nodrošina visaptverošu iestādes risku kultūru, kas sekmē efektīvu risku pārvaldības procesu
īstenošanu, ņemot vērā iestādes attīstības stratēģiju, t.sk. risku stratēģiju. Risku kultūras izveide paredz:
53.1. iestādes izstrādātu rīcības plānu, kas nosaka iestādes padomes un valdes uzstādījumus (
tone from the
top
) attiecībā uz visu iestādes darbinieku un amatpersonu sagaidāmo rīcību risku pārvaldības procesu
nodrošināšanā, ņemot vērā būtiskākās iestādes pamatvērtības (
core values
);
53.2. darbinieku un amatpersonu, kuru amata pilnvarās ietilpst iestādes vārdā uzņemties risku, informēšanu
par to lomu un atbildību, veicot attiecīgos pienākumus;
53.3. efektīvas komunikācijas nodrošināšanu iestādē, kas veicina risku pārvaldības jomā sniegto viedokļu
kritisku izvērtēšanu;
53.4. darbību, kas saistītas ar risku uzņemšanos, atbilstības iestādes riska profilam, ilgtermiņa interesēm un
iestādes izvirzītajiem mērķiem nodrošināšanu.
54. Iestāde nodrošina, ka tās darbinieki ir informēti par saviem pienākumiem (t.sk. attiecībā uz risku identificēšanu
un pārvaldīšanu), pārzina informāciju, kas saistīta ar to amata pienākumu izpildi, un tiem ir amata pienākumu izpildei
atbilstoša kvalifikācija un pietiekama pieredze. Lai nodrošinātu darbinieku atbilstību, iestāde:
54.1. izstrādā un dokumentē personāla politiku un procedūras, kas nosaka struktūrvienību vadītāju amatos
esošo darbinieku atlases kārtību, atalgojumu, pārraudzību un amata pēctecības plānošanu, prasības dažādiem
amatiem nepieciešamajām iemaņām, potenciālo darbinieku atbilstības novērtēšanas kritērijus un kārtību;
54.2. iepazīstina darbiniekus ar informāciju, kas saistīta ar šo darbinieku amata pienākumu izpildi (iestādes
attīstības stratēģiju, darbības plānu katram gadam, korporatīvajām vērtībām, profesionālās rīcības un ētikas
standartiem, interešu konflikta situāciju pārvaldības politiku un atbilstošajām procedūrām, operacionālajām
procedūrām, risku pārvaldīšanas politikām un kontroles procedūrām, risku kultūru, atbilstības likumiem,
10
/
27
Iestādei piemītošo būtisko risku identificēšana, pārvaldīšana un kontrole
noteikumiem un standartiem);
54.3. izstrādā un dokumentē darbinieku profesionālo mācību programmu, kuras mērķis ir sagatavot darbiniekus
attiecīgā amata pienākumu izpildei un nepārtraukti pilnveidot darbinieku zināšanas, kā arī darbinieku
informēšanas kārtību par izmaiņām politikās, procedūrās, atbilstības likumos, noteikumos un standartos, kas
saistītas ar šo darbinieku amata pienākumu izpildi;
54.4. izstrādā un dokumentē darbinieku atalgojuma sistēmu, nodrošinot, ka tā nav atkarīga tikai no īstermiņa
mērķu sasniegšanas (t.sk. īstermiņa peļņas gūšanas) un neveicina tādu risku uzņemšanos, kurus iestāde
nevar efektīvi pārvaldīt. Iestāde saskaņā ar Komisijas normatīvajiem noteikumiem, kas nosaka prasības
atalgojuma politikas pamatprincipiem, (tālāk tekstā – atalgojuma noteikumi) nodrošina atalgojuma politikas
izstrādi.
55. Iestāde nodrošina, ka gan padomei, gan valdei kolektīvi ir pietiekama pieredze un zināšanas par visiem
būtiskajiem iestādes darbības veidiem un riskiem. Iestāde arī nodrošina, ka gan padomei, gan valdei kolektīvi ir
pietiekama pieredze un zināšanas (vai nepieciešamības gadījumā iespēja saņemt konsultāciju) vismaz tādās jomās
kā finanses, grāmatvedība un revīzija, aizdevumu izsniegšana, maksājumu sistēmas, stratēģiskā plānošana,
pārvaldība, risku pārvaldīšana, iekšējās kontroles funkcijas un atbilstības likumi, noteikumi un standarti. Iestāde veic
padomes un valdes locekļu piemērotības novērtēšanu atbilstoši Komisijas normatīvajiem noteikumiem par valdes un
padomes locekļu un personu, kuras pilda pamatfunkcijas, piemērotības novērtēšanu (tālāk tekstā – piemērotības
novērtēšanas noteikumi).
56. Lai nodrošinātu, ka katram padomes un valdes loceklim ir pietiekama kompetence un prasmes, lai veiktu
amata pienākumus gan padomes vai valdes, gan to komiteju (ja tādas ir izveidotas) darbā, iestāde nodrošina, ka
nepieciešamības gadījumā katram padomes un valdes loceklim ir iespēja saņemt atbilstošu iekšēju vai ārēju
apmācību vai konsultāciju (piemēram, par iestādes būtiskajiem, jaunajiem vai plānotajiem finanšu pakalpojumiem, par
darbības veidiem un to riska profilu vai par normatīvajiem aktiem valstīs, kurās iestāde veic savu darbību).
57. Ja iestāde ir izveidojusi risku vai izvirzīšanas komiteju, tā nodrošina, ka komiteju locekļiem individuāli un
kolektīvi ir pietiekama pieredze un zināšanas, lai nodrošinātu to funkciju izpildi. Iestāde, kura nav izveidojusi šādas
komitejas, nodrošina, ka padome pilnā sastāvā ir ar pietiekamu kolektīvo pieredzi un zināšanām, lai nodrošinātu
attiecīgo komiteju funkciju izpildi.
58. Iestāde izvērtē nepieciešamību nodrošināt iestādes padomē vismaz vienu neatkarīgu padomes locekli
(
independent member
), kas atbilst piemērotības novērtēšanas noteikumos minētajiem neatkarības statusa
noteikšanas kritērijiem, un dokumentē minēto izvērtējumu.
59. Padomes un valdes locekļi velta pietiekami daudz laika savu pienākumu izpildei (arī komiteju ietvaros), t.sk.
valdes locekļi velta pietiekamu laiku risku pārvaldīšanas nodrošināšanai iestādē, bet padomes locekļi tās
uzraudzīšanai, saskaņā ar piemērotības novērtēšanas noteikumos minētajiem principiem.
IV sadaļa
Iestādes darbības risku identificēšana un pārvaldīšana
60. Iestāde izstrādā, dokumentē un īsteno atbilstošas politikas un procedūras visu iestādes darbībai piemītošo
būtisko risku identificēšanai un pārvaldīšanai, t.sk. mērīšanai, novērtēšanai, kontrolei un risku pārskatu sniegšanai.
Šīs politikas un procedūras aptver visus iestādes darbības virzienus, risku identificēšanā un pārvaldīšanā iesaistīto
darbinieku, amatpersonu un atbildīgo struktūrvienību lomu un pienākumus, kā arī grupas, kurā ietilpst iestāde, kopējās
organizatoriskās struktūras īpašības prudenciālās konsolidācijas grupas līmenī vai subkonsolidēti.
61. Veicot iestādes darbībai piemītošo būtisko risku identificēšanu, iestāde regulāri novērtē, kādi riski var
nelabvēlīgi ietekmēt tās darbības mērķu sasniegšanu, t.sk. plānoto finanšu rezultātu sasniegšanu. Iestāde nodrošina,
ka būtisko risku identificēšanai tiek izmantoti atbilstoši kvantitatīvie un kvalitatīvie kritēriji, t.sk. stresa testēšana,
novērtējuma rezultāti un secinājumi ir pamatoti un dokumentēti un novērtējumā atbilstoši iestādes darbības specifikai
11
/
27
tiek izvērtēti vismaz šādi riski:
61.1. kredītrisks;
61.2. tirgus riski;
61.3. operacionālais risks;
61.4. darbības atbilstības risks;
61.5. noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas risks un sankciju risks;
61.6. informācijas tehnoloģiju risks;
61.7. procentu likmju risks netirdzniecības portfelī;
61.8. likviditātes risks;
61.9. riski, kas rodas no riska darījumu koncentrācijas;
61.10. atlikušais risks (
residual risk
) – risks, ka iestādes lietotās kredītriska mazināšanas metodes izrādās
mazāk efektīvas, nekā sākotnēji paredzēts;
61.11. riski, kas rodas vērtspapīrošanas darījumu rezultātā, ja iestāde šajos darījumos piedalās kā ieguldītājs,
sākotnējais aizdevējs, iniciators vai sponsors;
61.12. pārmērīgas sviras risks;
61.13. modeļa risks – risks, ka ir pieļautas kļūdas operacionālās darbības rezultātā vai modeļa specifikas
ierobežojumi, izstrādājot, ieviešot vai izmantojot iekšējo modeli riska darījumu vērtības noteikšanai vai pašu
kapitāla prasību aprēķinam, un lēmumi, kas pieņemti, balstoties uz šāda iekšējā modeļa rezultātiem, var radīt
zaudējumus iestādei;
61.14. pārējie iestādes darbību ietekmējošie riski (piemēram, valsts risks, reputācijas risks, stratēģijas risks).
62. Iestāde nodrošina noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas riska un
sankciju riska integrēšanu iestādes risku pārvaldības sistēmā, kā arī nodrošina to pārvaldīšanu atbilstoši 
Noziedzīgi
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā
, 
Starptautisko un Latvijas
Republikas nacionālo sankciju likumā
, kā arī Komisijas normatīvajos noteikumos, kas nosaka noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas riska pārvaldīšanu un sankciju riska pārvaldīšanu,
noteiktajām prasībām.
63. Riskiem, kurus iestāde identificējusi kā tās darbībai būtiskus, iestāde izstrādā, dokumentē un īsteno
atbilstošas risku pārvaldīšanas politikas un kontroles procedūras, kurās nosaka:
63.1. risku mērīšanas (riskiem, kurus iespējams kvantitatīvi izmērīt, piemēram, kredītriskam, tirgus riskiem) un
novērtēšanas (kvantitatīvi nenosakāmiem riskiem, piemēram, reputācijas riskam, stratēģijas riskam) metodes
un regularitāti;
63.2. piemērotas risku kontroles procedūras, t.sk. saskaņā ar iestādes risku stratēģiju nosaka maksimāli
pieļaujamā risku apmēra ierobežojumus un limitus, risku ierobežošanas metodes, kontroles procedūras, lai
mazinātu kvantitatīvi nenosakāmus riskus, kurās tiek ņemti vērā iestādes darbības virzieni, finansiālais
stāvoklis, kapitāla bāze, iestādes stratēģiskie mērķi un citi iestādei būtiski faktori;
63.3. kārtību, kādā iestādes padome, risku komiteja, valde, risku direktors un struktūrvienību vadītāji regulāri
saņem informāciju par iestādes darbībai piemītošajiem riskiem, to apmēru un tendencēm, risku ietekmi uz
iestādes kapitāla apmēru un pietiekamību, kā arī citu lēmumu pieņemšanai nepieciešamo informāciju;
63.4. risku pārvaldīšanas politiku un kontroles procedūru, t.sk. noteikto ierobežojumu un limitu, ievērošanas
kontroles kārtību;
12
/
27
Jaunu finanšu pakalpojumu vai būtisku izmaiņu esošajos finanšu pakalpojumos ieviešanas politika
63.5. pienākumu, pilnvaru un atbildības sadalījumu risku pārvaldīšanā, t.sk. struktūrvienību, kas veic biznesa
funkcijas, pienākumu identificēt un pārvaldīt riskus, kas rodas to darbības rezultātā (pirmā aizsardzības līnija
(
first line of defence
)), risku kontroles funkcijas un darbības atbilstības kontroles funkcijas pienākumu veikt
turpmāku padziļinātu, neatkarīgu un visaptverošu attiecīgo risku identificēšanu, mērīšanu, novērtēšanu, analīzi
un uzraudzību, regulāri ziņot iestādes padomei vai attiecīgajām padomes līmeņa komitejām (vienlaikus
nodrošinot, ka par būtiskākajiem aspektiem iestādes padome vienmēr ir informēta) par novērtējuma rezultātiem
un veikt attiecīgo risku pārvaldi funkciju ietvaros (otrā aizsardzības līnija (
second line of defence
)), kā arī
iekšējā audita funkcijas pienākumu neatkarīgi uzraudzīt minēto iestādes struktūrvienību rīcību risku
pārvaldīšanā (trešā aizsardzības līnija (
third line of defence
)).
64. Veicot iestādes darbībai piemītošo būtisko risku mērīšanu, novērtēšanu un pārraudzību, iestāde piemēro tās
darbības specifikai un sarežģītībai atbilstošas analītiskās metodes, t.sk. stresa testēšanu, ko iestāde izmanto gan
būtisko risku, gan risku savstarpējās mijiedarbības izvērtēšanai. Iestāde dokumentē un regulāri pārskata izmantojamo
analītisko metožu izvēli un būtību, kā arī tajās izmantotos pieņēmumus un aplēses. Iestāde, vērtējot riskus, nedrīkst
pārmērīgi paļauties uz kvantitatīvajām metodēm, t.sk. stresa testēšanā gūtajām atziņām, un kvantitatīvo risku
mērīšanu vienmēr papildina ar kvalitatīvo novērtējumu, piemēram, kritisku kvantitatīvo rezultātu analīzi, ekspertu
vērtējumiem un makroekonomiskās vides analīzi valstīs, kurās iestāde veic būtisku darbību.
65. Veicot stresa testēšanu, iestāde ievēro Eiropas Banku iestādes "Pamatnostādnēs par iestāžu spriedzes
testiem" (EBA/GL/2018/04) noteiktās prasības.
66. Iestāde regulāri, bet ne retāk kā reizi gadā pārskata un pilnveido risku identificēšanas un pārvaldīšanas
politikas un procedūras atbilstoši pārmaiņām iestādes darbībā un iestādes darbību ietekmējošajos ārējos apstākļos.
Iestāde izvērtē tās darbības atbilstību risku identificēšanas un pārvaldīšanas politikās un procedūrās noteiktajam, šo
politiku un procedūru piemērotību un efektivitāti, kā arī to pasākumu piemērotību un efektivitāti, kurus iestāde veikusi,
lai novērstu šajās politikās un procedūrās atklātos trūkumus.
67. Iestāde dokumentē nepieciešamās izmaiņas iestādes risku stratēģijā, ņemot vērā risku identificēšanas un
pārvaldības procesā gūtās atziņas un secinājumus.
68. Iestāde izstrādā, dokumentē un īsteno jaunu finanšu pakalpojumu vai būtisku izmaiņu esošajos finanšu
pakalpojumos ieviešanas politiku, kurā nosaka:
68.1. kārtību un prasības, kas jāievēro, ieviešot jaunus finanšu pakalpojumus, sākot piedāvāt esošos finanšu
pakalpojumus jaunos tirgos vai veicot būtiskas izmaiņas esošo finanšu pakalpojumu sniegšanas kārtībā;
68.2. iestādes doto jauna finanšu pakalpojuma un stratēģiskās darbības virziena (
new business
) definīciju;
68.3. definīciju vai aprakstu, kas klasificē būtiskas izmaiņas esošo finanšu pakalpojumu sniegšanas kārtībā;
68.4. risku kontroles funkcijas un risku direktora lomu, izvērtējot jaunus finanšu pakalpojumus vai veicot
būtiskas izmaiņas esošajos finanšu pakalpojumos, izvērtējot to atbilstību iestādes risku stratēģijai un ietekmi
uz iestādes kopējo riska profilu;
68.5. kārtību, kādā tiek izvērtēta dažādu scenāriju ietekme uz iestādes kopējo riska profilu, likviditāti un
kapitāla pietiekamību;
68.6. risku kontroles funkcijas un risku direktora lomu, izvērtējot iestādes politiku, procedūru, ierobežojumu un
limitu, risku ierobežošanas metožu, iestādes darbinieku sagatavotības un iestādei pieejamo resursu un
zināšanu pietiekamību un atbilstību jaunu finanšu pakalpojumu ieviešanai vai būtisku izmaiņu esošajos finanšu
pakalpojumos veikšanai;
68.7. darbības atbilstības funkcijas lomu un uzdevumus, novērtējot, vai iestāde, ieviešot jaunus finanšu
pakalpojumus vai veicot būtiskas izmaiņas esošajos finanšu pakalpojumos, ievēros atbilstības likumus,
noteikumus un standartus, ņemot vērā risku kontroles funkcijas un citu atbilstošo struktūrvienību izteiktos
secinājumus.
13
/
27
Risku direktors
69. Iestāde nodrošina, ka šo noteikumu 
68.4
., 
68.6
. un 
68.7
. punktā minētie pasākumi tiek veikti pirms jaunu
finanšu pakalpojumu ieviešanas vai pirms esošo finanšu pakalpojumu piedāvāšanas jaunos tirgos vai būtiskām
izmaiņām esošo finanšu pakalpojumu sniegšanas kārtībā.
70. Iestāde, īstenojot jaunu finanšu pakalpojumu ieviešanas politiku, papildus ņem vērā Eiropas Banku iestādes
"Pamatnostādnēs par atalgojuma politiku un praksi saistībā ar banku mazumtirdzniecības produktu pārdošanu un
pakalpojumu sniegšanu" (EBA/GL/2016/06) un "Pamatnostādnēs par produktu pārraudzības un pārvaldības
pasākumiem banku mazumtirdzniecības produktiem" (EBA/GL/2015/18) ietvertos vispārējos principus, ja tie piemēroti
iestādes darbības specifikai un sarežģītībai, kā arī attiecīgo jauno finanšu pakalpojumu specifikai.
71. Iestāde uzsāk darba attiecības ar risku direktoru vai ieceļ to amatā, nodrošinot tiešus kontaktus ar padomi
(ziņošanas kanāls). Risku direktora pienākumos nedrīkst būt iekļauti pienākumi, kas saistīti ar kontrolējamās
darbības, t.sk. biznesa funkciju, veikšanu. Risku direktoram ir jābūt pietiekamai pieredzei, zināšanām un prasmēm
savu amata pienākumu veikšanai.
72. Iestāde izstrādā un dokumentē kārtību darba attiecību uzsākšanai ar risku direktoru vai viņa iecelšanai amatā
un darba attiecību izbeigšanai ar risku direktoru vai viņa atsaukšanai no amata. Iestāde nodrošina, lai informācija par
darba attiecību uzsākšanu ar risku direktoru vai viņa iecelšanu amatā un par darba attiecību izbeigšanu ar risku
direktoru vai viņa amata atstāšanu tiek publiskota iestādes mājaslapā internetā.
73. Iestāde sniedz Komisijai informāciju par darba attiecību izbeigšanas ar risku direktoru vai viņa atsaukšanas no
amata iemesliem ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā no darba attiecību izbeigšanas ar risku direktoru vai viņa amata
atstāšanas dienas.
74. Iestāde nodrošina, ka darba attiecību uzsākšana ar risku direktoru vai viņa iecelšana amatā un darba attiecību
izbeigšana ar risku direktoru vai viņa atsaukšana no amata notiek ar iestādes padomes rakstveida apstiprinājumu.
75. Risku direktora pienākumos iekļauj:
75.1. visaptverošas risku kontroles funkcijas vadīšanu;
75.2. iestādes risku pārvaldīšanas sistēmas izveidi, uzraudzīšanu un tās pilnveidošanas nodrošināšanu;
75.3. iestādes stratēģijas (t.sk. darbības veidu), atsevišķu pakalpojumu (t.sk. jaunu pakalpojumu izstrādes vai
izmaiņu veikšanas iestādes piedāvātajos pakalpojumos), struktūras, kopējā riska profila, kā arī noteikto
ierobežojumu un limitu atbilstības iestādes risku stratēģijai regulāru novērtēšanu un neatbilstību gadījumā
ziņošanu par tām iestādes padomei, risku komitejai (ja tāda ir izveidota), valdei un atbilstošo struktūrvienību
vadītājiem;
75.4. visaptverošas un skaidras informācijas par iestādes kopējo riska profilu, visiem būtiskajiem iestādes
riskiem un to atbilstību risku stratēģijai regulāras sniegšanas padomei, risku komitejai (ja tāda ir izveidota),
valdei un atbilstošo struktūrvienību vadītājiem nodrošināšanu;
75.5. iestādes padomes, kā arī risku komitejas (ja tāda ir izveidota) un valdes konsultēšanu un atbalsta
sniegšanu iestādes stratēģijas (t.sk. risku stratēģijas) izstrādē, kā arī citu ar iestādes riskiem saistītu lēmumu
pieņemšanā.
76. Iestāde nodrošina, ka risku direktoram ir efektīvai viņa pienākumu veikšanai nepieciešamā neatkarība, t.sk. no
biznesa funkcijām, un autoritāte, atbilstoša vieta iestādes organizatoriskajā struktūrā un iespēja piedalīties un paust
savu viedokli savas kompetences ietvaros iestādes darbībai būtisku lēmumu pieņemšanā.
77. Iestāde dokumentē risku direktora lomu un dalību iestādē izveidoto komiteju sastāvā, nodrošinot šo noteikumu
76. punktā
 minēto risku direktora neatkarības un autoritātes statusu.
14
/
27
Risku komiteja
78. Iestāde dokumentē ikvienu iestādē izveidoto komiteju pieņemto lēmumu, kuru risku direktors nav atbalstījis,
protokolā norādot galvenos šāda lēmuma iemeslus, kā arī nodrošina, ka šis lēmums tiek virzīts tālāk izskatīšanai
augstāka līmeņa lēmējinstitūcijā (iestādes padomē vai valdē).
79. Iestāde, kura ir nozīmīga pēc tās darbības apjoma, veida, sarežģītības un specifikas vai kurai ir sarežģīta
organizatoriskā iekšējā vai grupas struktūra, izveido risku komiteju. Risku komiteja ir atbildīga par:
79.1. padomes konsultēšanu un atbalsta sniegšanu saistībā ar iestādes esošo un nākotnes risku stratēģiju,
t.sk. izmaiņām tajā, ņemot vērā iestādes darbības veida izmaiņas un ārējo faktoru izmaiņas, un palīdz
padomei uzraudzīt tās īstenošanu;
79.2. pārbaudes veikšanu par to, vai atalgojuma sistēmā noteiktajās motivējošajās shēmās tiek ņemti vērā
apsvērumi par risku, kapitālu, likviditāti un peļņas gūšanas iespējamību, neskarot atalgojuma komitejas
pienākumus;
79.3. pārbaudes veikšanu par to, vai, nosakot iestādes klientiem piedāvāto finanšu pakalpojumu un produktu
cenas un tarifus, ir ņemti vērā visi saistītie riski, iestādes darbības specifika un risku stratēģijā noteiktie mērķi;
79.4. korekcijas plāna sagatavošanu un nodošanu izskatīšanai iestādes padomei, ja, veicot šo noteikumu
79.3
. punktā noteikto pārbaudi, tiek konstatētas neatbilstības;
79.5. padomes konsultēšanu saistībā ar ārējo ekspertu piesaisti ar risku pārvaldi saistītajos jautājumos;
79.6. dalību dažādu scenāriju izstrādes un analīzes procesā, lai novērtētu, kā dažādi iekšējie un ārējie notikumi
ietekmē iestādes riska profilu;
79.7. izvērtējuma veikšanu par iekšējo auditoru un zvērinātu revidentu sniegto novērtējumu un rekomendācijām
attiecībā uz risku pārvaldīšanu iestādē, kā arī, ja nepieciešams, korektīvo pasākumu izstrādi un īstenošanas
uzraudzību.
80. Iestāde, ņemot vērā tās padomes locekļu skaitu un iestādes darbības apjomu, veidu, sarežģītību un specifiku,
kā arī organizatorisko struktūru, var neveidot risku komiteju, ja tiek nodrošināts, ka risku komitejas pienākumus veic
padome pilnā sastāvā.
81. Neatkarīgi no tā, vai iestādē ir vai nav izveidota risku komiteja, par risku pārvaldīšanas uzraudzību iestādē
atbild padome pilnā sastāvā.
82. Par risku komitejas locekļiem drīkst iecelt tikai iestādes padomes locekļus. Iestāde nodrošina, ka risku
komitejas locekļiem ir iestādes risku stratēģijas pārzināšanai un tās īstenošanas uzraudzībai pietiekama pieredze un
zināšanas.
83. Iestāde nodrošina, ka risku komitejas priekšsēdētājs vienlaikus nav kādas citas komitejas priekšsēdētājs vai
padomes priekšsēdētājs.
84. Iestāde nodrošina, ka risku komiteja sastāv no vismaz trim locekļiem.
85. Risku komiteja nosaka ziņojumu, kurus tā saņem, saturu, apjomu, formātu un biežumu.
86. Iestāde, kura nav nozīmīga pēc tās darbības apjoma, veidiem, sarežģītības un specifikas, kā arī
organizatoriskās struktūras, var apvienot risku komiteju un revīzijas komiteju, ja tāda ir izveidota, izpildot šādus
nosacījumus:
15
/
27
Izvirzīšanas komiteja
86.1. ir saņemta atbilstoša Komisijas atļauja;
86.2. apvienotās komitejas locekļiem gan individuāli, gan kolektīvi ir pietiekamas zināšanas, prasmes un
pieredze gan ar risku komiteju, gan ar revīzijas komiteju saistīto pienākumu veikšanai.
87. Iestāde, kura ir nozīmīga pēc tās darbības apjoma, veidiem, sarežģītības un specifikas, kā arī
organizatoriskās struktūras, izveido izvirzīšanas komiteju. Izvirzīšanas komitejas pienākumos iekļauj:
87.1. padomes un valdes locekļa amata kandidātu atlases veikšanu un to ieteikšanu apstiprināšanai iestādes
padomē vai akcionāru sapulcē, atlases gaitā ņemot vērā attiecīgi padomes un valdes kolektīvās zināšanas,
prasmes, pieredzi un dažādību;
87.2. veicot šo noteikumu 
87.1
. punktā noteikto atlasi, konkrēta amata uzdevumu un nepieciešamo
kvalifikāciju apraksta sagatavošanu un tā pienākumu veikšanai veltāmā laika apmēra izvērtēšanu;
87.3. lemšanu par mērķi, kas sasniedzams nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvībā iestādes valdē un
padomē, un politikas šā mērķa sasniegšanai izstrādi, kā arī mērķa, politikas un informācijas par tās īstenošanu
publiskošanas nodrošināšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 
575/2013
 435. panta 2. punkta c) apakšpunktu;
87.4. periodisku (vismaz reizi gadā) padomes un valdes organizatoriskās struktūras, lieluma, sastāva un
darbības efektivitātes izvērtējuma veikšanu, tā rezultātu paziņošanu iestādes padomei un valdes informēšanu
par to izvērtējuma daļu, kas attiecas uz valdi;
87.5. padomes un valdes locekļu individuālā un kolektīvā novērtējuma veikšanu saskaņā ar piemērotības
novērtēšanas noteikumos noteikto kārtību, periodisku (vismaz reizi gadā) padomes un valdes locekļu kolektīvo
zināšanu, prasmju un pieredzes izvērtējuma veikšanu, ņemot vērā šo noteikumu 
55. punktā
 minēto kolektīvo
atbilstību, kā arī iestādes padomes informēšanu par iegūtajiem rezultātiem;
87.6. periodisku augstākās vadības atlases un iecelšanas amatā politikas pārskatīšanu un ziņošanu padomei
par nepieciešamajiem uzlabojumiem.
88. Iestāde, ņemot vērā tās padomes locekļu skaitu un iestādes darbības apjomu, veidu, sarežģītību un specifiku,
kā arī organizatorisko struktūru, var neveidot izvirzīšanas komiteju, ja tiek nodrošināts, ka izvirzīšanas komitejas
pienākumus veic padome pilnā sastāvā.
89. Izvirzīšanas komiteja, veicot savus pienākumus, ņem vērā nepieciešamību, ciktāl tas iespējams, pastāvīgi
nodrošināt, lai padomes un valdes lēmumu pieņemšanā nedominētu kāda atsevišķa persona vai neliela personu grupa
tā, ka tas kaitētu iestādes interesēm kopumā.
90. Par izvirzīšanas komitejas locekļiem drīkst iecelt tikai iestādes padomes locekļus. Iestāde nodrošina
izvirzīšanas komitejai pietiekamus resursus tās funkciju veikšanai.
91. Iestāde nodrošina, ka izvirzīšanas komiteja sastāv no vismaz trim locekļiem.
92. Iestāde var apvienot izvirzīšanas komiteju un atalgojuma komiteju, ja tāda ir izveidota, izpildot šādus
nosacījumus:
92.1. apvienotās komitejas locekļi spēj pilnībā nodrošināt šajos noteikumos minētās izvirzīšanas komitejas
funkcijas, kā arī atalgojuma noteikumos minētās atalgojuma komitejas funkcijas;
92.2. apvienotās komitejas locekļiem kolektīvi ir pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze gan atalgojuma
komitejas, gan izvirzīšanas komitejas pienākumu veikšanai.
93. Iestāde nodrošina, ka gan risku komitejai, gan izvirzīšanas komitejai vai iestādes padomei, ja attiecīgās
komitejas nav izveidotas:
16
/
27
93.1. ir pieejama visa to darbībai nepieciešamā informācija;
93.2. regulāri vai pēc to pieprasījuma iestādes darbinieki un amatpersonas sniedz pārskatus un informāciju,
kas nepieciešama to funkciju nodrošināšanai;
93.3. pēc nepieciešamības ir iespēja piesaistīt iekšējās kontroles funkciju veicējus, kā arī citus ekspertus,
piemēram, personāldaļas vadītāju vai ārējo ekspertu, lai veicinātu viedokļu apmaiņu, konsultēšanu un atbalsta
sniegšanu attiecīgās komitejas locekļiem.
94. Iestāde, ņemot vērā tās padomes locekļu skaitu, pēc iespējas nodrošina, ka risku komiteju, izvirzīšanas
komiteju un atalgojuma komiteju neveido vieni un tie paši iestādes padomes locekļi.
95. Iestāde izvērtē iespējas nodrošināt neatkarīga iestādes padomes locekļa dalību risku komitejā un izvirzīšanas
komitejā.
96. Iestāde, kura ir nozīmīga pēc tās darbības apjoma, veidiem, sarežģītības un specifikas, kā arī
organizatoriskās struktūras, papildus šo noteikumu 
95. punktā
 minētajam izvērtē iespējas nodrošināt neatkarīga
padomes locekļa dalību risku komitejā un izvirzīšanas komitejā kā šo komiteju priekšsēdētājam.
V sadaļa
Kapitāla pietiekamības novērtēšanas process
97. Kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa mērķis ir nodrošināt, ka iestādes kapitāls apmēra, elementu un
to īpatsvara ziņā ir pietiekams iestādes pašreizējai un plānotajai darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai.
Kapitāla pietiekamības novērtēšanas process ietver iestādes pašreizējai un plānotajai darbībai piemītošo būtisko risku
segšanai nepieciešamā kapitāla apmēra noteikšanu, kapitāla plānošanu un risku segšanai pietiekama kapitāla apmēra
pastāvīgu uzturēšanu.
98. Iestāde izstrādā, dokumentē un īsteno efektīvu un pamatotu kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa
politiku un procedūras, kurās nosaka:
98.1. kapitāla definīciju, t.sk. kapitāla elementus, struktūru un apmēra aprēķināšanas kārtību, atbilstoši
normatīvo aktu prasībām;
98.2. metodes, ko iestāde izmanto, lai noteiktu katra būtiskā riska segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru un
kopējo kapitāla apmēru, kas nepieciešams visu būtisko risku segšanai iestādē kopumā, (tālāk tekstā –
kopējais nepieciešamā kapitāla apmērs);
98.3. metodes, ko iestāde izmanto, lai pastāvīgi uzturētu risku segšanai pietiekamu kapitāla apmēru un
ievērotu iestādes kapitāla pietiekamības uzturēšanas stratēģijā noteiktos kapitāla pietiekamības mērķus;
98.4. scenāriju analīzes un stresa testu veikšanas kārtību, regularitāti un izmantotos pieņēmumus, kā arī risku
komitejas lomu un pienākumus attiecīgo pasākumu īstenošanā;
98.5. pienākumu, pilnvaru un atbildības sadalījumu kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa veikšanā;
98.6. pārskatu par kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa rezultātiem sniegšanas kārtību, kas
nodrošina, ka iestādes padome un valde regulāri saņem informāciju, kas ļauj novērtēt iestādes kapitāla
pietiekamību, kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesā izmantoto galveno pieņēmumu pamatotību un
ietekmi uz kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa rezultātiem, pašreizējai un plānotajai darbībai
piemītošo risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru, kā arī citu lēmumu pieņemšanai nepieciešamo
informāciju;
98.7. kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa regularitāti.
17
/
27
99. Iestāde regulāri, bet ne retāk kā reizi gadā pārskata un pilnveido kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa
politiku un procedūras atbilstoši pārmaiņām iestādes darbībā un iestādes darbību ietekmējošajos ārējos apstākļos.
100. Iestāde regulāri nosaka tās pašreizējai un plānotajai darbībai piemītošo būtisko risku segšanai nepieciešamā
kapitāla apmēru, novērtējot ar šiem riskiem saistīto iespējamo zaudējumu apmēru. Iestāde nodrošina, ka
nepieciešamā kapitāla apmēra novērtējuma rezultāti un secinājumi ir pamatoti un dokumentēti.
101. Nosakot risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēru, iestāde novērtē visus tās darbībai piemītošos
būtiskos riskus, t.sk. riskus, kuriem noteiktas pašu kapitāla prasības saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, (kredītrisku,
tirgus riskus, kredīta vērtības korekcijas risku un operacionālo risku), un riskus, kuriem nav noteiktas pašu kapitāla
prasības saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, (piemēram, procentu likmju risku netirdzniecības portfelī, reputācijas
risku), un novērtē ārējo apstākļu iespējamo ietekmi uz iestādes darbību.
102. Risku, kuriem noteiktas pašu kapitāla prasības saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, segšanai nepieciešamā
kapitāla apmēra noteikšanai iestāde izvērtē, vai attiecīgo pašu kapitāla prasību ievērošana nodrošina, ka iestādes
kapitāls ir pietiekams ar šiem riskiem saistīto iespējamo zaudējumu segšanai. Šim nolūkam iestāde atbilstoši tās
darbības specifikai novērtē:
102.1. kredītrisku, t.sk. analizē, kā kredītriska lielumu ietekmē:
102.1.1. riska darījumu koncentrācija (šim nolūkam iestāde, piemēram, analizē prasības pret vienu klientu,
t.sk. pret centrālajiem darījumu partneriem, prasības pret vienu savstarpēji saistītu klientu grupu, prasības
pret klientiem, kuru darbība saistīta ar vienu nozari vai tiek veikta vienā reģionā, prasības, kas nodrošinātas
ar vienveidīgu nodrošinājumu, u.c. iespējamās koncentrācijas);
102.1.2. atlikušais risks kredītrisku mazinošo metožu lietošanas gadījumos (šim nolūkam iestāde,
piemēram, analizē šādas situācijas – iestādes nespēja savlaicīgi pārņemt vai realizēt ieķīlāto
nodrošinājumu; gadījumos, kad darījuma kredītriska mazināšana izriet no trešās puses apņemšanās
nomaksāt parādu aizņēmēja saistību nepildīšanas gadījumā, šīs trešās puses atteikšanās vai nespēja pildīt
savas saistības; citas iespējamās situācijas, kuru rezultātā iestādes lietotās kredītriska mazināšanas
metodes var izrādīties mazāk efektīvas, nekā sākotnēji paredzēts);
102.1.3. ar vērtspapīrošanas darījumiem saistītie riski, ja iestāde vērtspapīrošanas darījumos piedalās kā
ieguldītājs, iniciators, sākotnējais aizdevējs vai sponsors (šim nolūkam iestāde, piemēram, analizē riskus,
kas rodas nepilnīgas kredītriska nodošanas gadījumā, un riskus, kas rodas atjaunojamo riska darījumu
vērtspapīrošanā, kas ietver priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu);
102.2. kredīta vērtības korekcijas risku (tālāk tekstā – CVA risks), t.sk. analizē, piemēram, vērtspapīru
finansēšanas darījumu būtiskumu tās portfelī, ārpusbiržas atvasināto instrumentu (tālāk tekstā – OTC
atvasinātie instrumenti), kas netiek iekļauti CVA riska pašu kapitāla prasības aprēķinā saskaņā ar ES regulā
Nr. 
575/2013
 noteiktajiem atbrīvojumiem, būtiskumu iestādes OTC atvasināto instrumentu portfelī;
102.3. tirgus riskus, t.sk. analizē, kā tirgus risku lielumu ietekmē riska darījumu koncentrācija un kā iestādes
tirgus risku lielumu var ietekmēt izmaiņas finanšu instrumentu tirgus likviditātē ārkārtas tirgus situācijās;
102.4. operacionālo risku, t.sk. izvērtē, vai iestādes aprēķinātās operacionālā riska pašu kapitāla prasības
objektīvi atspoguļo iestādes operacionālā riska apmēru (šim nolūkam var derēt, piemēram, salīdzinājums ar
citām pēc lieluma un darbības veidiem līdzīgām iestādēm);
102.5. citus iespējamos riska faktorus, piemēram, ja iestāde kapitāla prasību aprēķināšanai lieto iekšējos
modeļus, tā analizē stresa testēšanas rezultātus, šo modeļu ierobežojumus un modeļos izmantoto pieņēmumu
ietekmi uz kapitāla prasību aprēķina rezultātiem.
103. Risku, kuriem nav noteiktas pašu kapitāla prasības saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
, segšanai
nepieciešamā kapitāla apmēra noteikšanai iestāde nosaka iespējamos zaudējumus, kas var rasties šādu tās darbībai
būtisko risku rezultātā, t.sk. novērtē iespējamos zaudējumus no kvantitatīvi nenosakāmiem riskiem. Šim nolūkam
iestāde atbilstoši tās darbības specifikai analizē:
103.1. procentu likmju risku netirdzniecības portfelī, t.sk. saskaņā ar Komisijas normatīvajos noteikumos, kas
nosaka prasības procentu likmju riska pārvaldīšanai, ekonomiskās vērtības samazinājuma aprēķināšanai un
18
/
27
procentu likmju riska termiņstruktūras pārskata sagatavošanai, noteikto kārtību;
103.2. citus iestādes darbībai būtiskos riskus (piemēram, valsts risku, likviditātes risku, pārmērīgas sviras
risku, modeļa risku, reputācijas risku, stratēģijas risku).
104. Lai noteiktu kapitāla apmēru, kas nepieciešams, lai segtu iespējamos iestādes zaudējumus, kas var rasties
ārējo apstākļu ietekmē, iestāde atbilstoši tās darbības specifikai analizē iespējamās izmaiņas atbilstības likumos,
noteikumos un standartos, politiskajos, ekonomiskajos un citos apstākļos valstīs, kurās iestāde veic vai plāno veikt
savu darbību, iestādes darbību ietekmējošajās nozarēs, tehnoloģiskos sasniegumus, konkurentu darbības un citus
ārējos faktorus, kas var radīt iestādei zaudējumus.
105. Lai noteiktu kapitāla apmēru, kas nepieciešams iestādes darbībai piemītošo un varbūtējo risku segšanai,
papildus pašu kapitāla prasībām saskaņā ar ES regulu Nr. 
575/2013
 iestāde var izmantot scenāriju analīzi, t.sk.
stresa testēšanu, kas ļauj identificēt tādus iespējamos notikumus vai iespējamās izmaiņas tirgus nosacījumos, kurām
var būt negatīva ietekme uz iestādes kapitāla apmēru.
106. Lai noteiktu kopējo nepieciešamā kapitāla apmēru, iestāde apkopo atsevišķo risku segšanai nepieciešamā
kapitāla apmēra noteikšanas rezultātus. Ja iestāde dažādu risku segšanai nepieciešamā kapitāla apmēra
aprēķināšanā izmanto atšķirīgus pieņēmumus (piemēram, atšķirīgus ticamības intervālus, atšķirīgus turēšanas
periodus), iestāde, aprēķinot kopējā nepieciešamā kapitāla apmēru, nodrošina iegūto rezultātu salīdzināmību. Iestāde
nodrošina kopējā nepieciešamā kapitāla apmēra noteikšanas rezultātu dokumentēšanu.
107. Iestāde nosaka kopējo nepieciešamā kapitāla apmēru, izvērtējot tās pašreizējai un plānotajai darbībai
piemītošo un varbūtējo risku segšanai nepieciešamo kapitālu un nosakot kapitāla pietiekamības uzturēšanas plānu,
un nodrošina, ka tās rīcībā esošā kapitāla apmērs vienmēr ir vienāds ar vai lielāks par tās noteikto kopējo
nepieciešamā kapitāla apmēru.
VI sadaļa
Grāmatvedības organizācija
108. Iestāde veido grāmatvedības sistēmu, ievērojot iestādes grāmatvedības organizāciju regulējošos likumus un
citus tiesību aktus, izstrādājot un dokumentējot grāmatvedības politiku (norādot, kā grāmatvedībā atspoguļo dažādus
darījumus) un uzskaites, kontroles, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas procedūras.
109. Iestāde nodrošina, ka katru dienu tiek apstrādāti visi darījumi un katras darba dienas beigās tiek sagatavota
bilance.
VII sadaļa
Vadības informācijas sistēma
110. Iestāde izstrādā vadības informācijas sistēmu, kura dod iespēju izprast un savlaicīgi novērtēt iestādes
finansiālo stāvokli, efektīvi pieņemt lēmumus un novērtēt to sekas, kā arī laicīgi atklāt kontroles procedūru
neievērošanu. Iestādes padomei, valdei, komitejām, struktūrvienību vadītājiem un atbildīgajiem darbiniekiem jābūt
laicīgi pieejamai precīzai, pilnīgai, ticamai un atbilstošai informācijai, kura nepieciešama to amata pienākumu izpildei
un lēmumu pieņemšanai gan normālos darbības apstākļos, gan krīzes situācijā.
111. Vadības informācija aptver vismaz:
111.1. iestādes pašreizējo stāvokli un darbības rezultātus salīdzinājumā ar iepriekšējiem periodiem un darbības
plāna rādītājiem;
111.2. aktīvu, pasīvu un ārpusbilances posteņu analīzi, norādot, kā tie ir novērtēti;
19
/
27
111.3. ienākumu un izdevumu analīzi, t.sk. to atkarību no dažādām aktīvu, pasīvu un ārpusbilances posteņu
kategorijām;
111.4. faktisko kvantitatīvo risku lieluma atbilstību iestādes risku stratēģijai un salīdzinājumu ar noteiktajiem
ierobežojumiem un limitiem;
111.5. pieņemto politiku un procedūru neievērošanas gadījumu uzskaitījumu un analīzi.
112. Informācijas sistēma nodrošina laicīgu, precīzu, pilnīgu, ticamu un atbilstošu informācijas sniegšanu ārējiem
lietotājiem (Komisijai, Latvijas Bankai u.c.) atbilstoši spēkā esošo tiesību aktu prasībām gan normālos darbības
apstākļos, gan krīzes situācijā, tiesību aktā paredzētajā termiņā un pēc pieprasījuma.
113. Iestāde nodrošina pietiekamus resursus ar risku pārvaldību saistītās informācijas apkopošanai un vadības
informācijas un informācijas ārējiem lietotājiem sagatavošanai un sniegšanai.
VIII sadaļa
Aktīvu un informācijas sistēmu aizsardzība
114. Iestāde izstrādā un dokumentē aizsardzības procedūras, kuras:
114.1. nodrošina iestādes materiālo un finanšu aktīvu saglabāšanu;
114.2. nodrošina to materiālo un finanšu aktīvu saglabāšanu, kas tiek turēti klientu uzdevumā;
114.3. novērš trešo personu nesankcionētu tiešu un netiešu (ar dokumentu starpniecību) piekļūšanu iestādes
aktīviem, grāmatvedības, elektroniskās sakaru sistēmas un citiem datiem;
114.4. nodrošina informācijas sistēmu drošu un stabilu funkcionēšanu un informācijas saglabāšanu (t.sk.
informācijas atjaunošanu ārkārtas situācijās).
IX sadaļa
Iestādes padomes funkcijas iekšējās kontroles sistēmas jomā
115. Iestādes padome uzrauga, kā iestādes valde nodrošina iekšējās kontroles sistēmas izveidi un efektīvu
funkcionēšanu. Veicot iekšējās kontroles sistēmas uzraudzību, iestādes padome:
115.1. nosaka pienākumu sadali starp padomes locekļiem un komitejām, ja tādas ir izveidotas, un informācijas
apmaiņas kārtību starp padomi un valdi, t.sk. kritiski izvērtē valdes sniegtās informācijas saturu;
115.2. nodrošina, ka padomes līmeņa komiteju, ja tādas ir izveidotas, darba kārtība un būtiskākie jautājumi un
secinājumi tiek dokumentēti;
115.3. nosaka valdes locekļu pienākumus, atalgojumu un valdes individuālo un kolektīvo darbības rezultātu
novērtēšanas kārtību;
115.4. nosaka iestādes attīstības stratēģiju, t.sk. darbības mērķus, risku stratēģiju un kapitāla pietiekamības
uzturēšanas stratēģiju, kā arī uzrauga šo stratēģiju īstenošanu;
115.5. uzrauga iestādes organizatoriskās struktūras izveidi un atbilstību iekšējiem un ārējiem normatīvajiem
aktiem, kā arī atbilstību iestādes darbības specifikai un risku stratēģijai;
115.6. apstiprina iestādes ārpakalpojumu izmantošanas politiku un uzrauga tās īstenošanu, kā arī vismaz reizi
gadā pārskata to atbilstoši izmaiņām iestādes darbībā un ārējos apstākļos;
20
/
27
115.7. nosaka iestādes korporatīvās vērtības un profesionālās rīcības un ētikas standartus, apstiprina interešu
konflikta situāciju pārvaldīšanas politiku un politiku dažādības nodrošināšanai iestādes padomes un valdes
sastāvā;
115.8. uzrauga iestādes risku kultūras nodrošināšanu atbilstoši šo noteikumu 
53. punktam
;
115.9. uzrauga risku pārvaldīšanu iestādē, t.sk. apstiprina risku identificēšanas un pārvaldīšanas politikas,
pieprasa un saņem informāciju par iestādes darbībai piemītošo būtisko risku lielumu un pārvaldīšanu (t.sk.
risku, kuri saistīti ar makroekonomiskajiem faktoriem un ekonomisko ciklu), nodrošina, ka iestāde piešķir
pietiekamus resursus risku pārvaldīšanai, kā arī vismaz reizi gadā novērtē risku pārvaldīšanas efektivitāti;
115.10. uzrauga ar iestādes darbībai piemītošajiem būtiskajiem riskiem saistīto aktīvu vērtēšanu, kredītreitinga
aģentūru piešķirto reitingu pielietošanu un iekšējo modeļu izmantošanu;
115.11. nosaka kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa pamatnostādnes, izmantojamās metodes un
mērķus, apstiprina kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa politiku;
115.12. uzrauga darbības atbilstības riska pārvaldīšanu iestādē, t.sk. apstiprina darbības atbilstības riska
pārvaldīšanas politiku, un vismaz reizi gadā novērtē darbības atbilstības riska pārvaldīšanas efektivitāti;
115.13. uzrauga efektīvas vadības informācijas sistēmas funkcionēšanu, informācijas atklāšanu un
komunikāciju;
115.14. uzrauga, vai risku kontroles funkcija, darbības atbilstības kontroles funkcija un iekšējā audita funkcija
ir skaidri noteikta, vai šīm funkcijām ir piemērota vieta iestādes organizatoriskajā struktūrā un noteikta loma
iestādes pārvaldīšanas procesā, vai tās ir nodrošinātas ar kvalificētu personālu un darbojas efektīvi;
115.15. uzrauga iekšējās kontroles sistēmas periodisku pilnveidošanu atbilstoši pārmaiņām iestādes darbībā
un iestādes darbību ietekmējošajos ārējos apstākļos;
115.16. izskata iekšējā audita funkcijas, zvērinātu revidentu, kā arī Komisijas un citu institūciju atzinumus un
ieteikumus iestādes darbības uzlabošanai un kontrolē atklāto trūkumu novēršanu;
115.17. apstiprina jaunu finanšu pakalpojumu ieviešanas politiku;
115.18. nosaka ziņojumu, kurus tā saņem, saturu, apjomu, formātu un biežumu, kā arī kritiski izvērtē un
vajadzības gadījumā apstrīd šīs informācijas patiesumu;
115.19. nodrošina, ka regulāri, izmantojot iekšējos vai ārējos resursus, tiek veikts padomes darbības
novērtējums, kurā tiek vērtēta padomes kolektīvās un tās locekļu individuālās darbības efektivitāte, izveidoto
komiteju darbība, kā arī padomes un valdes iekšējā kārtība un procedūras;
115.20. nodrošina, ka, balstoties uz padomes darbības novērtējuma rezultātiem, tiek identificētas nepilnības
padomes darbā un veikti atbilstoši pasākumi to novēršanai;
115.21. pilnā sastāvā veic risku komitejas, izvirzīšanas komitejas un atalgojuma komitejas pienākumus, ja
šādas komitejas nav izveidotas, ņemot vērā šajos noteikumos un atalgojuma noteikumos noteiktās prasības
attiecībā uz šo komiteju izveidi;
115.22. ne retāk kā reizi gadā nosaka un apstiprina iekšējā audita funkcijas darbības plānu saskaņā ar šo
noteikumu 
140. punktā
 noteikto, nodrošinot, ka risku komiteja un revīzijas komiteja, ja tādas ir izveidotas, ir
iesaistīta šā plāna izstrādē.
X sadaļa
Iestādes valdes funkcijas iekšējās kontroles sistēmas jomā
116. Iestādes valde ir atbildīga par visaptverošas iekšējās kontroles sistēmas izveidošanu, tās īstenošanu,
pārvaldīšanu un pilnveidošanu. Iekšējās kontroles sistēmas jomā iestādes valde:
116.1. nosaka kvalitatīvus un kvantitatīvus mērķus katrai iestādes darbības jomai saskaņā ar šo noteikumu 
21
/
27
116.1. nosaka kvalitatīvus un kvantitatīvus mērķus katrai iestādes darbības jomai saskaņā ar šo noteikumu
115.4
. punktu par padomes noteikto iestādes attīstības stratēģiju, kā arī regulāri ziņo iestādes padomei par šo
mērķu sasniegšanu un piemērotību;
116.2. nosaka iestādes organizatorisko struktūru;
116.3. nodrošina iestādes padomes apstiprinātās ārpakalpojumu politikas ieviešanu un apstiprina atbilstošas
procedūras (ja iestāde izmanto ārpakalpojumus);
116.4. nodrošina iestādes darbinieku atbilstošu kvalifikāciju un pietiekamu pieredzi (t.sk. attiecībā uz
personām, kuras pilda pamatfunkcijas iestādē), nodrošina padomes noteikto profesionālās rīcības un ētikas
standartu ieviešanu, nodrošina padomes noteiktās interešu konflikta situāciju pārvaldīšanas politikas ieviešanu
un apstiprina atbilstošas procedūras;
116.5. nosaka un nodrošina risku kultūras īstenošanu iestādē saskaņā ar šo noteikumu 
53. punktu
;
116.6. nodrošina iestādes darbības risku identificēšanu un pārvaldīšanu, t.sk. mērīšanu, novērtēšanu, kontroli
un risku pārskatu sniegšanu, īstenojot padomes noteiktās risku identificēšanas un pārvaldīšanas politikas, un
apstiprina atbilstošas procedūras, kā arī nodrošina šo politiku un procedūru pārskatīšanu un pilnveidošanu
saskaņā ar šo noteikumu 
66. punktā
 minēto;
116.7. nodrošina regulāru kapitāla pietiekamības novērtēšanu un pietiekama kapitāla uzturēšanu saskaņā ar
padomes noteikto kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa politiku un apstiprina atbilstošas procedūras;
116.8. nodrošina darbības atbilstības riska pārvaldīšanu, īstenojot padomes noteikto darbības atbilstības riska
pārvaldīšanas politiku, un apstiprina atbilstošas procedūras;
116.9. nosaka aktīvu, pasīvu, ārpusbilances prasību un saistību, ieņēmumu un izdevumu uzskaites un
novērtēšanas principus;
116.10. ievieš un pārvalda vadības informācijas sistēmu, kas aptver visu iestādes darbību, un nodrošina
informācijas atklāšanu un komunikāciju;
116.11. nodrošina iestādes aktīvu un informācijas sistēmu aizsardzību;
116.12. nodrošina pasākumu veikšanu, lai novērstu iekšējās kontroles sistēmas trūkumus, kurus atklājusi
iekšējā audita funkcija, zvērināti revidenti, Komisija vai citas institūcijas;
116.13. vismaz vienu reizi gadā iestādes padomei sniedz pārskatu par iekšējās kontroles sistēmas darbību,
izvērtējot tās efektivitāti un nepieciešamības gadījumā ierosinot veicamās izmaiņas tās efektivitātes
uzlabošanai, ņemot vērā pārmaiņas iestādes darbībā un tās darbību ietekmējošajos ārējos apstākļos;
116.14. papildus šo noteikumu 
116.13
. punktā noteiktajam nekavējoties ziņo iestādes padomei par jebkurām
būtiskām iestādes darbības izmaiņām, ja ir konstatētas būtiskas novirzes no darbības stratēģijā noteiktajiem
mērķiem;
116.15. īsteno padomes noteikto jaunu finanšu pakalpojumu vai būtisku izmaiņu esošajos finanšu
pakalpojumos ieviešanas politiku un apstiprina atbilstošas procedūras;
116.16. nosaka ziņojumu, kurus tā saņem, saturu, apjomu, formātu un biežumu, kā arī kritiski izvērtē un
vajadzības gadījumā apstrīd šīs informācijas patiesumu.
XI sadaļa
Iekšējās kontroles funkcijas
117. Lai sekmētu efektīvas un visaptverošas iekšējās kontroles sistēmas izveidi visās iestādes darbības jomās,
iestāde atbilstoši tās darbības specifikai nodrošina vismaz šādu triju iekšējās kontroles funkciju veikšanu iestādē –
risku kontroles funkcijas, darbības atbilstības kontroles funkcijas un iekšējā audita funkcijas.
22
/
27
118. Iestāde nodrošina, ka iekšējās kontroles funkcijas ir neatkarīgas no iestādes darbības, kuru tās kontrolē,
(tālāk tekstā – kontrolējamā darbība). Iekšējās kontroles funkcijas uzskatāmas par neatkarīgām no kontrolējamās
darbības, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:
118.1. darbinieku, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, pienākumos nav iekļauti pienākumi, kas saistīti ar
kontrolējamās darbības veikšanu;
118.2. iekšējās kontroles funkcijas ir organizatoriski nodalītas no kontrolējamās darbības un struktūrvienības,
kas veic iekšējās kontroles funkcijas, vadītājs ir organizatoriski pakļauts personai, kuras pakļautībā vienlaicīgi
nav struktūrvienība, kas veic kontrolējamo darbību;
118.3. struktūrvienības, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, vadītājs atskaitās iestādes padomei, bet
atsevišķos gadījumos attiecīgajām padomes līmeņa komitejām (ja tādas ir izveidotas) vai valdei, nodrošinot
pienācīgu iekšējās kontroles funkciju neatkarību no kontrolējamās darbības;
118.4. darbinieku, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, atalgojums nav atkarīgs no kontrolējamās darbības
rezultātiem.
119. Iestāde nodrošina, ka iekšējās kontroles funkcijas ir organizatoriski nodalītas cita no citas.
120. Atkāpes no šo noteikumu 
118. 
un 
119. punktā
 uzskaitītajiem principiem attiecībā uz risku kontroles funkcijas
un darbības atbilstības kontroles funkcijas apvienošanu pieļaujamas, ja iestāde izstrādā un ievieš kontroles
procedūras, kas nodrošina pastāvošo vai potenciālo interešu konflikta situāciju novēršanu, un ja tas atbilst iestādes
lielumam, darbības specifikai un sarežģītībai, kā arī organizatoriskajai struktūrai.
121. Iestāde nodrošina, ka iekšējā audita funkcija ir neatkarīga no risku kontroles funkcijas un darbības atbilstības
kontroles funkcijas.
122. Iestādē, kura nav nozīmīga pēc tās darbības apjoma, veida, sarežģītības vai specifikas vai kurai nav
sarežģītas organizatoriskās struktūras, valdes loceklis vai augstākās vadības struktūras loceklis vienlaikus var būt
atbildīgs par risku kontroles funkcijas vai darbības atbilstības kontroles funkcijas veikšanu iestādē vai vienlaicīgu abu
šo funkciju veikšanu, ja tiek nodrošināts, ka attiecīgā persona neveic citus būtiskus pienākumus, kas ietekmētu
iekšējās kontroles funkciju neatkarīgu darbību.
123. Lai iekšējās kontroles funkcijas darbotos efektīvi, iestāde:
123.1. skaidri nosaka un dokumentē struktūrvienību, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, pilnvaras;
123.2. nodala iekšējās kontroles funkcijas no ikdienas darījumu veikšanas un citām kontroles funkcijām;
123.3. nodrošina struktūrvienībām, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, brīvu piekļuvi visiem dokumentiem,
informācijai un darbiniekiem;
123.4. nodrošina, ka struktūrvienības, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, savstarpēji apmainās ar funkciju
darbības nodrošināšanai nepieciešamo informāciju;
123.5. piešķir struktūrvienībām, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, pilnvaras kontrolēt to iestādes darbību,
kuras nodrošināšanai tiek izmantoti ārpakalpojumu sniedzēju pakalpojumi;
123.6. nodrošina struktūrvienībām, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, efektīvai funkciju veikšanai
pietiekamus resursus, t.sk. atbilstošu darbinieku ar pietiekamu izglītību un profesionālo pieredzi skaitu, lai būtu
pamats uzskatīt, ka tie ir spējīgi kvalificēti pildīt savus pienākumus, kā arī nodrošina to pastāvīgu apmācību
un atbilstošas informācijas tehnoloģiju sistēmas un atbalsta funkcijas;
123.7. nodrošina struktūrvienībām, kas veic iekšējās kontroles funkcijas, tiešus kontaktus ar iestādes padomi
un valdi.
124. Iestāde nodrošina, ka attiecībā uz iekšējā audita funkcijas vadītāju un par darbības atbilstības kontroli 
23
/
27
Risku kontroles funkcija
Darbības atbilstības kontroles funkcija
124. Iestāde nodrošina, ka attiecībā uz iekšējā audita funkcijas vadītāju un par darbības atbilstības kontroli
atbildīgo personu tiek izstrādāta un dokumentēta kārtība darba attiecību uzsākšanai vai viņu iecelšanai amatā un
darba attiecību izbeigšanai vai viņu atsaukšanai no amata.
125. Iestāde ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā no darba attiecību izbeigšanas ar iekšējā audita funkcijas
vadītāju un par darbības atbilstības kontroli atbildīgo personu vai šo personu atstādināšanas no amata dienas
iesniedz Komisijai informāciju par darba attiecību izbeigšanas vai personu atstādināšanas no amata iemesliem.
126. Risku kontroles funkcijas pamatuzdevums ir iestādes visu risku pārvaldīšanas sistēmas izveidošana, t.sk.
atbilstošu risku pārvaldīšanas politiku un procedūru izstrādāšana un ieviešanas nodrošināšana.
127. Iestāde risku kontroles funkcijas veikšanu organizē atbilstoši tās lielumam un darbības specifikai, uzticot
risku kontroles funkciju vienai vai vairākām struktūrvienībām (tālāk tekstā katra atsevišķi vai visas kopā – risku
kontroles struktūrvienība) un nodrošinot, ka risku kontroles struktūrvienības pienākumi un loma ir dokumentēta un
iestādē ir nozīmēti par risku kontroli atbildīgie darbinieki.
128. Risku kontroles struktūrvienības pienākumos iekļauj:
128.1. visu iestādes darbībai būtisko risku un to savstarpējās mijiedarbības identificēšanu, mērīšanu un šo
risku pārvaldīšanas politiku un procedūru izstrādāšanu, kā arī aktīvu līdzdalību iestādes risku stratēģijas
izstrādē un būtisku ar risku pārvaldīšanu saistītu lēmumu pieņemšanā;
128.2. risku pārvaldīšanas politiku un procedūru, t.sk. noteikto limitu un ierobežojumu, ievērošanas kontroli;
128.3. risku pārvaldīšanas politiku un procedūru regulāru pārskatīšanu un pilnveidošanu, lai nodrošinātu to
aktualitāti un atbilstību pārmaiņām iestādes darbībā un iestādes darbību ietekmējošajos ārējos apstākļos.
129. Risku kontroles struktūrvienība regulāri sniedz pārskatus iestādes padomei, valdei, risku komitejai un
atbilstošo struktūrvienību vadītājiem, kuros iekļauj informāciju par iestādes darbībai piemītošajiem riskiem un to
atbilstību iestādes stratēģijai, kas iestādes padomei, valdei, risku komitejai un atbilstošo struktūrvienību vadītājiem
ļauj pastāvīgi novērtēt riskus, kas ietekmē iestādes spēju sasniegt tās mērķus, un nepieciešamības gadījumā
pieņemt lēmumus par atbilstošu korektīvo pasākumu veikšanu.
130. Darbības atbilstības kontroles funkcijas pamatuzdevums ir darbības atbilstības riska identificēšana,
novērtēšana un pārvaldīšana. Ar darbības atbilstības risku šajos noteikumos tiek apzīmēts risks, ka iestādei var
rasties zaudējumi vai tai var tikt uzlikti tiesiski pienākumi, vai pret to var tikt piemērotas sankcijas, vai var
pasliktināties tās reputācija, jo iestāde neievēro vai pārkāpj atbilstības likumus, noteikumus un standartus.
131. Iestāde darbības atbilstības kontroles funkcijas veikšanu organizē atbilstoši tās lielumam un darbības
specifikai, uzticot darbības atbilstības kontroles funkciju vienai vai vairākām struktūrvienībām (tālāk tekstā katra
atsevišķi vai visas kopā – darbības atbilstības kontroles struktūrvienība) un nodrošinot, ka darbības atbilstības
kontroles struktūrvienības pienākumi un loma ir dokumentēta un iestādē ir nozīmēti par darbības atbilstības kontroli
atbildīgie darbinieki.
132. Iestādes valde, sadarbojoties ar darbības atbilstības kontroles struktūrvienību:
132.1. vismaz reizi gadā identificē un novērtē svarīgākās darbības atbilstības problēmas un izstrādā plānus to
novēršanai;
132.2. vismaz reizi gadā sniedz pārskatu iestādes padomei par darbības atbilstības risku, iekļaujot tajā
informāciju, kas ļauj iestādes padomei novērtēt darbības atbilstības riska pārvaldīšanas efektivitāti;
132.3. nekavējoties ziņo iestādes padomei par būtiskām darbības atbilstības problēmām, kuru dēļ iestādei var
24
/
27
Iekšējā audita funkcija
rasties zaudējumi vai tai var tikt uzlikti tiesiski pienākumi, vai pret to var tikt piemērotas sankcijas, vai var
pasliktināties tās reputācija.
133. Darbības atbilstības kontroles struktūrvienības pienākumos iekļauj:
133.1. darbības atbilstības riska identificēšanu, dokumentēšanu un novērtēšanu, t.sk. nodrošina, ka pirms
jaunas darbības sākšanas (t.sk. pirms jaunu finanšu pakalpojumu vai būtisku izmaiņu esošajos finanšu
pakalpojumos ieviešanas, procedūru ieviešanas, jaunu klientu vai sadarbības partneru apstiprināšanas) tiek
identificēts ar šo darbību saistītais darbības atbilstības risks un novērtēts, vai, veicot šo darbību, iestāde
ievēros atbilstības likumus, noteikumus un standartus;
133.2. darbības atbilstības riska pārvaldīšanas politikas un procedūru izstrādāšanu un dokumentēšanu, t.sk.
atbilstošu procedūru izstrādāšanu, kas nodrošina, ka atbilstības likumus, noteikumus un standartus ievēro visi
iestādes darbinieki;
133.3. darbības atbilstības riska pārvaldīšanas politikas un procedūru ievērošanas kontroli;
133.4. darbības atbilstības riska pārvaldīšanas politikas un procedūru regulāru pārskatīšanu un pilnveidošanu,
lai nodrošinātu to aktualitāti un atbilstību pārmaiņām iestādes darbībā un iestādes darbību ietekmējošajos
ārējos apstākļos;
133.5. iestādes padomes un valdes, kā arī atbilstošo struktūrvienību vadītāju regulāru informēšanu par
iestādes darbības atbilstības risku, darbības atbilstības problēmām, kas ietekmē vai var ietekmēt iestādes
spēju sasniegt tās mērķus, vēlamajiem un veiktajiem pasākumiem šo problēmu novēršanai, atbilstības
likumiem, noteikumiem un standartiem un izmaiņām tajos;
133.6. iespējamo izmaiņu atbilstības likumos, noteikumos un standartos ietekmes uz iestādes darbību
novērtēšanu;
133.7. konsultāciju un atbalsta sniegšanu iestādes darbiniekiem, lai nodrošinātu, ka tie savu amata pienākumu
izpildē ievēro atbilstības likumus, noteikumus un standartus.
134. Darbības atbilstības kontroles struktūrvienība veic darbību saskaņā ar iestādes padomes vai valdes
apstiprinātu darba plānu, kurā atspoguļo pārskata periodā veicamās darbības.
135. Iekšējā audita funkcijas pamatuzdevums ir veikt iekšējās kontroles sistēmas neatkarīgu uzraudzību, kā arī
tās pietiekamības un efektivitātes novērtēšanu, lai palīdzētu iestādes padomei, valdei un struktūrvienību vadītājiem
efektīvāk pildīt savas funkcijas.
136. Iestāde organizē iekšējā audita funkcijas veikšanu atbilstoši tās lielumam un darbības specifikai, nodrošinot,
ka iekšējā audita pienākumi un loma ir dokumentēta. Iestāde nodrošina par iekšējā audita funkciju veikšanu atbildīgo
darbinieku iecelšanu.
137. Iestāde nodrošina, ka iekšējā audita funkcija ir neatkarīga no darbībām, kuru efektivitātes un rezultātu
novērtēšana ietilpst tās pienākumos.
138. Iekšējā audita funkcijas pienākumos iekļauj:
138.1. iestādes darbības efektivitātes un rezultātu novērtēšanu;
138.2. visu iestādes darbības veidu un struktūrvienību, t.sk. ārpakalpojumā nodoto funkciju, darbības
atbilstības stratēģijai, plāniem, politikām un procedūrām novērtēšanu, t.sk. iestādes darbības risku pārvaldības
jomā, ņemot vērā risku kontroles funkcijas un risku komitejas, ja tāda izveidota, sniegto novērtējumu par
faktisko risku atbilstību risku līmeņiem, kādus iestāde vēlas uzņemties;
138.3. iestādē esošo politiku un procedūru atbilstības regulējošajām un citām normatīvo aktu prasībām, 
25
/
27
138.3. iestādē esošo politiku un procedūru atbilstības regulējošajām un citām normatīvo aktu prasībām,
iestādes risku stratēģijai un iestādes darbības stratēģijai, kā arī atbilstošajiem iestādes padomes un valdes
lēmumiem pārbaudi;
138.4. iestādes kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesa pārbaudi, t.sk. tā efektivitātes, pilnīguma un
atbilstības iestādes darbībai novērtēšanu;
138.5. risku kontroles funkcijas un darbības atbilstības kontroles funkcijas efektivitātes novērtēšanu, t.sk. šo
funkciju darbībā izmantoto metožu kvalitātes novērtēšanu un sasniegto rezultātu pietiekamības izvērtēšanu;
138.6. grāmatvedības sistēmas pārbaudi;
138.7. informācijas sistēmu novērtēšanu;
138.8. iekšējās kontroles procedūru darbības pārbaudi;
138.9. finansiālās informācijas ticamības un pilnības pārbaudi, kā arī to līdzekļu pārbaudi, ar kuru palīdzību šī
informācija tiek identificēta, mērīta, klasificēta un sniegta;
138.10. speciālo pārbaužu un izmeklēšanas veikšanu.
139. Iekšējā audita funkcijas vadītāja iecelšanas amatā un atcelšanas no amata kārtība nodrošina, ka iekšējā
audita funkcijas vadītājs lēmumu pieņemšanā un rīcībā ir neatkarīgs no iestādes valdes un ir skaidri norādīti viņa
pienākumi, pilnvaras un pārskatu sniegšanas kārtība.
140. Iekšējā audita funkcija darbojas saskaņā ar padomes ikgadēji noteikto darbības plānu, kurā atspoguļo:
140.1. pārskata periodā pārbaudāmās darbības jomas, pārbaužu regularitāti un pārbaužu veikšanai
nepieciešamos resursus;
140.2. risku noteikšanas un novērtēšanas metodes pārbaudāmajām darbības jomām, kā arī risku kontroles
procedūru novērtēšanas kritērijus, t.sk. paredz, ka tiek izmantota uz risku balstīta pieeja;
140.3. pārbaužu rezultātu dokumentēšanas prasības;
140.4. kārtību, kādā pārbaužu rezultātus sniedz padomei un valdei, un ieteikumu īstenošanas pārbaudes
kārtību.
141. Iekšējā audita funkcija sagatavo ziņojumus par katras veiktās pārbaudes rezultātā atklātajiem faktiem un
iekšējās kontroles sistēmas trūkumiem, politiku un procedūru pārkāpumiem, nepietiekami identificētiem vai
pārvaldītiem riskiem un iesniedz ieteikumus atklāto problēmu risināšanai. Iekšējā audita funkcija nodrošina katras
veiktās pārbaudes rezultātā atklāto faktu, atzinumu un ieteikumu apspriešanu attiecīgajā vadības līmenī, kā arī seko
sniegto ieteikumu izpildei. Iekšējā audita funkcija vismaz reizi gadā sagatavo pārskatu par veiktajām pārbaudēm un
galvenajām atklātajām problēmām, izsakot viedokli par iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti.
XII sadaļa
Noslēguma jautājumi
142. Noteikumus ieteicams piemērot apdrošināšanas brokeru sabiedrībām, regulētā tirgus organizētājiem un
centrālajam vērtspapīru depozitārijam, ciktāl šie noteikumi ir attiecināmi uz to darbību.
(Grozīts ar FKTK 
08.02.2022.
 noteikumiem Nr. 13)
143. Ar šo noteikumu spēkā stāšanos spēku zaudē Komisijas 2012. gada 1. novembra normatīvie noteikumi Nr.
233 "Iekšējās kontroles sistēmas izveides normatīvie noteikumi".
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām un citiem starptautiskajiem dokumentiem 
26
/
27
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
2006/48/EK
 par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
2006/49/EK
 par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla
pietiekamību;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
2013/36/ES
 par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un
ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 
2002/87/EK
 un atceļ Direktīvas
2006/48/EK
 un 
2006/49/EK
;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
2004/39/EK
 par finanšu instrumentu tirgiem;
5) Eiropas Komisijas Direktīvas 
2006/73/EK
, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2004/39/EK
attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām
minētās direktīvas mērķiem;
6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu
2002/92/ES
 un Direktīvu 
2011/61/ES
 (pārstrādātā versija);
7) Eiropas Banku iestādes dokumenta "Pamatnostādnes par iekšējo pārvaldību" 
("EBA Guidelines on internal
governance", EBA/GL/2017/11
);
8) Bāzeles Banku uzraudzības komitejas dokumenta "Korporatīvās pārvaldības principi bankām" (
"Corporate
governance principles for banks", July 2015
);
9) Eiropas Banku iestādes dokumenta "Pamatnostādnes par iestāžu spriedzes testiem" (
"EBA Guidelines on
institutions' stress testing", EBA/GL/2018/04
);
10) Eiropas Banku iestādes dokumenta "Pamatnostādnes par atalgojuma politiku un praksi saistībā ar banku
mazumtirdzniecības produktu pārdošanu un pakalpojumu sniegšanu" (
"EBA Guidelines on remuneration policies and
practices related to the sale and provision of retail banking products and services", EBA/GL/2016/06
);
11) Eiropas Banku iestādes dokumenta "Pamatnostādnes par produktu pārraudzības un pārvaldības pasākumiem
banku mazumtirdzniecības produktiem" (
"EBA Guidelines on product oversight and governance arrangements for
retail banking products", EBA/GL/2015/18
).
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja 
S. Purgaile
27
/
27