Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 78 (2465),
22.05.2001., "Ziņotājs", 12,
21.06.2001.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
03.05.2001.
Stājas spēkā: 
01.01.2002.
Attēlotā redakcija:
 18.07.2018. - ...
Grozījumi:
22.01.2004. likums / LV, 19 (2967), 05.02.2004. / Stājas spēkā 19.02.2004.
29.03.2007. likums / LV, 62 (3638), 17.04.2007. / Stājas spēkā 01.05.2007.
12.06.2008. likums / LV, 98 (3882), 27.06.2008. / Stājas spēkā 29.06.2008.
29.01.2009. likums / LV, 27 (4013), 18.02.2009. / Stājas spēkā 04.03.2009.
11.02.2010. likums / LV, 32 (4224), 25.02.2010. / Stājas spēkā 31.03.2010.
03.06.2010. likums / LV, 99 (4291), 22.06.2010. / Stājas spēkā 06.07.2010.
03.03.2011. likums / LV, 46 (4444), 23.03.2011. / Stājas spēkā 06.04.2011.
22.03.2012. likums / LV, 56 (4659), 11.04.2012. / Stājas spēkā 25.04.2012.
18.04.2013. likums / LV, 87 (4893), 08.05.2013. / Stājas spēkā 22.05.2013.
09.07.2013. likums / LV, 142 (4948), 24.07.2013. / Stājas spēkā 07.08.2013.
12.09.2013. likums / LV, 188 (4994), 26.09.2013. / Stājas spēkā 01.01.2014.
29.10.2015. likums / LV, 227 (5545), 19.11.2015. / Stājas spēkā 01.01.2016.
15.12.2016. likums / LV, 254 (5826), 29.12.2016. / Stājas spēkā 01.01.2017.
19.04.2018. likums / LV, 90 (6176), 09.05.2018. / Stājas spēkā 23.05.2018.
21.06.2018. likums / LV, 132 (6218), 04.07.2018. / Stājas spēkā 18.07.2018.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Revīzijas pakalpojumu likums
(Likuma nosaukums 
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi
1.pants. Likumā lietotie termini
(1) Likumā ir lietoti šādi termini:
1)
 atzinums 
— zvērināta revidenta ziņojuma neatņemama daļa, kurā skaidri izteikts viedoklis par to, vai gada
pārskatā, arī konsolidētajā gada pārskatā, ietvertie finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par
attiecīgā klienta finansiālo stāvokli, peļņu vai zaudējumiem un naudas plūsmu saskaņā ar attiecīgajiem finanšu
pārskatu sagatavošanas principiem (standartiem) un atbilst normatīvajiem aktiem. Var būt atzinums bez
iebildēm, atzinums ar iebildēm un negatīvs atzinums;
2) 
revīzijas darba dokumenti
 — materiāli, kuri sagatavoti zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai vai kurus sagatavo, iegūst un saglabā zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrība un kuri ir saistīti ar revīzijas pakalpojumu sniegšanu. Revīzijas darba dokumenti var būt
sagatavoti papīra formā, elektroniskos datu nesējos vai citā veidā [piemēram, dokumenti, kuros ietverto
informāciju veido attēls vai skaņa un kuri uztverami un izmantojami ar attiecīgu iekārtu palīdzību (audiovizuālie
un kinematogrāfiskie dokumenti, fotogrāfijas un skaņu dokumenti)];
3)
 finanšu institūcija
 — kredītiestāde, ieguldījumu pārvaldes sabiedrība, alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldnieks, apdrošināšanas sabiedrība, nedalībvalsts apdrošinātāja filiāle, pārapdrošināšanas sabiedrība,
1
/
42
nedalībvalsts pārapdrošinātāja filiāle vai privātais pensiju fonds, kas sniedz finanšu, apdrošināšanas vai
pārapdrošināšanas pakalpojumus;
4) 
klients
 — komersants, valsts vai pašvaldības institūcija, biedrība vai nodibinājums, vai jebkura cita persona,
kas saskaņā ar šo likumu saņem revīzijas pakalpojumu;
5)
 (izslēgts ar 
19.04.2018
. likumu)
;
6) 
pašnodarbināta persona
 — fiziskā persona, kas darba ienākumus gūst patstāvīgi, neiesaistoties darba
līguma attiecībās ar darba devēju kā algots darbinieks, un neieņem amatu, kas dod tiesības uz atlīdzību.
Fiziskā persona, kas ir personālsabiedrības biedrs (dalībnieks) un darba ienākumus gūst saskaņā ar šīs
personālsabiedrības un revīzijas uzdevuma devēja noslēgto līgumu, arī uzskatāma par pašnodarbinātu personu;
7) 
revidenta ziņojums
 — zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības atbildīgā zvērināta
revidenta sagatavots rakstveida dokuments par gada pārskata un par konsolidētā gada pārskata revīziju
(pārbaudi), kurā ietverta:
a) rindkopa, kurā identificēts klients (norādot klienta nosaukumu un veidu), kura gada pārskatā
(konsolidētajā gada pārskatā) ietvertie finanšu pārskati ir revidēti, norādot datumu un pārskata periodu, par
kuru gada pārskats (konsolidētais gada pārskats) ir sagatavots, un gada pārskata (konsolidētā gada
pārskata) sagatavošanā izmantotos normatīvos aktus un normatīvos noteikumus, kuri nosaka attiecīgā
klienta gada pārskata (konsolidētā gada pārskata) struktūru, apjomu, saturu un sagatavošanas kārtību
(Latvijas Republikas vai Eiropas Savienības normatīvie akti), kā arī iekļautas ziņas par klienta un zvērināta
revidenta atbildību,
b) veiktā revīzijas darba apjoma apraksts un atsauce uz revīzijā ievērotajiem revīzijas standartiem,
c) zvērināta revidenta atzinums vai paziņojums par atteikumu sniegt atzinumu,
d) norādījums uz visiem apstākļiem vai notikumiem, kuriem zvērināts revidents vēlas pievērst uzmanību, tos
uzsverot, bet nesniedzot atzinumu ar iebildēm, kā arī norādījums uz jebkādu būtisku nenoteiktību (ja tāda ir
konstatēta) saistībā ar notikumiem vai apstākļiem, kas var radīt nozīmīgas šaubas par klienta spēju turpināt
darbību,
e) zvērināta revidenta viedoklis par to, vai vadības ziņojums atbilst finanšu pārskatam, bet attiecīgos
gadījumos — vai konsolidētais ziņojums atbilst konsolidētajam finanšu pārskatam un vai minētais ziņojums
ir sagatavots saskaņā ar tā sagatavošanu reglamentējošā normatīvā akta prasībām,
f) zvērināta revidenta viedoklis par to, vai, ņemot vērā revīzijas laikā gūtās ziņas un izpratni par klientu un tā
darbības vidi, viņš vadības ziņojumā ir identificējis būtiskas neatbilstības, un norāde par jebkuru šādu būtisku
neatbilstību raksturu,
g) zvērināta revidenta viedoklis par to, vai kapitālsabiedrības (ja tās pārvedami vērtspapīri ir iekļauti
dalībvalstu regulētajā tirgū) paziņojumā par korporatīvo pārvaldību ir sniegta informācija saskaņā ar 
Finanšu
instrumentu tirgus likuma
 
56.
1
 panta
 pirmās daļas 3., 4., 6., 8. un 9.punktā, kā arī 
56.
2
 panta
 otrās daļas
5.punktā un trešajā daļā noteiktajām prasībām un vai ir iekļauta 
56.
2
 panta
 otrās daļas 1., 2., 3., 4., 7. un
8.punktā noteiktā informācija,
h) informācija par to, vai klients (ja klients ir tāda kapitālsabiedrība, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti
dalībvalsts regulētajā tirgū, kredītiestāde, apdrošināšanas sabiedrība akciju sabiedrības formā vai
pārapdrošināšanas sabiedrība akciju sabiedrības formā) ir sagatavojis nefinanšu paziņojumu, bet, ja
minētajam klientam ir jāsagatavo konsolidētais gada pārskats, — konsolidēto nefinanšu paziņojumu, un par
to, vai nefinanšu paziņojums (konsolidētais nefinanšu paziņojums) ir iekļauts vadības ziņojumā
(konsolidētajā vadības ziņojumā) vai sagatavots kā atsevišķa gada pārskata (konsolidētā gada pārskata)
sastāvdaļa, vai arī iekļauts minētās kapitālsabiedrības mātes sabiedrības sagatavotajā konsolidētajā
nefinanšu paziņojumā;
8) 
revīzijas pakalpojums 
ir:
a) normatīvajos aktos noteiktā klienta gada pārskata, arī konsolidētā gada pārskata, pārbaude (revīzija) un
revidenta ziņojuma sniegšana,
b) revīzijas uzdevuma veikšana pēc likumos noteiktā Komercreģistra iestādes, izmeklēšanas iestādes,
2
/
42
prokurora, tiesneša vai tiesas uzaicinājuma likumos noteiktajos gadījumos,
c) valsts un pašvaldību institūciju finanšu revīzija un revīzijas pārskata sagatavošana, kā arī atzinuma
sniegšana par saimnieciskā gada pārskatu,
d) citos normatīvajos aktos vai revīzijas pakalpojuma līgumā paredzēta revīzijas uzdevuma veikšana,
e) normatīvajos aktos noteiktā klienta gada pārskata ierobežotā pārbaude un pārbaudes ziņojuma
sniegšana;
9) 
revīzijas pārskats
 — zvērināta revidenta sagatavots dokuments par valsts vai pašvaldības institūcijas finanšu
revīzijas rezultātiem;
10)
 revīzijas uzdevums 
— klienta gada pārskata, arī konsolidētā gada pārskata, pārbaude, kā arī klienta
saimnieciskās darbības revīzija saskaņā ar likumu vai noslēgto līgumu;
11)
 
(izslēgts ar 
19.04.2018
. likumu)
;
12) 
Latvijā atzītie starptautiskie revīzijas standarti
 — Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas noteiktie
Starptautiskās grāmatvežu federācijas Starptautiskās revīzijas un apliecinājuma uzdevumu standartu padomes
izdotie starptautiskie revīzijas standarti, starptautiskie pārbaudes uzdevumu standarti, starptautiskie kvalitātes
kontroles standarti un ar tiem saistītie paziņojumi un standarti, ciktāl tie attiecas uz revīzijas pakalpojumiem;
12
1
) 
Latvijā atzītie starptautiskie publiskā sektora revīzijas standarti
 — valsts kontroliera noteiktie
starptautiskie standarti augstākajām revīzijas iestādēm;
13) 
revidentu komercsabiedrību tīkls
 — zvērinātu revidentu, zvērinātu revidentu komercsabiedrību, dalībvalstu
vai trešo valstu revidentu vai revidentu komercsabiedrību sadarbība, kuras mērķis ir ienākumu vai izmaksu
dalīšana, kopīga pārvalde vai kopīgs īpašums, kopīga kvalitātes nodrošināšanas politika un procedūras vai
kopīga saimnieciskās darbības stratēģija un kura paredz, ka šīs sadarbības partneri izmanto vienu un to pašu
komercsabiedrības firmu vai nozīmīgu šīs sadarbības partneru profesionālo resursu daļu;
14) 
trešā valsts
 — valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts un Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
14
1
) 
dalībvalsts
 — Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts;
15)
 trešās valsts revidents
 — fiziskā persona, kas saskaņā ar trešās valsts likumiem ir tiesīga veikt šajā valstī
reģistrētas komercsabiedrības gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi) un kas nav
dalībvalsts revidents;
16)
 trešās valsts revidentu komercsabiedrība
 — trešajā valstī reģistrēta jebkura veida komercsabiedrība, kas
saskaņā ar trešās valsts likumiem ir tiesīga veikt šajā valstī reģistrētas komercsabiedrības gada pārskata un
konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi) un kas nav dalībvalsts revidentu komercsabiedrība;
17) 
sabiedriskas nozīmes struktūras 
— finanšu institūcijas un komercsabiedrības, kuru pārvedami vērtspapīri
ir iekļauti dalībvalstu regulētajā tirgū;
18) 
dalībvalsts kompetentā institūcija
 — institūcija, kurai ar dalībvalsts normatīvajiem aktiem ir noteikta
atbildība par attiecīgās dalībvalsts revidentu un revidentu komercsabiedrību, kā arī to sniegto revīzijas
pakalpojumu uzraudzību un par kuru attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Eiropas Komisijai;
19) 
dalībvalsts revidents
 — fiziskā persona, kuru dalībvalsts, kas nav Latvijas Republika (turpmāk — cita
dalībvalsts), kompetentā institūcija ir apstiprinājusi par tiesīgu veikt šajā citā dalībvalstī reģistrētas
komercsabiedrības gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi);
20) 
dalībvalsts revidentu komercsabiedrība
 — citā dalībvalstī reģistrēta jebkura veida komercsabiedrība,
kuru šīs citas dalībvalsts kompetentā institūcija ir apstiprinājusi par tiesīgu veikt šajā citā dalībvalstī reģistrētas
komercsabiedrības gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi);
21) 
trešās valsts kompetentā institūcija
 — institūcija, kurai ar trešās valsts normatīvajiem aktiem ir piešķirta
kompetence veikt šīs trešās valsts revidentu un trešās valsts revidentu komercsabiedrību, kā arī to sniegto
revīzijas pakalpojumu uzraudzību;
3
/
42
22) 
valsts vai pašvaldības institūcija
 — valsts vai pašvaldības iestāde, atvasināta publiskā persona, kuru
pilnīgi vai daļēji finansē no valsts vai pašvaldības budžeta, kā arī valsts vai pašvaldības aģentūra.
(2) Likumā lietotais termins “starptautiskie grāmatvedības standarti” atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes
2002.gada 19.jūlija regulā Nr. 
1606/2002
 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu ietvertajai definīcijai.
(3) Likumā lietotais termins "saistītās puses" atbilst Eiropas Komisijas 2008.gada 3.novembra regulas (EK) Nr.
1126/2008
, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes regulu (EK) Nr. 
1606/2002
 pielikumā minētajam 24. SGS "Informācijas atklāšana par saistītajām pusēm"
lietotajam terminam.
(4) Ar likumā lietoto terminu "zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība, kura sniedz revīzijas
pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrām" saprot zvērinātu revidentu un zvērinātu revidentu komercsabiedrību,
kura ir sniegusi revīzijas pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrai vismaz reizi trijos gados pēc veiktās šā likuma
35.
1
 panta
 pirmajā daļā minētās revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles. Šis termins atbilst Eiropas Parlamenta un
Padomes 2014.gada 16.aprīļa regulā (ES) Nr. 
537/2014
 par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām
sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas lēmumu 
2005/909/EK
 (turpmāk — regula Nr. 
537/2014
)
lietotajam terminam "obligātais revidents un revīzijas uzņēmums, kas veic obligātās revīzijas sabiedriskas nozīmes
struktūrā".
(5) Likumā lietotie termini "ieguldījumu brokeru sabiedrība", "regulētā tirgus organizētājs" un "datu ziņošanas
pakalpojumu sniedzējs" atbilst 
Finanšu instrumentu tirgus likumā
 lietotajiem terminiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
12.06.2008.
, 
09.07.2013.
, 
29.10.2015.
, 
15.12.2016.
, 
19.04.2018.
 un
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
2.pants. Likuma mērķis un darbības joma
(1) Šā likuma mērķis ir regulēt tās personu profesionālās darbības tiesiskos pamatus, kura izpaužas kā revīzijas
pakalpojumi, un nodrošināt šo personu profesionālās darbības uzraudzību, lai sekmētu stabilu, drošu un uzticamu
revīzijas pakalpojumu tirgu un aizsargātu sabiedrības (kā gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu lietotājas)
kopējās intereses.
(2) Likums attiecas uz zvērinātiem revidentiem, zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, revīzijas pakalpojumu
saņēmējiem, sabiedriskas nozīmes struktūrām, kā arī kompetentajām iestādēm zvērinātu revidentu un zvērinātu
revidentu komercsabiedrību profesionālās darbības un sabiedriskas nozīmes struktūru uzraudzības jomā.
(3) Likums nosaka:
1) zvērināta revidenta sertifikāta un zvērinātu revidentu komercsabiedrības licences iegūšanas un reģistrēšanas
kārtību;
2) zvērinātu revidentu un zvērinātu revidentu komercsabiedrību neatkarības, objektivitātes un ētikas prasības,
profesionālās darbības noteikumus un atbildību par šajā likumā un regulā Nr. 
537/2014
 noteikto prasību
neievērošanu;
3) revīzijas pakalpojumu saņēmēju tiesības un pienākumus;
4) kompetentās iestādes zvērinātu revidentu un zvērinātu revidentu komercsabiedrību profesionālās darbības
uzraudzības jomā, šo iestāžu un institūciju pienākumus un tiesības;
5) sabiedriskas nozīmes struktūras revīzijas komitejas izveidošanas, darbības un uzraudzības tiesiskos
pamatus;
6) noteikumus regulas Nr. 
537/2014
 piemērošanas nodrošināšanai.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
3.pants. Zvērināti revidenti un zvērinātu revidentu komercsabiedrības
(1) Revīzijas pakalpojumus ir tiesīgi sniegt tikai zvērināti revidenti un zvērinātu revidentu komercsabiedrības, kas
atbilst šajā likumā noteiktajām prasībām.
4
/
42
(2) Zvērināts revidents var sniegt revīzijas pakalpojumus kā:
1) individuāls komersants;
2) zvērinātu revidentu komercsabiedrības darbinieks;
3) pašnodarbināta persona.
(3) Zvērinātu revidentu komercsabiedrība var būt jebkura veida komercsabiedrība.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
4.pants. Zvērināta revidenta statuss
(1) Fiziskā persona iegūst zvērināta revidenta statusu pēc tam, kad tā šajā likumā noteiktajā kārtībā ir nokārtojusi
zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenus, saņēmusi Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas izsniegtu zvērināta
revidenta sertifikātu un ierakstīta Zvērinātu revidentu reģistrā.
(2) Zvērināta revidenta statuss ir spēkā tikai zvērināta revidenta sertifikāta spēkā esamības laikā.
5.pants. Zvērinātu revidentu komercsabiedrības statuss
(1) Komercsabiedrība iegūst zvērinātu revidentu komercsabiedrības statusu pēc tam, kad tā šajā likumā noteiktajā
kārtībā saņēmusi Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas izsniegtu licenci un ierakstīta Zvērinātu revidentu
komercsabiedrību reģistrā.
(2) Zvērinātu revidentu komercsabiedrības statuss ir spēkā tikai licences spēkā esamības laikā.
II nodaļa 
Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija
6.pants. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas statuss, darbības mērķi un uzdevumi
(1) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija ir neatkarīga Latvijas zvērinātu revidentu profesionāla korporācija.
(2) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijā pēc profesionālās darbības principa ir apvienoti visi Latvijas zvērināti
revidenti un zvērinātu revidentu komercsabiedrības.
(3) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija uzrauga, lai zvērinātu revidentu profesionālā darbība revīzijas pakalpojumu
sniegšanas jomā atbilstu šā likuma, citu revīzijas pakalpojumu sniegšanu reglamentējošo normatīvo aktu, kā arī
profesionālo standartu un ētikas normu prasībām.
(4) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija:
1) pārstāv un aizstāv savu biedru intereses;
2) organizē zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenus;
3) lemj par sertifikāta izsniegšanu zvērinātam revidentam un licences izsniegšanu zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai;
4) kārto Zvērinātu revidentu reģistru un Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistru;
5) izskata zvērinātu revidentu un klientu strīdus pēc strīdā iesaistītās puses pieprasījuma;
6) organizē un uzrauga zvērinātu revidentu izglītības turpināšanu un profesionālās kvalifikācijas pilnveidošanu
5
/
42
Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas atzītā tālāk
izglītības procesā;
7) veic citus likumos un savos statūtos noteiktos uzdevumus.
(5) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas darbības finansēšanai tās biedri maksā ikgadēju biedra naudu
asociācijas kopsapulces noteiktajā apmērā.
(6) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija reizi gadā informē sabiedrību par savu darbību, arī par zvērinātiem
revidentiem piemērotajiem disciplinārsodiem, ciktāl to neierobežo likums. Minēto informāciju Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācija katru gadu līdz 31.martam ievieto savā mājaslapā, kā arī nosūta Finanšu ministrijai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008.
, 
22.03.2012.
, 
18.04.2013.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā
23.05.2018.
)
7.pants. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas pārvaldes institūcijas un pastāvīgās komitejas
(1) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas augstākā pārvaldes institūcija ir kopsapulce. Tā ievēlē Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācijas valdes priekšsēdētāju, valdes locekļus un izveido pastāvīgās komitejas.
(2) Pastāvīgās komitejas darbojas saskaņā ar Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas statūtiem un pilda
kopsapulces un valdes lēmumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
III nodaļa 
Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmeni
8.pants. Pretendentiem noteiktās prasības
Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenus var kārtot rīcībspējīga fiziskā persona, kura atbilst visām šajā pantā
minētajām prasībām:
1) ir sasniegusi 25 gadu vecumu;
2) ir Latvijas Republikā vai ārvalstīs ieguvusi augstāko izglītību ekonomikas, vadības vai finanšu jomā vai arī
ārvalstīs ieguvusi attiecīgās valsts revidenta kvalifikāciju. Lēmumu par ārvalstīs izsniegto attiecīgo izglītību
apliecinošo dokumentu atzīšanu, ievērojot 
Izglītības likumā
 noteikto kārtību, pieņem Latvijas Zvērinātu revidentu
asociācija;
3) prot latviešu valodu;
4) ir ieguvusi Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas atzītu vismaz triju gadu pieredzi klienta gada pārskatu
pārbaudē, kā arī finanšu revīzijā;
5) ir persona ar nevainojamu reputāciju (uz to neattiecas neviens no šā likuma 
9.pantā
 minētajiem apstākļiem).
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
9.pants. Personas, kuras nedrīkst būt par zvērinātiem revidentiem
Par zvērinātu revidentu nedrīkst būt persona, uz kuru attiecas vismaz viens no turpmāk šajā pantā minētajiem
apstākļiem, tas ir, persona:
1) kurai ir pasludināts fiziskās personas maksātnespējas process;
2) kura ir tiesājamais vai apsūdzētais krimināllietā par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu;
3) kura notiesāta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu (neatkarīgi no tā, vai persona tikusi atbrīvota no
soda izciešanas sakarā ar noilgumu, apžēlošanu vai amnestiju);
6
/
42
4) pret kuru krimināllieta par tīša noziedzīga nodarījuma izdarīšanu pārtraukta sakarā ar noilgumu, izlīgumu,
apžēlošanu vai amnestiju vai kurai sodāmība par šo noziedzīgo nodarījumu dzēsta vai noņemta;
5) kura atbrīvota no amata ar tiesas spriedumu krimināllietā;
6) kuras nodarbošanās ētisku apsvērumu dēļ nav savienojama ar zvērināta revidenta profesionālo darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.03.2012
. likumu, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
10.pants. Pretendentu pieteikumu iesniegšanas un izskatīšanas kārtība
(1) Pretendents iesniedz Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai pieteikumu zvērinātu revidentu kvalifikācijas
eksāmenu kārtošanai un citus dokumentus Ministru kabineta noteiktajā kārtībā.
(2) Pieteikumā pretendents apliecina savu atbilstību šā likuma 
8.panta
 prasībām un pievieno tam Ministru kabineta
noteiktos dokumentus.
(3) Pēc pieteikuma un tam pievienoto dokumentu saņemšanas Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija viena mēneša
laikā izskata pieteikumu un tam pievienotos dokumentus un pieņem lēmumu par pretendenta tiesībām kārtot zvērinātu
revidentu kvalifikācijas eksāmenus vai par atteikumu.
(4) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas lēmums paziņojams pretendentam rakstveidā.
(5) Ja pretendents saņēmis atteikumu tāpēc, ka pieteikums un tam pievienotie dokumenti nav pilnīgi vai neapliecina
atbilstību šā likuma 
8.panta
 prasībām, viņš var atkārtoti iesniegt Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai pieteikumu tikai
pēc attiecīgo trūkumu novēršanas, bet ne ātrāk kā pēc pusgada no atteikuma saņemšanas dienas. Atkārtotu
pieteikumu nevar iesniegt persona, kura nedrīkst būt par zvērinātu revidentu saskaņā ar 
9.pantu
, izņemot gadījumus,
kad vairs nepastāv apstākļi, kas neļauj šai personai būt par zvērinātu revidentu.
(6) Pretendentu pieteikumu izskatīšana notiek par maksu, kuras apmēru un maksāšanas kārtību nosaka Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācijas valde pēc saskaņošanas ar Finanšu ministriju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
11.pants. Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu vispārīgie noteikumi
(1) Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenos pārbauda, vai pretendentiem ir pietiekams teorētisko zināšanu
līmenis, kā arī spējas izmantot šīs zināšanas praksē, lai varētu pietiekami kvalitatīvi, ievērojot likumus un Latvijā
atzītos starptautiskos revīzijas standartus, veikt šā likuma 
2.pantā
 minēto profesionālo darbību.
(2) Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmeni tiek kārtoti rakstveidā latviešu valodā.
(3) Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu kārtošana notiek par maksu. Pretendents līdz eksāmenu sesijas
sākumam samaksā Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas noteikto dalībmaksu. Lēmumu par dalībmaksas apmēru un
maksāšanas kārtību pieņem Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas valde pēc saskaņošanas ar Finanšu ministriju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
12.pants. Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu organizēšana
(1) Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenus organizē un pieņem Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija.
(2) Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu nolikumu, norādot eksāmenu priekšmetu skaitu un nosaukumus,
priekšmetu programmas, eksāmenu komisijas veidošanas noteikumus, pretendentu pieteikumu pieņemšanas un
izskatīšanas, kā arī eksāmenu sagatavošanas, norises un vērtēšanas kārtību, apstiprina Latvijas Zvērinātu revidentu
asociācija pēc saskaņošanas ar Finanšu ministriju.
(3) Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu komisiju izveido Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija, par šīs
komisijas locekļiem pieaicinot zvērinātus revidentus, valsts akreditētu augstskolu pasniedzējus un citus ekspertus
eksāmenu priekšmetu jomā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
7
/
42
13.pants. Ārvalstīs iegūtās profesionālās kvalifikācijas atzīšana
Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija atzīst, ka tādas personas kvalifikācija, kura revidenta profesionālo kvalifikāciju
ir ieguvusi ārvalstī (Eiropas Savienības dalībvalstī, Eiropas Ekonomikas zonas valstī vai trešajā valstī), ir līdzvērtīga
zvērināta revidenta kvalifikācijai, un izsniedz šai personai zvērināta revidenta sertifikātu, ja šis ārvalsts revidents atbilst
visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:
1) ir iesniedzis atbilstoši 
Izglītības likumā
 noteiktajai kārtībai Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas atzītu
profesionālo kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, kas apstiprina, ka tā īpašnieks saskaņā ar attiecīgās ārvalsts
likumiem ir tiesīgs šajā valstī veikt profesionālu darbību, kuru atbilstoši Latvijas likumiem veic zvērināts
revidents;
2) ir nokārtojis to daļu no Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas organizēto zvērinātu revidentu kvalifikācijas
eksāmenu priekšmetiem, kuri ietver pretendentu zināšanu pārbaudi publiskajās tiesībās, 
Civillikumā
, darba
tiesībās un sociālās garantijas reglamentējošajos likumos, komercdarbības un maksātnespējas likumos un
nodokļu likumos;
3) 
(izslēgts ar 
03.06.2010
. likumu)
;
4) ir ierakstīts attiecīgā ārvalsts (Eiropas Savienības dalībvalsts, Eiropas Ekonomikas zonas valsts vai trešās
valsts) revidentu reģistrā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008.
, 
03.06.2010.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
14.pants. Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu saturs
Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu priekšmetu programmās ietverami jautājumi un uzdevumi, kas tieši
saistīti ar gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu pārbaudēm vai saistīti ar tām netieši, ciktāl tie attiecināmi uz
šādām pārbaudēm, un kas ļauj konstatēt pretendenta zināšanas šādās jomās:
1) revīzijas teorija un tehnika, starptautiskie revīzijas standarti;
2) gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu sagatavošana un analīze, grāmatvedības metodes un
novērtēšanas noteikumi;
3) finanšu un vadības grāmatvedība;
4) iekšējā revīzija;
5) publiskās tiesības, 
Civillikums
, darba tiesības un sociālās garantijas reglamentējošie likumi;
6) komercdarbības un maksātnespējas likumi;
7) nodokļu likumi;
8) informācijas sistēmas un datorsistēmas;
9) vispārējā un finanšu ekonomika;
10) komercdarbības riska pārvaldīšana un analīze;
11) finanšu vadības pamatprincipi;
12) matemātika un statistika;
13) starptautiskie grāmatvedības standarti;
14) profesionālā ētika un neatkarība.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
 un 
12.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2008.
)
8
/
42
15.pants. Zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu rezultātu paziņošanas kārtība
(1) Lēmumu par zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu rezultātiem Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija
pieņem ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc attiecīgā eksāmena datuma, pamatojoties uz zvērinātu revidentu
kvalifikācijas eksāmenu komisijas apstiprināto protokolu, un 10 dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas paziņo to
pretendentiem.
(2) Ja pretendents nav nokārtojis zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu, atkārtoti šo eksāmenu viņš var kārtot
kādā no nākamajām eksāmenu sesijām. Ja pretendents nav nokārtojis eksāmenu atkārtoti, lēmumu par šā
pretendenta turpmākajām iespējām kārtot eksāmenu pieņem Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija.
(3) Pretendenta zvērināta revidenta kvalifikācijas eksāmena darbs uzskatāms par ierobežotas pieejamības
informāciju un glabājams Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas arhīvā attiecīgā lietā.
(4) Pretendentam ir tiesības iepazīties ar sava zvērināta revidenta kvalifikācijas eksāmena darba vērtējumu un
iesniegt par to sūdzību atbildīgajai Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas pastāvīgajai komitejai viena mēneša laikā no
dienas, kad pretendents ir saņēmis zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu komisijas paziņojumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
IV nodaļa 
Zvērināta revidenta sertifikāta izsniegšanas, 
tā darbības apturēšanas un anulēšanas kārtība, 
Zvērinātu revidentu reģistrs
16.pants. Zvērināta revidenta sertifikāta izsniegšanas kārtība
(1) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija pieņem lēmumu un izsniedz zvērināta revidenta sertifikātu pretendentiem,
kuri ir nokārtojuši attiecīgos zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenus un pēc to nokārtošanas atkārtoti rakstveidā
apliecinājuši, ka uz viņiem neattiecas neviens no šā likuma 
9.pantā
 minētajiem apstākļiem, un nosaka zvērināta
revidenta zvēresta parakstīšanas un sertifikāta izsniegšanas dienu.
(2) Pirms zvērināta revidenta sertifikāta saņemšanas pretendenti, kuri vēlas būt par zvērinātiem revidentiem,
paraksta šāda zvēresta tekstu: "Zvēru ievērot Latvijas Republikas likumus, Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas
statūtus un godīgi pildīt savus pienākumus, apzinoties, ka par šā zvēresta laušanu man jāatbild sabiedrības un likuma
priekšā."
(3) Parakstītais zvērināta revidenta zvērests glabājas Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas arhīvā attiecīgā lietā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008
. likumu, kas stājas spēkā 
29.06.2008.
)
17.pants. Zvērināta revidenta sertifikāta darbības apturēšana
(1) Ja pēc zvērināta revidenta sertifikāta izsniegšanas atklājas, ka uz personu, kura ir saņēmusi šo sertifikātu,
attiecas kāds no šā likuma 
9.panta
 2. vai 6.punktā minētajiem apstākļiem, Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija uz
noteiktu laiku aptur zvērināta revidenta sertifikāta darbību.
(2) Zvērināta revidenta sertifikāta darbību aptur arī tām personām, kuras:
1) saskaņā ar šā likuma 
28.panta
 otro daļu ir iesniegušas iesniegumu uz noteiktu laiku apturēt zvērināta
revidenta sertifikāta darbību, norādot apturēšanas iemeslu un termiņu;
2) pārkāpušas šā likuma, 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma
,
Latvijā atzīto starptautisko revīzijas standartu, Latvijā atzīto starptautisko publiskā sektora revīzijas standartu,
zvērinātu revidentu profesionālo darbību reglamentējošo norādījumu prasības vai nav ievērojušas profesionālās
ētikas kodeksa normas.
(3) Sertifikāta darbības apturēšanas laikā zvērināts revidents nav tiesīgs slēgt jaunus līgumus par revīzijas
pakalpojumu sniegšanu, bet ir tiesīgs turpināt sniegt revīzijas pakalpojumus saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti pirms
sertifikāta darbības apturēšanas dienas. Ja zvērināts revidents sertifikāta darbības apturēšanas laikā turpina sniegt
9
/
42
revīzijas pakalpojumus saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti pirms sertifikāta darbības apturēšanas dienas, Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācija tās noteiktajā kārtībā nodrošina zvērināta revidenta profesionālās darbības uzraudzību
līdz to līgumu izpildei, kuri noslēgti pirms sertifikāta darbības apturēšanas dienas.
(4) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas lēmuma par zvērināta revidenta sertifikāta darbības apturēšanu
apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
22.03.2012.
, 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā
23.05.2018.
)
18.pants. Zvērināta revidenta sertifikāta anulēšana
(1) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija anulē zvērināta revidenta sertifikātu, ja pēc tā izsniegšanas atklājas, ka
uz personu, kura ir saņēmusi šo sertifikātu, attiecas kāds no šā likuma 
9.panta
 1., 3., 4. un 5.punktā minētajiem
apstākļiem vai ka šī persona ir sniegusi nepatiesas ziņas par šā likuma 
8. 
un 
9.pantā
 minētajiem apstākļiem.
(2) Zvērināta revidenta sertifikātu anulē arī tām personām, kuras:
1) saskaņā ar tiesas nolēmumu ir atzītas par rīcībnespējīgām vai ir mirušas;
2) atkārtoti pārkāpušas šā likuma vai citu zvērinātu revidentu profesionālo darbību reglamentējošo normatīvo
aktu un norādījumu, kā arī Latvijā atzīto starptautisko revīzijas standartu, Latvijā atzīto starptautisko publiskā
sektora revīzijas standartu prasības vai nav ievērojušas profesionālās ētikas kodeksa normas vai kuru izdarītais
pārkāpums vai uzlikto pienākumu nepildīšana nav savienojama ar zvērināta revidenta darbību;
3) būtiski pārkāpušas 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma
prasības;
4) ir iesniegušas iesniegumu par zvērināta revidenta sertifikāta anulēšanu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
22.03.2012.
, 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā
23.05.2018.
)
18.
1
 pants. Informēšana par zvērināta revidenta sertifikāta darbības apturēšanu un anulēšanu
(1) Ja zvērināta revidenta sertifikāta darbība ir apturēta vai zvērināta revidenta sertifikāts anulēts personai, kas
vienlaikus ir arī citas dalībvalsts reģistrā ierakstīts revidents, kurš ir tiesīgs veikt šajā dalībvalstī reģistrētu
komercsabiedrību gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu revīziju (pārbaudi), Latvijas Zvērinātu revidentu
asociācija par attiecīgo faktu piecu darbdienu laikā rakstveidā informē Finanšu ministriju, norādot sertifikāta darbības
apturēšanas termiņu un iemeslu vai sertifikāta anulēšanas iemeslu.
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju Finanšu ministrija ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā nosūta attiecīgās
dalībvalsts kompetentajai institūcijai revīzijas jomā.
(
29.01.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.03.2009.
)
19.pants. Zvērinātu revidentu reģistrs
(1) Zvērināti revidenti tiek ierakstīti Zvērinātu revidentu reģistrā, kuru kārto un regulāri atjauno Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācija.
(2) Reģistrā par zvērinātu revidentu ieraksta šādas ziņas:
1) vārdu un uzvārdu;
2) prakses vietas adresi, tālruņa numuru, elektroniskā pasta adresi un norādi uz mājaslapas adresi, ja tāda ir;
3) sertifikāta numuru;
4) sertifikāta izsniegšanas, tā darbības apturēšanas vai anulēšanas laiku un pamatu;
5) zvērinātu revidentu komercsabiedrības firmu (ar norādi uz komersanta veidu), juridisko adresi un reģistrācijas
10
/
42
numuru komercreģistrā, ja zvērināts revidents ir darba attiecībās ar šo komercsabiedrību vai ir tās biedrs,
akcionārs vai dalībnieks;
6) ja zvērināts revidents vienlaikus ir ārvalsts revidents, norāda arī tās ārvalsts reģistru, kurā revidents ir
ierakstīts, un reģistrācijas numuru, ja attiecīgās ārvalsts likums paredz revidenta ierakstīšanu reģistrā.
(3) Ja mainās kādas no šā panta otrās daļas 1., 2., 5. un 6.punktā minētajām ziņām, zvērināts revidents divu
nedēļu laikā iesniedz attiecīgu paziņojumu Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai. Paziņojumu zvērināts revidents
apliecina ar parakstu.
(3
1
) Zvērinātu revidentu reģistrā norāda, ka par zvērinātu revidentu sertificēšanu, darbības uzraudzību, revīzijas
pakalpojumu kvalitātes kontroli, disciplinārlietu ierosināšanu, izskatīšanu, izmeklēšanu un disciplinārsodu piemērošanu
ir atbildīga Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija, un norāda tās juridisko adresi. Papildus norāda, ka Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācijas valstisko uzraudzību veic Finanšu ministrija, un norāda tās adresi.
(3
2
) Zvērinātu revidentu reģistru kārto latviešu valodā. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija var papildus kārtot
reģistru arī kādā citā Eiropas Savienības dalībvalsts oficiālajā valodā. Šādā gadījumā reģistrā norāda, vai tulkojums ir
vai nav apliecināts.
(4) Zvērinātu revidentu reģistrs ir publisks, un ikvienai personai ir tiesības ar to iepazīties. Zvērinātu revidentu
reģistra informāciju kārto un glabā elektroniski, un tā ir pieejama Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas mājaslapā.
Finanšu ministrija savā mājaslapā internetā iekļauj norādi uz Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas mājaslapu, kurā
šis reģistrs ir pieejams.
(5) 
(Izslēgta ar 
03.06.2010
. likumu)
(6) 
(Izslēgta ar 
03.06.2010
. likumu)
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008.
, 
29.01.2009.
, 
03.06.2010.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
V nodaļa 
Zvērinātu revidentu komercsabiedrību licencēšanas noteikumi, 
Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistrs
20.pants. Zvērinātu revidentu komercsabiedrību licencēšana
(1) Zvērinātu revidentu komercsabiedrībai ir tiesības uzsākt revīzijas pakalpojumu sniegšanu tikai pēc tam, kad
saņemta Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas izsniegta licence.
(2) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija izsniedz zvērinātu revidentu komercsabiedrībai beztermiņa licenci.
21.pants. Licences izsniegšanas kritēriji
(1) Zvērinātu revidentu komercsabiedrības licence izsniedzama komercsabiedrībai, kas ir ierakstīta Latvijas
Republikas Uzņēmumu reģistra vestajā komercreģistrā.
(2) Par zvērinātu revidentu pilnsabiedrības biedru un komandītsabiedrības komplimentāru var būt tikai zvērināti
revidenti vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības, vai dalībvalstu revidenti, vai dalībvalstu revidentu
komercsabiedrības.
(3) Zvērinātu revidentu kapitālsabiedrībā vairāk par 50 procentiem balsstiesīgo kapitāla daļu vai balsstiesīgo akciju
pieder zvērinātiem revidentiem vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, vai dalībvalstu revidentiem, vai dalībvalstu
revidentu komercsabiedrībām.
(4) Zvērinātu revidentu kapitālsabiedrībā ne mazāk par 75 procentiem valdes locekļu ir zvērināti revidenti vai
dalībvalstu revidenti.
(5) Ja zvērinātu revidentu komercsabiedrība ir akciju sabiedrība, tā drīkst izlaist tikai vārda akcijas.
11
/
42
(6) Zvērinātu revidentu komercsabiedrības darba organizācija un resursu plānošanas, dokumentu pārvaldības,
reģistru un lietu veidošanas kārtība atbilst prasībām, kuras minētas Ministru kabineta noteikumos, kas izdoti uz šā
likuma 
31.
1
 panta
 pamata.
(7) Personām, kuras zvērinātu revidentu komercsabiedrības vārdā sniedz revidenta ziņojumu par klienta gada
pārskatu pārbaudi, ko nosaka likumi, kā arī sniedz revīzijas pārskatu par valsts vai pašvaldību institūciju finanšu
revīziju, ir jābūt zvērinātiem revidentiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
12.06.2008.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
 Sk.
Pārejas noteikumu 15. punktu)
21.
1
 pants. Citas dalībvalsts reģistrā ierakstītas revidentu komerc
sabiedrības licences atzīšana
(1) Atkāpjoties no šā likuma 
3.panta
 pirmās daļas, citas dalībvalsts reģistrā ierakstītai revidentu komercsabiedrībai
ir tiesības sniegt revīzijas pakalpojumus Latvijas Republikā, ja Finanšu ministrija to atzinusi par līdzvērtīgu zvērinātu
revidentu komercsabiedrībai, tai izsniegta zvērinātu revidentu komercsabiedrības licence un šī komercsabiedrība ir
ierakstīta zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistrā.
(2) Finanšu ministrija atzinumu sagatavo, ja ir saņemts:
1) citas dalībvalsts reģistrā ierakstītas revidentu komercsabiedrības licences saņemšanas (reģistrācijas)
iesniegums, kurā iekļauts arī apliecinājums, ka personām, kuras minētās komercsabiedrības vārdā sniegs
revidenta ziņojumu par klienta gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu revīziju (pārbaudi), ir izsniegts citas
dalībvalsts revidenta sertifikāts un ka šo personu profesionālā kvalifikācija ir atzīta šā likuma 
13.pantā
 noteiktajā
kārtībā;
2) attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes izdots dokuments par to, ka šī revidentu komercsabiedrība ir
ierakstīta šīs dalībvalsts attiecīgajā revidentu komercsabiedrību reģistrā.
(3) Piecu darbdienu laikā pēc šā panta otrajā daļā minēto dokumentu saņemšanas Finanšu ministrija tos izskata
un elektroniski informē citas dalībvalsts reģistrā ierakstīto revidentu komercsabiedrību attiecīgi par to, ka:
1) zvērinātu revidentu komercsabiedrības licence vai motivēts atteikums tiks izsniegts (nosūtīts) 30 dienu laikā;
2) nav iesniegts šā panta otrās daļas 2.punktā minētais dokuments un ka zvērinātu revidentu
komercsabiedrības licence vai motivēts atteikums tiks izsniegts (nosūtīts) šīs daļas 
1.punktā
 minētajā termiņā
tikai pēc visas šā panta otrajā daļā minētās informācijas saņemšanas.
(4) Ja ir saņemta visa šā panta otrajā daļā minētā informācija, Finanšu ministrija 30 dienu laikā izskata minētos
dokumentus un sagatavo atzinumu par citas dalībvalsts reģistrā ierakstītas revidentu komercsabiedrības atzīšanu par
līdzvērtīgu zvērinātu revidentu komercsabiedrībai.
(5) Finanšu ministrija, ja nepieciešams, sadarbojas ar attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi, lai noskaidrotu ar
šā panta otrajā daļā minēto informāciju saistītos apstākļus.
(6) Ja tiek atzīts, ka citas dalībvalsts reģistrā ierakstīta revidentu komercsabiedrība ir līdzvērtīga zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai, Finanšu ministrija sagatavo un piecu darbdienu laikā nosūta atzinumu:
1) šai komercsabiedrībai;
2) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai.
(7) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija izsniedz zvērinātu revidentu komercsabiedrības licenci citas dalībvalsts
reģistrā ierakstītajai revidentu komercsabiedrībai un ieraksta to zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistrā,
pamatojoties uz Finanšu ministrijas atzinumu, un vienlaikus par to informē Finanšu ministriju.
(8) Finanšu ministrija piecu darbdienu laikā pēc šā panta septītajā daļā minētās informācijas saņemšanas informē
attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par šīs citas dalībvalsts reģistrā ierakstītās revidentu komercsabiedrības
ierakstīšanu zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistrā.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
12
/
42
22.pants. Licences izsniegšanas kārtība
(1) Lai saņemtu licenci, tās pieprasītājs — zvērinātu revidentu komercsabiedrība — iesniedz Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācijai licences pieteikumu un citus Ministru kabineta noteiktos dokumentus. Dokumentu iesniegšanas
kārtību nosaka Ministru kabinets.
(1
1
) Piecu darbdienu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā pieteikuma un dokumentu saņemšanas Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācija informē pieprasītāju — zvērinātu revidentu komercsabiedrību:
1) par to, ka zvērinātu revidentu komercsabiedrības licence vai motivēts rakstveida atteikums pieprasītājam —
zvērinātu revidentu komercsabiedrībai — tiks izsniegts šā panta otrajā daļā minētajā termiņā (norādot konkrētu
datumu);
2) par kārtību, kādā apstrīdams motivēts rakstveida atteikums izsniegt zvērinātu revidentu komercsabiedrības
licenci.
(1
2
) Ja termiņā, kas noteikts atbilstoši šā panta 1.
1
 daļas 1.punktam, Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija
nepaziņo licences pieprasītājam — zvērinātu revidentu komercsabiedrībai — savu lēmumu par zvērinātu revidentu
komercsabiedrības licences izsniegšanu vai neizsniedz zvērinātu revidentu komercsabiedrības licenci vai motivētu
rakstveida atteikumu to izsniegt, uzskatāms, ka Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija ir izsniegusi zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai zvērinātu revidentu komercsabiedrības licenci, piemērojot 
Brīvas pakalpojumu sniegšanas likumā
minēto noklusējumu.
(1
3
) Piecu darbdienu laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā pieteikuma un dokumentu saņemšanas Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācija informē pieprasītāju — zvērinātu revidentu komercsabiedrību:
1) par nepilnīgi aizpildītu pieteikumu un neiesniegtajiem Ministru kabineta noteiktajiem dokumentiem;
2) par to, ka zvērinātu revidentu komercsabiedrības licence vai motivēts rakstveida atteikums tiks izsniegts šā
panta otrajā daļā minētajā termiņā tikai pēc visas normatīvajos aktos noteiktās informācijas saņemšanas.
(1
4
) Ja Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija nepaziņo licences pieprasītājam — zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai — šā panta 1.
3
 daļas 1. un 2.punktā minēto informāciju, uzskatāms, ka Latvijas Zvērinātu revidentu
asociācija ir izsniegusi zvērinātu revidentu komercsabiedrības licenci šā panta otrajā daļā minētajā termiņā, piemērojot
Brīvas pakalpojumu sniegšanas likumā
 minēto noklusējumu.
(2) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija izskata iesniegto licences pieteikumu un tam pievienotos dokumentus un
ne vēlāk kā 30 dienu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas pieprasītājam — zvērinātu revidentu komercsabiedrībai
izsniedz licenci vai motivētu rakstveida atteikumu. Ja Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija ir izsniegusi zvērinātu
revidentu komercsabiedrības licences pieprasītājam — zvērinātu revidentu komercsabiedrībai — motivētu rakstveida
atteikumu, zvērinātu revidentu komercsabiedrības licences pieprasītājs — zvērinātu revidentu komercsabiedrība — ir
tiesīgs no jauna iesniegt Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai šā panta pirmajā daļā minēto pieteikumu pēc
atteikumā minēto iemeslu novēršanas.
(3) 
(Izslēgta ar 
22.01.2004
. likumu.)
(4) Pirms licences saņemšanas zvērinātu revidentu komercsabiedrība samaksā Latvijas Zvērinātu revidentu
asociācijas valdes noteikto maksu. Maksas apmēru Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija saskaņo ar Finanšu
ministriju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
 un 
18.04.2013
. likumu, kas stājas spēkā 
22.05.2013.
)
23.pants. Licences darbības apturēšana un anulēšana
(1) Ja ir mainījies zvērinātu revidentu komercsabiedrības valdes locekļu sastāvs vai biedru, akcionāru vai dalībnieku
sastāvs, šī komercsabiedrība par attiecīgajām izmaiņām 30 dienu laikā no izmaiņu rašanās dienas rakstveidā paziņo
Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai.
(2) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija ir tiesīga anulēt zvērinātu revidentu komercsabiedrībai izsniegto licenci
šādos gadījumos:
13
/
42
1) licences saņemšanai sniegtās ziņas neatbilst patiesībai;
2) ir pārkāpti šā likuma 
21.pantā
 minētie nosacījumi;
3) komercsabiedrība nav uzsākusi revīzijas pakalpojumu sniegšanu 12 mēnešu laikā no licences saņemšanas
dienas;
4) komercsabiedrība ir pārtraukusi revīzijas pakalpojumu sniegšanu uz laiku, kas ilgāks par 12 mēnešiem;
5) komercsabiedrība būtiski pārkāpj citus šā likuma vai regulas Nr. 
537/2014
 noteikumus;
6) komercsabiedrība būtiski pārkāpj 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas
novēršanas likuma
, citu likumu vai normatīvo aktu prasības;
7) komercsabiedrība ir iesniegusi iesniegumu par licences anulēšanu.
(3) Ja Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija ir konstatējusi apstākļus, kas ļauj lemt par izsniegtās licences
anulēšanu, tā, izvērtējusi pārkāpuma raksturu, var pieņemt lēmumu par licences darbības apturēšanu, kuras termiņš
nevar būt ilgāks par sešiem mēnešiem.
(4) Licences darbības apturēšanas laikā zvērinātu revidentu komercsabiedrība nav tiesīga slēgt jaunus līgumus par
revīzijas pakalpojumu sniegšanu, bet ir tiesīga turpināt sniegt revīzijas pakalpojumus saskaņā ar līgumiem, kas
noslēgti pirms licences darbības apturēšanas dienas. Ja zvērinātu revidentu komercsabiedrība licences darbības
apturēšanas laikā turpina sniegt revīzijas pakalpojumus saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti pirms licences darbības
apturēšanas dienas, Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija tās noteiktajā kārtībā nodrošina zvērinātu revidentu
komercsabiedrības profesionālās darbības uzraudzību līdz to līgumu izpildei, kuri noslēgti pirms licences darbības
apturēšanas dienas.
(5) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija par licences darbības apturēšanu vai licences anulēšanu rakstveidā
paziņo Komercreģistra iestādei.
(5
1
) Ja licences darbība ir apturēta vai licence anulēta zvērinātu revidentu komercsabiedrībai, kas vienlaikus ir arī
citas dalībvalsts reģistrā ierakstīta revidentu komercsabiedrība, kura ir tiesīga veikt šajā dalībvalstī reģistrētu
komercsabiedrību gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu revīziju (pārbaudi), Latvijas Zvērinātu revidentu
asociācija par attiecīgo faktu piecu darbdienu laikā rakstveidā informē Finanšu ministriju, norādot licences darbības
apturēšanas termiņu un iemeslu vai licences anulēšanas iemeslu.
(5
2
) Šā panta 5.
1
 daļā minēto informāciju Finanšu ministrija ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā nosūta attiecīgās
dalībvalsts kompetentajai institūcijai revīzijas jomā.
(6) 
(Izslēgta ar 
22.01.2004
. likumu)
(7) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas lēmuma par zvērinātu revidentu komercsabiedrības licences darbības
apturēšanu apstrīdēšana vai pārsūdzēšana neaptur šā lēmuma darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
29.01.2009.
, 
22.03.2012.
, 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
23.05.2018.
)
24.pants. Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistrs
(1) Zvērinātu revidentu komercsabiedrības tiek ierakstītas Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistrā, kuru kārto
un regulāri atjauno Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija.
(2) Reģistrā par zvērinātu revidentu komercsabiedrību ieraksta šādas ziņas:
1) firmu (ar norādi uz komersanta veidu) un Komercreģistrā ierakstīto reģistrācijas numuru;
2) juridisko adresi, kontaktpersonu, tālruņa numuru, elektroniskā pasta adresi un norādi uz mājaslapas adresi,
ja tāda ir;
3) licences numuru;
14
/
42
4) licences izsniegšanas, tās darbības apturēšanas vai anulēšanas datumu un pamatu;
5) biedru (dalībnieku) vārdu, uzvārdu un zvērināta revidenta sertifikāta numuru, ja biedrs (dalībnieks) ir zvērināts
revidents, bet juridiskajām personām — firmu, Komercreģistrā ierakstīto reģistrācijas numuru un juridisko
adresi;
6) tā zvērināta revidenta vārdu, uzvārdu, prakses vietas adresi un zvērināta revidenta sertifikāta numuru, kurš
sniedz revīzijas pakalpojumus komercsabiedrības vārdā;
7) komercsabiedrības valdes un padomes (ja padome ir izveidota) locekļa vārdu, uzvārdu un zvērināta revidenta
sertifikāta numuru, ja valdes un padomes (ja padome ir izveidota) loceklis ir zvērināts revidents;
8) ja zvērinātu revidentu komercsabiedrība ir piederīga revidentu komercsabiedrību tīklam, ziņas par šā tīkla
sadarbības partneriem (ja šādas ziņas ir pieejamas) vai norādi, kur ir publiski pieejama informācija par tiem;
9) ja zvērinātu revidentu komercsabiedrība vienlaikus ir ārvalstī reģistrēta komercsabiedrība, kas saskaņā ar
ārvalsts likumiem ir tiesīga veikt šajā valstī reģistrētas komercsabiedrības gada pārskata un konsolidētā gada
pārskata revīziju (pārbaudi), norāda arī tās ārvalsts reģistru, kurā šī revidentu komercsabiedrība ir ierakstīta, un
reģistrācijas numuru (ja attiecīgās ārvalsts likums paredz revidentu komercsabiedrības ierakstīšanu reģistrā).
(3) Ja mainās kāda no šā panta otrās daļas 1., 2., 5., 6., 8. un 9.punktā minētajām ziņām, revidentu
komercsabiedrība divu nedēļu laikā iesniedz attiecīgu paziņojumu Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai. Ja mainās
kāda no šā panta otrās daļas 5. punktā minētajām ziņām attiecībā uz biedru (dalībnieku) vārdu, uzvārdu un zvērināta
revidenta sertifikāta numuru, kā arī 7. punktā minētajām ziņām, revidentu komercsabiedrība iesniedz attiecīgu
paziņojumu Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai šā likuma 
23.
 panta pirmajā daļā noteiktajā termiņā. Paziņojumu
iesniedz rakstveidā, un to paraksta amatpersona, kura rīkojas zvērinātu revidentu komercsabiedrības vārdā.
(3
1
) Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistrā norāda, ka par zvērinātu revidentu komercsabiedrību licencēšanu
un darbības uzraudzību ir atbildīga Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija, un norāda tās juridisko adresi. Papildus
norāda, ka Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas valstisko uzraudzību veic Finanšu ministrija, un norāda tās adresi.
(3
2
) Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistru kārto latviešu valodā. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija var
papildus kārtot reģistru arī kādā citā Eiropas Savienības dalībvalsts oficiālajā valodā. Šādā gadījumā reģistrā norāda,
vai tulkojums ir vai nav apliecināts.
(4) Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistrs ir publisks, un ikvienai personai ir tiesības ar to iepazīties.
Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistra informāciju kārto un glabā elektroniski, un tā ir pieejama Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācijas mājaslapā. Finanšu ministrija savā mājaslapā internetā iekļauj norādi uz Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācijas mājaslapu internetā, kurā šis reģistrs ir pieejams.
(5) 
(Izslēgta ar 
03.06.2010
. likumu)
(6) Zvērinātu revidentu komercsabiedrība tiek izslēgta no Zvērinātu revidentu komercsabiedrību reģistra, ja anulēta
tās licence, kā arī tad, ja šī komercsabiedrība ir izslēgta no komercreģistra.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008.
, 
29.01.2009.
, 
03.06.2010.
, 
22.03.2012.
, 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
.
likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
24.
1
 pants. Trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu komercsabiedrību reģistrs
(1) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija sadarbībā ar Finanšu ministriju kārto Trešo valstu revidentu un trešo valstu
revidentu komercsabiedrību reģistru. Reģistrā ieraksta trešo valstu revidentus un trešo valstu revidentu
komercsabiedrības, kas sniedz revidenta ziņojumu par tādas komercsabiedrības gada pārskatu vai konsolidēto gada
pārskatu, kura reģistrēta trešajā valstī (turpmāk šajā pantā — trešās valsts komercsabiedrība) un kuras pārvedami
vērtspapīri ir iekļauti Latvijas regulētajā tirgū. Reģistrā par trešās valsts revidentu un trešo valstu revidentu
komercsabiedrību ieraksta attiecīgi šā likuma 
19. 
un 
24.pantā
 norādītās ziņas. Gada pārskatiem un konsolidētajiem
gada pārskatiem, kurus revidējuši (pārbaudījuši) trešo valstu revidenti un trešo valstu revidentu komercsabiedrības, kas
nav iekļautas Trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu komercsabiedrību reģistrā, nav juridiska spēka.
(2) Trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu komercsabiedrību reģistrā neieraksta tādu trešās valsts revidentu
un revidentu komercsabiedrību, kas sniedz revidenta ziņojumu par tādas trešās valsts komercsabiedrības gada
pārskatu vai konsolidēto gada pārskatu, kura emitē tikai tādus parāda vērtspapīrus, kuri ir iekļauti kādas dalībvalsts
15
/
42
regulētajā tirgū un kuru viena vērtspapīra nominālvērtība emisijas dienā nav mazāka par 50 000 
euro
 (ja tie iekļauti
regulētajā tirgū līdz 2010.gada 31.decembrim) vai 100 000 
euro
 (ja tie iekļauti regulētajā tirgū, sākot ar 2011.gada
1.janvāri).
(3) Trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu komercsabiedrību reģistru kārto latviešu valodā. Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācija var papildus kārtot reģistru arī kādā citā Eiropas Savienības dalībvalsts oficiālajā valodā. Šādā
gadījumā reģistrā norāda, vai tulkojums ir vai nav apliecināts.
(4) Trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu komercsabiedrību reģistrs ir publisks, un ikvienai personai ir
tiesības ar to iepazīties. Šā reģistra informāciju kārto un glabā elektroniski, un tā ir pieejama Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācijas mājaslapā. Finanšu ministrija savā mājaslapā internetā iekļauj norādi uz Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācijas mājaslapu, kurā šis reģistrs ir pieejams.
(5) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija atjauno (aktualizē) Trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu
komercsabiedrību reģistrā iekļautās ziņas piecu darbdienu laikā, skaitot no dienas, kad saņemta rakstveida informācija
no reģistrā iekļauta trešās valsts revidenta vai trešās valsts revidentu komercsabiedrības par reģistrā iekļauto ziņu
izmaiņām.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.09.2013.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
24.
2
 pants. Trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu komercsabiedrību reģistrēšanas nosacījumi
(1) Trešās valsts revidentu vai trešās valsts revidentu komercsabiedrību ieraksta Trešo valstu revidentu un trešo
valstu revidentu komercsabiedrību reģistrā šā likuma 
24.
1
 pantā
 noteiktajā kārtībā tikai tad, ja ir saņemts Finanšu
ministrijas atzinums par to, ka izpildīti visi šajā panta daļā turpmāk minētie nosacījumi:
1) trešās valsts revidents ir persona, kurai ir nevainojama reputācija un kuras profesionālā kvalifikācija ir
līdzvērtīga zvērināta revidenta profesionālajai kvalifikācijai;
2) trešās valsts revidentu komercsabiedrības valdes locekļu vairākums ir personas, kuru profesionālā
kvalifikācija ir līdzvērtīga zvērināta revidenta profesionālajai kvalifikācijai un kurām ir nevainojama reputācija;
3) personām, kuras trešās valsts revidentu komercsabiedrības vārdā sniedz revidenta ziņojumu par šajā valstī
reģistrētas komercsabiedrības gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, ir nevainojama reputācija un šo
personu profesionālā kvalifikācija ir līdzvērtīga zvērināta revidenta profesionālajai kvalifikācijai;
4) trešajā valstī reģistrētu komercsabiedrību gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīzija (pārbaude) tiek
veikta saskaņā ar Latvijā atzītiem starptautiskajiem revīzijas standartiem vai līdzvērtīgiem starptautiskajiem
revīzijas standartiem un tiek ievērotas šajā likumā noteiktās neatkarības, objektivitātes un konfidencialitātes
prasības vai tām līdzvērtīgas trešās valsts prasības. Trešās valsts revidentu vai trešās valsts revidentu
komercsabiedrību atlīdzību, kas saņemta par revīzijas pakalpojumiem, neietekmē sniegtie papildu pakalpojumi
vai citi nosacījumi;
5) trešās valsts revidents vai trešās valsts revidentu komercsabiedrība savā mājaslapā internetā publicē
atklātības ziņojumu, kurā ietverta regulas Nr. 
537/2014
 13.pantā minētā informācija vai tai līdzvērtīga informācija.
(2) Finanšu ministrija sadarbībā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisiju atzinumu sagatavo, ja ir saņemts trešās
valsts revidenta vai trešās valsts revidentu komercsabiedrības aizpildīts reģistrācijas iesniegums. Reģistrācijas
iesnieguma veidlapas paraugu apstiprina Ministru kabinets. Pēc atzinuma sagatavošanas Finanšu ministrija
nekavējoties informē Eiropas Komisiju par šo atzinumu, norādot arī, vai ir izpildīti visi šā panta pirmajā daļā minētie
nosacījumi.
(3) Ministru kabinets nosaka šajā pantā minētā Finanšu ministrijas atzinuma veidlapas paraugu, tā sagatavošanas
un nosūtīšanas kārtību.
(4) Ja Eiropas Komisija trešās valsts uzraudzības, kvalitātes kontroles, izmeklēšanas un sodu piemērošanas
sistēmas ir atzinusi par līdzvērtīgām dalībvalstu uzraudzības, kvalitātes kontroles, izmeklēšanas un sodu
piemērošanas sistēmām, tad pēc šīs trešās valsts revidenta vai trešās valsts revidentu komercsabiedrības aizpildīta
reģistrācijas iesnieguma saņemšanas Finanšu ministrija sagatavo šajā pantā minēto atzinumu, nevērtējot, vai ir izpildīti
šā panta pirmajā daļā minētie nosacījumi.
(5) Finanšu ministrija, ja nepieciešams iegūt papildu informāciju par trešās valsts revidenta vai trešās valsts
16
/
42
revidentu komercsabiedrības sniegto revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles rezultātiem, ir tiesīga slēgt savstarpēju
vienošanos ar trešās valsts kompetento institūciju revīzijas jomā. Par savstarpējās vienošanās noslēgšanu Finanšu
ministrija nekavējoties informē Eiropas Komisiju.
(
29.01.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2010.
, 
22.03.2012.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2017.
)
24.
3
 pants. Reģistrā ierakstītu trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu komercsabiedrību revīzijas
pakalpojumu kvalitātes kontrole
Trešo valstu revidentu un trešo valstu revidentu komercsabiedrību reģistrā ierakstītu trešās valsts revidentu vai
trešās valsts revidentu komercsabiedrību pakļauj šā likuma 
35.
1
 pantā
 noteiktajai revīzijas pakalpojumu kvalitātes
kontrolei un šiem revidentiem un revidentu komercsabiedrībām piemēro šajā likumā noteikto disciplinārlietu
ierosināšanas, izskatīšanas, sodu, sankciju un uzraudzības pasākumu piemērošanas sistēmu.
(
29.01.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
VI nodaļa
Zvērināta revidenta neatkarība, objektivitāte un profesionālās ētikas prasības
(Nodaļas nosaukums 
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
25.pants. Zvērināta revidenta neatkarība un objektivitāte
(1) Zvērināts revidents (arī zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelts atbildīgais zvērināts revidents) savā
profesionālajā darbībā ir neatkarīgs un objektīvs.
(2) Valsts un pašvaldību institūcijas, tiesas, prokurori un pirmstiesas izmeklēšanas iestādes garantē zvērinātu
revidentu profesionālās darbības neatkarību. Lai garantētu zvērinātu revidentu profesionālās darbības neatkarību, ir
aizliegts:
1) iejaukties zvērinātu revidentu profesionālajā darbībā, ietekmēt vai iespaidot viņus;
2) pieprasīt no zvērinātiem revidentiem ziņas un paskaidrojumus, izņemot šā likuma 
27.
 panta pirmajā daļā un
33. pantā
 minētos gadījumus, kā arī nopratināt viņus kā lieciniekus par faktiem, kas viņiem kļuvuši zināmi,
sniedzot profesionālos pakalpojumus;
3) kontrolēt pasta, telegrāfa un cita veida korespondenci, kā arī dokumentus, kurus zvērināti revidenti saņēmuši,
sniedzot profesionālos pakalpojumus, izdarīt korespondences un dokumentu apskati un izņemšanu vai arī
izdarīt kratīšanu, lai atrastu un izņemtu korespondenci un dokumentus;
4) kontrolēt, arī izmantojot 3.punktā minētos procesuālos līdzekļus, zvērinātu revidentu profesionālo
pakalpojumu sniegšanai nepieciešamās informācijas sistēmas un sakaru līdzekļus, arī elektroniskos sakaru
līdzekļus, iegūt no tiem informāciju un iejaukties to darbībā;
5) pieprasīt no klientiem ziņas par zvērinātu revidentu sniegto profesionālo pakalpojumu saturu;
6) pakļaut zvērinātus revidentus jebkādām sankcijām vai draudiem sakarā ar profesionālajiem pakalpojumiem,
kurus viņi atbilstoši likumiem sniedz klientiem;
7) saukt zvērinātus revidentus pie jebkāda veida atbildības par rakstveidā vai mutvārdos izteiktiem
paziņojumiem, kurus viņi snieguši, likumīgi un labā ticībā pildot savus profesionālos pienākumus.
(3) Zvērinātu revidentu komercsabiedrības biedriem, akcionāriem vai dalībniekiem, vadītājam, valdes un padomes (ja
padome ir izveidota) locekļiem un citām personām ir aizliegts iejaukties zvērināta revidenta (arī zvērinātu revidentu
komercsabiedrības iecelta atbildīgā zvērināta revidenta) profesionālajā darbībā vai iespaidot viņu, lai ietekmētu šā
revidenta neatkarību un objektivitāti, viņa kā neatkarīga eksperta viedokli vai atzinumu.
(4) Par profesionālo darbību, kura izpaužas kā revīzijas pakalpojums, nav uzskatāma zvērināta revidenta nelikumīga
darbība klienta interesēs, kā arī viņa darbība klienta nelikumīga nodarījuma veicināšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.03.2007.
, 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
17
/
42
26.pants. Apstākļi, kuros ir apdraudēta zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības
neatkarība un objektivitāte
(1) Zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība ir tiesīga uzņemties gada pārskata un konsolidētā
gada pārskata revīziju tikai tad, ja netiek apdraudēta šajā revīzijā iesaistītā zvērināta revidenta, zvērinātu revidentu
komercsabiedrības iecelta atbildīgā zvērināta revidenta un zvērinātu revidentu komercsabiedrības, kā arī to pieaicināto
ekspertu vai lietpratēju un palīgu neatkarība un objektivitāte.
(2) Zvērināta revidenta, zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelta atbildīgā zvērināta revidenta un zvērinātu
revidentu komercsabiedrības, kā arī to pieaicināto ekspertu vai lietpratēju un palīgu neatkarība un objektivitāte ir
apdraudēta, ja kāda no minētajām personām ir tieši vai netieši ieinteresēta revīzijas iznākumā. Minēto personu
neatkarību un objektivitāti apdraud šādi apstākļi:
1) finansiālas saistības un līdzdalība klienta darījumos;
2) esošas vai pēdējo triju gadu laikā pastāvējušas darba attiecības ar klientu;
3) klienta vadības funkciju pildīšana;
4) zvērināta revidenta vai viņa laulātā, vai aizgādībā esoša bērna, vai cita radinieka, kuram vismaz gadu ar
zvērinātu revidentu ir kopīga saimniecība, atrašanās radniecībā vai svainībā līdz otrajai pakāpei ar klienta valdes
vai padomes locekli;
5) būtiska atkarība ieņēmumos no viena vai vairāku savstarpēji saistītu klientu apkalpošanas;
6) par revīzijas pakalpojumiem saņemtās atlīdzības atkarība no revīzijas iznākuma vai sniegtajiem papildu
pakalpojumiem;
7) dāvanu vai pakalpojumu, atlaižu vai citu labvēlīgu darījuma nosacījumu pieņemšana no klienta, izņemot
gadījumu, kad objektīva un informēta trešā persona varētu uzskatīt to vērtību par maznozīmīgu vai par tādu, kas
nerada nekādas sekas;
8) līdzdalība klienta (vai ar to saistītas komercsabiedrības) pamat
kapitālā vai iesaiste darījumos par klienta (vai
ar to saistītas komercsabiedrības) emitēto, garantēto vai citādi nodrošināto finanšu instrumentu iegūšanu. Šajā
punktā minētais neattiecas uz līdzdalību, kas pieder tikai netieši dažādās kolektīvo ieguldījumu shēmās
(piemēram, ieguldījumu fondos, alternatīvo ieguldījumu fondos, dzīvības apdrošināšanā, fondēto pensiju shēmas
līdzekļu ieguldījumu plānos vai privāto pensiju plānos).
(3) Zvērināta revidenta, zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelta atbildīgā zvērināta revidenta un zvērinātu
revidentu komercsabiedrības neatkarība un objektivitāte ir apdraudēta arī tad, ja vismaz viens no šā panta otrajā daļā
minētajiem apstākļiem attiecas uz:
1) revidentu komercsabiedrību tīkla, kuram ir piederīgs zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrība, sadarbības partneri;
2) zvērinātu revidentu komercsabiedrības biedru, akcionāru vai dalībnieku, vadītāju, izpildinstitūcijas locekli,
darbinieku vai jebkuru citu personu, kuras sniegtos pakalpojumus izmanto vai kuru tieši vai netieši kontrolē
zvērināts revidents, zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelts atbildīgais zvērināts revidents vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrība.
(4) Zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība nedrīkst veikt gada pārskata un konsolidētā gada
pārskata revīziju, ja pastāv risks, ka klients varētu būt ar zvērinātu revidentu vai zvērinātu revidentu komercsabiedrību
saistīta persona, vai risks, ka šī revīzija varētu būt saistīta ar zvērināta revidenta, zvērinātu revidentu komercsabiedrības
iecelta atbildīgā zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības savtīgām interesēm (klienta aizstāvību vai
iebiedēšanu saistībā ar līdzdalību klienta darījumos, finansiālām, civiltiesiskām, darba vai cita veida attiecībām starp
zvērinātu revidentu, zvērinātu revidentu komercsabiedrību, revidentu komercsabiedrību tīklu vai tādu šā panta trešajā
daļā minētu fizisko personu, kura varētu tieši vai netieši ietekmēt revīzijas rezultātu, un klientu), no kā objektīva un labi
informēta trešā persona varētu secināt, ka zvērināta revidenta, zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelta atbildīgā
zvērinātā revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības neatkarība ir apdraudēta.
(5) Zvērināta revidenta, zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelta atbildīgā zvērināta revidenta un zvērinātu
revidentu komercsabiedrības pienākums ir revīzijas darba dokumentos norādīt šā panta otrajā un trešajā daļā minētos 
18
/
42
apstākļus, ja tādi ir konstatēti, kā arī norādīt pasākumus, kas veikti, lai šos apstākļus novērstu.
(6) Šā likuma 
25.pantā
 un šajā pantā minētās zvērināta revidenta un zvērinātu revidentu komercsabiedrības
neatkarības prasības attiecas vismaz uz laikposmu, uz kuru attiecas klienta revidējamais (vai pārbaudāmais) gada
pārskats vai konsolidētais gada pārskats, un laikposmu, kurā zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrība sniedz revīzijas (vai pārbaudes) pakalpojumu.
(7) Ja laikposmā, uz kuru attiecas klienta gada pārskats, klientu reorganizē apvienošanas, sadalīšanas vai
pārveidošanas ceļā, zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība izvērtē, vai klienta reorganizācijas dēļ
nav radušies šā panta otrajā un trešajā daļā minētie apstākļi, kas varētu apdraudēt zvērināta revidenta vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrības neatkarību. Izvērtē arī jebkurus ar revīziju nesaistītus pakalpojumus, kuri sniegti
minētajam klientam pirms tā reorganizācijas un kuri varētu ietekmēt zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrības neatkarību un spēju turpināt šā klienta gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīziju pēc
datuma, kad stājās spēkā klienta reorganizācija.
(8) Ja zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība konstatē neatkarības apdraudējumu šā panta
septītajā daļā minēto iemeslu dēļ, zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai ir pienākums pēc
iespējas agrāk, bet ne vēlāk kā triju mēnešu laikā no konstatējuma dienas veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai
novērstu apstākļus, kas rada neatkarības apdraudējumu un var ietekmēt zvērināta revidenta objektivitāti.
(9) Zvērināts revidents, zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelts atbildīgais zvērināts revidents un zvērinātu
revidentu komercsabiedrība pirms gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīzijas līguma noslēgšanas ar klientu,
kā arī šajā līgumā paredzētā revīzijas pakalpojuma sniegšanas laikā novērtē un revīzijas darba dokumentos
nekavējoties norāda:
1) vai zvērināts revidents, zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelts atbildīgais zvērināts revidents un
zvērinātu revidentu komercsabiedrība atbilst šajā likumā noteiktajām neatkarības un objektivitātes prasībām;
2) vai ir zināms kāds no šā likuma 
25.pantā
 un šā panta otrajā un trešajā daļā minētajiem apstākļiem, kas
varētu izraisīt pamatotas šaubas par zvērināta revidenta, zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelta atbildīgā
zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības neatkarību un objektivitāti, un norāda pasākumus,
kas veikti, lai šos apstākļus novērstu;
3) vai pieaicinātie eksperti, lietpratēji vai palīgi ir pietiekami kompetenti konkrētā klienta gada pārskata vai
konsolidētā gada pārskata revīzijas veikšanai un vai šai revīzijai piesaistīto darbinieku un citu nepieciešamo
resursu daudzums ir pietiekams;
4) vai revīzijai plānotais laiks ir pietiekams, lai izpildītu klienta gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata
revīzijas līguma saistības, nepārkāpjot šā likuma un citu normatīvo aktu prasības;
5) zvērinātu revidentu komercsabiedrības gadījumā — vai ir izpildītas šā likuma 
31.panta
 prasības.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
27.pants. Konfidencialitātes prasības
(1) Zvērinātam revidentam ir aizliegts izpaust komercnoslēpumu, kuru viņš uzzinājis, pildot profesionālos
pienākumus. Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai aizliegts izmantot vai atklāt bez klienta
rakstveida piekrišanas komercnoslēpumu saturošu informāciju, izņemot šā panta otrajā daļā, šā likuma 
33.pantā
 un
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā
, kā arī likumā "
Par nodokļiem un
nodevām
" un regulā Nr. 
537/2014
 minētos gadījumus vai gadījumus, kad zvērinātam revidentam ir tiesības vai
pienākums to darīt saskaņā ar tiesas nolēmumu.
(2) Ja izbeigts klienta un zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības noslēgtais revīzijas
pakalpojumu līgums un klients noslēdzis revīzijas pakalpojumu līgumu ar citu zvērinātu revidentu vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrību, tad zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība, ar kuru izbeigts līgums, nodrošina
jaunajam zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībai (ar kuru noslēgts līgums) piekļuvi visai
attiecīgajai informācijai par klientu un tā gada pārskata un konsolidētā gada pārskata pēdējo revīziju.
(3) Šā panta pirmās daļas prasības uz zvērinātu revidentu un zvērinātu revidentu komercsabiedrību ir attiecināmas,
kamēr ir spēkā revīzijas pakalpojumu līgums ar klientu, kā arī pēc tam, kad šis līgums ir izbeigts.
(4) Neskarot šā panta pirmajā daļā minētos konfidencialitātes noteikumus, zvērināts revidents vai zvērinātu
19
/
42
revidentu komercsabiedrība, kas veic gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi) klientam, kurš ir
daļa no tāda koncerna, kura mātes sabiedrība atrodas trešajā valstī, ir tiesīgs nodot šajā trešajā valstī esošajam
minētā koncerna atbildīgajam revidentam vai atbildīgajai revidentu komercsabiedrībai savus sagatavotos revīzijas darba
dokumentus, ja šie dokumenti ir vajadzīgi koncerna konsolidētā gada pārskata revīzijai (pārbaudei). Šādā gadījumā uz
veikto personas datu apstrādi attiecas 
Fizisko personu datu aizsardzības likumā
 noteiktās datu subjekta tiesības
pieprasīt informāciju par datu apstrādi, tai skaitā par datu apstrādes mērķiem, datu saņēmējiem, iegūšanas avotiem,
tiesības piekļūt saviem datiem un pieprasīt to grozīšanu, iznīcināšanu, apstrādes pārtraukšanu vai aizliegšanu.
(5) Neskarot šā panta pirmajā daļā minētos konfidencialitātes noteikumus, zvērināts revidents vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrība, kas sniedz revīzijas pakalpojumu klientam, kura pārvedami vērtspapīri ir iekļauti trešās
valsts regulētajā tirgū vai kurš ir trešās valsts koncerna meitas sabiedrība, ir tiesīga nodot pēc šīs trešās valsts
kompetentās iestādes pieprasījuma tai sagatavotos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas attiecas uz
minētā klienta gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīziju, ievērojot šā likuma 
37.
4
 panta
 prasības.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā
23.05.2018.
)
VII nodaļa 
Zvērinātu revidentu un zvērinātu revidentu 
komercsabiedrību darbība, tiesības un pienākumi
28.pants. Zvērināta revidenta profesionālā darbība
(1) Zvērināts revidents revīzijas pakalpojumus sniedz atbilstoši šā likuma 
3.panta
 otrajā daļā minētajiem
noteikumiem, ievērojot Latvijā atzīto starptautisko revīzijas standartu prasības un profesionālās ētikas normas. Ja
klients ir sabiedriskas nozīmes struktūra, zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība ievēro arī regulā
Nr. 
537/2014
 noteiktās prasības gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu revīzijas veikšanai šajā sabiedriskas
nozīmes struktūrā.
(1
1
) Ja klients ir valsts vai pašvaldības institūcija, zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība
revīzijas pakalpojumus sniedz atbilstoši normatīvo aktu prasībām, ievērojot Valsts kontroles kā grupas revidenta
norādījumus, kā arī Latvijā atzītos starptautiskos publiskā sektora revīzijas standartus. Valsts kontrole kā grupas
revidents sniedz norādījumus zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībai līdz kārtējā gada
15.oktobrim.
(2) Zvērinātam revidentam, kas dažādu iemeslu dēļ ilgāk par vienu gadu nevar veikt savu profesionālo darbību, par to
ir jāpaziņo Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai un jāiesniedz iesniegums par zvērināta revidenta sertifikāta darbības
apturēšanu uz noteiktu laiku.
(3) Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrības ieceltam atbildīgajam zvērinātam revidentam ir
tiesības pieprasīt no klienta un klientam ir pienākums sniegt visas ziņas, dokumentus un paskaidrojumus, kas
vajadzīgi, lai revīzijas pakalpojums tiktu veikts atbilstoši šim likumam. Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu
komercsabiedrības ieceltam atbildīgajam zvērinātam revidentam ir tiesības pieaicināt ekspertus vai lietpratējus un
palīgus, iepriekš par to informējot klientu un uzņemoties atbildību par minēto personu veiktajām darbībām, kā arī
pārbaudīt klienta kustamo un nekustamo mantu (arī vērtspapīrus un naudu), prasības un saistības.
(4) Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai, sniedzot revīzijas pakalpojumus valsts vai
pašvaldības institūcijai, ir tiesības saņemt no Valsts kontroles tās rīcībā esošo no publiskajiem reģistriem un
datubāzēm iegūto informāciju, kas nepieciešama attiecīgās revīzijas mērķa sasniegšanai.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
 Sk. Pārejas
noteikumu 16. punktu)
28.
1
 pants. Gada pārskata ierobežotā pārbaude
(1) Zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība 
Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumā
noteikto gada pārskata ierobežoto pārbaudi veic atbilstoši šā likuma noteikumiem un ievērojot Latvijā atzīto
starptautisko revīzijas standartu — starptautisko pārbaudes uzdevumu standartu — prasības. Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācija nosaka kārtību, kurā ir iekļauts pasākumu kopums, tajā skaitā uzņēmumu ienākuma nodokļa
summu atbilstības pārbaudes metodika, kas jāveic zvērinātiem revidentiem un zvērinātu revidentu komercsabiedrībām,
lai izpildītu šīs daļas prasības.
20
/
42
(2) Pēc gada pārskata ierobežotās pārbaudes pabeigšanas zvērināts revidents sagatavo pārbaudes ziņojumu
saskaņā ar Latvijā atzīto starptautisko revīzijas standartu — starptautisko pārbaudes uzdevumu standartu — prasībām.
(
29.10.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
 Sk. Pārejas noteikumu 11.punktu)
29.pants. Zvērināta revidenta un zvērinātu revidentu komercsabiedrības profesionālo pakalpojumu
sniegšana
(1) Zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība ir tiesīga sniegt revīzijas pakalpojumus:
1) pēc klienta uzaicinājuma, valsts vai pašvaldību institūcijās un to padotībā esošajās iestādēs — pēc
augstākas institūcijas vadības uzaicinājuma, bet kapitālsabiedrībās, kurās valsts vai pašvaldības institūcija ir
valsts vai pašvaldības kapitāla daļu turētājs, — pēc pašas kapitālsabiedrības vai pēc kapitāla daļu turētāja
uzaicinājuma;
2) pēc likumā noteiktā valsts institūciju un amatpersonu uzaicinājuma.
(2) Zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība revīzijas pakalpojumus sniedz saskaņā ar rakstveidā
noslēgtu šo pakalpojumu sniegšanas līgumu — revīzijas pakalpojumu līgumu.
(3) Klientam, komercsabiedrības biedriem vai dalībnieku (akcionāru) sapulcei ir tiesības brīvi izvēlēties zvērinātu
revidentu vai zvērinātu revidentu komercsabiedrību, ar kuru slēgt revīzijas pakalpojumu līgumu, ciktāl šo izvēli
neierobežo šajā likumā noteiktās zvērināta revidenta neatkarības, objektivitātes vai citas prasības, bet attiecībā uz
sabiedriskas nozīmes struktūru — arī regulas Nr.  
537/2014
 5. panta 1., 4. un 5. punktā un 6. pantā noteiktie
ierobežojumi. Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai ir tiesības brīvi izvēlēties klientu, ar kuru
slēgt līgumu par revīzijas pakalpojumu sniegšanu, ciktāl šo izvēli neierobežo šajā likumā noteiktās zvērināta revidenta
neatkarības, objektivitātes vai citas prasības, bet attiecībā uz sabiedriskas nozīmes struktūru — arī regulas Nr. 
537/2014
 5. panta 1., 4. un 5. punktā un 6. pantā noteiktie ierobežojumi. Šajā daļā minētās komercsabiedrības biedru
vai dalībnieku (akcionāru) sapulces tiesības nevar ierobežot ne plānotie revīzijas pakalpojumu līguma nosacījumi, ne
jebkuras iepriekšējas vienošanās, ne arī kapitālsabiedrības valdes noslēgtajā līgumā ietverts noteikums.
(3
1
) Klients var vienpusēji atkāpties no revīzijas pakalpojumu līguma ar zvērinātu revidentu vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrību tikai tad, ja tam ir pamatots iemesls. Klienta un zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrības viedokļu atšķirības par grāmatvedības metodēm vai revīzijas procedūrām nav pamats līguma
izbeigšanai. Klientam, kas ir vienpusēji atkāpies no revīzijas pakalpojumu līguma, ir pienākums par to ziņot Finanšu
ministrijai un Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai, bet, ja klients ir sabiedriskas nozīmes struktūra, — Finanšu un
kapitāla tirgus komisijai, norādot iemeslu.
(3
2
) Ja kapitālsabiedrība ir sabiedriskas nozīmes struktūra, tad šīs kapitālsabiedrības dalībnieki (akcionāri), kuri
pārstāv ne mazāk par vienu divdesmito daļu no pamatkapitāla, var celt prasību tiesā pret šo kapitālsabiedrību par tās
dalībnieku (akcionāru) sapulcē ievēlētā zvērināta revidenta atsaukšanu, ja tam ir pamatots iemesls.
(3
3
) Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai, ar kuru izbeigts revīzijas pakalpojumu līgums
tā darbības termiņa laikā (neatkarīgi no tā, vai šā līguma izbeigšanas iemesls ir klienta vai zvērināta revidenta, vai
zvērinātu revidentu komercsabiedrības vienpusēja atkāpšanās), ir pienākums par to ziņot Finanšu ministrijai un Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācijai, bet, ja klients, ar kuru bija noslēgts pirms termiņa beigām izbeigtais līgums, ir
sabiedriskas nozīmes struktūra, — Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, norādot iemeslu.
(3
4
) Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai, kas ir noslēgusi vai pagarinājusi revīzijas
pakalpojumu līgumu par gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīziju ar klientu, kurš ir sabiedriskas nozīmes
struktūra, ir pienākums pēc iespējas agrāk, bet ne vēlāk kā 30 dienu laikā no dienas, kad minētais līgums stājies
spēkā, paziņot Finanšu ministrijai kā kompetentajai iestādei klienta nosaukumu un minētajā līgumā noteikto revīzijas
pakalpojumu sniegšanas termiņu (gados), kā arī laikposmu, par kuru sagatavots pirmais saskaņā ar šo līgumu
revidētais gada pārskats vai konsolidētais gada pārskats.
(4) 
(Izslēgta ar 
15.12.2016
. likumu)
(4
1
) Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai nav tiesību ilgāk par sešiem gadiem pēc kārtas
sniegt revīzijas pakalpojumus vienā un tajā pašā valsts vai pašvaldības institūcijā, kā arī vismaz divus gadus pēc šā
laikposma beigām aizliegts piedalīties minētā klienta gada pārskata revīzijā.
(5) Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrības ieceltam atbildīgajam zvērinātam revidentam
21
/
42
vismaz vienu gadu pēc gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīzijas līguma izbeigšanas ir aizliegts ieņemt
amatu tās komercsabiedrības valdē vai padomē, kura ir bijusi izbeigtajā līgumā minētais klients. Ja izbeigtajā gada
pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīzijas līgumā minētais klients ir sabiedriskas nozīmes struktūra, tad
zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrības ieceltam atbildīgajam zvērinātam revidentam vismaz
divus gadus pēc minētā līguma izbeigšanas ir aizliegts:
1) ieņemt amatu šīs sabiedriskas nozīmes struktūras valdē vai padomē;
2) kļūt par šīs sabiedriskas nozīmes struktūras revīzijas komitejas locekli vai, ja attiecīgā sabiedriskas nozīmes
struktūra revīzijas komiteju neveido, — par tādas institūcijas locekli, kura veic revīzijas komitejai līdzīgas
funkcijas.
(5
1
) Zvērinātam revidentam, kas sniedz revīzijas pakalpojumus kā individuālais komersants vai pašnodarbināta
persona, un zvērinātu revidentu komercsabiedrības ieceltajam atbildīgajam zvērinātam revidentam vismaz vienu gadu
pēc revīzijas pakalpojumu sniegšanas ir aizliegts ieņemt amatu sava bijušā klienta pārvaldības struktūrā, valdē,
padomē, revīzijas komitejā vai, ja attiecīgais klients revīzijas komiteju neveido, — institūcijā, kas veic revīzijas
komitejai līdzīgas funkcijas.
(6) Zvērināts revidents, zvērinātu revidentu komercsabiedrība un atbildīgais zvērināts revidents reizi gadā sniedz
rakstveida apliecinājumu par savas zvērināta revidenta profesionālās darbības neatkarību no revidējamā klienta tādas
kapitālsabiedrības revīzijas komitejai, kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti dalībvalstu regulētajā tirgū, kā arī to informē
par jebkuriem šim klientam papildus sniegtajiem pakalpojumiem. Zvērināts revidents, zvērinātu revidentu
komercsabiedrība un atbildīgais zvērināts revidents informē klienta revīzijas komiteju par apstākļiem, kas apdraud viņa
neatkarību šā likuma 
26.panta
 otrās daļas izpratnē, un konsultējas par pasākumiem, kas veikti, lai šos apstākļus
novērstu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
12.06.2008.
, 
29.10.2015.
, 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas
stājas spēkā 
23.05.2018.
)
30.pants. Īpaši noteikumi par revīzijas pakalpojumu līgumiem
(1) Saņemot revīzijas uzdevumu, zvērināts revidents informē uzdevuma devēju un, ja viņš strādā kā algots
darbinieks zvērinātu revidentu komercsabiedrībā, arī šīs sabiedrības vadību par to, vai uz viņu neattiecas šā likuma
26.panta
 otrajā daļā minētie apstākļi. Zvērināts revidents var uzņemties sniegt revīzijas pakalpojumus tikai tad, ja
netiek apdraudēta viņa neatkarība un objektivitāte atzinuma sniegšanā.
(2) Ja 
26.panta
 otrajā daļā minētie apstākļi iestājas laikā pēc revīzijas pakalpojumu līguma noslēgšanas, zvērināta
revidenta pienākums ir nekavējoties par to informēt uzdevuma devēju un, ja viņš strādā kā algots darbinieks zvērinātu
revidentu komercsabiedrībā, arī šīs sabiedrības vadību un atteikties no līgumā norādītā revīzijas uzdevuma veikšanas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
31.pants. Atbildīgais zvērināts revidents
(1) Pamatojoties uz revīzijas pakalpojumu līgumu ar klientu, zvērinātu revidentu komercsabiedrības vadība ieceļ par
revīzijas pakalpojumu sniegšanu (revīzijas uzdevuma izpildi) atbildīgo zvērinātu revidentu un par viņa iecelšanu paziņo
klientam.
(2) Atbildīgais zvērināts revidents sniedz revīzijas pakalpojumu un sagatavo revidenta ziņojumu. Šo dokumentu,
norādot vārdu, uzvārdu, sertifikāta numuru un zvērinātu revidentu komercsabiedrības licences numuru, paraksta
atbildīgais zvērināts revidents un amatpersona, kura rīkojas zvērinātu revidentu komercsabiedrības vārdā.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
31.
1
 pants. Ministru kabineta kompetence revīzijas pakalpojumu jomā
Ministru kabinets nosaka darba organizācijas, resursu plānošanas, dokumentu pārvaldības, reģistru un lietu
veidošanas prasības zvērinātiem revidentiem un zvērinātu revidentu komercsabiedrībām.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
32.pants. Zvērināta revidenta ziņojuma rekvizīti
22
/
42
(1) Lai zvērināta revidenta ziņojums iegūtu juridisku spēku, tam ir nepieciešami šādi rekvizīti (identifikācijas dati):
1) adresāts;
2) dokumenta datums un sagatavošanas vieta;
3) dokumenta nosaukums;
4) zvērināta revidenta (likumā paredzētajos gadījumos — atbildīgā zvērināta revidenta) vārds un uzvārds;
5) sertifikāta numurs;
6) zvērināta revidenta (likumā paredzētajos gadījumos — atbildīgā zvērināta revidenta) paraksts;
7) šajā likumā paredzētajos gadījumos — tās personas vārds, uzvārds, paraksts, kura rīkojas zvērinātu
revidentu komercsabiedrības vārdā, un zvērinātu revidentu komercsabiedrības licences numurs;
8) ja ziņojuma autors ir zvērinātu revidentu komercsabiedrība, — tās juridiskā adrese, bet, ja ziņojuma autors ir
zvērināts revidents kā individuālais komersants vai pašnodarbināta persona, — arī personas norādītā adrese vai,
ja tāda nav norādīta, deklarētās dzīvesvietas adrese.
(2) Ja gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīzijā ir iesaistīti vairāki zvērināti revidenti, kas sniedz revīzijas
pakalpojumus kā individuāli komersanti vai pašnodarbinātas personas, vai zvērinātu revidentu komercsabiedrību iecelti
atbildīgie zvērināti revidenti un tie ir vienojušies par attiecīgās revīzijas rezultātiem, tie iesniedz kopīgu revidenta
ziņojumu, kuru paraksta visi minētie zvērināti revidenti.
(3) Ja gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīzijā ir iesaistīti vairāki zvērināti revidenti, kas sniedz revīzijas
pakalpojumus kā individuāli komersanti vai pašnodarbinātas personas, vai zvērinātu revidentu komercsabiedrību iecelti
atbildīgie zvērināti revidenti, kuri nevar vienoties par attiecīgās revīzijas rezultātiem kopumā vai par atsevišķiem
revidenta ziņojumā vai atzinumā iekļaujamiem punktiem, tie iesniedz kopīgu revidenta ziņojumu, kurā katrs no
minētajiem zvērinātiem revidentiem iekļauj attiecīgi atsevišķu atzinumu par minētās revīzijas rezultātiem vai atsevišķu
revidenta ziņojuma vai atzinuma punktu, norādot iemeslu, kura dēļ nav panākta vienošanās.
(4) Šā panta pirmajā daļā minētais attiecas arī uz revidenta pārbaudes ziņojumu, kuru zvērināts revidents sniedz
saskaņā ar šā likuma 
28.
1
 pantu
 par gada pārskata ierobežoto pārbaudi, tam attiecīgi piemērojot šā likuma 
1.panta
7.punkta "a", "b", "c" un "d" apakšpunkta prasības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
33.pants. Informācijas sniegšana klienta vadībai, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai un Korupcijas
novēršanas un apkarošanas birojam
(1) Zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība informē klienta vadību (izpildinstitūciju vai tās
atbildīgos locekļus) vai revīzijas komiteju, ja tāda ir izveidota, par atzinumā neietvertiem jautājumiem (piemēram,
iekšējās kontroles sistēmas trūkumiem, kļūdām un pārkāpumiem), kas neietekmē sniegto atzinumu.
(2) Zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības pienākums ir nekavējoties iesniegt rakstveida
ziņojumu Finanšu un kapitāla tirgus komisijai saskaņā ar regulas Nr.  
537/2014
 12. panta 1. punkta "a", "b" un
"c" apakšpunktu par faktiem, kuri revīzijas pakalpojumu sniegšanas laikā ir atklāti attiecībā uz sabiedriskas nozīmes
struktūru, elektroniskās naudas iestādi, maksājumu iestādi, ieguldījumu brokeru sabiedrību, regulētā tirgus
organizētāju vai datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju.
(3) Zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības pienākums ir nekavējoties iesniegt rakstveida
ziņojumu Finanšu un kapitāla tirgus komisijai par šā panta otrajā daļā minētajiem faktiem, kuri atklāti, sniedzot
revīzijas pakalpojumus klientam, kuru ar sabiedriskas nozīmes struktūru, elektroniskās naudas iestādi, maksājumu
iestādi, ieguldījumu brokeru sabiedrību, regulētā tirgus organizētāju vai datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēju saista
ciešas attiecības Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija regulas (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām
prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza regulu (ES) Nr. 648/2012
4. panta 1. punkta 38. apakšpunkta izpratnē.
(3
1
) Zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības pienākums ir sniegt Finanšu un kapitāla tirgus
komisijai informāciju un dokumentus, ko saskaņā ar finanšu un kapitāla tirgu regulējošiem normatīvajiem aktiem tā
23
/
42
rakstveidā pieprasījusi savu funkciju veikšanai.
(3
2
) Zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībai ir pienākums iesniegt rakstveida ziņojumu
Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam par faktiem, kuri atklāti revīzijas pakalpojumu sniegšanas laikā un
varētu būt saistīti ar materiālu vērtību, mantiska vai citāda rakstura labumu došanu valsts amatpersonai kukuļa veidā
vai ar starpniecību šādu materiālu vērtību, mantiska vai citāda rakstura labumu nodošanā. Ziņojumu zvērināts revidents
vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība iesniedz ne vēlāk kā triju darbdienu laikā pēc faktu atklāšanas. Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācija nosaka kārtību, kurā ir iekļauts pasākumu kopums, kas jāveic zvērinātiem revidentiem un
zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, lai izpildītu šīs daļas prasības. Šā panta izpratnē ar terminu "valsts
amatpersona" saprot 
Krimināllikumā
 lietoto terminu "valsts amatpersona".
(4) Šajā pantā noteiktās informācijas paziņošana un dokumentu sniegšana nav uzskatāma par jebkādu līgumu,
noteikumu, normatīvo norādījumu vai likumu pārkāpumu, un tā nerada zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai civiltiesisko atbildību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
29.03.2007.
, 
12.06.2008.
, 
11.02.2010.
, 
03.03.2011.
, 
29.10.2015.
,
19.04.2018.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
33.
1
 pants. Zvērināta revidenta un zvērinātu revidentu komercsabiedrības atklātības ziņojums
(1) Zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība, kas sniedz revīzijas pakalpojumus sabiedriskas
nozīmes struktūrai, ne vēlāk kā četru mēnešu laikā pēc katra pārskata gada beigām publicē savā mājaslapā atklātības
ziņojumu. Atklātības ziņojumu sagatavo un publicē atbilstoši regulas Nr. 
537/2014
 13.panta prasībām.
(2) 
(Izslēgta ar 
15.12.2016
. likumu)
(3) Šā panta pirmajā daļā minētās zvērinātu revidentu komercsabiedrības atklātības ziņojumu paraksta persona,
kas rīkojas šīs zvērinātu revidentu komercsabiedrības vārdā.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.10.2015.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
34.pants. Revīzijas darba dokumenti, ziņojumi un citi dokumenti
(1) Revīzijas darba dokumenti ir revīzijas pakalpojuma sniedzēja — zvērināta revidenta vai attiecīgi zvērinātu
revidentu komercsabiedrības īpašums.
(2) Zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības vadības pienākums ir pienācīgi glabāt revīzijas
darba dokumentus. Ar tiem nedrīkst iepazīstināt trešās personas, un tos nedrīkst izsniegt trešajām personām bez
klienta atļaujas, izņemot šajā likumā noteiktos gadījumus. Revīzijas darba dokumentu glabāšanas laiks ir seši gadi.
(2
1
) Zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelta atbildīgā zvērināta revidenta sagatavotie
revidenta ziņojumi un citi regulas Nr. 
537/2014
 15.pantā minētie ziņojumi un dokumenti, arī normatīvajos aktos, kas
reglamentē darba organizācijas, resursu plānošanas, dokumentu pārvaldības, reģistru un lietu veidošanas prasības
zvērinātiem revidentiem un zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, minēto politiku un procedūru apraksti, klientu
uzskaites reģistri, saņemtās rakstveida sūdzības, pretenzijas un to uzskaites reģistri, kā arī cita ar gada pārskata vai
konsolidētā gada pārskata revīzijām saistītā dokumentētā informācija ir glabājama vismaz piecus gadus.
(3) Revīzijas darba dokumenti, kā arī šā panta 2.
1
 daļā minētie ziņojumi un citi dokumenti ir pieejami revīzijas
pakalpojumu kvalitātes kontroles un revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudes
vajadzībām. Uz personām, kas veic revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroli, attiecas tās pašas konfidencialitātes
prasības, kas noteiktas zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai šā panta otrajā daļā. Uz
personām, kas veic revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroli, attiecas tās pašas konfidencialitātes prasības, kas
noteiktas zvērinātam revidentam.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
34.
1
 pants. Konsolidētā gada pārskata revīzijas darba dokumenti
(1) Zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrības vadības iecelts atbildīgais zvērināts revidents, kas
veic konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi) (turpmāk — koncerna atbildīgais revidents), ir pilnībā atbildīgs par
revidenta ziņojumu par konsolidēto gada pārskatu, bet attiecīgajā gadījumā — par regulas Nr. 
537/2014
 10.pantā
24
/
42
minēto revidenta ziņojumu un 11.pantā minēto papildu ziņojumu.
(1
1
) Ja koncerna mātes sabiedrības gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu revidē (pārbauda) viens un tas
pats atbildīgais zvērināts revidents, revidenta ziņojumu par koncerna konsolidēto gada pārskatu var apvienot ar
revidenta ziņojumu par koncerna mātes sabiedrības gada pārskatu.
(2) Koncerna atbildīgais revidents pārbauda revīzijas darbu, kuru koncerna revīzijas (pārbaudes) laikā veikusi cita
persona — cits zvērināts revidents vai trešās valsts revidents, cita zvērinātu revidentu komercsabiedrība vai trešās
valsts revidentu komercsabiedrība. Koncerna atbildīgais revidents sagatavo citas personas veiktā revīzijas darba
pārbaudes materiālus, kurus iekļauj savos revīzijas darba dokumentos. Pārbaudes materiālus sagatavo tā, lai
kompetentā institūcija varētu pārbaudīt koncerna atbildīgā revidenta darbu citas personas veiktajā revīzijas darba
pārbaudē.
(3) Ja konsolidācijā iesaistītās koncerna meitas sabiedrības gada pārskata revīziju (pārbaudi) veic trešās valsts
revidents vai trešās valsts revidentu komercsabiedrība un ja ar šīs trešās valsts kompetento institūciju revīzijas jomā
nav sadarbības, koncerna atbildīgais revidents ir atbildīgs par to, lai trešās valsts revidenta vai trešās valsts revidentu
komercsabiedrības sagatavotie revīzijas darba dokumenti, kas attiecas uz konkrēto konsolidētā gada pārskata revīziju
(pārbaudi), tiktu iesniegti kompetentajai institūcijai pēc tās pieprasījuma.
(4) Lai nodrošinātu šā panta trešās daļas prasības izpildi, koncerna atbildīgais revidents savos revīzijas darba
dokumentos iekļauj trešās valsts revidenta vai trešās valsts revidentu komercsabiedrības sagatavoto revīzijas darba
dokumentu kopijas vai vienojas ar trešās valsts revidentu vai trešās valsts revidentu komercsabiedrību par atbilstošu un
neierobežotu pieeju šiem dokumentiem pēc pieprasījuma.
(5) Ja juridiski vai citi apstākļi kavē piekļuvi trešās valsts revidenta vai trešās valsts revidentu komercsabiedrības
sagatavotajiem revīzijas darba dokumentiem, koncerna atbildīgais zvērināts revidents saviem revīzijas darba
dokumentiem pievieno pierādījumus tam, ka viņš ir veicis visus atbilstošos pasākumus, lai iegūtu piekļuvi trešās valsts
revidenta vai trešās valsts revidentu komercsabiedrības sagatavotajiem revīzijas darba dokumentiem, un kavējošo
apstākļu esības pierādījumus un informē par to Finanšu ministriju. Ja nepieciešams, koncerna atbildīgais zvērināts
revidents (personīgi vai iesaistot citu šā panta otrajā daļā minēto personu) nodrošina papildu revīzijas procedūras,
kuras viņš uzskata par vajadzīgām saistībā ar konsolidācijā iesaistītās koncerna meitas sabiedrības gada pārskata
revīziju (pārbaudi).
(6) Ja koncerna atbildīgajam zvērinātam revidentam tiek veikta sniegto revīzijas pakalpojumu kvalitātes
nodrošināšanas pārbaude vai revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaude, vai
izmeklēšanas darbības saistībā ar konsolidētā gada pārskata revīziju, koncerna atbildīgais zvērināts revidents iesniedz
attiecīgi Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai vai Finanšu ministrijai pēc tās pieprasījuma attiecīgos dokumentus, ko
tas saglabājis attiecībā uz trešās valsts revidenta vai trešās valsts revidentu komercsabiedrības veikto revīzijas darbu
konsolidētā gada pārskata revīzijā, tai skaitā visus revīzijas darba dokumentus, kas attiecas uz konsolidētā gada
pārskata revīziju.
(7) Finanšu ministrijai ir tiesības pieprasīt un saņemt no citām kompetentajām iestādēm šā panta sestajā daļā
minētajai kvalitātes nodrošināšanas pārbaudei, revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas
pārbaudei vai izmeklēšanai nepieciešamo informāciju un dokumentus par zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrības veikto darbu koncerna revīzijā. Sadarbojoties ar citām kompetentajām iestādēm, Finanšu ministrija
ievēro konfidencialitātes prasības attiecībā uz informācijas un dokumentu apmaiņu.
(8) Ja koncerna mātes sabiedrības vai meitas sabiedrības gada pārskata revīziju veic trešās valsts revidents vai
trešās valsts revidentu komercsabiedrība, Finanšu ministrijai ir tiesības pieprasīt papildu dokumentus un informāciju no
attiecīgās trešās valsts kompetentās iestādes par šīs trešās valsts revidenta vai trešās valsts revidentu
komercsabiedrības veikto revīziju, piemērojot šā likuma 
37.
4
 pantā
 minētos sadarbības pasākumus.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.10.2015.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2017.
)
34.
2 
pants. Precizēto gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu revīzija (pārbaude)
Ja klients pirms datuma, kad atbildīgais zvērināts revidents paraksta revidenta ziņojumu vai pārbaudes ziņojumu,
iesniedz precizētu gada pārskatu vai konsolidēto gada pārskatu, zvērināts revidents to revidē (pārbauda) atkārtoti tieši
attiecībā uz izdarītajiem grozījumiem. Zvērināts revidents gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata atkārtotas
revīzijas (pārbaudes) faktu norāda revidenta ziņojumā.
(
29.10.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
25
/
42
35.pants. Zvērināta revidenta palīgi
(Izslēgts ar 
15.12.2016
. likumu, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
35.
1
 pants. Revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontrole
(1) Finanšu ministrija sadarbībā ar Latvijas Zvērinātu revidentu asociāciju nodrošina uz riska pieeju balstītu revīzijas
pakalpojumu kvalitātes kontroli, lai tiktu ievērotas normatīvo aktu, Latvijā atzīto starptautisko revīzijas standartu un
Latvijā atzīto starptautisko publiskā sektora revīzijas standartu prasības, profesionālās ētikas normas, neatkarība un
objektivitāte revīzijas pakalpojumu sniegšanā. Finanšu ministrija nodrošina uz risku izvērtējumu balstītu revīzijas
pakalpojumu kvalitātes kontroli (revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudi) tām zvērinātu
revidentu komercsabiedrībām un tiem zvērinātiem revidentiem, kuri ir snieguši revīzijas pakalpojumus sabiedriskas
nozīmes struktūrām pēdējo triju gadu laikā kopš pēdējās tiem veiktās revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētajai revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontrolei ir pakļautas:
1) visas zvērinātu revidentu komercsabiedrības un zvērināti revidenti, kas veic profesionālo darbību kā individuālie
komersanti vai pašnodarbinātas personas, — ne retāk kā reizi sešos gados;
2) visas zvērinātu revidentu komercsabiedrības un zvērināti revidenti, kas sniedz revīzijas pakalpojumus
sabiedriskas nozīmes struktūrām, — ne retāk kā reizi trijos gados;
3) visas zvērinātu revidentu komercsabiedrības un zvērināti revidenti, kas sniedz revīzijas pakalpojumus valsts
un pašvaldību institūcijām, — ne retāk kā reizi sešos gados.
(3) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija nodrošina revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles pārbaudi zvērinātu
revidentu komercsabiedrībām un zvērinātiem revidentiem un informē Finanšu ministriju par tās rezultātiem, tai skaitā
par izdarītajiem konstatējumiem un secinājumiem. Revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles pārbaudi zvērinātu
revidentu komercsabiedrībām un tiem zvērinātiem revidentiem, kuri nesniedz revīzijas pakalpojumus sabiedriskas
nozīmes struktūrām, veic saskaņā ar nolikumu, ko pēc saskaņošanas ar Finanšu ministriju apstiprina Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācija.
(3
1
) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija katru gadu pēc iespējas agrāk, bet ne vēlāk kā mēnesi pirms revīzijas
pakalpojumu kvalitātes kontroles uzsākšanas rakstveidā informē Finanšu ministriju par zvērinātiem revidentiem un
zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, kas atbilstoši šā panta noteikumiem ir pakļautas kvalitātes kontrolei ne retāk
kā reizi trijos un reizi sešos gados.
(3
2
) Zvērinātu revidentu komercsabiedrības un zvērināti revidenti, kuri sniedz revīzijas pakalpojumus sabiedriskas
nozīmes struktūrām, katru gadu līdz 1.jūlijam iesniedz Finanšu ministrijai regulas Nr. 
537/2014
 14.pantā minēto
informāciju, kā arī informāciju par iepriekšējā kalendāra gadā apgūtajām profesionālās kvalifikācijas (tālākizglītības)
programmām. Finanšu ministrija apkopo un analizē saņemto informāciju un veic pasākumus konstatēto neatbilstību
novēršanai.
(4) Finanšu ministrijas pilnvarots pārstāvis ne retāk kā reizi trijos gados pārbauda, kā revīzijas pakalpojumu
kvalitātes kontroles prasības ievēro tās zvērinātu revidentu komercsabiedrības un zvērināti revidenti, kuri sniedz
revīzijas pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrām, un sastāda šīs pārbaudes protokolu. Revīzijas pakalpojumu
kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudi veic saskaņā ar šā likuma prasībām un regulas Nr. 
537/2014
26.panta prasībām. Ministru kabinets nosaka revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudes
kārtību, pilnvaroto pārstāvju kvalifikācijas prasības, pārbaudes protokolā ietveramās ziņas, kā arī pārbaužu programmas
saturu. Finanšu ministrijas pilnvarotajam pārstāvim ir tiesības veikt revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību
ievērošanas pārbaudi zvērināta revidenta prakses vietā vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībā, kas sniedz revīzijas
pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrām.
(4
1
) Lai nodrošinātu revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudes atbilstoši regulas Nr.
537/2014
 26.panta prasībām zvērināta revidenta prakses vietā vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībā, kas sniedz
revīzijas pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrām, Finanšu ministrija ir tiesīga piesaistīt ekspertus konkrētu
pārbaužu veikšanai. Šā panta izpratnē termins "eksperts" atbilst regulas Nr. 
537/2014
 26.panta 1.punkta "c"
apakšpunktā lietotajam terminam "eksperts".
(5) Finanšu ministrijas pilnvarotajam pārstāvim, veicot revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību
ievērošanas pārbaudi zvērināta revidenta prakses vietā vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībā, kas sniedz revīzijas
pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrām, ir tiesības iepazīties ar zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrības revīzijas darba dokumentiem un atklātības ziņojumu, kā arī pieprasīt no pārbaudāmā zvērināta
26
/
42
revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības citas ziņas, dokumentus un paskaidrojumus, kas nepieciešami
regulas Nr. 
537/2014
 26.panta 6.punktā noteikto pienākumu veikšanai un revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles
prasību ievērošanas pārbaudes veikšanai un ir zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības rīcībā.
Veicot revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudi Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijā,
Finanšu ministrijas pilnvarotajam pārstāvim ir tiesības iepazīties ar Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas veiktās
revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles ziņojumiem, kā arī pieprasīt no Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas
revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles procesā iegūtās citas ziņas, dokumentus un paskaidrojumus, kas
nepieciešami revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudēm.
(5
1
) Finanšu ministrijas pilnvarotajam pārstāvim ir aizliegts izpaust komercnoslēpumu vai personas datus, kuri
iegūti, iepazīstoties ar šā panta piektajā daļā minētajiem dokumentiem, ziņām vai paskaidrojumiem, izņemot likumos
noteiktos gadījumus. Finanšu ministrijas pilnvarotais pārstāvis iesniedz Finanšu ministrijai rakstveida apliecinājumu par
konfidencialitātes prasību ievērošanu. Finanšu ministrija piecu darba dienu laikā pēc apliecinājuma saņemšanas
nosūta Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai šā apliecinājuma kopiju, kas sagatavota atbilstoši normatīvajiem aktiem
par dokumentu izstrādāšanu un noformēšanu.
(5
2
) Finanšu ministrijas pilnvarotajam pārstāvim ir tiesības piedalīties Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas
kopsapulcēs, valdes sēdēs, komisiju un komiteju sēdēs, kurās tiek izskatīti jautājumi un dokumenti, kas saistīti ar
revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroli, kā arī iepazīties ar šajās kopsapulcēs un sēdēs pieņemtajiem lēmumiem, kas
attiecas uz revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroli.
(6) Par Finanšu ministrijas pilnvarotu pārstāvi, kas pārbauda revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību
ievērošanu, nedrīkst būt pārbaudāmais zvērināts revidents vai persona, kura šā zvērināta revidenta pārraudzībā sniedz
revīzijas pakalpojumus vai atbilstoši regulas Nr.  
537/2014
 26. panta 5. punkta "c" apakšpunktā noteiktajam ir tos
sniegusi pēdējo triju gadu laikā, vai ir citādi saistīta vai pēdējo triju gadu laikā bijusi saistīta ar pārbaudāmo zvērinātu
revidentu vai zvērinātu revidentu komercsabiedrību. Par Finanšu ministrijas pilnvarotu pārstāvi, kas pārbauda revīzijas
pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanu, nedrīkst būt arī zvērināta revidenta radinieks līdz trešajai
radniecības pakāpei, laulātais, kā arī persona, kura ir citādi ieinteresēta revīzijas rezultātā. Finanšu ministrijas
pilnvarots pārstāvis iesniedz Finanšu ministrijai rakstveida apliecinājumu, ka uz viņu neattiecas šajā panta daļā minētie
ierobežojumi. Finanšu ministrija piecu darba dienu laikā pēc apliecinājuma saņemšanas nosūta Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācijai šā apliecinājuma kopiju, kas sagatavota atbilstoši normatīvajiem aktiem par dokumentu
izstrādāšanu un noformēšanu.
(7) Finanšu ministrijas pilnvarotajam pārstāvim, kas pārbauda revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību
ievērošanu, divus gadus pēc revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudes ir aizliegts
ieņemt amatu tādas zvērinātu revidentu komercsabiedrības valdē vai padomē (ja padome ir izveidota), kurā viņš ir veicis
revīzijas pakalpojumu kvalitātes kontroles prasību ievērošanas pārbaudes.
(8) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai, veicot kvalitātes kontroles pārbaudi zvērinātam revidentam vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrībai, kura sniedz revīzijas pakalpojumus valsts un pašvaldību institūcijām, ir pienākums iegūt
no Valsts kontroles informāciju par to, vai Valsts kontrole kā grupas revidents, sagatavojot atzinumu par Latvijas
Republikas saimnieciskā gada pārskatu par valsts budžeta izpildi un pašvaldību budžetiem par iepriekšējo pārskata
gadu, varēja izmantot attiecīgā zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības veikto finanšu revīziju
valsts vai pašvaldības institūcijā un tās rezultātā sniegto atzinumu.
(
22.01.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008.
, 
29.01.2009.
, 
22.03.2012.
, 
29.10.2015.
,
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
VIII nodaļa 
Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas 
un zvērinātu revidentu komercsabiedrību 
darbības uzraudzība
36.pants. Zvērinātu revidentu komercsabiedrību darbības uzraudzība
(1) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija pārbauda zvērinātu revidentu komercsabiedrību atbilstību šā likuma
21.pantā
 noteiktajiem kritērijiem.
(2) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai ir tiesības pieprasīt no zvērinātu revidentu komercsabiedrībām informāciju
un dokumentus par to darbību.
27
/
42
(3) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas pārstāvis ir tiesīgs pārbaudīt zvērinātu revidentu komercsabiedrības
dokumentus tādā apjomā, kāds nepieciešams jautājumu izlemšanai par atbilstības pārbaudi, licences izsniegšanu, tās
darbības apturēšanu vai anulēšanu, un piedalīties bez balsstiesībām šīs sabiedrības pārvaldes institūciju sēdēs.
(4) Ja Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija konstatē, ka zvērinātu revidentu komercsabiedrībā ir pārkāpti šā likuma
21.pantā
 noteiktie kritēriji, tā 30 dienu laikā no pārkāpuma konstatēšanas dienas pieņem lēmumu par šīs sabiedrības
licences darbības apturēšanu. Ja sešu mēnešu laikā no dienas, kad saņemts lēmums par licences darbības
apturēšanu, zvērinātu revidentu komercsabiedrība nav novērsusi minētos pārkāpumus, tiek pieņemts lēmums anulēt
izsniegto licenci.
(5) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai un tās darbiniekiem nav tiesību izpaust ziņas, kuras iegūtas, veicot šajā
likumā noteikto uzraudzības funkciju, izņemot likumos noteiktos gadījumus.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
36.
1
 pants. Atbildīgā iestāde
(1) Valsts politiku komercsabiedrību revīzijas jomā izstrādā un īsteno Finanšu ministrija.
(2) Finanšu ministrija veic Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas valstisko uzraudzību un sadarbojas ar citu
dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām institūcijām revīzijas jomā.
(3) Finanšu ministrija savā ikgadējā publiskajā pārskatā iekļauj informāciju par valsts politikas īstenošanu
komercsabiedrību revīzijas jomā un visa gada laikā veiktajiem pasākumiem saistībā ar Latvijas Zvērinātu revidentu
asociācijas valstisko uzraudzību.
(
29.01.2009
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2010.
, 
22.03.2012.
 un 
15.12.2016
. likumu, kas
stājas spēkā 
01.01.2017.
)
37.pants. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas valstiskā uzraudzība
(1) Jautājumos, kas saistīti ar zvērinātu revidentu sertificēšanu, zvērinātu revidentu komercsabiedrību licencēšanu
un citiem šajā likumā Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai deleģētajiem ar revīzijas pakalpojumu uzraudzību
saistītajiem uzdevumiem, Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija atrodas Finanšu ministrijas pārraudzībā. Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācijas tiesību aktus, kas reglamentē zvērinātu revidentu sertificēšanu, zvērinātu revidentu
komercsabiedrību licencēšanu un citu šajā likumā Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai deleģēto uzdevumu izpildi,
Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija apstiprina pēc saskaņošanas ar Finanšu ministriju.
(2) Finanšu ministrijas pilnvarotais pārstāvis, kas īsteno Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas pārraudzību un
sadarbību ar citu dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām institūcijām revīzijas jomā, ir tiesīgs piedalīties Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācijas valdes sēdēs, kopsapulcēs, komiteju un komisiju sēdēs, kā arī iepazīties ar Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācijas valdes sēdēs pieņemtajiem lēmumiem. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai ir
pienākums paziņot Finanšu ministrijai par kopsapulces sasaukšanu un par valdes, komiteju un komisiju sēdēm ne
vēlāk kā trīs darba dienas pirms attiecīgās kopsapulces vai sēdes un rakstveidā informēt Finanšu ministriju par
pieņemtajiem lēmumiem.
(3) Finanšu ministrijas pilnvarotajam pārstāvim, kas īsteno Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas pārraudzību un
sadarbību ar citu dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām institūcijām revīzijas jomā, ir tiesības pieprasīt no Latvijas
Zvērinātu revidentu asociācijas visas ziņas, dokumentus un paskaidrojumus, kas nepieciešami pārraudzības
nodrošināšanai.
(4) Par Finanšu ministrijas pilnvarotu pārstāvi, kas īsteno Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas pārraudzību un
sadarbību ar citu dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām institūcijām revīzijas jomā, nedrīkst būt tāda persona, kura
pēdējo triju gadu laikā, pirms tā uzsākusi pildīt pienākumus, kas saistīti ar pārraudzību un sadarbību, ir sniegusi
revīzijas pakalpojumus vai bijusi balsstiesīgs dalībnieks vai akcionārs vai valdes vai padomes loceklis, vai darbinieks
zvērinātu revidentu komercsabiedrībā, vai bijusi citādi saistīta ar zvērinātu revidentu komercsabiedrību.
(5) Finanšu ministrijas pilnvarotajam pārstāvim, kas īsteno Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas pārraudzību un
sadarbību ar citu dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām institūcijām revīzijas jomā, ir aizliegts izpaust
komercnoslēpumu un personas datus, kuri iegūti, veicot šajā likumā noteikto pārraudzību un sadarbību, izņemot
likumos noteiktos gadījumus.
(
22.01.2004
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008.
, 
29.01.2009.
, 
03.06.2010.
, 
22.03.2012.
un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
28
/
42
37.
1
 pants. Sadarbība ar citu dalībvalstu kompetentajām institūcijām
(1) Finanšu ministrija ir atbildīgā iestāde sadarbībā ar citu dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām institūcijām
revīzijas jomā.
(2) Finanšu ministrija pēc citas dalībvalsts kompetentās institūcijas pieprasījuma nekavējoties sniedz palīdzību
izmeklēšanas darbībās, kas saistītas ar komercsabiedrību gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu revīzijām
(pārbaudēm), kuras veikuši zvērināti revidenti vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības. Šā panta izpratnē palīdzība
nozīmē izmeklēšanu un informācijas sniegšanu pēc dalībvalsts kompetentās institūcijas pieprasījuma, kā arī atļaujas
došanu citas dalībvalsts kompetentajai institūcijai vai tās pilnvarotajām personām piedalīties izmeklēšanā. Ja Finanšu
ministrija nevar nekavējoties sniegt pieprasīto palīdzību, tā informē pieprasījuma iesniedzēju par šo apstākli, norādot
kavēšanās iemeslus.
(3) Finanšu ministrija var atteikties sniegt šā panta otrajā daļā minēto palīdzību, ja:
1) informācijas sniegšana vai izmeklēšana varētu kaitēt valsts interesēm vai ir pretrunā ar valsts drošības
noteikumiem;
2) ir uzsākta tiesvedība pret tiem pašiem zvērinātiem revidentiem vai tām pašām zvērinātu revidentu
komercsabiedrībām, par kurām vai par kuru sniegtajiem tiem pašiem revīzijas pakalpojumiem saņemts šā panta
otrajā daļā minētās palīdzības pieprasījums;
3) par tām pašām darbībām jau ir pieņemts galīgais lēmums attiecībā uz tiem pašiem zvērinātiem revidentiem
vai tām pašām zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, par kurām vai par kuru sniegtajiem revīzijas
pakalpojumiem saņemts šā panta otrajā daļā minētās palīdzības pieprasījums.
(4) Finanšu ministrijai ir tiesības pieprasīt no citas dalībvalsts kompetentās institūcijas informāciju, kas
nepieciešama, lai sniegtu palīdzību izmeklēšanas darbībās, kas saistītas ar komercsabiedrību gada pārskatu un
konsolidēto gada pārskatu revīzijām (pārbaudēm), kuras veikuši citas dalībvalsts revidenti vai revidentu
komercsabiedrības, kas ir tiesīgas veikt šajā dalībvalstī reģistrētu komercsabiedrību gada pārskatu un konsolidēto
gada pārskatu revīzijas (pārbaudes). Saņemto informāciju Finanšu ministrija izmanto, tikai lai sniegtu palīdzību šajā
pantā minētajās izmeklēšanas darbībās.
(4
1
) Finanšu ministrija nekavējoties informē citas dalībvalsts kompetento institūciju, ja, veicot šā panta ceturtajā
daļā minētās izmeklēšanas darbības, tiek konstatēts vismaz viens no šādiem apstākļiem:
1) persona, kas ir tiesīga veikt citā dalībvalstī reģistrētu komercsabiedrību gada pārskata vai konsolidētā gada
pārskata revīziju (pārbaudi), nav ievērojusi ar profesionālo ētiku, neatkarību, objektivitāti, konfidencialitāti
saistītās prasības vai nav reģistrēta publiskā reģistrā, vai nav pakļauta kvalitātes nodrošināšanas sistēmai;
2) citā dalībvalstī reģistrētas komercsabiedrības gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīzija (pārbaude)
nav veikta saskaņā ar Latvijā atzītiem starptautiskajiem revīzijas standartiem vai līdzvērtīgiem starptautiskajiem
revīzijas standartiem;
3) 
citā dalībvalstī reģistrētas komercsabiedrības gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi)
ir veikusi persona, kura nav tiesīga to veikt.
(4
2
) Finanšu ministrijai ir tiesības pieprasīt no citas dalībvalsts kompetentās institūcijas informāciju par
izmeklēšanas darbībām, kas veiktas pēc informācijas saņemšanas par šā panta 4.
1
 daļā minētajiem apstākļiem, un
par izmeklēšanas gaitā atklātiem būtiskiem faktiem, kuri var būt par pamatu attiecīgiem pasākumiem šo apstākļus
novēršanai.
(4
3
) Ja Finanšu ministrija saņem informāciju no citas dalībvalsts kompetentās institūcijas par to, ka zvērināts
revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība nav ievērojusi šā likuma prasības vai ka Latvijā reģistrētas
komercsabiedrības gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi) ir veikusi persona, kura nav tiesīga
to veikt, Finanšu ministrija veic nepieciešamās izmeklēšanas darbības un informē citas dalībvalsts kompetento
institūciju par šīs izmeklēšanas rezultātiem un veiktajiem pasākumiem.
(4
4
) Finanšu ministrijai ir tiesības pieprasīt, lai izmeklēšanas darbības citas dalībvalsts teritorijā veic šīs dalībvalsts
kompetentā institūcija vai lai citas dalībvalsts kompetentā institūcija dod atļauju Finanšu ministrijas pilnvarotai personai
piedalīties šīs dalībvalsts kompetentās institūcijas vadītajā izmeklēšanā.
29
/
42
(4
5
) Ja izmeklēšana tiek veikta Latvijas teritorijā, Finanšu ministrija uzrauga izmeklēšanu visā tās gaitā.
(5) Finanšu ministrija ievēro konfidencialitātes prasības, sadarbojoties ar citu dalībvalstu kompetentajām
institūcijām revīzijas jomā. Sniedzot šā panta otrajā un sestajā daļā minēto informāciju citas dalībvalsts kompetentajai
institūcijai, Finanšu ministrija norāda, vai konkrētā informācija satur komercnoslēpumu vai personas datus. Visām
personām, kurām, veicot šajā pantā minēto izmeklēšanu, kļuvusi zināma šā panta otrajā daļā minētā informācija un
kuras piedalījušās šā panta sestajā daļā minētās informācijas sniegšanā, ir aizliegts izpaust komercnoslēpumu vai
personas datus, kuri iegūti, veicot minēto izmeklēšanu un sniedzot informāciju, izņemot likumos noteiktos gadījumus.
(6) Finanšu ministrija sadarbojas ar dalībvalstu kompetentajām institūcijām revīzijas jomā, sniedzot tām informāciju
par zvērinātu revidentu un zvērinātu revidentu komercsabiedrību uzraudzību un saņemot no tām informāciju par to
reģistrā ierakstīto ārvalsts revidentu un ārvalsts revidentu komercsabiedrību uzraudzību. Sadarbojoties ar citu
dalībvalstu kompetentajām institūcijām revīzijas jomā, Finanšu ministrija paļaujas uz ārvalsts revidentu un ārvalsts
revidentu komercsabiedrību uzraudzības nosacījumiem tajā dalībvalstī, kuras attiecīgajā reģistrā ārvalsts revidents vai
ārvalsts revidentu komercsabiedrība ir ierakstīta.
(7) Ja citas dalībvalsts revidents vai citas dalībvalsts revidentu komercsabiedrība veic citā dalībvalstī reģistrētas
Latvijas Republikas koncerna meitas sabiedrības gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata (ja tāds ir sagatavots)
revīziju (pārbaudi), kuru izmanto Latvijas Republikas koncerna konsolidētā gada pārskata sagatavošanā, tad šā gada
pārskata vai konsolidētā gada pārskata (ja tāds ir sagatavots) revīzija (pārbaude) tiek atzīta par līdzvērtīgu zvērināta
revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības veiktajai gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata (ja tāds ir
sagatavots) revīzijai (pārbaudei) un citas dalībvalsts revidentam vai citas dalībvalsts revidentu komercsabiedrībai, kas
veic šā gada pārskata vai konsolidētā gada pārskata (ja tāds ir sagatavots) revīziju (pārbaudi), netiek piemērotas
papildu prasības attiecībā uz reģistrāciju, kvalitātes kontroli, neatkarību, konsolidētā gada pārskata revīzijas
(pārbaudes) laikā piemērotajiem revīzijas standartiem un atbilstību ētikas normām.
(8) Ja citas dalībvalsts revidents vai citas dalībvalsts revidentu komercsabiedrība sniedz revīzijas pakalpojumus
tādai komercsabiedrībai, kura nav reģistrēta Latvijas Republikā, bet kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti Latvijas
Republikas regulētajā tirgū, tad šie revīzijas pakalpojumi tiek atzīti par līdzvērtīgiem zvērināta revidenta vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrības sniegtajiem revīzijas pakalpojumiem un citas dalībvalsts revidentam vai citas dalībvalsts
revidentu komercsabiedrībai, kas sniedz šos revīzijas pakalpojumus, netiek piemērotas papildu prasības attiecībā uz
reģistrāciju, kvalitātes kontroli, neatkarību, konsolidētā gada pārskata revīzijas (pārbaudes) laikā piemērotajiem
revīzijas standartiem un atbilstību ētikas normām.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
29.01.2009.
 un 
22.03.2012
. likumu, kas stājas spēkā
25.04.2012.
)
37.
2
 pants. Revīzijas konsultatīvā padome
(1) Revīzijas konsultatīvā padome (turpmāk — Padome) ir konsultatīva institūcija, kuru izveido un kuras
personālsastāvu apstiprina finanšu ministrs. Padomes darbības mērķis ir veicināt revīzijas pakalpojumu kvalitātes
paaugstināšanu.
(2) Padomes sastāvā ir pa vienam pārstāvim no Finanšu ministrijas, Tieslietu ministrijas, Finanšu un kapitāla tirgus
komisijas, Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas, Latvijas Grāmatvežu asociācijas, Rīgas Fondu biržas, Ārvalstu
investoru padomes Latvijā, Latvijas Darba devēju konfederācijas un kādas no Latvijas augstskolām.
(3) Padome darbojas saskaņā ar Ministru kabineta apstiprinātu nolikumu. Padomes darbību tehniski nodrošina
Finanšu ministrija no tai šim mērķim valsts budžetā piešķirtiem līdzekļiem.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.06.2010.
 un 
18.04.2013
. likumu, kas stājas spēkā
22.05.2013.
)
37.
3
 pants. Revīzijas konsultatīvās padomes uzdevumi un tiesības
(1) Padome izskata Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas sagatavotos dokumentus par zvērinātu revidentu
pretendentu eksamināciju un sertificēšanu, zvērinātu revidentu komercsabiedrību licencēšanu, zvērinātu revidentu
kvalifikācijas uzturēšanu un profesionālās darbības kvalitātes kontroli, kā arī par Latvijā atzītiem starptautiskajiem
revīzijas standartiem un ētikas nostādnēm un sniedz ieteikumus Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai to
pilnveidošanai, vienlaikus informējot arī Finanšu ministriju par sniegtajiem ieteikumiem.
(2) Padomei ir tiesības saņemt no Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas informāciju un dokumentus, kas
30
/
42
nepieciešami Padomes uzdevumu izpildei.
(3) Padomes pilnvarotajiem locekļiem ir tiesības piedalīties Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas kopsapulcēs,
valdes sēdēs un komiteju sēdēs, kurās tiek izskatīti šā panta pirmajā daļā minētie dokumenti, kā arī iepazīties ar
šajās kopsapulcēs un sēdēs pieņemtajiem lēmumiem, kas attiecas uz šā panta pirmajā daļā minētajiem
dokumentiem.
(4) Padomei ir tiesības sniegt priekšlikumus Finanšu ministrijai par nepieciešamajiem grozījumiem revīzijas jomu
reglamentējošos normatīvajos aktos.
(5) Padomes locekļi, kuriem saistībā ar Padomes uzdevumu izpildi kļuvis zināms komercnoslēpums, ievēro
konfidencialitātes prasības. Konfidencialitātes prasības attiecas uz visiem Padomes locekļiem, arī uz personām, kuras
beigušas pildīt savus pienākumus Padomē.
(6) Padome reizi gadā rakstveidā iesniedz Finanšu ministrijai apkopotu informāciju par savu darbību.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
29.06.2008.
)
37.
4
 pants. Sadarbība ar trešo valstu kompetentajām institūcijām
(1) Finanšu ministrija slēdz savstarpēju vienošanos ar trešās valsts kompetento institūciju revīzijas jomā, ja no tās
ir saņemts šā panta otrajā daļā minēto revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu pieprasījums. Par savstarpējās
vienošanās noslēgšanu Finanšu ministrija nekavējoties informē Eiropas Komisiju.
(2) Finanšu ministrija pēc trešās valsts kompetentās institūcijas pieprasījuma nodod tai zvērināta revidenta un
zvērinātu revidentu komercsabiedrības revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu kopijas, kuri ir zvērināta revidenta
vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības rīcībā, ja pastāv visi turpmāk šajā panta daļā minētie nosacījumi:
1) pieprasītie revīzijas darba dokumenti un citi dokumenti attiecas uz revīzijas pakalpojumu sniegšanu tādām
komercsabiedrībām, kuru pārvedami vērtspapīri ir iekļauti attiecīgās trešās valsts regulētajā tirgū, vai uz tādu
komercsabiedrību, kura ir konsolidācijā iesaistītā koncerna meitas sabiedrība, kuras gada pārskata revīziju
(pārbaudi) veic attiecīgās trešās valsts revidents vai trešās valsts revidentu komercsabiedrība;
2) trešās valsts kompetentā institūcija ir sniegusi revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu pieprasījuma
pamatojumu;
3) uz trešās valsts kompetentās institūcijas darbiniekiem, kuri saņem pieprasīto revīzijas darba dokumentu vai
citu dokumentu kopijas, attiecas konfidencialitātes prasības;
4) trešās valsts kompetentā institūcija ir no tādas trešās valsts, kuras uzraudzības, kvalitātes kontroles,
izmeklēšanas un sodu piemērošanas sistēmas Eiropas Komisija ir atzinusi par līdzvērtīgām dalībvalstu
uzraudzības, kvalitātes kontroles, izmeklēšanas un sodu piemērošanas sistēmām.
(3) Finanšu ministrija ir tiesīga atteikties nodot šā panta otrajā daļā minēto dokumentu kopijas, ja pastāv vismaz
viens no šajā panta daļā minētajiem nosacījumiem:
1) dokumentu kopiju nodošana varētu kaitēt valsts interesēm vai ir pretrunā ar valsts drošības noteikumiem;
2) ir uzsākta tiesvedība pret tiem pašiem zvērinātiem revidentiem vai tām pašām zvērinātu revidentu
komercsabiedrībām, par kurām vai par kuru sniegtajiem tiem pašiem revīzijas pakalpojumiem saņemts šā panta
pirmajā daļā minētais pieprasījums.
(4) Finanšu ministrija mēneša laikā pēc šā panta pirmajā daļā minētā trešās valsts kompetentās institūcijas
pieprasījuma saņemšanas nosūta Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijai pieprasījumu iesniegt Finanšu ministrijai šā
panta otrajā daļā minēto revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu kopijas.
(5) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija pēc šā panta ceturtajā daļā minētā Finanšu ministrijas pieprasījuma
saņemšanas pieprasa no attiecīgā zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības Finanšu ministrijas
pieprasījumā minēto revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu kopijas, kuras ir apliecinātas atbilstoši
normatīvajiem aktiem par dokumentu izstrādāšanu un noformēšanu.
(6) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija mēneša laikā pēc Finanšu ministrijas pieprasījuma saņemšanas iesniedz
31
/
42
Finanšu ministrijai šā panta otrajā daļā minēto revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu kopijas to nodošanai
attiecīgajai trešās valsts kompetentajai institūcijai. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija minētās dokumentu kopijas
iesniedz apliecinātas atbilstoši normatīvajiem aktiem par dokumentu izstrādāšanu un noformēšanu. Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācija ievēro konfidencialitātes prasības un, iesniedzot minēto revīzijas darba dokumentu un citu
dokumentu kopijas, norāda, vai konkrētie dokumenti satur komercnoslēpumu vai personas datus. Personas datu
nodošana trešo valstu kompetentajām institūcijām notiek saskaņā ar 
Fizisko personu datu aizsardzības likumu
. Visām
personām, kurām, nododot minēto revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu kopijas Finanšu ministrijai, kļuvis
zināms komercnoslēpums un personas dati, ir aizliegts tos izpaust, izņemot likumos noteiktos gadījumus.
(7) Ja Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija objektīvu iemeslu dēļ nevar iesniegt pieprasīto dokumentu kopijas šā
panta sestajā daļā minētajā termiņā, tā par to rakstveidā paziņo Finanšu ministrijai, norādot kavēšanas iemeslus un
datumu, kad dokumentu kopijas tiks iesniegtas.
(8) Finanšu ministrija ievēro konfidencialitātes prasības, sadarbojoties ar trešās valsts kompetentajām institūcijām
revīzijas jomā. Nododot šā panta otrajā daļā minēto revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu kopijas, Finanšu
ministrija norāda, vai konkrētie dokumenti satur komercnoslēpumu vai personas datus. Visām personām, kurām,
nododot revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu kopijas trešās valsts kompetentajai institūcijai, ir kļuvis zināms
komercnoslēpums vai personas dati, ir aizliegts tos izpaust, izņemot likumos noteiktos gadījumus.
(
22.03.2012
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.04.2012.
)
VIII
1
 nodaļa 
Noteikumi regulas Nr. 
537/2014
 piemērošanas nodrošināšanai
(Nodaļa 
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
37.
5
 pants. Kompetentās iestādes
(1) Saskaņā ar regulas Nr. 
537/2014
 20.panta 1.punktu kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par šajā regulā
paredzēto uzdevumu izpildi un šīs regulas noteikumu piemērošanas nodrošināšanu (izņemot to regulā Nr. 
537/2014
paredzēto uzdevumu izpildi un noteikumu piemērošanas nodrošināšanu, par kuru izpildi un piemērošanas
nodrošināšanu kā atbildīgā iestāde šā panta otrajā daļā ir noteikta Finanšu un kapitāla tirgus komisija), ir Finanšu
ministrija.
(2) Saskaņā ar regulas Nr. 
537/2014
 20.panta 2.punktu kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par to, lai nodrošinātu
šīs regulas III nodaļas 16., 17. un 19.panta noteikumu piemērošanu, ir Finanšu un kapitāla tirgus komisija. Kā šajā
daļā minētā kompetentā iestāde Finanšu un kapitāla tirgus komisija veic šādus pienākumus:
1) uzrauga, vai sabiedriskas nozīmes struktūra ievēro šā likuma un regulas Nr. 
537/2014
 16.panta noteikumus
attiecībā uz zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelšanu sabiedriskas nozīmes
struktūrā un vai sabiedriskas nozīmes struktūra, slēdzot revīzijas pakalpojumu līgumu vai pagarinot minētā
līguma darbības termiņu, ir ievērojusi šā likuma 
37.
8
 panta
 un regulas Nr. 
537/2014
 17.panta noteikumus par
revīzijas uzdevuma veikšanas termiņa ilgumu sabiedriskas nozīmes struktūrā;
2) 10 darbdienu laikā no dienas, kad saņemts šā likuma 
29.panta
 3.
1
 vai 3.
3
 daļā minētais ziņojums par
revīzijas pakalpojumu līguma izbeigšanu pirms termiņa beigām, saskaņā ar regulas Nr. 
537/2014
 19.panta
prasībām par to rakstveidā paziņo Finanšu ministrijai;
3) nekavējoties rakstveidā paziņo Finanšu ministrijai par Finanšu un kapitāla tirgus komisijas kā kompetentās
iestādes veiktajā uzraudzības procesā konstatētajiem šā likuma un regulas Nr. 
537/2014
 prasību iespējamiem
pārkāpumiem, kuros ir iesaistīts sabiedriskas nozīmes struktūras ieceltais zvērināts revidents vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrība;
4) ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1.februārim apkopo un iesniedz Finanšu ministrijai rakstveida informāciju par
iepriekšējā gadā veiktajiem pasākumiem un izdotajiem administratīvajiem aktiem, kas saistīti ar šīs daļas
1.punktā
 minēto uzraudzību.
(3) Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga izdot normatīvos noteikumus par regulas Nr. 
537/2014
 III nodaļas
16., 17. un 19.panta ievērošanas kārtību.
(4) Regulas Nr. 
537/2014
 8.panta 5.punkta "g" apakšpunktā minētās kompetentās iestādes ir Finanšu ministrija un
Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
32
/
42
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
37.
6
 pants. Ar revīziju nesaistīti pakalpojumi
(1) Zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu komercsabiedrībai, kas veic sabiedriskas nozīmes struktūras gada
pārskatu vai konsolidēto gada pārskatu revīziju, bet, ja minētais zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrība ir revidentu komercsabiedrību tīkla sadarbības partneris, — arī jebkuram šā revidentu
komercsabiedrību tīkla sadarbības partnerim ir aizliegts regulas Nr. 
537/2014
 5.panta 1.punkta pirmajā daļā norādītajā
laikposmā sniegt šai sabiedriskas nozīmes struktūrai, tās mātes sabiedrībai un šīs sabiedriskas nozīmes struktūras
meitas sabiedrībām Eiropas Savienībā regulas Nr. 
537/2014
 5.panta 1.punkta otrajā daļā minētos ar revīziju nesaistītus
aizliegtus pakalpojumus. Izņēmums ir tādi ar revīziju nesaistīti pakalpojumi, kuri minēti šā panta otrajā daļā, ja tiek
ievēroti visi šā panta trešās daļas nosacījumi.
(2) Ar revīziju nesaistīti pakalpojumi, kurus ir tiesīgs sniegt šā panta pirmajā daļā minētais zvērināts revidents,
zvērinātu revidentu komercsabiedrība un revidentu komercsabiedrību tīkla sadarbības partneris, ja tiek izpildīti visi šā
panta trešās daļas nosacījumi, ir šādi:
1) nodokļu konsultanta pakalpojumu sniegšana, tai skaitā konsultācijas attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem,
nodokļu aprēķināšana un nodokļu deklarāciju sagatavošana;
2) konsultāciju sniegšana attiecībā uz finanšu palīdzības un atbalsta maksājumu saņemšanu.
(3) Šā panta pirmajā daļā minētais zvērināts revidents, zvērinātu revidentu komercsabiedrība un revidentu
komercsabiedrību tīkla sadarbības partneris ir tiesīgs sniegt šā panta otrajā daļā minētos ar revīziju nesaistītus
pakalpojumus, ja tiek izpildīti visi šādi nosacījumi:
1) šiem pakalpojumiem (atsevišķi vai kopumā) nav tiešas ietekmes vai ir nebūtiska ietekme uz sabiedriskas
nozīmes struktūras gada pārskatu vai konsolidēto gada pārskatu;
2) šiem pakalpojumiem nav saistības ar sabiedriskas nozīmes struktūras vadīšanu vai lēmumu pieņemšanu;
3) šo pakalpojumu ietekmes uz sabiedriskas nozīmes struktūras gada pārskatu vai konsolidēto gada pārskatu
novērtējums ir vispusīgi dokumentēts un paskaidrots sabiedriskas nozīmes struktūras revīzijas komitejai vai tai
līdzvērtīgai struktūrai atbilstoši regulas Nr. 
537/2014
 11.pantam;
4) zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība ievēro šajā likumā noteiktās neatkarības
prasības;
5) šo pakalpojumu sniegšanu, pirms tie tiek uzsākti, ir apstiprinājusi sabiedriskas nozīmes struktūras revīzijas
komiteja vai tai līdzvērtīga struktūra.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
37.
7
 pants. Ar revīziju nesaistītu pakalpojumu maksas saņemšanas ierobežojums un atbrīvojuma
piešķiršana
(1) Atbilstoši regulas Nr. 
537/2014
 4.panta 2.punkta pirmajai daļai tad, ja zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu
komercsabiedrība sniedz revīzijas pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrai un vienlaikus šai sabiedrībai vai tās
mātes vai meitas sabiedrībai sniedz arī ar revīziju nesaistītus pakalpojumus, kas nav šīs regulas 5.panta 1.punktā
minētie ar revīziju nesaistīti aizliegti pakalpojumi, trīs secīgus pārskata gadus vai ilgāk, aprēķinātās atlīdzības (turpmāk
— maksa) kopsumma par šiem ar revīziju nesaistītajiem pakalpojumiem minētajā trīs pārskata gadus ilgajā laikposmā
nedrīkst pārsniegt 70 procentus no vidējās gada maksas par gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju
(pārbaudi). Vidējo pārskata gada maksu aprēķina, pamatojoties uz pēdējo triju pārskata gadu laikā aprēķināto maksu
par gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi), kas veikta sabiedriskas nozīmes struktūrai un —
attiecīgā gadījumā — tās mātes vai meitas sabiedrībai.
(2) Izņēmuma gadījumā, ja saņemts zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības, kas veic gada
pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju (pārbaudi) sabiedriskas nozīmes struktūrai, iesniegums, kurā pamatota
vajadzība saņemt atbrīvojumu attiecībā uz konkrētu sabiedriskas nozīmes struktūru, Finanšu un kapitāla tirgus
komisija ir tiesīga atbrīvot minēto zvērinātu revidentu vai zvērinātu revidentu komercsabiedrību no šā panta pirmajā daļā
minētās regulas Nr. 
537/2014
 4.panta 2.punkta pirmās daļas prasības attiecībā uz konkrēto sabiedriskas nozīmes
struktūru. Šādu atbrīvojumu var piešķirt uz laikposmu, kas nepārsniedz divus pārskata gadus.
33
/
42
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
37.
8
 pants. Maksimālais revīzijas uzdevuma termiņš un tā pagarināšana
(1) Atbilstoši regulas Nr. 
537/2014
 17.panta 1.punkta otrajai daļai zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai nav tiesību ilgāk par 10 gadiem pēc kārtas veikt gada pārskata un konsolidētā gada pārskata revīziju
(pārbaudi) vienā un tajā pašā sabiedriskas nozīmes struktūrā (turpmāk šajā pantā — maksimālais revīzijas uzdevuma
termiņš).
(2) Atkāpjoties no šā panta pirmās daļas noteikumiem, sabiedriskas nozīmes struktūra ir tiesīga pagarināt revīzijas
uzdevuma veikšanas termiņu zvērinātu revidentu komercsabiedrībai, lai šis termiņš būtu ilgāks par šā panta pirmajā
daļā minēto maksimālo revīzijas uzdevuma termiņu, ja tā ievēro abus šādus nosacījumus:
1) pēc tam kad ir beidzies maksimālais revīzijas uzdevuma termiņš, sabiedriskas nozīmes struktūra organizē
atklātu iepirkumu par revīzijas pakalpojumu sniegšanu, izmantojot konkursa procedūru;
2) maksimālais revīzijas uzdevuma termiņš kopā ar tā pagarinājumu (turpmāk šajā pantā — pagarinātais
revīzijas uzdevuma termiņš) nepārsniedz 20 gadus.
(3) Atbilstoši regulas Nr. 
537/2014
 17.panta 3.punktam zvērinātam revidentam un zvērinātu revidentu
komercsabiedrībai aizliegts pēc šā panta pirmajā daļā minētā maksimālā revīzijas uzdevuma termiņa beigām vai pēc
šā panta otrajā daļā minētā pagarinātā revīzijas uzdevuma termiņa beigām uzņemties jaunu revīzijas uzdevumu
minētajā sabiedriskas nozīmes struktūrā vismaz četrus gadus ilgā laikposmā. Ja zvērināts revidents vai zvērinātu
revidentu komercsabiedrība ir piederīga revidentu komercsabiedrību tīklam, šajā daļā minētais aizliegums attiecas arī
uz šā tīkla sadarbības partneriem.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 18. punktu)
37.
9
 pants. Revīzijas komitejas izveidošana
(1) Komercsabiedrība, kura ir reģistrēta Latvijā un kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti dalībvalsts regulētajā tirgū,
izveido revīzijas komiteju un nodrošina tās darbību atbilstoši 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 prasībām.
(2) Sabiedriskas nozīmes struktūra, kas nav šā panta pirmajā daļā minētā komercsabiedrība, izveido revīzijas
komiteju vai tai līdzvērtīgu struktūru, attiecīgi piemērojot 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 D sadaļas II
1
 nodaļā
noteiktās revīzijas komitejas izveidošanas un darbības prasības. Sabiedriskas nozīmes struktūra var neveidot revīzijas
komiteju, ja šī struktūra atbilst kādam no 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
55.
11
 panta
 ceturtās daļas nosacījumiem
vai tā ir privātais pensiju fonds likuma "
Par privātajiem pensiju fondiem
" izpratnē vai valsts fondēto pensiju shēmas
līdzekļu pārvaldītājs 
Valsts fondēto pensiju likuma
 izpratnē.
(3) Sabiedriskas nozīmes struktūrai ir pienākums piecu darbdienu laikā pēc Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
rakstveida pieprasījuma sniegt Finanšu un kapitāla tirgus komisijai regulas Nr. 
537/2014
 11.pantā minēto papildu
ziņojumu revīzijas komitejai.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
 Sk. Pārejas noteikumu 19. punktu)
37.
10
 pants. Sabiedriskas nozīmes struktūras atbildība
(1) Ja komercsabiedrība, kura ir reģistrēta Latvijā un kuras pārvedami vērtspapīri ir iekļauti dalībvalsts regulētajā
tirgū, nav ievērojusi šā likuma 
37.
9
 panta
 pirmās vai trešās daļas prasības, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga
piemērot minētajai komercsabiedrībai 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
148.panta
 astoņpadsmitajā daļā noteiktās
sankcijas vai uzraudzības pasākumus. 
Finanšu instrumentu tirgus likums
 nosaka šo sankciju vai uzraudzības
pasākumu piemērošanas un publicēšanas kārtību, kā arī Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdotā administratīvā
akta, ar kuru piemēro šīs sankcijas vai uzraudzības pasākumus, pārsūdzēšanas kārtību.
(2) Ja sabiedriskas nozīmes struktūra, kas nav šā panta pirmajā daļā minētā komercsabiedrība, nav ievērojusi šā
likuma 
37.
9
 panta
 otrās vai trešās daļas prasības, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga piemērot minētajai
sabiedriskas nozīmes struktūrai vienu vai vairākas šādas sankcijas vai uzraudzības pasākumus:
1) izteikt brīdinājumu;
34
/
42
2) publicēt Finanšu un kapitāla tirgus komisijas mājaslapā internetā publisku paziņojumu, kurā norāda par
pārkāpumu atbildīgo personu un pārkāpuma būtību;
3) pieprasīt, lai par pārkāpumu atbildīgā persona izbeidz attiecīgu darbību;
4) noteikt pagaidu aizliegumu komercsabiedrības padomes vai valdes loceklim, kurš ir atbildīgs par attiecīgo
pārkāpumu, uz laiku līdz trim gadiem pildīt viņam noteiktos pienākumus komercsabiedrībā;
5) uzlikt komercsabiedrībai soda naudu līdz 10 procentiem no iepriekšējā pārskata gada neto apgrozījuma
summas. Ja 10 procenti no iepriekšējā pārskata gada neto apgrozījuma summas ir mazāk par 142 300 
euro
,
Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga uzlikt soda naudu līdz 142 300 
euro
;
6) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajai fiziskajai personai soda naudu līdz vienam miljonam 
euro
.
(3) Ja sabiedriskas nozīmes struktūra nav ievērojusi šā likuma un regulas Nr. 
537/2014
 16.panta noteikumus
attiecībā uz zvērināta revidenta vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības iecelšanu sabiedriskas nozīmes struktūrā vai
ja tā, slēdzot revīzijas pakalpojumu līgumu ar zvērinātu revidentu vai zvērinātu revidentu komercsabiedrību vai pagarinot
minētā līguma darbības termiņu, nav ievērojusi šā likuma un regulas Nr. 
537/2014
 17.panta noteikumus par revīzijas
uzdevuma veikšanas termiņa ilgumu sabiedriskas nozīmes struktūrā, Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga
piemērot šai sabiedriskas nozīmes struktūrai vienu vai vairākas šā panta otrajā daļā minētās sankcijas vai uzraudzības
pasākumus.
(4) Par šā panta otrajā un trešajā daļā minētajiem pārkāpumiem iekasētās soda naudas tiek ieskaitītas valsts
budžetā.
(5) Finanšu un kapitāla tirgus komisija informāciju par sankcijām un uzraudzības pasākumiem, kas personām
piemēroti par šā panta otrajā un trešajā daļā minētajiem pārkāpumiem, ievieto savā mājaslapā internetā, norādot ziņas
par tās izdotā administratīvā akta pārsūdzēšanu un pieņemto nolēmumu.
(6) Šā panta piektajā daļā minēto informāciju Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir tiesīga:
1) publiskot, neidentificējot personu, ja pēc iepriekšēja izvērtējuma veikšanas konstatē, ka tās fiziskās
personas datu atklāšana, kurai piemērota sankcija vai uzraudzības pasākums, nav samērīga vai ka fiziskās vai
juridiskās personas datu atklāšana var apdraudēt finanšu tirgus stabilitāti vai uzsākta kriminālprocesa norisi vai
radīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām;
2) nepubliskot, ja pēc iepriekšēja izvērtējuma veikšanas konstatē, ka šādas informācijas publiskošana
apdraudētu finanšu tirgus stabilitāti vai nav samērīga ar izdarīto pārkāpumu.
(7) Finanšu un kapitāla tirgus komisijas izdoto administratīvo aktu par saskaņā ar šā panta otro un trešo daļu
piemērotajām sankcijām vai uzraudzības pasākumiem var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā.
(8) Finanšu un kapitāla tirgus komisija piecu darbdienu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas rakstveidā informē
Finanšu ministriju par sankcijām un uzraudzības pasākumiem, kas piemēroti par šā panta otrajā un trešajā daļā
minētajiem pārkāpumiem, norādot atbildīgo personu, kurai ir piemērotas minētās sankcijas un uzraudzības pasākumi,
un šo sankciju un pasākumu veidu.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
IX nodaļa 
Atbildība, sūdzību un strīdu izskatīšanas kārtība
(Nodaļas nosaukums 
22.01.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
38.pants. Disciplinārlietu ierosināšana, izskatīšana un sodu piemērošanas kārtība
(Izslēgts ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
38.
1
 pants. Disciplinārlietu ierosināšana, izskatīšana un sodu piemērošana
(1) Zvērināts revidents normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā par savu profesionālo darbību ir disciplināri, civiltiesiski
35
/
42
un krimināltiesiski atbildīgs. Kārtību, kādā Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija izdod lēmumus disciplinārlietās,
nosaka administratīvo aktu izdošanas kārtību reglamentējošie normatīvie akti.
(2) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija var ierosināt disciplinārlietu pret zvērinātu revidentu pēc tiesas
priekšlikuma, juridiskās vai fiziskās personas sūdzības vai pēc savas iniciatīvas, par to rakstveidā informējot Finanšu
ministriju. Disciplinārlietu ierosināšanas, izskatīšanas un sodu piemērošanas kārtību nosaka nolikums, ko pēc
saskaņošanas ar Finanšu ministriju apstiprina Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija.
(3) Finanšu ministrija ievēro konfidencialitātes prasības, saņemot šā panta otrajā daļā minēto informāciju.
Konfidencialitātes prasības attiecas uz visām personām, kurām informācijas saņemšanas laikā un pēc tam kļuvis
zināms komercnoslēpums, arī uz personām, kuras beigušas pildīt ar Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas darbības
valstisko uzraudzību saistītos savus pienākumus.
(4) Šā panta otrajā daļā minētās disciplinārlietas ierosina par šā likuma un citu normatīvo aktu, Latvijas Zvērinātu
revidentu asociācijas lēmumu, profesionālo darbību reglamentējošo norādījumu vai ētikas kodeksa normu pārkāpšanu
vai par to, ka zvērināts revidents nav ievērojis prasību turpināt savu izglītību un pilnveidot savu profesionālo kvalifikāciju
Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas atzītā tālākizglītības procesā.
(5) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija rakstveidā informē Finanšu ministriju par visiem disciplinārlietās
pieņemtajiem lēmumiem. Minēto informāciju Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija nosūta piecu darba dienu laikā pēc
lēmuma stāšanās spēkā.
(
12.06.2008
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.12.2016.
 un 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā
23.05.2018.
)
38.
2
 pants. Sankcijas un uzraudzības pasākumi, administratīvo aktu izdošana un pārsūdzēšana
(1) Finanšu ministrija izdod administratīvos aktus (lēmumus) par sankciju un uzraudzības pasākumu piemērošanu
šajā pantā noteiktajos gadījumos zvērinātiem revidentiem un zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, kas sniedz
revīzijas pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrām. Kārtību, kādā Finanšu ministrija izdod administratīvos aktus
(lēmumus), nosaka administratīvo aktu izdošanas kārtību reglamentējoši normatīvie akti.
(2) Finanšu ministrijas administratīvo aktu (lēmumu), kas izdots saistībā ar šajā pantā minētajām sankcijām vai
uzraudzības pasākumiem, var pārsūdzēt Administratīvajā apgabaltiesā. Administratīvā apgabaltiesa lietu izskata kā
pirmās instances tiesa. Lieta tiek izskatīta triju tiesnešu sastāvā. Administratīvās apgabaltiesas spriedumu var
pārsūdzēt, iesniedzot kasācijas sūdzību.
(3) Finanšu ministrijas administratīvā akta (lēmuma), kas izdots saistībā ar šajā pantā minētajām sankcijām un
uzraudzības pasākumiem, pārsūdzēšana neaptur šā akta (lēmuma) darbību.
(4) Par šā likuma un regulas Nr. 
537/2014
 prasību neievērošanu Finanšu ministrija ir tiesīga piemērot vienu vai
vairākas šādas sankcijas vai uzraudzības pasākumus:
1) izteikt brīdinājumu;
2) pieprasīt, lai zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība nekavējoties pārtrauc darbības, kas
uzskatāmas par tādām darbībām, kuru rezultātā tiek vai varētu tikt pārkāptas zvērinātu revidentu profesionālo
darbību reglamentējošu normatīvo aktu un regulas Nr. 
537/2014
 prasības;
3) aizliegt zvērinātam revidentam, zvērinātu revidentu komercsabiedrībai vai atbildīgajam zvērinātam revidentam
uz laiku līdz trim gadiem sniegt revīzijas pakalpojumus un parakstīt zvērināta revidenta ziņojumu;
4) publicēt Finanšu ministrijas mājaslapā internetā publisku paziņojumu par to, ka parakstītais zvērināta
revidenta ziņojums neatbilst šajā likumā noteiktajam zvērināta revidenta ziņojuma saturam un regulas Nr.
537/2014
 10.pantā noteiktajām revīzijas ziņojuma prasībām;
5) noteikt pagaidu aizliegumu zvērinātu revidentu komercsabiedrības pārvaldības struktūras loceklim, ja tas ir
zvērināts revidents un ir atbildīgs par attiecīgo pārkāpumu, uz laiku līdz trim gadiem pildīt viņam noteiktos
pienākumus šajā zvērinātu revidentu komercsabiedrībā;
6) publicēt Finanšu ministrijas mājaslapā internetā informāciju, kurā norāda par pārkāpumu atbildīgo zvērinātu
revidentu (zvērināta revidenta vārds, uzvārds un sertifikāta numurs) un atbildīgo zvērinātu revidentu
komercsabiedrību (zvērinātu revidentu komercsabiedrības nosaukums un licences numurs), kā arī izdarītā
36
/
42
pārkāpuma būtību;
7) uzlikt par pārkāpumu atbildīgajam zvērinātam revidentam soda naudu līdz 7200 
euro
 un par pārkāpumu
atbildīgajai zvērinātu revidentu komercsabiedrībai — līdz 14 200 
euro
.
(5) Pieņemot lēmumu par šā panta ceturtajā daļā minēto sankciju un uzraudzības pasākumu piemērošanu
zvērinātiem revidentiem un zvērinātu revidentu komercsabiedrībām, Finanšu ministrija ņem vērā arī:
1) pārkāpuma smagumu;
2) pārkāpuma ilgumu;
3) personas atbildības pakāpi;
4) pārkāpuma rezultātā personas gūtos ienākumus, ciktāl tos var noteikt;
5) pārkāpuma rezultātā radīto zaudējumu atlīdzināšanu, ciktāl tos var noteikt;
6) personas sadarbību ar Finanšu ministriju pārkāpuma izmeklēšanā;
7) personas finansiālo stāvokli: zvērinātu revidentu komercsabiedrībai — kopējo neto apgrozījumu iepriekšējā
pārskata gadā, zvērinātam revidentam, kurš veic profesionālo darbību kā individuāls komersants vai
pašnodarbināta persona, — kopējo apgrozījumu (ieņēmumus) no saimnieciskajiem darījumiem iepriekšējā
pārskata gadā;
8) personas iepriekš izdarītos pārkāpumus profesionālo pakalpojumu sniegšanas jomā.
(6) Finanšu ministrija izdod ieteikumus (vadlīnijas) par šā panta ceturtajā daļā minēto sankciju un uzraudzības
pasākumu piemērošanu un ievieto tos savā mājaslapā internetā.
(7) Finanšu ministrija nepiemēro šā panta ceturtajā daļā minētās sankcijas un uzraudzības pasākumus sakarā ar
kriminālprocesu vai disciplinārlietu par to pašu pārkāpumu.
(8) Finanšu ministrija mēneša laikā pēc katra kalendāra gada beigām sagatavo un nosūta Eiropas Revīzijas
pārraudzības struktūru komitejai apkopotu informāciju par iepriekšējā gadā piemērotajām šā panta ceturtajā daļā
minētajām sankcijām un uzraudzības pasākumiem, kā arī piemērotajām šā likuma 
37.
10
 panta
 pirmajā, otrajā un
trešajā daļā minētajām sankcijām un uzraudzības pasākumiem, norādot visas personas, kurām ir piemērotas
sankcijas un uzraudzības pasākumi, un piemēroto sankciju un uzraudzības pasākumu veidu.
(9) Finanšu ministrija nekavējoties informē Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komiteju par šā panta ceturtās
daļas 3. un 5.punktā minēto sankciju vai uzraudzības pasākumu piemērošanu, norādot personu, kurai sankcija vai
uzraudzības pasākums ir piemērots, un piemērotās sankcijas vai uzraudzības pasākuma veidu, kā arī par šā likuma
37.
10
 panta
 otrās daļas 4.punktā un 
Finanšu instrumentu tirgus likuma
 
148.panta
 astoņpadsmitās daļas 3.punktā
minētās sankcijas vai uzraudzības pasākuma piemērošanu, norādot personu, kurai šī sankcija vai uzraudzības
pasākums ir piemērots, un piemērotās sankcijas vai uzraudzības pasākuma veidu.
(10) Soda nauda, kas iekasēta par pārkāpumiem, par kuriem tā uzlikta saskaņā ar šā panta ceturtās daļas
7.punktu, tiek ieskaitīta valsts budžetā. Finanšu ministrijas uzlikto soda naudu persona samaksā ne vēlāk kā mēneša
laikā no dienas, kad stājies spēkā Finanšu ministrijas lēmums par soda naudas uzlikšanu.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
19.04.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
23.05.2018.
)
38.
3
 pants. Lēmumu publicēšana
(1) Finanšu ministrija informāciju par personām piemērotajām šā likuma 
38.
2
 panta
 ceturtajā daļā minētajām
sankcijām un uzraudzības pasākumiem ievieto savā mājaslapā internetā, norādot par pārkāpumu atbildīgo personu
(zvērināta revidenta vārds, uzvārds, sertifikāta numurs un zvērinātu revidentu komercsabiedrības nosaukums,
reģistrācijas numurs un licences numurs), pārkāpuma veidu un būtību un Finanšu ministrijas piemēroto sankciju vai
uzraudzības pasākumu, kā arī ziņas par izdotā administratīvā akta lēmuma pārsūdzēšanu un pieņemto tiesas
nolēmumu.
37
/
42
(2) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju Finanšu ministrija ievieto savā mājaslapā internetā piecu darbdienu
laikā no dienas, kad beidzies akta (lēmuma) pārsūdzēšanas termiņš un tas nav pārsūdzēts.
(3) Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju Finanšu ministrija publisko, neidentificējot personu, ja pēc iepriekšēja
izvērtējuma veikšanas konstatē, ka tās fiziskās personas datu atklāšana, kurai piemērota sankcija vai uzraudzības
pasākums, nav samērīga vai ka fiziskās vai juridiskās personas datu atklāšana var apdraudēt finanšu tirgus stabilitāti
vai uzsākta kriminālprocesa norisi vai radīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām.
(4) Ja paredzams, ka šā panta trešajā daļā minētie apstākļi saprātīgā laikposmā var izbeigties, šā panta pirmajā
daļā minētās informācijas publiskošanu var atlikt uz šādu laikposmu.
(5) Šajā pantā noteiktajā kārtībā Finanšu ministrijas mājaslapā internetā ievietotā informācija ir pieejama vismaz
piecus gadus no tās pirmreizējās ievietošanas dienas.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
39.pants. Disciplinārsodi
(Izslēgts ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
40.pants. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas lēmumu apstrīdēšana un pārsūdzēšana
(1) Sūdzības par Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas nelikumīgu vai statūtiem neatbilstošu darbību izskata
tiesa.
(2) Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas lēmumus, kas saistīti ar zvērinātu revidentu sertificēšanu, zvērinātu
revidentu komercsabiedrību licencēšanu un citiem šajā likumā tai deleģētajiem uzdevumiem, var apstrīdēt Finanšu
ministrijā. Finanšu ministrijas lēmumu likumā noteiktajā kārtībā var pārsūdzēt tiesā.
(
22.01.2004
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
41.pants. Zvērināta revidenta un zvērinātu revidentu komercsabiedrības civiltiesiskā atbildība un
zaudējumu piedziņas termiņš 
(1) Zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība ir atbildīga par
saistībām, kuras radušās, noslēdzot revīzijas pakalpojuma līgumu.
(2) Zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība atbild par zaudējumiem, kas radušies trešajām
personām — klienta gada pārskata, arī konsolidētā gada pārskata lietotājiem, ja sniegtais atzinums saskaņā ar Latvijā
atzītiem Starptautiskajiem revīzijas standartiem būtiski neatbilst faktiskajam stāvoklim, ja nav ievēroti šā likuma 
26.
,
27.
, 
30. 
vai 
34.panta
 noteikumi. Ja atzinumu parakstījuši divi vai vairāki zvērināti revidenti, viņi ir solidāri atbildīgi par
šiem zaudējumiem.
(3) Zvērinātu revidentu komercsabiedrība ir atbildīga par saistībām, kuras tā ir uzņēmusies, kā arī par zaudējumiem,
ko cietušas trešās personas, ja šīs sabiedrības ieceltais atbildīgais zvērināts revidents nav ievērojis šā likuma 
26.
, 
27.
,
30. 
vai 
34.panta
 noteikumus.
(4) Zvērinātu revidentu komercsabiedrības un tās ieceltā atbildīgā zvērināta revidenta savstarpējās tiesiskās
attiecības, kā arī atbildību regulē noslēgtais darba līgums.
(5) Zaudējumu atlīdzību zvērināts revidents vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība sedz saskaņā ar savstarpēju
vienošanos vai arī tā piedzenama tiesas ceļā ne vēlāk kā triju gadu laikā no dienas, kad parakstīts attiecīgais zvērināta
revidenta atzinums.
42.pants. Zvērināta revidenta un zvērinātu revidentu komercsabiedrības civiltiesiskās atbildības
apdrošināšana
(1) Zvērināta revidenta — pašnodarbinātas personas vai individuālā komersanta — civiltiesiskās atbildības
apdrošināšanas minimālais atbildības limits ir iepriekšējā pārskata gadā no revīzijas pakalpojumiem gūto šā zvērinātā
revidenta ieņēmumu kopsumma, un tas nedrīkst būt mazāks par Ministru kabineta noteikto minimālo summu, bet
zvērināta revidenta darbības uzsākšanas gadā minimālais atbildības limits ir Ministru kabineta noteiktā summa.
(2) Zvērinātu revidentu komercsabiedrības, izņemot personālsabiedrības, kuras nenodarbina darbiniekus —
zvērinātus revidentus, civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas minimālais atbildības limits ir iepriekšējā pārskata gadā
38
/
42
no revīzijas pakalpojumiem gūto šīs sabiedrības ieņēmumu kopsumma, un tas nedrīkst būt mazāks par Ministru
kabineta noteikto minimālo summu, bet komercsabiedrības darbības uzsākšanas gadā — minimālais atbildības limits
ir Ministru kabineta noteiktā summa.
(3) Sniedzot revīzijas pakalpojumus sabiedriskas nozīmes struktūrai, pakalpojuma sniedzēja — zvērināta revidenta
vai zvērinātu revidentu komercsabiedrības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas minimālais atbildības limits ir divi
procenti no tā revidējamā klienta aktīvu summas, kuram šie aktīvi ir vislielākie iepriekšējā pārskata gada beigās, taču
ne vairāk par 10 miljoniem 
euro
.
(4) Savas civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība var
izvēlēties:
1) Komercreģistrā ierakstītu apdrošināšanas sabiedrību, kura ir saņēmusi Finanšu un kapitāla tirgus komisijas
izsniegtu licenci vispārējās civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai;
2) Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas dalībvalstī un Eiropas Ekonomikas zonas valstī
reģistrētu apdrošināšanas sabiedrību, ar kuru noslēdzot civiltiesiskās atbildības līgumu zvērināts revidents vai
zvērinātu revidentu komercsabiedrība izpilda šā likuma prasības.
(5) Ministru kabinets, nosakot šā panta pirmajā un otrajā daļā paredzēto civiltiesiskās atbildības minimālo summu,
ir tiesīgs to diferencēt atkarībā no tā, vai komercsabiedrībā ir valsts vai pašvaldību kapitāla daļa.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004.
, 
12.06.2008.
, 
12.09.2013.
 un 
29.10.2015
. likumu, kas stājas spēkā
01.01.2016.
)
43.pants. Tādas personas atbildība par krāpšanu, kurai nav zvērināta revidenta sertifikāta
Ja persona, kurai nav zvērināta revidenta sertifikāta vai attiecīgi — zvērinātu revidentu komercsabiedrības licences
—, veic šajā likumā tikai zvērinātam revidentam vai zvērinātu revidentu komercsabiedrībai atļauto darbību un sniedz
zvērināta revidenta ziņojumu, tā tiek saukta pie likumā noteiktās atbildības.
Pārejas noteikumi
1. Ar šā likuma spēkā stāšanos spēku zaudē likums "Par zvērinātiem revidentiem" (Latvijas Republikas Saeimas
un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1996, 24.nr.; 2000, 10.nr.).
2. Zvērināta revidenta sertifikāti, kas izsniegti, pamatojoties uz likumiem, kuri bija spēkā līdz šā likuma spēkā
stāšanās dienai, atzīstami par spēkā esošiem.
3. Līdz 2003.gada 1.janvārim finanšu institūciju, kā arī tādu komercsabiedrību, kuru akcijas ir iekļautas fondu biržas
sarakstos, gada pārskatu, arī konsolidēto gada pārskatu obligāto likumos noteikto pārbaudi var veikt Finanšu un
kapitāla tirgus komisijas norādītie revidenti un revidentu uzņēmumi, kuri neatbilst šā likuma prasībām.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.01.2004
. likumu, kas stājas spēkā 
19.02.2004.
)
4. Līdz 2005.gada 1.janvārim zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenus var kārtot personas, kurām nav šā likuma
8.pantā
 noteiktās triju gadu praktiskās pieredzes. Šīm personām pēc zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenu
nokārtošanas zvērināta revidenta sertifikātu neizsniedz. Ja šīs personas piecu gadu laikā pēc zvērinātu revidentu
kvalifikācijas eksāmenu nokārtošanas iegūst likumā noteikto triju gadu praktisko pieredzi, strādājot par zvērināta
revidenta palīgiem, tās var saņemt zvērināta revidenta sertifikātu šā likuma 
16.pantā
 noteiktajā kārtībā.
5. Līdz 2005.gada 1.janvārim par Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas biedriem var būt ne tikai zvērināti revidenti,
bet arī citas fiziskās personas, ja tās ir nokārtojušas zvērinātu revidentu kvalifikācijas eksāmenus, strādā par zvērināta
revidenta palīgiem un ievēro šīs asociācijas statūtu noteikumus. Līdz 2003.gada 1.janvārim visām licencētajām
zvērinātu revidentu komercsabiedrībām ir jākļūst par Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas biedriem.
6. Līdz 2003.gada 1.janvārim visām komercsabiedrībām, kas sniedz revīzijas pakalpojumus, ir jāsaņem attiecīga
Latvijas Zvērinātu revidentu asociācijas licence.
39
/
42
7. Individuālie uzņēmumi, kas sniedz revīzijas pakalpojumus, ir tiesīgi turpināt šo pakalpojumu sniegšanu
individuālo uzņēmumu statusā līdz Komerclikuma spēkā stāšanās kārtības likumā noteiktā pārejas perioda beigām.
8. Šā likuma 
21.panta
 otrās un trešās daļas noteikumi stājas spēkā 2004.gada 1.janvārī.
9. Grozījumi šā likuma 
19. 
un 
24.pantā
 un šā likuma 
24.
1
, 
24.
2
 un 
24.
3
 pants
 stājas spēkā 2009.gada 29.jūnijā.
(
29.01.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
04.03.2009.
)
10. Grozījumi šā likuma 
1.panta
 7.punkta "e" apakšpunktā, kā arī šā panta 7.punkta "f" un "g" apakšpunkts
attiecināms uz zvērināta revidenta ziņojumu, kuru zvērināts revidents un zvērinātu revidentu komercsabiedrība sagatavo
par gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu, sākot ar 2016. pārskata gadu (pārskata gadu, kurš sākas 2016.gada
1.janvārī vai 2016. kalendāra gada laikā).
(
29.10.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
11. Šā likuma 
28.
1
 pantā
 paredzēto gada pārskata ierobežoto pārbaudi zvērināts revidents un zvērinātu revidentu
komercsabiedrība veic gada pārskatiem, sākot ar 2016. pārskata gadu (pārskata gadu, kurš sākas 2016.gada 1.janvārī
vai 2016. kalendāra gada laikā).
(
29.10.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
12. Grozījumi šā likuma 
33.pantā
 attiecībā uz informācijas sniegšanu Korupcijas novēršanas un apkarošanas
birojam stājas spēkā 2016.gada 1.janvārī.
(
29.10.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
13. Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija līdz 2015.gada 1.decembrim izstrādā un apstiprina šā likuma 
28.
1
 panta
pirmajā daļā, kā arī 
33.panta
 3.
2
 daļā minēto kārtību.
(
29.10.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2016.
)
14. Līdz attiecīgu grozījumu izdarīšanai citos likumos tajos lietoto atsauci uz likumu "Par zvērinātiem revidentiem"
(attiecīgā locījumā) saprot kā atsauci uz Revīzijas pakalpojumu likumu (attiecīgā locījumā).
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
15. Zvērinātu revidentu komercsabiedrība, kura neatbilst šā likuma 
21.panta
 ceturtās daļas prasībām (ne mazāk par
75 procentiem valdes locekļu ir zvērināti revidenti vai dalībvalstu revidenti), ir tiesīga turpināt revīzijas pakalpojumu
sniegšanu, tomēr ne ilgāk kā līdz 2018.gada 1.janvārim.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
16. Šā likuma 
28.panta
 1.
1
 daļas noteikumus piemēro, sākot ar 2017.gada pārskata revīziju.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
17. Uzsākot šā likuma 
29.panta
 4.
1
 daļas piemērošanu, tajā noteiktais termiņa ierobežojums skaitāms no šīs
normas spēkā stāšanās dienas.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
18. Šā likuma 
37.
8
 pantu
 piemēro, ņemot vērā regulas Nr. 
537/2014
 41.panta nosacījumus.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
19. Šā likuma 
37.
9
 panta
 otrajā daļā minētās sabiedriskas nozīmes struktūras izveido revīzijas komitejai līdzvērtīgu
struktūru vai ievēlē revīzijas komiteju nākamajā akcionāru sapulcē, bet ne vēlāk kā 12 mēnešu laikā no šīs normas
40
/
42
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 1984.gada 10.aprīļa Astotās direktīvas 
84/253/EEK
, kas pamatojas uz līguma 54.panta 3.punkta "g"
apakšpunktu un attiecas uz personu apstiprināšanu grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju veikšanai;
2) Padomes 1988.gada 21.decembra direktīvas 
89/48/EEK
 par vispārēju sistēmu tādu augstākās izglītības diplomu
atzīšanai, ko piešķir par vismaz trīs gadu profesionālo izglītību;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 1995.gada 29.jūnija direktīvas 
95/26/EK
, ar ko groza direktīvu 
77/780/EEK
 un
direktīvu 
89/646/EEK
 kredītiestāžu jomā, direktīvu 
73/239/EEK
 un direktīvu 
92/49/EEK
 nedzīvības apdrošināšanas
jomā, direktīvu 
79/267/EEK
 un direktīvu 
92/96/EEK
 dzīvības apdrošināšanas jomā, direktīvu 
93/22/EEK
 ieguldījumu
sabiedrību jomā un direktīvu 
85/611/EEK
 attiecībā uz pārvedamo vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem
(PVKIU), lai stiprinātu konsultatīvo uzraudzību;
4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004.gada 15.decembra direktīvas 
2004/109/EK
 par atklātības prasību
saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem
direktīvā 
2001/34/EK
;
5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2005.gada 16.novembra direktīvas 
2005/68/EK
 par pārapdrošināšanu un Padomes
direktīvu 
73/239/EEK
 un 
92/49/EEK
 grozījumiem, kā arī direktīvu 
98/78/EK
 un 
2002/83/EK
 grozījumiem;
6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 17.maija direktīvas 
2006/43/EK
, ar ko paredz gada pārskatu un
konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes direktīvu 
78/660/EEK
 un Padomes direktīvu 
83/349/EEK
 un
atceļ Padomes direktīvu 
84/253/EEK
;
7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007.gada 13.novembra direktīva 
2007/64/EK
 par maksājumu pakalpojumiem
iekšējā tirgū, ar ko groza direktīvas 
97/7/EK
, 2002/65/EK, 
2005/60/EK
 un 
2006/48/EK
 un atceļ direktīvu 
97/5/EK
;
8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.gada 16.septembra direktīvas 
2009/110/EK
 par elektroniskās naudas iestāžu
darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem direktīvā 
2005/60/EK
 un direktīvā 
2006/48/EK
un par direktīvas 
2000/46/EK
 atcelšanu (dokuments attiecas uz EEZ);
9) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 12.decembra direktīvas 
2006/123/EK
 par pakalpojumiem iekšējā tirgū;
10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 26.jūnija direktīvas 
2013/34/ES
 par noteiktu veidu uzņēmumu gada
finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un
Padomes direktīvu 
2006/43/EK
 un atceļ Padomes direktīvas 
78/660/EEK
 un 
83/349/EEK
 (Dokuments attiecas uz
EEK);
11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 16.aprīļa direktīvas 
2014/56/ES
, ar kuru groza direktīvu 
2006/43/EK
,
ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (Dokuments attiecas uz EEZ);
spēkā stāšanās dienas.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
20. Finanšu un kapitāla tirgus komisija saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likuma 
17.
1
 panta
 otro daļu
līdz 2018.gada 1.janvārim izdod ieteikumus (vadlīnijas) par šā likuma 
37.
10
 pantā
 minēto sankciju un uzraudzības
pasākumu piemērošanu un ievieto tos savā mājaslapā internetā.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
21. Finanšu ministrija līdz 2018.gada 1.janvārim izdod ieteikumus (vadlīnijas) par šā likuma 
38.
2
 pantā
 minēto
sankciju un uzraudzības pasākumu piemērošanu un ievieto tos savā mājaslapā internetā.
(
15.12.2016
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.01.2017.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
29.03.2007
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
12.06.2008.
, 
11.02.2010.
, 
03.03.2011.
, 
18.04.2013.
,
29.10.2015.
, 
15.12.2016.
 un 
21.06.2018
. likumu, kas stājas spēkā 
18.07.2018.
)
41
/
42
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
12) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 22.oktobra direktīvas 
2014/95/ES
, ar ko groza direktīvu 
2013/34/ES
attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (Dokuments attiecas
uz EEZ);
13) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija direktīvas 
2014/65/ES
 par finanšu instrumentu tirgiem un ar
ko groza direktīvu 
2002/92/ES
 un direktīvu 
2011/61/ES
 (Dokuments attiecas uz EEZ).
Likums stājas spēkā 2002.gada 1.janvārī. 
Likums Saeimā pieņemts 2001.gada 3.maijā.
Valsts prezidentes vietā 
Saeimas priekšsēdētājs J.Straume
Rīgā 2001.gada 22.maijā
42
/
42