Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 50 (5368),
11.03.2015.
OP numurs: 
2015/50.2
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
rīkojums
Numurs: 
115
Pieņemts: 
09.03.2015.
Stājas spēkā: 
09.03.2015.
Attēlotā redakcija:
 07.02.2017. - ...
Grozījumi:
MK 27.08.2015. rīkojums 
Nr.463 / LV, 168 (5486), 28.08.2015. / Stājas spēkā 27.08.2015.
MK 24.09.2015. rīkojums 
Nr.579 / LV, 189 (5507), 28.09.2015. / Stājas spēkā 24.09.2015.
MK 07.02.2017. rīkojums 
Nr.55 / LV, 31 (5858), 09.02.2017. / Stājas spēkā 07.02.2017.
Ministru kabineta rīkojums Nr.115
 
Rīgā 2015.gada 9.martā (prot. Nr.12 27.§)
Par tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu
kapacitātes stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas plānu 2015.–
2020.gadam
1
/
58
Ministru prezidente Laimdota Straujuma 
Tieslietu ministrs Dzintars Rasnačs
1. Apstiprināt Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu kapacitātes stiprināšanas un kompetenču
attīstīšanas plānu 2015.–2020. gadam (turpmāk – plāns).
2. Noteikt Tieslietu ministriju par atbildīgo institūciju plāna īstenošanā.
3. Atbildīgajām un iesaistītajām institūcijām līdz 2018. gada 1. februārim iesniegt Tieslietu ministrijā informāciju par plānā noteikto
uzdevumu un pasākumu izpildes gaitu un rezultātiem.
4. Tieslietu ministrijai sagatavot un tieslietu ministram līdz 2018. gada 1. jūlijam iesniegt noteiktā kārtībā Ministru kabinetā informatīvo
ziņojumu – plāna īstenošanas starpposma novērtējumu.
5. Tieslietu ministrijai, ja nepieciešams, nodrošināt plāna aktualizēšanu atbilstoši saņemtajiem Eiropas Komisijas komentāriem un
iesniegt to atkārtotai izskatīšanai Ministru kabinetā.
6. Plānā noteiktās darbības var precizēt atbilstoši Eiropas Sociālā fonda attiecīgo specifisko atbalsta mērķu plānošanas procesam,
apstiprinot specifisko atbalsta mērķu projektu vērtēšanas kritērijus un ieviešanas nosacījumus.
(Ministru kabineta 
2015.gada 9.marta 
rīkojums Nr.115)
2
/
58
Rīga, 2015
LIETOTIE SAĪSINĀJUMI
ES
Eiropas Savienība
EK
Eiropas Komisija
ESF
Eiropas Sociālais fonds
TM
Tieslietu ministrija
TA
Tiesu administrācija
VTEB
Valsts tiesu ekspertīžu birojs
ĢP
Latvijas Republikas Ģenerālprokuratūra
IeM
Iekšlietu ministrija
VP
Valsts policija
LTMC
Nodibinājums "Latvijas Tiesnešu mācību centrs"
LZTIP
Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome
LZAP
Latvijas Zvērinātu advokātu padome
LZNP
Latvijas Zvērinātu notāru padome
IKT
Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas
ADR
alternatīva domstarpību risināšana
pamatnostādnes
2009–2015
politikas plānošanas dokuments "Tiesu iekārtas attīstības pamatnostādnes 2009.–2015.gadam"
plāns
politikas plānošanas dokuments "Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu kapacitātes
stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas plāns 2015.–2020.gadam"
KNAB
Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs
MNA
Maksātnespējas administrācija
Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu kapacitātes
stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas plāns 2015.–2020.gadam
(Plāns grozīts ar MK 
27.08.2015.
 rīkojumu Nr. 463; MK 
24.09.2015.
 rīkojumu Nr. 579; MK 
07.02.2017.
 rīkojumu Nr. 55)
3
/
58
AT
Augstākā tiesa
I. IEVADS (KOPSAVILKUMS)
Ministru kabinets 2009.gada 7.oktobrī (rīkojuma Nr.685; prot. Nr.67 55.§)) apstiprināja nozīmīgu tiesu varas politikas attīstības
pamatdokumentu – pamatnostādnes 2009
‑
2015, kuru mērķis ir nodrošināt tiesisku, efektīvu, kvalitatīvu un sabiedrības vajadzībām
atbilstošu tiesu iekārtas darbību, sekmējot tādu tiesu varas pamatvērtību realizāciju kā neatkarīga, pieejama tiesa un efektīva tiesas
procesa norise sapratīgā termiņā.
Minētā mērķa sasniegšanai pamatnostādnēs ir nostiprināti seši rīcības virzieni: tiesu pieejamības veicināšana, tiesu infrastruktūras
un pārvaldības attīstīšana, cilvēkresursu attīstības veicināšana tiesu varā, tiesu noslodzes samazināšana un izlīdzināšana, tiesu varas
neatkarības sekmēšana un zemesgrāmatu procesa efektivizēšana.
Īstenojot pamatnostādnēs 2009–2015 minēto politikas apakšmērķos paredzētos uzdevumus, būtiski nav izpildīti uzdevumi, kas
saistīti ar cilvēkresursu kapacitātēs celšanu tiesu varā. .
Daļēji izpildītie vai neizpildītie uzdevumi saistīti ar dažādiem objektīviem iemesliem, tajā skaitā ekonomisko situāciju valstī un
pieejamo finanšu līdzekļu apjomu minēto uzdevumu izpildei.
Cilvēkresursu attīstībai tiesu varā jau pamatnostādnēs 2009–2015 kā galvenais mērķis noteikts kompetentu personu piesaiste
darbam tiesās un zemesgrāmatu nodaļās, t.sk., plānoti pasākumi tiesu varā nodarbināto personu motivācijas un regulārai kompetences
līmeņa celšanai, paredzēts nodrošināt efektīvu tiesneša amata kandidātu atlases un stažēšanās procesu, ieviest tiesnešu kvalifikācijas
un darba rezultātu regulāru novērtēšanu, stiprināt tiesneša palīga institūtu u.c.
Lai gan ir radīts pietiekams un kvalitatīvs juridiskais pamats tiesnešu un arī prokuroru (no 2014.gada 1.janvāra saskaņā ar
Prokuratūras likuma
 Pārejas noteikumu 16.punktu darbojas jauna prokuroru profesionālās darbības novērtēšanas sistēma, kuras
ietvaros, tāpat kā tiesnešiem, regulāri (ne retāk kā reizi piecos gados) tiek novērtēta prokuroru profesionālā darbība) profesionālās
kvalifikācijas paaugstināšanai un tiesnešu un prokuroru motivācijai paaugstināt profesionālo kvalifikāciju, tomēr lai nodrošinātu šī
uzdevuma izpildi, ir nepieciešams atbalsts tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku
1
 apmācību organizēšanai.
Viens no būtiskiem un joprojām neatrisinātajiem jautājumiem attiecībā uz cilvēkresursu attīstību tiesu varā dēļ finanšu līdzekļu
trūkuma ir saistīts ar vienota un ilgtermiņa apmācību modeļa, tajā skaitā, starpdisciplināro apmācību modeļa trūkumu tiesu varai un
tiesībaizsardzības iestādēm. Profesionālās pilnveides pasākumiem ir jāvelta būtiska uzmanība, un sistēmā strādājošiem ir nemitīgi
jāpilnveido savas profesionālās zināšanas un iemaņas.
4
/
58
Tiesiska valsts, kurā pastāv kompetenta tiesu vara, spēj piesaistīt ilgtspējīgas investīcijas, kas cita starpā veicina arī
tautsaimniecības izaugsmi. Ņemot vērā pašreizējo sabiedrisko un saimniecisko attiecību intensitāti, pieaug arī
nepieciešamība pēc zināšanu paplašināšanas. Stiprinot tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku
2
 profesionālo
kvalifikāciju, tiks veicināta stipra, kompetenta un neatkarīga tiesu vara un tiesībaizsardzības iestādes, kas ir tiesiskas valsts
stūrakmens.
Ņemot vērā minēto, izstrādāts Plāns tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu kapacitātes stiprināšanai un
kompetenču attīstīšanai.
Plāna izstrādes laikā sasaistē ar pamatnostādnēm 2009.–2015.gadam un citiem nacionāla līmeņa plānošanas dokumentiem un ES
līmeņa rosinātām iniciatīvām (skat. plāna 
1. pielikumu
) ir identificēti problēmjautājumi un indikatīvi iezīmēti iespējamie risinājumi un
uzdevumi cilvēkresursu kapacitātes celšanai tiesu varā un tiesībaizsardzības iestādēs, kas nav vispār pildīti vai tikuši izpildīti nepilnīgi.
Plāns ietver uzdevumus un veicamos pasākumus četros galvenajos rīcības virzienos:
1) Plānveidīga tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku nepieciešamo zināšanu, prasmju un iemaņu nodrošināšana;
2) Efektīva cilvēkresursu izmantošana;
3) Tiesu noslodzes jautājuma risināšana, veicinot alternatīvo domstarpību risināšanas (ADR) veidu izmantošanu;
4) Uz izvērtējumu balstīta politikas īstenošana un cilvēkresursu attīstības plānošana.
Pamatnostādnēs "Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un nodrošināšanas pamatnostādnes 2014. – 2018. gadam" paredzētās
atsevišķās apmācības un pētījumi intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā, kā arī pamatnostādņu projektā "Korupcijas
novēršanas un apkarošanas pamatnostādnes 2014.–2020.gadam" paredzēti uzdevumi apmācību un kvalifikācijas celšanas jomās netiek
iekļauti plānā paredzēto aktivitāšu plānā.
Ievērojot minēto un ņemot vērā ESF specifiku un līdzekļu apguvi, kā arī nodrošinot vienmērīgāku un efektīvāku apmācību procesa
īstenošanu, plānā ietverto uzdevumu izpilde turpināsies līdz 2022. gadam.
II. PLĀNA MĒRĶIS, RĪCĪBAS VIRZIENI UN UZDEVUMI
Plāns izstrādāts, lai īstenotu cilvēkresursu kapacitātes stiprināšanu tiesu varā, tādejādi nodrošinot ātrāku, kvalitatīvāku
lietu izskatīšanu komercdarbības vides uzlabošanas sekmēšanai.
5
/
58
Ar ES fonda finansējuma saņemšanu plānots pilnveidot tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku kvalifikācijas
paaugstināšanas sistēmas modeli un saturu, izstrādājot un ieviešot apmācību programmas, kas balstītas uz jaunākajiem zinātnes
sasniegumiem tiesību nozarē un starptautisko normatīvo dokumentu piemērošanas praksi, vienlaikus nodrošinot personības attīstību,
pilnveidojot profesionālo meistarību atbilstoši konkrētās profesijas prasībām, kā arī īpašu uzmanību pievēršot tiesu un tiesībsargājošo
institūciju personāla kompetences paaugstināšanai komercdarbības vides uzlabošanas sekmēšanai.
1.rīcības virziens Plānveidīga tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku nepieciešamo zināšanu, prasmju un
iemaņu nodrošināšana
3
1) Pilnveidot apmācību saturu, programmas un apmācību institucionālo modeli, izstrādājot e-apmācību modeli, individualizējot
prasmju un zināšanu novērtējumu, radot mācību programmu individualizācijas līmeni, ieviešot starpdisciplināru pieeju apmācību
programmu plānošanā un īstenošanā starp tiesu varu un tiesībaizsardzības iestādēm, izstrādāt ilglaicīgu un stabilu mācību stratēģiju un
nodrošināt secīgu, nepārtrauktu mācību procesu, tādejādi veicinot tiesnešu un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku kompetences
celšanu (skat. 1., 2., 3., 4., 5., 7., 8., 10. uzdevumu);
2) Izstrādāt rokasgrāmatas, veicinot jauno tiesas un tiesu sistēmai piederīgo darbinieku kompetences līmeni un atvieglojot pienākumu
izpildes uzsākšanu (skat. 9., 11. uzdevumu);
3) Apkopot un publicēt judikatūru un vienotas tiesas prakses piemērus, lai nodrošinātu vienveidīgu tiesu praksi (skat. 6. uzdevumu);
4) Nodrošināt pieredzes apmaiņas vizītes, iepazīstot citu dalībvalstu praksi, veicinot vienotu tiesību izpratnes veidošanos, tiesību
instrumentu apgūšanu un piemērošanu (skat. 12. uzdevumu).
2.rīcības virziens Efektīva cilvēkresursu izmantošana
4
1) pārskatīt tiesnešu amata kandidātu atlases kārtību, samazinot vakantās tiesneša amata vietas ilgumu, individualizēt tiesneša
amata kandidāta apmācības stažēšanās laikā, nodrošinot tiesneša mentora institūta ieviešanu, nodrošinot nesen amatā ieceltā tiesneša
turpmāku socializāciju un ievadīšanu tiesneša darbā (skat. 13., 14., 15. uzdevumu);
2) nodrošināt tiesas iestādes vadības uzlabošanas pasākumus (skat. 16. uzdevumu);
3) ES tiesību konsultantu apmācības (skat. 17. uzdevumu);
4) pārskatīt tiesneša palīga tiesības, pienākumus un atbildību (skat. 13. uzdevumu);
5) veicināt tiesnešu iesaisti sadarbības tīklā nacionālā un Eiropas līmenī (skat. 18. uzdevumu).
6
/
58
3.rīcības virziens Tiesu noslodzes jautājumu risināšana, veicinot alternatīvo domstarpību risināšanas (ADR) veidu
izmantošanu
5
1) Veicināt tiesnešu izpratni par ADR (skat. 19., 20. uzdevumu).
4. rīcības virziens Uz izvērtējumu balstīta politikas īstenošana un cilvēkresursu attīstības plānošana
6
1) Tiesu sistēmas efektivitātes izvērtējums starptautisko ekspertu vērtējumā (skat. 21. uzdevumu);
2) 
(Svītrots ar MK 27.08.2015. rīkojumu Nr.463)
;
3) 
(Svītrots ar MK 27.08.2015. rīkojumu Nr.463)
.
III. VEICAMIE UZDEVUMI
Plāna mērķis
Īstenot cilvēkresursu kapacitātes stiprināšanu tiesu varā, tādējādi nodrošinot ātrāku,
kvalitatīvāku lietu izskatīšanu, lai sekmētu komercdarbības vides uzlabošanu
Politikas rezultāts/-i
1. Veicināta sabiedrības uzticēšanās tiesu varai (sabiedrības daļas īpatsvars, kura
pilnībā vai daļēji uzticas tiesām (%): 2022. gadā – 50).
2. Celta tiesnešu un tiesas darbinieku kompetence (atcelto tiesas lēmumu īpatsvars
(procesuālo pārkāpumu dēļ) (%): 2022. gadā – 1).
3. Uzlabotas tiesiskās sadarbības, svešvalodu, IKT prasmes, izpratne par tiesu
ekspertīžu jomu, ES tiesībām, cilvēktiesībām (tiesību aktiem atbilstošu tiesiskās
palīdzības lūgumu skaita īpatsvars no kopējā tiesiskās palīdzības lūgumu skaita (%):
2022. gadā – 95).
4. Veicināta ADR veidu izmantošana un izpratne par tiem (tiesās izskatāmo strīdu
izbeigšana, izmantojot mediāciju, no tiesām kopējā mediācijai nodoto lietu skaita (%):
2022. gadā – 10)
Nr.
p.k.
Uzdevums
Darbības rezultāts
Rezultatīvais rādītājs
Līdzatbildīgās
institūcijas*
Izpildes termiņš
(pusgads)
Plānveidīgi nodrošināt tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem nepieciešamās zināšanas, prasmes un
iemaņas, izveidojot pastāvīgas uz vajadzībām bāzētas apmācību programmas, izdodot rokasgrāmatas, dodoties pieredzes
apmaiņas braucienos u. tml.
1.
Tiesnešu, izmeklētāju,
Paaugstinot tiesnešu un
Apmācīto personu skaits
**
IeM
Regulāri līdz
7
/
58
prokuroru un tiesu darbinieku
apmācību modeļa institucionālā
pilnveidošana (t. sk. e-
apmācību vides pilnveide,
tiešsaistes apmācības,
reģionālās apmācības,
specializētās apmācības u.
tml.) un tehniskās
infrastruktūras pilnveide
apmācību organizēšanā un
nodrošināšanā
tiesu darbinieku,
izmeklētāju un prokuroru
kompetenci, veicināta
ātrāka lietu izmeklēšana un
iztiesāšana, lai sekmētu
uzņēmējdarbības vides
uzlabošanu, pilnveidota
apmācību nodrošināšanas
infrastruktūra, kā arī
paaugstināta politikas
veidotāju un politikas
ieviesēju kompetence
– 2343 (tajā skaitā
izmeklētāji – 285 un
prokurori – 475).
Tiesu un tiesībaizsardzības
iestāžu aprīkošana ar 19
videokonferences iekārtām.
Iegādāta 1
videostraumēšanas iekārta.
Papildināta Tiesu
informatīvā sistēma
(pilnveidota anonimizētā
tiesu nolēmumu datu bāze,
uzlabojot sistēmas
ātrdarbību, anonimizēto
nolēmumu kvalitāti,
nodrošinot precīzāku
anonimizējamā teksta
atpazīšanu, aktualizējot un
uzlabojot sistēmā esošos
anonimizācijas šablonu
algoritmus)
ĢP
AT
TM
VTEB
2022. gadam
Samazinājies civillietu
izskatīšanas ilgums pirmās
instances tiesās un
apelācijas tiesās (%) – 5
2.
Apmācību programmas
izstrādes, tās satura
pilnveidošana starpdisciplināro
apmācību nodrošināšanas
kontekstā
Tiesnešu, tiesu darbinieku,
izmeklētāju, prokuroru,
zvērinātu tiesu izpildītāju,
zvērinātu notāru, zvērinātu
advokātu, sertificētu
mediatoru, šķīrējtiesnešu
un maksātnespējas
administratoru mācībās
ieviests starpdisciplināro
apmācību princips, kā arī
politikas veidotāju, politikas
Starpdisciplināru apmācību
programmu skaits – ne
mazāk kā 3
Apmācīto personu skaits –
760
IeM
ĢP
LZTIP
LZNP
LZAP
KNAB
MNA
AT
TM
Regulāri līdz
2022. gadam
8
/
58
ieviesēju un sociālo
partneru kompetences
paaugstināšana
3.
Svešvalodu (profesionālā
svešvaloda un specifiskā
valodas terminoloģija) apmācība
un to nostiprināšana praksē
Celta tiesnešu, tiesu
darbinieku, izmeklētāju,
prokuroru, politikas
veidotāju, politikas ieviesēju
un tiesu ekspertu
kompetence
Apmācīto personu skaits –
570
IeM
ĢP
AT
VTEB
TM
Regulāri līdz
2022. gadam
4.
Apmācība starptautiskā
tiesiskajā sadarbībā
Paaugstinot tiesu un
tiesībsargājošo iestāžu
personāla kompetenci,
veicināta ātrāka lietu
izmeklēšana un
iztiesāšana, lai sekmētu
uzņēmējdarbības vides
uzlabošanu
Apmācīto personu skaits:
tiesneši, tiesu darbinieki,
prokurori – 1330;
Valsts policijā – 143;
Valsts robežsardzē – 10
AT
IeM
ĢP
Regulāri līdz
2022. gadam
5.
Apmācība par ES tiesību un
cilvēktiesību jautājumiem
Paaugstinot tiesu un
tiesībsargājošo iestāžu
personāla kompetenci,
veicināta ātrāka lietu
izmeklēšana un
iztiesāšana, lai sekmētu
uzņēmējdarbības vides
uzlabošanu
Apmācīto personu skaits:
tiesneši, tiesu darbinieki un
prokurori – 665;
Valsts policijā – 143;
Valsts robežsardzē – 10
AT
IeM
ĢP
Regulāri līdz
2022. gadam
6.
Judikatūras un vienotas tiesu
prakses apkopošana un
publicēšana
Paaugstinot tiesnešu, tiesu
darbinieku, izmeklētāju un
prokuroru kompetenci,
veicināta ātrāka lietu
izmeklēšana un
iztiesāšana, lai sekmētu
uzņēmējdarbības vides
uzlabošanu
Judikatūras un tiesu
prakses apkopojumu skaits
– 5
Apmācīto personu skaits –
95
IeM
ĢP
AT
2020. gada 2.
pusgads
7.
IKT apmācību programmas
pilnveide
Paaugstinot to tiesnešu,
tiesu darbinieku, tiesu
Pilnveidoto IKT apmācību
programmu skaits – 3
IeM
ĢP
Regulāri līdz
2022. gadam
9
/
58
ekspertu, izmeklētāju,
prokuroru un politikas
ieviesēju kompetenci, kuru
pārziņā ir tiesu un tiesu
varai piederīgo iestāžu
valsts informācijas sistēmu
uzturēšana, veicināta
ātrāka lietu izmeklēšana un
iztiesāšana, lai sekmētu
uzņēmējdarbības vides
uzlabošanu
Apmācīto personu skaits –
1330
AT
VTEB
8.
Tiesu ekspertu apmācības
procesuālajos un praktiskajos
jautājumos, kas saistīti ar tiesu
ekspertīžu veikšanu
Celta tiesu ekspertu
kompetence
Apmācīto personu skaits –
285
IeM
VTEB
Regulāri līdz
2022. gadam
9.
Rokasgrāmatas izstrāde
izmeklētājiem, prokuroriem,
tiesnešiem, tiesu darbiniekiem
par tiesu ekspertīzes
praktiskajiem jautājumiem
Celta tiesnešu, tiesu
darbinieku, izmeklētāju un
prokuroru kompetence
Izstrādāto rokasgrāmatu
skaits – 1
Apmācīto personu skaits –
95
IeM
ĢP
VTEB
AT
2018. gada 2.
pusgads
10.
Apmācības par tiesu ekspertīžu
rezultātu interpretēšanu
Celta tiesnešu, tiesu
darbinieku, izmeklētāju un
prokuroru, tiesu ekspertu
kompetence
Apmācīto personu skaits –
475
IeM
ĢP
AT
VTEB
Regulāri līdz
2022. gadam
11.
Rokasgrāmatu izstrāde: kā
sastādāmi procesuālie
dokumenti, tiesas procesa
vadīšana/jaunā tiesneša un
tiesas darbinieka rokasgrāmata,
par ECT praksi jautājumā par
nosakāmo atlīdzinājuma
apmēru, vadlīniju izstrāde
attiecībā uz problemātiku, kas
saistīta ar tiesas spriešanu, u.
tml.
Celta tiesnešu, tiesu
darbinieku, prokuroru un
izmeklētāju kompetence
Izstrādāto rokasgrāmatu
skaits – 5
Apmācīto personu skaits –
333
AT
ĢP
IeM
2019. gada 2.
pusgads
10
/
58
12.
Pieredzes apmaiņas vizītes,
apgūstot citu valstu praksi, it
īpaši veicinot vienotu tiesību
izpratnes veidošanos, tiesību
instrumentu apgūšanu un
piemērošanu
Paaugstināta tiesnešu,
tiesu darbinieku,
izmeklētāju, prokuroru,
politikas veidotāju un
politikas ieviesēju
kompetence
Apmācīto personu skaits –
684
IeM
ĢP
VTEB
AT
TM
Regulāri līdz
2022. gadam
Efektīva cilvēkresursu izmantošana
13.
Efektīva tiesnešu amata
kandidātu atlases un
iecelšanas tiesneša amatā
procedūra, lai samazinātu laiku,
kad tiesa strādā nepilnā
sastāvā
Efektivizēts kvalitatīvu
cilvēkresursu piesaistes
process tiesu varai
Izstrādāts un ieviests
kompetenču modelis
tiesnešiem un tiesu
darbiniekiem
AT
2018. gada 1.
pusgads
14.
Tiesneša amata kandidātu un
jauno tiesnešu individualizētas
apmācības, efektīvāk
pievēršoties konkrētās
personas apmācību vajadzībām
un uzlabojot apmācību procesa
kvalitāti, ieviešot tiesneša
amata kandidāta vai jaunā
tiesneša darbaudzinātāja
(mentora) institūtu apmācību
procesā
Efektivizēts kvalitatīvu
cilvēkresursu piesaistes
process tiesu varai
Atcelto tiesas nolēmumu
īpatsvars (procesuālo
pārkāpumu dēļ (%) – 1)
Apmācīto personu skaits:
jaunie tiesneši – 48, tiesu
darbinieki – 114
AT
Regulāri līdz
2022. gadam
15.
Tiesnešu mentoru
(darbaudzinātāju) grupas
izveide, kuri tiek sagatavoti
darbam ar jaunajiem kolēģiem,
kā arī tiek izveidota mācību
programma, kas ir vērsta uz
mentoru prasmju un zināšanu
pilnveidošanu
Efektivizēts kvalitatīvu
cilvēkresursu piesaistes
process tiesu varai
Apmācīto personu skaits –
62
AT
Regulāri līdz
2022. gadam
16.
Prasmju pilnveides apmācības,
tajā skaitā tiesu priekšsēdētāju
apmācības vadības jautājumos,
Celta tiesnešu, tiesu
darbinieku, izmeklētāju,
prokuroru, politikas
Apmācīto personu skaits –
1093
IeM
ĢP
AT
Regulāri līdz
2022. gadam
11
/
58
kā arī tiesnešu, tiesu darbinieku
apmācības komunikācijā ar
masu medijiem
veidotāju, politikas ieviesēju
un tiesu ekspertu
kompetence
VTEB
TM
17.
Tāda ES tiesību konsultanta
apmācības, kura pienākums
būtu sniegt atbildes uz
uzdotajiem jautājumiem par ES
tiesībām, izpētīt attiecīgo ES
tiesību jautājumu vai judikatūru
vai arī sniegt cita veida atbalstu
tiesnešiem ES tiesību
jautājumos
Celta tiesnešu un tiesu
darbinieku kompetence
Apmācīto personu skaits –
67
AT
2021. gada 2.
pusgads
18.
Tiesnešu un tiesas darbinieku
iesaistes veicināšana tiesnešu
sadarbības tīklā nacionālā un
Eiropas līmenī, nodrošinot
atbilstošas sagatavošanās
apmācības
Celta tiesnešu un tiesu
darbinieku kompetence
Apmācīto personu skaits –
75
AT
Regulāri līdz
2022. gadam
Tiesu noslodzes jautājumu risināšana, veicinot alternatīvo domstarpību risināšanas (ADR) veidu izmantošanu
19.
Veicināt tiesu darbinieku,
tiesnešu, izmeklētāju un
prokuroru izpratni par mediāciju
Celta tiesnešu, tiesu
darbinieku, izmeklētāju,
prokuroru, politikas
veidotāju un politikas
ieviesēju kompetence
Apmācīto personu skaits –
475
IeM
ĢP
AT
TM
Regulāri līdz
2022. gadam
20.
Stiprināt vispārējās jurisdikcijas
tiesu tiesnešu zināšanas par
šķīrējtiesas procesu
Celta tiesnešu un tiesas
darbinieku kompetence
Apmācīto personu skaits –
228
AT
Regulāri līdz
2022. gadam
Uz izvērtējumu balstīta politikas īstenošana un cilvēkresursu attīstības plānošana
21.
Tiesu sistēmas efektivitātes
izvērtējums starptautisko
ekspertu vērtējumā
Izvērtēta Latvijas tiesu
sistēma un sniegtas
rekomendācijas tās
iespējamai pilnveidei
Veikto izvērtējumu skaits –
1
TM
2018. gada 2.
pusgads
Piezīmes.
* Par plāna ieviešanu ir atbildīga Tieslietu ministrija, savukārt par ESF projekta ietvaros plānoto pasākumu ieviešanu – Tiesu
12
/
58
administrācija. Līdzatbildīgās institūcijas sniedz nepieciešamo atbalstu Tiesu administrācijai plānā ietverto uzdevumu īstenošanā.
** Rādītājs "apmācīto personu skaits" šā plāna ietvaros raksturo apmācību apmeklējumu skaitu (nevis unikālo apmācību dalībnieku
skaitu), t. i., rādītājs atspoguļo, cik reižu tiesu varas, tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu sistēmai piederīgās personas ir piedalījušās
tiesībaizsardzības institūciju personāla kompetences paaugstināšanas apmācībās.
IV PASĀKUMU IZPILDEI PIEEJAMAIS UN PAPILDUS NEPIECIEŠAMAIS FINANSĒJUMS UN PAR PASĀKUMU ĪSTENOŠANU
ATBILDĪGĀS INSTITŪCIJAS
Iepriekš aprakstīto problēmu risināšanai un izvirzīto uzdevumu ieviešanai plānots piesaistīt ESF līdzekļus. Kopējais tiesu varas un
tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku kapacitātes celšanai pieejamais indikatīvais finansējums ir 11 169 393 EUR, no kuriem 85% jeb 9
493 984 EUR veido ESF finansējums, bet 15% jeb 1 675 409 EUR ir nacionālais publiskais finansējums.
Papildus ESF valsts budžeta līdzfinansējumam, paredzēts saglabāt ikgadējo valsts budžeta finansējumu, ar kuru līdz šim ir tikušas
nodrošinātas apmācības. Minētais finansējums tiks izmantots, lai iespēju robežās nodrošinātu ieviesto apmācību programmu ilgtspēju
un turpinātību arī pēc ESF plānošanas termiņa beigām, piemēram, izstrādājot atbilstošas IKT sistēmas apmācību programmām
elektroniskā vidē, kā arī veicot citus pasākumus. Turklāt ar pieejamo valsts finansējuma apmēru uzsvars tiks likts uz apmācībām, kas
skar izmaiņas normatīvajā regulējumā, tādējādi sagatavojot tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu dalībniekus kvalitatīvam darbam
tiesu sistēmā.
Valsts budžeta finansējums apmācību nodrošināšanai
Institūcija
Valsts budžeta finansējuma apmērs
2015. gads
2016. gads*
2017. gads*
2018. gads*
Tiesu administrācija
173 135
170 000
170 000
170 000
Valsts policija
102 522
100 000
100 000
100 000
Valsts robežsardze
94 528
72 307
72 307
72 307
Ģenerālprokuratūra
30 000
30 000
30 000
30 000
Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs
80 402
74 124
74 124
74 124
Valsts tiesu ekspertīžu birojs
2836
2836
2836
2836
Kopā
483 423
449 267
449 267
449 267
* Prognozētais finansējums.
13
/
58
Tabulā minētais finansējums apmācībām tiks nodrošināts piešķirto valsts budžeta līdzekļu ietvaros, un tajā nav iekļauts Eiropas
Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2014.–2020. gada plānošanas perioda finansējums.
Tāpat attiecīgām apmācību tēmām tiks izstrādāti projekti un, ja attiecināms, piesaistīti līdzekļi no EK īpašajām programmām
"Tiesiskums" un "Tiesības un pilsonība", kā arī citiem nākotnē pieejamiem finanšu instrumentiem. Pašlaik nav informācijas par
pieejamiem alternatīviem finanšu instrumentiem (piemēram, Norvēģijas finanšu instruments, Šveices programma), kas varētu tikt
piesaistīti aktivitāšu īstenošanai un mērķu sasniegšanai laika periodā no 2014.–2020.gadam.
Ar ESF finansējumu plānots risināt visas aprakstītās problēmas, radot pamatu ilgtspējīgam tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu
kapacitātes celšanai. Savukārt ar nacionālo publisko finansējumu un ikgadējo valsts budžeta apmācībām paredzēto finansējumu
paredzēts nodrošināt ieviesto aktivitāšu ilgtspēju un turpinātību arī pēc ESF plānošanas termiņa beigām, tādējādi uzturot un uzlabojot
apmācību sistēmu.
Aktivitāte
NAP
uzdevums
Kopējais
finansējums
%
ES fondu
līdzfinansējums
%
t.sk. ESF
finansējums
%
t.sk. ERAF
finansējums
%
Nacionālais
publiskais
finansējums
%
Tiesu sistēmas
un
tiesībsargājošo
institūciju
darbības un
procesu
uzlabošana un
kapacitātes
stiprināšana, t.sk.
nodrošinot
uzņēmējdarbību
atbalstošas un
investīcijām
labvēlīgas
tiesiskās vides
izveidi Latvijā.
Izmeklēšanas un
operatīvo darbību
veicošo institūciju
materiāli
158.uzd.
11 169 393 EUR
100%
9 493 984 EUR
85%
9 493 984 EUR
100%
0
0%
1 675 409 EUR
15%
14
/
58
tehniskās un
analītiskās bāzes
uzlabošana,
starptautiskās
sadarbības
kapacitātes
veicināšana"
darbībai "Izstrādāt
vienotu
tiesībaizsardzības
iestāžu
darbinieku
kvalifikācijas
celšanas
sistēmu, radot
pamatu
kvalitatīvai un
savlaicīgai lietu
izmeklēšanai un
iztiesāšanai,
tādējādi veicinot
tautsaimniecības
attīstību
atbalstošu
uzņēmējdarbības
vidi, mazinot
korupcijas riskus
un nodrošinot ES
finanšu līdzekļu
likumīgu
izmantošanu"
Indikatīvā finansējuma sadalījums atbilstoši rīcības virzieniem
Rīcības virzieni
Nepieciešamais finansējums un tā avoti
Plānveidīgi nodrošināt tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu
10 251 393 EUR
15
/
58
darbiniekiem nepieciešamās zināšanas, prasmes un iemaņas,
izveidojot pastāvīgas uz vajadzībām bāzētas apmācību programmas,
izdodot rokasgrāmatas, dodoties apmaiņas braucienos u. tml.
(ESF un valsts budžeta līdzfinansējums)
Efektīva cilvēkresursu izmantošana
100 000 EUR
(ESF un valsts budžeta līdzfinansējums)
Tiesu noslodzes jautājumu risināšana, veicinot alternatīvo domstarpību
risināšanas (ADR) veidu izmantošanu
518 000 EUR
(ESF un valsts budžeta līdzfinansējums)
Uz izvērtējumu balstīta politikas īstenošana un cilvēkresursu attīstības
plānošana
300 000 EUR
(ESF un valsts budžeta līdzfinansējums)
1
 Šeit un turpmāk plānā ar vārdiem "tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki" tiek saprastas amatā ieceltas vai ievēlētas
tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas, neatkarīgi no to juridiskā statusa, kas piesaistītas tiesu varas realizācijai Latvijā, proti,
tiesneši, dažāda līmeņa izmeklētāji pirmstiesas procesā, specializēto struktūrvienību izmeklētāji pirmstiesas procesā, prokurori.
Mērķauditorija aptver arī tiesu sistēmai piederīgās profesijas: zvērinātus tiesu izpildītājus, zvērinātus notārus, zvērinātus advokātus,
maksātnespējas administratorus, šķīrējtiesnešus un sertificētus mediatorus.
2
 Šeit un turpmāk Plānā ar vārdiem "tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki" tiek saprasti gan ierēdņi, gan darbinieki, gan citas amatā
ieceltas vai ievēlētas tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas, neatkarīgi no to juridiskā statusa, kas piesaistītas tiesu varas realizācijai
Latvijā, proti, dažāda līmeņa izmeklētāji pirmstiesas procesā, specializēto struktūrvienību izmeklētāji pirmstiesas procesā, prokurori.
Mērķauditorija aptver arī tiesu sistēmai piederīgās profesijas: zvērinātus tiesu izpildītājus, zvērinātus notārus, zvērinātus advokātus,
maksātnespējas administratorus, šķīrējtiesnešus un sertificētus mediatorus.
3
 Plašāka rīcības virziena "Plānveidīga tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku nepieciešamo zināšanu, prasmju un
iemaņu nodrošināšana" konstatēto problēmu analīze atrodama plāna 
1. pielikumā
4
 Plašāka rīcības virziena "Efektīva cilvēkresursu izmantošana" konstatēto problēmu analīze atrodama plāna 
1. pielikumā
5
 Plašāka rīcības virziena "Tiesu noslodzes jautājumu risināšana, veicinot alternatīvo domstarpību risināšanas (ADR) veidu
izmantošanu" konstatēto problēmu analīze atrodama plāna 
1. pielikumā
6
 Plašāka rīcības virziena "Uz izvērtējumu balstīta politikas īstenošana un cilvēkresursu attīstības plānošana" konstatēto problēmu
analīze atrodama plāna 
1. pielikumā
16
/
58
Tieslietu ministrs Dzintars Rasnačs
IEVADS
Profesionālās pilnveides pasākumiem ir jāvelta būtiska uzmanība, un tiesu varas un tiesībsargājošo iestāžu strādājošajiem ir nemitīgi
jāpilnveido savas profesionālās zināšanas un iemaņas un tiesu varas un tiesībsargājošo iestāžu strādājošo kompetences attīstības
nepieciešamība ir noteikta virknē nacionāla un starptautiska līmeņa dokumentos.
ES Padomes ikgadējās rekomendācijās tiek norādīts uz nepieciešamību "Pabeigt tiesu reformas, tostarp sāktās reformas
maksātnespējas, šķīrējtiesu un mediācijas jomā, lai nodrošinātu uzņēmējdarbībai un patērētājiem labvēlīgāku tiesisko vidi" (
EP
rekomendācija Nr.5
1
). Rekomendācija ir būtisks elements nacionālo prioritāšu noteikšanā, tādējādi tiesu varas un tiesībsargājošo
iestāžu personāla kapacitātes jautājumu risināšanas nepieciešamība ir atspoguļota arī nozīmīgākajos nacionālā līmeņa plānošanas
dokumentos: 
Latvijas Nacionālā reformu programmā "Eiropa 2020" stratēģijas īstenošanai
 (politikas virziens "Uzņēmējdarbības
vide un valsts pārvaldes modernizācija" un tam pakārtotie pasākumi) un 
Nacionālajā attīstības plānā 2014.–2020.gadam
 (rīcības
virziena "Izcila uzņēmējdarbības vide" 158.uzdevums).
Ņemot vērā jautājuma nozīmīgo lomu un vietu minētajos plānošanas dokumentos, tiesu varas un tiesībsargājošo iestāžu strādājošo
kapacitātes stiprināšana pamatoti tika iekļauta kā viena no ES fondu investīciju prioritātēm (institucionālo spēju un efektīvas valsts
pārvaldes stiprināšana, veicinot valsts pārvaldes un sabiedrisko pakalpojumu efektivitāti un institucionālā spējas) 
Partnerības līgumā
ES fondu 2014.–2020.gada plānošanas periodam
2
 (apstiprināts ar MK 
19.06.2014.
 rīkojumu Nr. 313) un Darbības programmā
"Izaugsme un nodarbinātība" 2014.–2020.gada plānošanas periodam (apstiprināta ar MK 
16.09.2014.
 rīkojumu Nr. 498).
Plānā pieteikto risināmo jautājumu argumentācija nolūkā svarīgi ir sniegt ieskatu arī citos nacionālos politikas plānošanas un
starptautiskos vadlīniju dokumentos paustajās atziņās:
EK 2006.gada 16.jūnija paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par tiesisko apmācību ES (COM(2006) 356)
, EK ir
uzsvērusi, ka "tiesnešiem, advokātiem un prokuroriem jābūt iespējai saņemt līdzvērtīga līmeņa un kvalitātes apmācību. Tai veltītajam
1. pielikums
Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu
kapacitātes stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas plānam
2015.–2020.gadam
(Plāna pielikums grozīts ar MK 
27.08.2015.
 rīkojumu Nr.463)
17
/
58
laikam jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu gan augstas kvalitātes tiesu iestāžu sistēmas, gan programmās (..) iestrādātu Eiropas
komponenti". Ievērojot minēto, EK paziņojuma sadaļā par tiesiskās apmācības mērķiem un vajadzībām norādīts, ka dalībvalstīm
apmācībā būtu jāiekļauj starpdisciplīnu pieeja un attiecīgi jāveicina viedokļu, pieredzes apmaiņa, piemēram, starp tiesnešiem,
prokuroriem, advokātiem un policijas darbiniekiem. Tādejādi akūti ir nepieciešams izstrādāt patstāvīgu apmācību institucionālo modeli
prokuroriem, izmeklētājiem un tiesu ekspertiem, kā arī jānodrošina pietiekama starpdisciplināro apmācību programmu izstrāde.
2008.gada 28.oktobrī ES Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju
 rezolūcijā par tiesnešu, prokuroru un
tiesu iestāžu darbinieku apmācību ES (2008/C 299/01)
3
 2.punktā ietverti nospraustie mērķi, t.sk., uzlabot tiesnešu, prokuroru un tiesu
iestāžu darbinieku zināšanas par ES primārajiem un sekundārajiem tiesību aktiem, tostarp uzlabojot zināšanas par procedūrām Eiropas
Kopienu Tiesā, jo īpaši par procedūru, lai iegūtu Eiropas Kopienu Tiesas prejudiciālu nolēmumu par Eiropas tiesību aktu tiesiskumu
un/vai interpretēšanu; izmantojot atbilstošu apmācību, veicināt to, lai tiesneši, prokurori un tiesu iestāžu darbinieki piemērotu Eiropas
tiesību aktus, pilnībā ievērojot pamattiesības un principus, kas noteikti Līguma par ES 6.pantā un atspoguļoti ES Pamattiesību hartā;
uzlabot zināšanas par citu dalībvalstu tiesību sistēmām un tiesību aktiem, jo īpaši veicinot attiecīgus salīdzinošo tiesību kursus; visā ES
uzlabot tiesnešu, prokuroru un tiesu iestāžu darbinieku svešvalodu prasmes; padziļināt vienotu izpratni jautājumos, kas ir kopīgi
tiesnešiem, prokuroriem un tiesu iestāžu darbiniekiem; sekmēt viedokļu apmaiņu par brīvības, tiesiskuma un drošības telpas attīstību un
tās ietekmi uz juridiskās sistēmas darbību.
EK 2011.gada 13.septembra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
un Reģionu komitejai "Uzticēšanās veidošana tiesiskumam ES mērogā Eiropas tiesiskās apmācības jauna dimensija"
(COM(2011)
 551 galīgā redakcija) (turpmāk – Paziņojums) ir uzsvērusi, ka prioritāti piešķir tiesnešiem un prokuroriem, jo tie ir atbildīgi
par Savienības tiesību aktu izpildi un ievērošanu, bet tiesiskā apmācība ir svarīga arī citiem praktizējošiem juristiem. Apmācībām būtu
jānodrošina gan sākotnējā apmācība – uzsākot karjeru –, gan arī turpmākā apmācība, lai palīdzētu praktizējošiem juristiem būt
informētiem par jaunākajām tendencēm un zināt, kur un kā var iegūt jaunas prasmes un informāciju.
Kā prioritārās politikas jomas, kuras varētu uzskatīt par mācību prioritātēm, Paziņojumā norādītas: vides tiesības, civiltiesības,
līgumtiesības, ģimenes tiesības un komerctiesības, konkurences tiesības, intelektuālā īpašuma tiesības, krimināltiesības (īpaši Eiropas
apcietināšanas ordera īstenošana), noziegumi pret Savienības finanšu interesēm, pamattiesības un datu aizsardzība. Prioritātes var
noteikt arī jomās, kurās ES ir konstatējusi nepietiekamu atbilstību dažiem nozaru tiesību aktiem vai kurās nozaru tiesību akti ir ļoti
sarežģīti un tehniski.
Tāpat Paziņojumā uzsvērts, ka pieredzes apmaiņa ir viens no labākajiem veidiem, lai iegūtu praktiskas zināšanas par ES
juridiskajiem instrumentiem vai citām tiesību sistēmām, apmainītos ar pieredzi un tādējādi palielinātu savstarpēju uzticēšanos un
saprašanos.
Latvijā nav attīstīta e-apmācību joma, proti, e-apmācību saturs, kas veidots e-mācību formātā, nav izplatīts un ir pārsvarā balstīts uz
18
/
58
ad hoc pieeju, apmācību materiālu sagatavošana un uzglabāšana elektroniskā veidā un to pieejamība tiešsaistē tiek nodrošināta
ierobežotā apmērā attiecībā tikai uz semināru audioierakstiem, ja tam piekritis lektors, tādējādi pilnībā neizmantojot apmācību materiālu
efektivitāti, e-mācības šobrīd pamatā balstītas uz mācību materiālu pieejamību e-vidē, taču iztrūkst e-mācību metodoloģijas un
programmu, kas ietvertu arī atgriezenisko saiti un zināšanu novērtējumu.
Paralēli e-apmācību ieviešanai ir jānodrošina arī tiesnešu un tiesu darbinieku un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku zināšanas par
IKT, kas nav pietiekamas un rada riskus iespējai procesus efektivizēt, izmantojot IKT.
Attiecībā uz e-apmācību īstenošanu minētajā paziņojumā norādīts, ka ieguldījums e-mācībās arī ir vajadzīgs, īpaši, lai risinātu laika
ierobežojuma problēmu, ar ko saskaras praktizējoši juristi. Savukārt svešvalodu prasmju un to juridiskās terminoloģijas apguve ir svarīga
un būtu jāietver praktizējošu juristu turpmākā apmācībā. Tas ir priekšnoteikums, lai varētu efektīvi sazināties visās dalībvalstīs, kas
savukārt ir tiesiskās sadarbības stūrakmens.
Padome 2011.gada 27.oktobra secinājumos par Eiropas tiesisko apmācību (2011/C 361/03)
 aicina dalībvalstis noteikti veicināt
to, lai praktizējošiem juristiem sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā tiktu sistemātiski piedāvāta apmācība par Savienības acquis, atainojot
saikni starp valstu un Savienības tiesībām un to, kā tās ietekmē viņu ikdienas praktisko darbu; veicināt to, lai praktizējošiem juristiem,
īpaši tiesnešiem un prokuroriem, karjeras laikā būtu iespēja piedalīties vismaz nedēļu ilgā apmācībā par Savienības acquis un
instrumentiem; mudināt praktizējošu juristu valsts profesionālās organizācijas veicināt to locekļu piedalīšanos tālākizglītības pasākumos;
palīdzēt struktūrām, kas attiecīgajā valstī atbild par tiesnešu, prokuroru un tiesu iestāžu darbinieku apmācību, lai tās varētu paplašināt
apmācības par ES tiesībām un valsts tiesību sistēmu, kā arī piedāvāt apmācības vietējā, reģionu un valsts līmenī; mudināt valsts
tiesiskās apmācības struktūras katru gadu dalīties informācijā ar EK – ja iespējams, izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, – par
pieejamām apmācībām par ES tiesībām un par apmācīto praktizējošo juristu skaitu, mudināt juridisko profesiju valsts organizācijas ar
attiecīgo Eiropas līmeņa organizāciju starpniecību informēt EK par pieejamām apmācībām par ES tiesībām un par apmācīto praktizējošo
juristu skaitu.
EK 2013.gada paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas ekonomisko un sociālo
lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES Tieslietu tablo (Justice Scoreboard)
 ir vērsusi uzmanību, ka Latvijas tieslietu
sistēmas izaicinājumi ir ilgie tiesvedības termiņi un tiesu varas organizācijas jautājumi.
4
 EK norādījusi, ka civiltiesību sistēmas
neefektivitāte negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi, palielinot uzņēmējdarbības veikšanas risku un izmaksas. Lai arī ir veikti pozitīvi
pasākumi šīs situācijas novēršanā, civillietu un komerclietu ilgstoša izskatīšana pirmajā instancē un zemie lietu izbeigšanas koeficienti
noved pie tā, ka tiesās uzkrājas neizskatīto lietu skaits. Galvenie uzdevumi ir šādi: īstenot ierosinātos grozījumus civilprocesa,
administratīvā procesa un kriminālprocesa likumos; nodrošināt maksātnespējas tiesību aktu pareizu interpretāciju un īstenošanu; izveidot
vispusīgu cilvēkresursu politiku tiesu iestādēm, kas ir saistīta ar tiesnešu profesionālo novērtējumu; racionalizēt šķīrējtiesu sistēmu un
īstenot 
Mediācijas likumu
. Saskaņā ar ES Tieslietu tablo (Justice Scoreboard) statistiku Latvija 2012.gadā lietu izskatīšanas ilguma
pirmās instances tiesā ziņā ieņēma 13 vietu 28 ES dalībvalstu vidū. Tāpat 2012.gadā Latvija ieņēma 5 vietu 28 ES dalībvalstu vidū, kurā
19
/
58
izskatīto lietu skaits pārsniedz saņemto lietu skaitu (t.s. clearance rate).
EK norādījusi, ka minētos trūkumus apstiprina Pasaules Ekonomikas foruma 2012.–2013. gada globālās konkurētspējas indeksa
konstatējumi, kurā Latvija apakšrādītājā "tiesiskā regulējuma efektivitāte strīdu izšķiršanā" no 144 valstīm ir ierindota 106. vietā. Minētā
foruma konstatējums skaidri norāda uz nepieciešamību veikt būtiskus uzlabojumus tiesu sistēmā un cilvēkresursu kapacitātes
stiprināšanas rīcības plāna realizēšana būs nozīmīgs ieguldījums šo uzlabojumu sasniegšanā.
ESOŠĀS SITUĀCIJAS RAKSTUROJUMS
I RĪCĪBAS VIRZIENA "PLĀNVEIDĪGI NODROŠINĀT TIESU VARAS UN TIESĪBAIZSARDZĪBAS IESTĀŽU DARBINIEKIEM
NEPIECIEŠAMĀS ZINĀŠANAS, PRASMES UN IEMAŅAS, IZVEIDOJOT PASTĀVĪGAS UZ VAJADZĪBĀM BĀZĒTAS APMĀCĪBU
PROGRAMMAS, VEICOT PĒTĪJUMUS, IZDODOT ROKASGRĀMATAS, DODOTIES APMAIŅAS BRAUCIENOS U.TML." ESOŠĀS
SITUĀCIJAS RAKSTUROJUMS
1.1. Apmācību modeļa institucionālais apraksts un iespējamie attīstības virzieni
Saskaņā ar likuma "
Par tiesu varu
" 
107.
1
panta
 otrās daļas 9.punktu Tiesu administrācija (turpmāk – TA) plāno un nodrošina tiesnešu,
tiesas un zemesgrāmatu nodaļas darbinieku apmācību.
2005.gada 8.februārī starp TA un nodibinājumu "Latvijas Tiesnešu mācību centrs" (turpmāk – LTMC) noslēgts līdzdarbības līgums, ar
kuru LTMC piešķirtas tiesības nodrošināt rajona (pilsētas) tiesu, apgabaltiesu, administratīvo tiesu tiesnešu, izmeklēšanas tiesnešu,
zemesgrāmatu nodaļu tiesnešu, tiesnešu amata kandidātu un tiesas darbinieku apmācību līdz 2007.gada 31.decembrim. 2007.gada
7.jūnijā starp TA un LTMC noslēgts jauns līdzdarbības līgums, ar kuru minētās tiesības LTMC piešķirtas līdz 2009.gada 31.decembrim.
Savukārt 2009.gadā LTMC atkārtoti tika izvēlēts kā visatbilstošākais kandidāts, ar kuru TA noslēdza līdzdarbības līgumu uz pieciem
gadiem. Saskaņā ar šo līgumu LTMC izmanto savu līdz šim attīstīto materiāltehnisko bāzi, lai nodrošinātu augsta līmeņa mācību
programmu tiesnešu un tiesu darbinieku profesionālās pilnveides nodrošināšanai. Vienlaikus arī jānorāda, ka līdzdarbības līguma
noslēgšana starp TA un LTMC par tiesnešu un tiesas darbinieku mācību nodrošināšanu ir samērā smagnējs un laikietilpīgs process.
Savukārt Ģenerālprokuratūra (turpmāk – ĢP) ikgadēji slēdz pakalpojuma līgumus ar LTMC, ik gadu nosakot mācību vajadzības un tēmu
aktualitātes.
2014.gada 15.septembrī ir noslēgts līdzdarbības līgums uz desmit gadiem ar LTMC.
LTMC ir reģistrēta izglītības iestāde un mācību programmas ir licencētas kā profesionālās pilnveides izglītības programmas saskaņā
ar 
Izglītības likumu
. LTMC ir arī Eiropas Juridiskās Tālākizglītības tīkla (turpmāk – EJTN) biedrs kopš 2004.gada, kas nodrošina iespēju
tiesnešiem piedalīties dažādos EJTN piedāvātos ES projektos un mācību programmās. Kopš 2010.gada LTMC slēdz atsevišķus
20
/
58
sadarbības līgumus ar ĢP par noteiktu mācību semināru organizēšanu prokuroriem, ĢP tiek iesaistīta arī starptautiskajos pasākumos,
kas attiecas uz starptautisko krimināltiesisko sadarbību.
Saskaņā ar noslēgto līdzdarbības līgumu LTMC galvenie uzdevumi ir, izstrādājot mācību programmu, ņemt vērā TA ieteikumus un
Augstākās tiesas (turpmāk – AT) tiesu prakses vispārinājumus mācību tēmu izvēlei; nodrošināt aktuālo informāciju par mācību
programmu vai izmaiņām mācību informācijas sistēmā; veikt dalībnieku koordinēšanu un mācību apmeklējumu uzskaiti; nokomplektēt
dalībnieku grupas mācību apguvei; iesniegt TA detalizētas un regulāras atskaites par apmācību norisi, kā arī atskaiti par finanšu resursu
izlietojumu; līdzdarbības līgumā noteikto saistību izpildei gādāt telpas, materiāli tehniskos un administratīvos resursus.
LTMC galvenais uzdevums ir nodrošināt kvalitatīvu tiesnešu un tiesu darbinieku apmācību īstenošanu, īpašu vērību veltot tēmām un
uzlabojumiem, kas paaugstina tiesu spriedumu kvalitāti, veicina vienotas tiesību izpratnes veidošanu, kā arī tiesnešus un tiesu
darbiniekus sagatavo kvalitatīvam tiesu darbam Eiropas Savienības (turpmāk – ES) tiesību sistēmā. LTMC apmācības veic pieejamā
finansējuma ietvaros, kas pamatā tiek saņemts TA noslēgtā līdzdarbības līguma ietvaros. Tiesnešu apmācības pašlaik tiek nodrošinātas
tikai Rīgā, un tiesnešiem no attālākiem Latvijas reģioniem nereti ir jāmēro pat vairāku stundu ilgs ceļš, lai nokļūtu uz apmācībām Rīgā.
Papildus tiesnešiem un prokuroriem ir iespējas apgūt un pilnveidot zināšanas dažādās jomās ne tikai LTMC, bet šādu iespēju neregulāri
nodrošina arī nevalstiskās organizācijas dažādu projektu ietvaros un Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcija.
Līdz ar to, veidojot jaunas apmācību programmas, būtu apsverama iespēja tās organizēt decentralizēti. Apmācību vietas
sadrumstalotība varētu būt dārga, bet to koncentrēšana patērē mazāk laika un ir vieglāk pieejama. Tajā pašā laikā arī būtu saglabājama
no mācību plānošanas viedokļa centralizētu apmācību plānošana visas Latvijas mērogā, lai nodrošinātu tiesu prakses vienveidību, it
sevišķi par specifiskiem tiesību jautājumiem.
Starpdisciplināro mācību plānošanas nepilnības izriet tieši no institucionālā modeļa nepilnībām, jo nepastāv vienota apmācību
plānošanas un nodrošināšanas iestāde vai institūcija.
Pašlaik Latvijā nav izveidota patstāvīga struktūrvienība vai institūcija, kas nodarbotos ar prokuroru apmācībām, tāpēc atsevišķos
gadījumos šo uzdevumu veic pati ĢP vai prokuroru mācības īstenojot caur sadarbības partneriem – galvenokārt ar LTMC starpniecību.
Prokurori piedalās arī citās nacionālās un starptautiskās apmācībās, kuras veltītas prokuroriem. Kā negatīvs aspekts minams tas, ka
pašlaik ir apgrūtināti izstrādāt ilglaicīgu un stabilu prokuroru apmācību stratēģiju, nodrošināt secīgu, nepārtrauktu apmācību procesu.
Ievērojot minēto, LTMC "Nord Plus" projekta "Ilgtermiņa mācību stratēģijas attīstība un ieviešana Latvijas prokuroriem" ietvaros ir uzsācis
darbu pie atsevišķas prokuroru apmācību stratēģijas.
Savukārt izmeklētāju sākotnējo formālās (pirmā līmeņa profesionālā augstākā izglītība) un neformālās izglītības (profesionālā
pilnveide) procesu nodrošina Valsts policijas (turpmāk – VP) padotības iestāde – Valsts policijas koledža. Mācības Valsts policijas
koledžā notiek Rīgā, Latgales filiālē – Daugavpilī, kā arī policijas teritoriālo pārvalžu reģionālajās klasēs. Valsts policijas koledžas pirmā
21
/
58
līmeņa profesionālās augstākās izglītības programmā "Policijas darbs" papildus nozares obligātajiem studiju kursiem ietilpst arī
specializācijas studiju kurss "Izmeklēšanas darbs". Pēc minētās studiju programmas apguves tiek piešķirta ceturtā līmeņa profesionālā
kvalifikācija – vidējā komandējošā (jaunāko virsnieku) sastāva policists. Tālākizglītības procesu pēctecīgā otrā līmeņa profesionālās
augstākās izglītības studiju programmā nodrošina konkursa kārtībā izvēlēta valsts akreditēta augstākās izglītības iestāde. VP ir noslēgts
līgums ar Rīgas Stradiņa universitāti par attiecīga speciālistu skaita sagatavošanu pēctecīgajā profesionālajā bakalaura studiju
programmā "Tiesību zinātne", kurā ir ar izmeklēšanu saistīts studiju kurss "Kriminālistika padziļināts kurss (Izmeklēšanas aktualitātes)",
Izmeklēšanas iestāžu darba organizācija. Pie uzņemšanas nosacījumiem programmā ir iestrādāta obligāta prasība – iegūta pirmā līmeņa
profesionālā augstākā izglītība Valsts policijas koledžā vai Latvijas Policijas akadēmijas koledžas programmā.
Saskaņā ar iekšējiem noteikumiem
5
 policijas darbinieku profesionālās pilnveides izglītības procesu nodrošina Valsts policijas
koledža, t.sk. programmas "Policijas darba pamati" (960 stundu apjomā) īstenošanu, kura paredzēta policijas amata kandidātiem (t.sk.
izmeklētāju) ar augstāko izglītību, kas nav iegūta Valsts policijas koledžā vai Latvijas Policijas akadēmijā. 2013.gadā VP koledža
īstenoja 264 profesionālās pilnveides mācības, izglītojot 4763 VP amatpersonas. Grūtības sagādā augsti kvalificētu lektoru (pasniedzēju)
piesaiste ar kibernoziedzību saistītās jomās (elektronisko pierādījumu ieguve un izpēte u.c.).
Attiecībā uz tiesu ekspertiem, tos darbam sagatavo un apmāca tikai tiesu ekspertīžu iestādes. Tiesu ekspertiem, kas parasti ir
dažādu zinātņu nozaru pārstāvji un izcili orientējas savā jomā, nereti trūkst zināšanu par procesuālajām (juridiskajām) niansēm, kas
nereti noved pie tā, ka viņu prasmes un zināšanas netiek pilnvērtīgi izmantotas, kā arī paaugstina procesuālo kļūdu risku. Tādēļ ir svarīgi
sniegt tiesu ekspertiem nepieciešamās pamatzināšanas par eksperta procesuālajām tiesībām un pienākumiem, procesuālo kārtību,
pierādījumu veidiem un to nozīmi.
Tāpat, nosakot tiesu ekspertīzes, nereti ir situācijas, kad tiesu ekspertīzes noteicējiem – tiesnešiem, prokuroriem un izmeklētājiem –
trūkst zināšanas par ekspertīzes iespējām, pareizu jautājumu formulēšanu, atkārtotām, papildu, komisijas un kompleksajām
ekspertīzēm. Jautājumi, kas saistīti ar tiesu ekspertīzēm, nav apskatīti arī 
Kriminālprocesa likuma
 un 
Civilprocesa likuma
 zinātniski
praktiskajos komentāros. Tāpat arī nav viennozīmīgas izpratnes par kompleksajām ekspertīzēm, tādēļ ir svarīgi, lai tiesu eksperti
nepārkāptu savas kompetences robežas un tiesu ekspertīzes būtu objektīvas un pilnībā izmantojamas. Prakse rāda, ka vairumā
gadījumu kompleksās ekspertīzes tiek noteiktas nepamatoti.
Pārējo tiesu sistēmai piederīgo personu (zvērināti notāri, zvērināti advokāti, zvērināti tiesu izpildītāji) mācību jautājumi ietilpst attiecīgi
Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padomes (turpmāk – LZTIP), Latvijas Zvērinātu advokātu padomes (turpmāk – LZAP) un Latvijas
Zvērinātu notāru padomes (turpmāk – LZNP) kompetencē. LTMC sadarbībā ar minētājām pašpārvaldes institūcijām ir organizējis mācības
notāra amata kandidātiem un zvērinātiem notāriem, zvērinātiem advokātiem, kā arī zvērinātiem tiesu izpildītājiem. Arī šo profesiju
pārstāvju dalība starpdisciplinārajās apmācībās būtu paplašināma, lai nodrošinātu vienotu likumu principu izpratni un piemērošanu.
Tiesnešu, prokuroru, izmeklētāju un tiesu ekspertu apmācību vajadzību noteikšana un organizēšana starpdisciplinārā līmenī līdz šim
22
/
58
pārsvarā ir notikusi 
ad hoc
, un pastāvīga starpinstitucionāla sadarbība apmācību vajadzību noteikšanā un organizēšanā starp minētajām
profesijām nav izveidojusies, ņemot vērā vienotas apmācību plānošanas un nodrošināšanas iestādes vai institūcijas trūkumu. Pašreizējā
situācija norāda uz to, ka tiesnešu un tiesu darbinieku mācību saturs tiek veidots autonomi no prokuroru, izmeklētāju, tiesu ekspertu un
citu tiesu sistēmai piederīgo personu mācību satura un nav pietiekami attīstītas starpdisciplinārās mācības, kurās tiktu iesaistīti gan
tiesneši un tiesu darbinieki, prokurori, izmeklētāji un tiesu eksperti, citu juridisko profesiju pārstāvji. Trūkstot vienotai likumu principu
izpratnei un piemērošanai starp tiesu varu un tiesībaizsardzības iestādēm, netiek radīti priekšnoteikumi pareizai un savlaicīgai lietu
izskatīšanai tiesā.
Minētie dati ir iestrādāti Plāna izstrādes un saskaņošanas laikā ar Iekšlietu ministriju (turpmāk – IeM) un ĢP. Proti, minētais
apgalvojums izriet no prokuroru, izmeklētāju un tiesnešu novērojumiem un tiesu prakses. Konkrēti dati nav apkopoti un pētījums šajā
jomā Latvijā nav veikts.
Papildus vēršam uzmanību, ka Ministru kabinets 2012.gadā informējis Saeimu, ka kvalitatīva tiesu ekspertīze ir būtisks
priekšnosacījums objektīvam un taisnīgam tiesas spriedumam. Kvalitatīvas tiesu ekspertīžu sistēmas kritēriji ir ne tikai vienota tiesu
ekspertīžu veikšanas kārtība un kvalitātes standarti, vienots tiesu ekspertu funkciju un kompetences apjoms, kā arī vienots tiesiskais
statuss, bet arī veiktās apmācības tiesu ekspertu vidū un tiesu ekspertīžu izmantotāju vidū.
Ņemot vērā minēto un ievērojot to, ka tiesnešu, tiesu darbinieku, prokuroru, izmeklētāju un tiesu ekspertu apmācību vajadzību
noteikšana un organizēšana starpdisciplinārā līmenī līdz šim pārsvarā ir notikusi 
ad hoc
, un pastāvīga starpinstitucionāla sadarbība
apmācību vajadzību noteikšanā un organizēšanā starp minētajām profesijām nav izveidojusies, ir nepieciešams veicināt minēto profesiju
darbinieku apmācības starpdisciplinārā līmenī. To var panākt, pirmkārt, veidojot starpdisciplināru apmācību modeļus, kurās ir iesaistīti
gan tiesu varas, tiesu varai piederīgie, gan tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki. Minēto mērķi iespējams panākt, apmācību vajadzību
noteikšanā, apmācību modeļu un to programmu un satura izstrādē iesaistot arī attiecīgo nozaru speciālistus un ekspertus. Tādējādi būtu
iespējams panākt starpdisciplināro apmācību mērķi – vienotu tiesību normu izpratni un piemērošanu gan tiesu varas, tiesu varai piederīgo
profesiju, gan tiesībaizsardzības iestādēs.
Lai nodrošinātu līdzvērtīgu tiesnešu un tiesas darbinieku, prokuroru, izmeklētāju un tiesu ekspertu un tiesu sistēmai piederīgo
personu apmācību kvalitāti, kā arī veicinātu vienotas izpratnes par konkrētiem tiesību jautājumiem veidošanos un savstarpējās uzticības
un sadarbības prasmju pilnveidošanu, lielāka uzmanība pievēršama starpdisciplinārā principa ieviešanā apmācībās, piemēram, izveidojot
pastāvīgas starpdisciplinārās apmācību programmas. Starpdisciplinārajās apmācībās, ja attiecināms, būtu iesaistāmi arī citas tiesu
sistēmai piederīgās personas (zvērināti notāri, zvērināti advokāti, zvērināti tiesu izpildītāji), kā arī mediatori un šķīrējtiesneši.
Lai nodrošinātu efektīvākas apmācības, apmācību modeļu īstenošanā būtu jāņem vērā arī reģionālais princips, lai apmācību
dalībniekiem no attālākiem Latvijas reģioniem vienmēr nebūtu jāmēro līdz pat vairāku stundu garš ceļš uz Rīgu un no tās. Savukārt
apmācības specifiskos tiesību jautājumos būtu plānojamas un īstenojamas centralizēti, lai nodrošinātu vienotu izpratni un veicinātu tiesu
23
/
58
prakses vienveidību, piem., Jelgavas tiesā, kas kā specializētā pirmās instances tiesa speciālā tiesvedības kārtībā izskata lietas par
kapitālsabiedrību dalībnieku (akcionāru) sapulces lēmumu atzīšanu par spēkā neesošiem.
Pilnveidojot apmācību modeli institucionāli, TA kā finansējuma saņēmējas pirmais uzdevums būs apzināt tiesu varas, tiesu varai
piederīgo un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācību vajadzības, izmantojot dažādas datu ieguves metodes, ņemot vērā arī
nevalstisko organizāciju un uzņēmēju viedokli. Pēc apzināto apmācību vajadzību apkopošanas sadarbībā ar Tieslietu padomi būtu
nosakāmi prioritārie apmācību virzieni, uz kuru pamata tiktu gatavotas konkrētas apmācību programmas tiesu varas un
tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem. Savukārt apmācību programmu ietvaros tiks veidoti konkrēti apmācību bloki ar konkrētām
apmācību tēmām. TA regulāri sadarbībā ar Tieslietu padomi izvērtēs nepieciešamās apmācību vajadzības un nepieciešamības gadījumā
veiks izmaiņas apmācību programmās, lai tās atbilstu aktuālajām apmācību vajadzībām.
Papildus minētajam, TA kā centrālajai iestādei, kas nodrošina tiesu varas, tiesu varai piederīgo un tiesībaizsardzības iestāžu
darbinieku apmācību, būs jāizstrādā apmācību programmu kvalitātes prasības un to novērtēšanas mehānisms, kā arī mehānisms
apmācību uzraudzībai.
1.2. Apmācību aktivitāšu elektroniskajā vidē apjoms
LTMC veic aktuālu nodarbību audioierakstus, kas ir pieejami visiem tiesnešiem, tiesu darbiniekiem. Kopumā kopš 2012.gada ir veikti
vairāk kā 200 nodarbību audioieraksti. Veiktie audioieraksti ir pieejami jebkuram tiesnesim un tiesu darbiniekam. 2008.gadā LTMC
sadarbībā ar Gētes institūtu (Goethe – Institut) nodrošināja vācu valodas apguvi e-mācību ceļā.
Kopš 2010.gada LTMC ir izveidota Mācību informatīvā sistēma (MIS), kas nodrošina mācību procesa administrēšanu un datu
apkopošanu. MIS paredz iespēju tiesnešiem un tiesu darbiniekiem reģistrēties gan LTMC organizētiem, gan starptautiskiem semināriem,
kā arī iepazīties ar mācību programmu attiecīgajam gadam. MIS ir ievietotas visas prezentācijas, kas tiek izmantotas tiesnešu un tiesu
darbinieku mācībās un piekļuve šīm prezentācijām ir visiem tiesnešiem un tiesu darbiniekiem, neatkarīgi no tā, vai viņi ir apmeklējuši
konkrēto semināru.
Citām tiesu sistēmai piederīgajām profesijām mācību materiāli un audioieraksti nav pieejami, jo mācību programmu saturs ir
izstrādāts atbilstoši tiesnešu un tiesu darbinieku auditorijai, tiek pieaicināti arī kompetentākie lektori, turklāt ir atšķirīgi institūciju
juridiskie statusi, finansētāji, mācību mērķauditorijas u.tml.
Eiropas Sociālā fonda projekta Nr.1DP/1.5.1.2.0/08/IPIA/SIF/002 "Publisko pakalpojumu sistēmas pilnveidošana" ietvaros veiktajā
valsts īstenoto publisko pakalpojumu izvērtēšanas un klasifikācijas rezultātos par Tieslietu ministrijas (turpmāk – TM) pakalpojumiem
ieteikts vienuviet koncentrēt informāciju par tālākizglītības iespējām, lai atbalstītu tieslietu jomas profesionāļu tālākizglītību un
profesionālo pilnveidi, jo dažādās ar tieslietu jomu saistītajās apmācībās citviet tiek dublētas apmācību tēmas.
6
24
/
58
Citas modernās tehnoloģijas apmācību procesā pašlaik tiek izmantotas nelielā apmērā, piemēram, videokonferenču iekārtas,
semināru translēšana tiešraidē, bet citi e-apmācību risinājumi, kā, piemēram, semināru videoieraksts, videofaila marķēšana un
pieejamība tiešsaistē, kas dotu iespēju apmācību materiālu izmantot atkārtoti un efektīvi, interaktīvās apmācības, netiek izmantoti.
Apmācību materiāli, izņemot minētos nodarbību audioierakstus, pašlaik netiek arī uzglabāti elektroniskā formā un nav pieejami
tiešsaistē. Līdz ar to apmācības un to materiāli pamatā pašlaik ir pieejami tikai klātienē un tikai personām, kuras apmeklē attiecīgās
apmācības. Ievērojot minēto, apmācību materiāli netiek izmantoti pietiekami efektīvi un pašlaik nespēj aptvert iespējami plašāku
apmācāmo personu loku, jo to ierobežo gan fiziskie faktori (attālums līdz apmācībām, telpu ietilpība), gan organizatoriskie faktori
(tiesnešu noslodze un laika trūkums).
e-apmācību satura veidošana un piekļuve tam ir īpaši svarīga, lai risinātu laika ierobežojuma problēmu, ar ko sava darba apjoma vai
laika plānojuma dēļ nereti saskaras tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki. Tāpat jāņem vērā, ka e-apmācību sagatavošana
ir laikietilpīgs process un no lektora prasa daudz lielāku sagatavošanās darbu. Līdz ar to kvalitatīvu e-apmācību izveidošanai ir
nepieciešams lielāks ieguldītais resurss, kāds pašlaik nav pieejams, vienlaikus šāds vienreizējs resursu ieguldījums vēlāk ir vairākkārtīgi
neierobežoti izmantojams, tādējādi kopumā ietaupot apmācībām nepieciešamos resursus.
Attiecībā uz e-vidē veiktu apmācību efektivitāti, norādāms, ka e-mācības ir viena no formām, ko plānots attīstīt no Eiropas Komisijas
(turpmāk – EK) fonda līdzekļiem. Kontroles mehānismi būs atkarīgi no atbilstošā mācību līmeņa. Proti, klātienes semināram ar vidēja
līmeņa pieredzi konkrētajā jomā potenciālajam dalībniekam e-vidē būs jāiepazīstas ar pamatdokumentiem, jāatbild uz kontroles
jautājumiem. Pareizās atbildes aprēķinās sistēma procentuāli no vielas daudzuma.
Pēc atbildēšanas uz kontroles jautājumiem, dalībnieks varēs reģistrēties klātienes semināram grupā atbilstoši viņa zināšanu līmenim.
Savukārt attiecībā uz tiesu darbiniekiem, atkarībā no iegūtā līmeņa, tiem būs pieejamas uz kompetencēm bāzētas e-mācības.
Sistēma automātiski piedāvās iziet vairākus pēc viņa kompetences un prasmēm atbilstošus seminārus.
Papildus visiem, kas izmantos e-vides mācības, katra kursa beigās plānoti noteikti testa jautājumi.
Lai uzlabotu apmācību kvalitāti, kā arī radītu pieeju apmācību materiāliem tiem profesionāļiem, kuri noslodzes dēļ nespēja apmeklēt
visus nepieciešamos un interesējošos apmācību seminārus, ir veicami pasākumi attiecībā uz apmācību formu un satura dažādošanu,
īpašu uzmanību pievēršot e-mācībām un to satura pieejamībai elektroniskā veidā.
Lai apmācību materiālus izmantotu iespējami efektīvāk un aptvertu pēc iespējas lielāku interesentu loku, būtu jāattīsta apmācību
satura pieejamība tiešsaistē, tajā skaitā interaktīvās apmācības. Apmācību satura pieejamība nodrošina arī iespēju ātri un efektīvi atmiņā
atsvaidzināt arī jau apmeklēta apmācību semināra saturu, savukārt videoapmācību vai audio datnes marķēšana nodrošina konkrēta
notikuma, kuru vēlas noskatīties persona, ātru un ērtu atrašanu.
25
/
58
Paplašinot e-apmācību saturu, nepieciešams arī risināt jautājumu par e-apmācību informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (turpmāk
– IKT) platformas izveidi, lai nodrošinātu e-apmācību efektīvu ieviešanu un izmantošanu.
1.3. Apmācību programmu izstrāde, to saturs un mērķauditorija
LTMC ietvaros ir izveidota mācību programmas izstrādes darba grupa, kuras kompetencē ietilpst ikgadējās mācību programmas
izstrāde tiesnešiem un tiesu darbiniekiem. Minētā darba grupa sastāv no četrām apakšgrupām – krimināltiesību, civiltiesību,
starptautisko tiesību (arī cilvēktiesību) un administratīvo tiesību apakšgrupas. Katrā no minētajām apakšgrupām ietilpst tiesneši un
attiecīgo nozaru speciālisti, tajā skaitā prokurori, advokāti, valsts pārvaldes iestāžu darbinieki. Atbilstoši mācību programmas izstrādes
darba grupas nolemtajam mācību programma tiesnešu un tiesu darbinieku mācībām 2013. un 2014.gadam paredzēta šādām
mērķauditorijas kategorijām: 1) jaunie tiesneši; 2) izmeklēšanas tiesneši; 3) rajona (pilsētas) tiesas tiesneši (ar stāžu virs viena gada
(tiesneši, kuri skata krimināllietas; tiesneši, kuri skata civillietas; tiesneši, kuri skata krimināllietas un civillietas)); 4) apgabaltiesu
Krimināllietu kolēģijas tiesneši; 5) apgabaltiesu Civillietu kolēģijas tiesneši; 6) administratīvo tiesu tiesneši; 7) zemesgrāmatu nodaļu
tiesneši; 8) tiesu priekšsēdētāji; 9) zemesgrāmatu nodaļu priekšsēdētāji; 10) jaunie tiesneša palīgi; 11) tiesneša palīgi; 12) tiesas sēžu
sekretāri; 13) kancelejas vadītāji; 14) tiesas tulki; 15) zemesgrāmatu nodaļas tiesneša palīgi un konsultanti; 16) tiesu un zemesgrāmatu
arhivāri. Katrai no minētajām mērķauditorijas kategorijām mācību programmā tiek noteikts konkrēts mācību saturs.
No 2013.gada mācību programma sastāv no 8 tiesību blokiem, kas balstīti uz tematisko pieeju: krimināltiesību un kriminālprocesuālo
tiesību bloks; civiltiesību un civilprocesuālo tiesību bloks; administratīvo tiesību un administratīvā procesa tiesību bloks; cilvēktiesību un
starptautisko tiesību bloks; vispārējo nodarbību bloks; prasmju semināri tiesnešiem un tiesu darbiniekiem; tematiskie semināri; jauno
tiesnešu mācības; papildus no TA līdzekļiem finansētie semināri. Arī 2014.gadā mācību programma sastāvēja no 8 tiesību blokiem, kas
balstīti uz tematisko pieeju: krimināltiesību un kriminālprocesuālo tiesību bloks; civiltiesību un civilprocesuālo tiesību bloks;
administratīvo tiesību un administratīvā procesa tiesību bloks; cilvēktiesību un starptautisko tiesību bloks; vispārējo nodarbību bloks;
prasmju semināri tiesnešiem un tiesu darbiniekiem; jauno tiesnešu mācības; tiesu darbinieku mācības.
Saskaņā ar LTMC sniegto informāciju 2011.gadā tiesneši (tajā skaitā zemesgrāmatu nodaļu tiesneši) ir apmeklējuši no diviem līdz
pat 30 semināriem. Tikai 27 tiesneši jeb 5,1% nebija apmeklējuši nevienu apmācību semināru, un tikai 26 tiesneši jeb 4,9% tiesnešu
nebija reģistrējušies Mācību informācijas sistēmā.
Ar LTMC starpniecību 2012.gadā 58 tiesneši ir piedalījušies 32 starptautiskos semināros, savukārt 2013.gadā starptautiskus
seminārus ir apmeklējuši 50 tiesneši. Vienlaikus plašāku un aktīvāku piedalīšanos starptautiskos mācību un pieredzes apmaiņas
pasākumos kavē tiesnešu nepietiekamās svešvalodu zināšanas, it sevišķi specifiskās terminoloģijas nepietiekamās zināšanas un
iespēja aktīvi iesaistīties diskusijās par juridiskām tēmām svešvalodā.
Mūsdienās elektroniskajā vidē tiek slēgti gan darījumi, gan arī izdarīti likumpārkāpumi, tādēļ arvien vairāk tiesvedības procesā
26
/
58
(dokumentu aprite, komunikācija un iesniegtie pierādījumi elektroniskā formā) ienāk IKT. Tāpat, gan tiesas tiek aprīkotas ar arvien
jaunākām IKT, lai atvieglotu tiesu ikdienas darbu, gan notiek procesuālo likumu pielāgošana elektroniskajiem procesiem.
Ņemot vērā arvien pieaugušo sūdzību skaitu pret Latviju Eiropas Cilvēktiesību tiesā (turpmāk – ECT), nepieciešams pastiprināt
tiesnešu apmācības pamattiesību un cilvēktiesību jautājumos.
EK 2014.gada 17.martā Tieslietu tablo (Justice Scoreboard) ir secinājusi, ka apmācību nodrošināšana tiesnešiem un praktizējošiem
juristiem, īpaši IKT rīki ir ļoti svarīgi, lai nodrošinātu efektīvu Eiropas tiesiskuma telpu, kas pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos. Pēc
Tieslietu tablo datiem Latvijā tiesnešiem tiek nodrošināta tikai sākotnējā un vispārējā apmācība tiesneša amata pienākumu izpildei.
Salīdzinājumā ar citām ES dalībvalstīm Latvijā nav paredzētas ne speciālas apmācības IKT, ne tiesu administrēšanas, ne specializētas
apmācības tiesas spriešanas jomās.
Secinājumi Tieslietu tablo apstiprina, ka apmācības un IKT ir turpmākās ES tieslietu politikas galvenie elementi.
Tādēļ jo īpaša vērība būtu jāpievērš tiesnešu, tiesu darbinieku, prokuroru un izmeklētāju apmācībām par IKT. Pašlaik tiesnešu un
tiesu darbinieku apmācības, it sevišķi tiesnešu ar lielu darba pieredzi zināšanas par IKT nav pietiekamas, kas rada risku lietu
kompetentai izspriešanai. Tāpat IKT zināšanu trūkums ierobežo iespējas organizēt e-apmācības, kā arī kavē un neveicina tādu IKT
risinājumu izmantošanu ikdienas darbā kā dažādu datu bāzu (piemēram, judikatūras un tiesvedības datu bāzes) izmantošanu,
informācijas efektīvu atrašanu un komunikāciju elektroniskā veidā.
Sākotnēji aptaujājot iesaistītās institūcijas, konstatēts, ka, piemēram, trūkst apmācību vai būtu papildināmas zināšanas arī šādas
tiesību nozarēs vai tēmās: kibernoziegumu apkarošanā, t.sk., viltotu interneta saišu veidošana ar mērķi nozagt informāciju naudas
izkrāpšanai (
phishing
 – angļu val.) un maksājuma karšu viltošanā; noziedzīgu nodarījumu pret dabas vidi apkarošanā; naudas viltošanā
un tās aprites apkarošanā; intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem tiešsaistē; dažādas taktiskās zināšanas, korupcijas novēršanas
jomās. Papildus minams, ka Latvijas tiesu sistēmas lomas stiprināšanas nolūkā GRECO
7
 novērtēšanas IV kārtas ietvaros rekomendēts
noteikt augstāku prioritāti korupcijas novēršanas, ētikas un godprātīguma profesionālajai apmācībai tiesu sistēmā, piešķirt tai atbilstošus
līdzekļus un nodrošināt, ka tā tiek iekļauta tiesnešu regulāro apmācību programmā un izveidot specifisku apmācību tiesu
priekšsēdētājiem, lai viņi labāk spētu tiesās risināt jautājumus, kas saistīti ar ētiku, interešu konfliktu, godprātību un citiem
pretkorupcijas jautājumiem.
Attiecībā uz prokuroru apmācību saturu sākotnēji noskaidrots, ka trūkst apmācību programmas prokuroru amata kandidātiem un
prokuroriem ar nelielu (līdz vienam gadam) darba pieredzi, profesionālo tēmu "Būtisks kaitējums", "Noziedzīgi nodarījumi interneta vidē",
"Konfidencialitāte un ētika", "Cilvēku tirdzniecība" un citi.
Attiecībā uz prokuroriem, saskaņā ar 
Prokuratūras likumu
, prokuroram ir jārūpējas par savas profesionālās kvalifikācijas izaugsmi,
27
/
58
radošo spēju izkopšanu un profesionālās pieredzes apgūšanu. Kvalifikāciju prokurori paaugstina, apmeklējot seminārus, mācību kursus,
lekcijas, zinātniski praktiskās konferences, kā arī pašizglītošanās ceļā, sekojot spēkā esošo normatīvo aktu izmaiņām un tiesību
pilnveidošanās procesam kopumā. Iespēju robežās prokurori piedalās arī starptautiskos apmācību pasākumos. Kopš 2011.gada,
sadarbojoties ar LTMC, prokuratūra piedalās EK projektā "Tiesu sistēmas dalībnieku un citu juridisko profesiju pārstāvju
starpdisciplinārās mācības par finanšu un ekonomisko noziegumu izcelsmi un tiesu praksi".
2012.gadā prokurori ir apmeklējuši kopumā vismaz 93 (78 un 70 attiecīgi 2011. un 2010.gadā) seminārus, mācību kursus, lekcijas un
zinātniski praktiskās konferences par dažādām tēmām, tajā skaitā par korupcijas apkarošanas un cilvēku tirdzniecības jautājumiem,
vides aizsardzības krimināltiesiskajiem aspektiem, bērnu un nepilngadīgo tiesību aizsardzības jomā u.c. tēmām. Sadarbībā ar LTMC
prokurori un prokurora amata kandidāti ir piedalījušies moduļu semināros plaša spektra profesionālajās tēmās – noziedzīgu nodarījumu
kvalifikācijas aktualitātes, kriminālprocesuālā imunitāte, pierādīšana un pierādījumi, muitas un kontrabandas lietu izskatīšana, Eiropas
Cilvēktiesību tiesas aktuālie spriedumi krimināllietās, personu datu aizsardzība, cilvēktiesību normu ievērošana kriminālprocesā. Iepriekš
minētā "Nord plus" projekta ietvaros prokurori ir arī piedalījušies dažādos semināros par aktuālām profesionālajām tēmām (piemēram,
prokuroru loma un ētika, juridiskām personām piemērojamie piespiedu ietekmēšanas līdzekļi, noziedzīgi nodarījumi IKT jomā).
Vērtējot Valsts policijas koledžas īstenotās izglītības programmas, ir jāsecina, ka patlaban padziļināti netiek nodrošināta topošo
policijas darbinieku apmācības un esošo darbinieku kvalifikācijas kursi IKT noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanā un elektronisko
pierādījumu iegūšanā un izpētē.
2005.gadā spēkā stājās 
Kriminālprocesa likums
 (turpmāk – KPL), aizstājot spēku zaudējušo Latvijas Kriminālprocesa kodeksu.
Kopš KPL stāšanās spēkā praksē ir konstatēta virkne neskaidrību kriminālprocesuālo normu piemērošanā, risinot praktiskus jautājumus
noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanā. Daudzos gadījumos neskaidrību novēršanai VP ir izstrādāti metodiskie materiāli (metodiskie
norādījumi) par kriminālprocesuālo normu pareizu interpretāciju un piemērošanu praksē. Lai gan metodisko norādījumu klāsts ir
pietiekami plašs, tas tomēr neaptver visus praksē apzinātos gadījumus. Līdz ar to ir radusies nepieciešamība tos apkopot, sistematizēt
un izveidot izmeklētāja rokasgrāmatu, tādējādi iegūstot sistēmisku un pārskatāmu, un ikdienas lietošanai ērtu mācību līdzekli
izmeklētājiem. Papildus šajā rokasgrāmatā varētu ietvert arī citus jautājumus, kas izmeklētājiem ir aktuāli un svarīgi ikdienā.
Mūsdienās eksperta atzinums ir viens no pierādīšanas līdzekļiem un tam ir nozīmīga loma kriminālprocesā, civilprocesā un
administratīvajā procesā. Eksperta atzinums nozīmē to, ka ekspertīzes rezultātā noskaidrotie fakti ir pamatoti ar objektīviem un
zinātniskiem pētījumiem. Palielinoties tiesu ekspertīzes nozīmībai, aizvien augstākas prasības tiek izvirzītas arī ekspertu kvalifikācijai un
pielietotajām izpētes metodēm.
Saskaņā ar regulējumu procesuālajos normatīvajos aktos, kā arī AT praksi (piem., Senāta Krimināllietu departamenta 2008. gada 19.
jūnija lēmums lietā SKK – 258/2008) tiesu eksperta slēdziens ir viens no pierādījumu veidiem.
28
/
58
Tiesu ekspertīzes nepieciešamība tādejādi ir neapšaubāma un vienmēr bijusi nozīmīga lietas izmeklēšanas vai iztiesāšanas gaitā.
2013.gadā biroja veikto ekspertīžu skaits salīdzinājumā ar 2012.gadu ir pieaudzis no 1820 uz 1936 veiktajām ekspertīzēm gadā.
2011.gadā – 1974 ekspertīzes. 2006.gadā – 2715 ekspertīzes. 2008.gadā – 2511 ekspertīzes. 2010.gadā 1978.
Šobrīd lielākā daļa no tiesu eksperta secinājumiem tiek sniegta izpētes līmenī (source level), balstoties uz eksperta veiktajiem
pētījumiem par konkrēto objektu un atbildot uz procesa virzītāja uzdoto jautājumu. Tomēr, lai varētu objektīvi izvērtēt tiesu eksperta
atzinumu, gan tiesas, gan pirmstiesas izmeklēšanas procesā svarīgi ir novērtēt katra konkrētā secinājuma statistisko nozīmību un to
ietekmējošos faktorus. Ņemot vērā, ka ārvalstīs tiesu ekspertīžu praksē arvien plašāk izmanto Baijesa teoriju – uz statistiskajiem datiem
balstīti aprēķini tiesu ekspertam ļauj izdarīt secinājumus, tos izsakot kā varbūtību attiecību –, šīs metodes pielietošana būtu
paplašināma arī Latvijā. Diemžēl šobrīd Latvijā pat vienas jomas ekspertiem nav vienotas pieejas šādu secinājumu formulēšanā un
varbūtēju secinājumu izpratne ir nepietiekama arī ekspertīzes noteicēju un tiesnešu vidū. Turklāt, kā jau iepriekš minēts, tiesu
ekspertiem trūkst zināšanu par procesuālajām (juridiskajām) niansēm, kas nereti noved pie tā, ka viņu prasmes un zināšanas netiek
pilnvērtīgi izmantotas, kā arī paaugstina procesuālo kļūdu risku. Tāpat Latvijā pašlaik nav nevienas juridiskās nozares profesionāļiem
(tiesnešiem, prokuroriem, izmeklētājiem) domātas rokasgrāmatas par tiesu ekspertīzēm. Šādas speciālās literatūras neesamība
neveicina izpratni par tiesu ekspertīzēm minēto profesionāļu vidū, kā arī nenodrošina vienveidīgu ekspertīžu secinājumu interpretāciju un
piemērošanu.
Pēdējā laikā Latvijā ir aktualizējušies jautājumi par cilvēktiesību pārkāpumiem lietu izmeklēšanā un iztiesāšanā, kā dēļ Latvijā tiek
diskutēts par tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu pieļautiem cilvēktiesību pārkāpumiem pirmstiesas un tiesvedības procesā. Kopš
1997.gada vasaras, kad Latvijā stājās spēkā Eiropas Cilvēka tiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, Latvija ir zaudējusi vairāk
kā 70 lietās tiesībpiemērotāju pieļauto kļūdu dēļ, turklāt vēl vairāk lietu gaida ECT spriedumu. Biežākie ECT konstatētie pārkāpumi
attiecas uz pārāk ilgu lietas izskatīšanu, kā arī formālu apcietinājuma piemērošanu. Par cilvēktiesību problemātikas saasināšanos Latvijā
liecina tas, ka arvien biežāk iedzīvotāji ar sūdzībām pret valsti vēršas ECT, jo ir izsmēluši iespējas panākt taisnīgumu Latvijas tiesu
institūcijās. Kopumā pašlaik aktuālas cilvēktiesību jomas ir tiesības uz privāto dzīvi, tiesības uz taisnīgu tiesu, dzimumu līdztiesība
u.tml., bet, ievērojot minēto, var prognozēt, ka pret Latviju vērsto lietu skaits ECT tikai pieaugs, jo pašreizējās lietas neatspoguļo visu
cilvēktiesību problemātiku. Minētais liecina par to, ka ir nepieciešams stiprināt tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku
zināšanas cilvēktiesību un pamattiesību jautājumos. Būtu nodrošināmas plašākas apmācības ES un pamattiesību (cilvēktiesību)
jautājumos. Ievērojot minēto, apmācību programmās gan tiesnešiem, gan prokuroriem un izmeklētājiem pastiprināta uzmanība būtu
jāpievērš ES tiesas judikatūrai un ECT judikatūrai.
2012.gada 25.oktobrī pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību,
atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 
2001/220/
TI (turpmāk – Direktīva). Direktīva
izstrādāta, lai Eiropas Savienībā (turpmāk – ES) noteiktu cietušo tiesības kriminālprocesā, kas atbilst vienādiem minimuma standartiem,
tostarp nediskriminējošu piekļuvi tiesu sistēmai visās ES dalībvalstīs neatkarīgi no pilsonības vai dzīvesvietas valsts.
29
/
58
Saskaņā ar Direktīvas 23.panta 2.punkta b) apakšpunktu cietušā iztaujāšanu veic šim nolūkam apmācīti speciālisti vai ar viņu
starpniecību. Savukārt, Direktīvas 25.pants uzliek dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, lai praktiķi, kas nonāk saskarsmē ar cietušajiem, ir
labi apmācīti. Lai pienācīgi izpildītu Direktīvā noteiktos minimālos standartus, ir nepieciešams nodrošināt, lai praktiskie darbinieki būtu
apmācīti un pārzinātu cietušo pratināšanas īpatnības.
Dalībvalstis nodrošina, ka ierēdņi, kas varētu nonākt saskarsmē ar cietušajiem, piemēram, policijas darbinieki un tiesu personāls,
saņem gan vispārīgu, gan specializētu apmācību tādā līmenī, kas ir atbilstīgs saskarsmei ar cietušajiem, lai palielinātu viņu izpratni par
cietušo vajadzībām un ļautu viņiem izturēties pret cietušajiem objektīvi, ar cieņu un profesionāli.
Neskarot tiesu neatkarību un atšķirības tiesu iestāžu organizācijā Savienībā, dalībvalstis pieprasa, lai par kriminālprocesā iesaistīto
tiesnešu un prokuroru apmācību atbildīgās personas viņiem nodrošinātu iespēju piedalīties gan vispārējā, gan specializētā apmācībā, lai
palielinātu tiesnešu un prokuroru izpratni par cietušo vajadzībām.
Pienācīgi cienot juridisko profesiju neatkarību, dalībvalstis iesaka personām, kas ir atbildīgas par juristu apmācību, piedāvāt gan
vispārēju, gan specializētu apmācību, lai uzlabotu juristu izpratni par cietušo vajadzībām.
Saskaņā ar veicamajiem pienākumiem un tās saskarsmes veidu un būtību, kādā speciālists nonāk ar cietušajiem, apmācības mērķis
ir pilnveidot speciālista spēju atpazīt cietušos un izturēties pret viņiem ar cieņu, profesionāli un bez diskriminācijas.
Papildus norādām, ka ieviešot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 2011/92/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu
seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 
2004/68/
TI, 
Bērnu tiesību
aizsardzības likuma
 
5.
1
 pantā
 ir ietverts pienākums tiesnešiem, prokuroriem, advokātiem, ieslodzījuma vietu darbiniekiem un Valsts
probācijas dienesta darbiniekiem, kā arī citu nozaru pārstāvjiem apgūt speciālas zināšanas bērnu tiesību aizsardzības jomā. Attiecīgi šo
speciālo zināšanu apgūšanas kārtību regulē Ministru kabineta 2014.gada 1.aprīļa noteikumi Nr.173 "
Noteikumi par kārtību, kādā apgūst
speciālās zināšanas bērnu tiesību aizsardzības jomā, šo zināšanu saturu un apjomu
 šo zināšanu saturu un apjomu".
Lai nodrošinātu IKT efektīvu izmantošanu tiesvedības procesā (apmācības darbam ar jaunākajiem IKT līdzekļiem; IKT nozīme
tiesvedības procesā; apmācības par IKT drošības jautājumiem), būtu pievēršama lielāka uzmanība apmācībām par IKT. Ir nepieciešama
gan vispārēja IKT zināšanu stiprināšana, gan specifisku zināšanu apguve tiem tiesnešiem, prokuroriem, izmeklētājiem un tiesu
ekspertiem, kuri ikdienā strādā ar kibernoziegumu izmeklēšanu un atklāšanu. Tāpat ir nepieciešams paplašināt apmācības ES un
pamattiesību (cilvēktiesību) jautājumos. Ievērojot minēto, apmācību programmās pastiprināta uzmanība būtu jāpievērš EST judikatūrai un
ECT judikatūrai. Tāpat apmācības nepieciešamas par civiltiesību jautājumiem, tādejādi ceļot tiesnešu kompetenci civiltiesisku strīdu
izskatīšanā un veicinot civiltiesisko strīdu, kas ir būtiski uzņēmējiem, ātru un efektīvu izskatīšanu un izpildi, tādējādi nodrošinot, ka
finanšu līdzekļi netiek ilglaicīgi "iesaldēti" tiesvedības procesos.
30
/
58
Nepieciešams pilnveidot tiesnešu, prokuroru, izmeklētāju un tiesu ekspertu apmācības tiesu ekspertīžu pamatjautājumos, veicinot
vienotu izpratni par tiesu ekspertīžu iespējām, ekspertīžu rezultātu novērtēšanu, interpretēšanu un sekmējot jaunāko zinātnes atziņu un
sasniegumu izmantošanu tiesu ekspertīzēs un ekspertu atzinumu vērtēšanā. Būtiski svarīga ir ekspertu kompetences robežu
paplašināšana. Tāpat būtu nepieciešams sagatavot atsevišķām profesijām mērķētu rokasgrāmatu(–as) tiesnešiem, prokuroriem,
izmeklētājiem un tiesu ekspertiem par jautājumiem, kas saistīti ar tiesu ekspertīzēm.
Lai tiesu ekspertiem, kas parasti ir dažādu zinātņu nozaru pārstāvji un izcili orientējas savā jomā, būtu atbilstošas zināšanu par
procesuālajām (juridiskajām) niansēm un viņu prasmes un zināšanas tiktu pilnvērtīgi izmantotas, kā arī samazinātu procesuālo kļūdu
risku, nepieciešams paaugstināt to zināšanas par procesuālajiem jautājumiem (tiesībām un pienākumiem, procesuālo kārtību,
pierādījumu veidiem un to nozīmi, u.c.), lai samazinātu procesuālo kļūdu risku.
Ņemot vērā, ka ārvalstīs tiesu ekspertīžu praksē arvien plašāk izmanto Baijesa teoriju (uz statistiskajiem datiem balstīti aprēķini, kas
tiesu ekspertam ļauj izdarīt secinājumus, tos izsakot kā varbūtību attiecību), šīs metodes pielietošanas būtu paplašināma arī Latvijā.
Eiropas Komisijas ISEC programmas finansētā projekta "Nacionālās ARO vienības stiprināšana: noziedzīgi iegūtu līdzekļu
identificēšana, izsekošana, izmeklēšana un konfiscēšana" Nr.HOME/2009/ISEC/AG/124 ietvaros projekta darba grupa, kuras sastāvā
bija pārstāvji no VP, Finanšu policijas, Muitas kriminālpārvaldes, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja un ĢP, veica situācijas
analīzi attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu identifikāciju, izsekošanu un atgūšanu valstī. Projekta ietvaros tika secināts, ka tiesiskais
regulējums noziedzīgi iegūtas mantas konfiskācijai Latvijā ir pietiekami efektīvs tās meklēšanai un konfiscēšanai uzsāktā
kriminālprocesa ietvaros. Gan Finanšu ministrija, gan ĢP atzina, ka būtiskas problēmas attiecībā uz tiesisko regulējumu šajā jomā
nesaskata, taču kā kavējošais faktors noziedzīgi iegūtu līdzekļu atguvē ir atzīstams prakses un attiecīgi vienotas izpratnes trūkums starp
izmeklēšanas iestādi, prokuratūru un tiesu, ņemot vērā niecīgo procesu skaitu, kas tiek ierosināti par noziedzīgi iegūtu mantu. Ņemot
vērā minēto, nepieciešams pilnveidot tiesnešu, prokuroru, izmeklētāju izpratni noziedzīgi iegūto līdzekļu atgūšanas jautājumos.
Precīzs tēmu un nepieciešamo apmācību saturs tiks noskaidrots, veicot padziļinātu un detalizētu apmācību vajadzību analīzi,
aptaujājot iesaistītās institūcijas, tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekus, nevalstiskās organizācijas un uzņēmējus
starpinstitucionālās darba grupas ietvaros. Tēmu apstiprināšanai būs nepieciešams saņemt Tieslietu padomes atbalstu.
Starptautiskās tiesiskās sadarbības prasmju paaugstināšanas mērķis ir dot ieguldījumu vienotas ES tiesiskuma telpas izveidē,
sekmējot tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās. Lai to sasniegtu, ir nepieciešams veicināt efektīvāku, visaptverošāku un
saskanīgāku ES tiesību aktu piemērošanu tiesu iestāžu sadarbībā civillietās un krimināllietās. Minēto mērķi var panākt, atbalstot
apmācības un izpratnes veidošanas pasākumus, nostiprinot sadarbības tīklus un sekmējot starptautisko sadarbību.
Lai samazinātu tiesām precizēšanai un korektai noformēšanai atgriezto tiesiskās palīdzības lūgumu skaitu, ir nepieciešams stiprināt
tiesnešu un tiesas darbinieku, kuri sagatavo attiecīgus dokumentus, zināšanas un praktiskās iemaņas par starptautisko tiesisko
31
/
58
sadarbību. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad tiesai ir nepieciešams sagatavot atbildi uz ārvalsts tiesas tiesiskās palīdzības lūgumu.
Tādējādi, lai nekavētu lietu izskatīšanu ārvalstu tiesās, izpildot ārvalstu tiesu lūgumus, kā arī lietas izskatīšanu Latvijā neprecīzi
noformēta tiesiskās palīdzības lūguma dēļ, ir stiprināmas tiesnešu un tiesu darbinieku zināšanas un praktiskās iemaņas par
starptautisko tiesisko sadarbību. Pareiza – starptautiskajām tiesību normām atbilstoša – tiesiskās palīdzības lūgumu noformēšana
nodrošina efektivitāti un kvalitāti, kas veicina tiesiskuma stiprināšanu starp valstīm.
1.4. Svešvalodu apmācība un to nostiprināšana praksē
Mūsdienās lielākā daļa juridiskās literatūras, it sevišķi tādās tiesību nozarēs kā ES tiesības, cilvēktiesības, starptautiskās tiesības un
citas tiesību nozares pamatā tiek izdotas svešvalodās (angļu, franču). Arī ārvalstu tiesu judikatūra un starptautisko tiesu spriedumi
lielākoties ir pieejami tikai svešvalodās (pārsvarā angļu un franču valodās). Līdz ar to tiesnešiem, kuri nepārvalda vai nepietiekami
pārvalda minētās svešvalodas, ir grūtības sekot līdzi aktualitātēm vairākās tiesību nozarēs, bet jo sevišķi starptautiskajās tiesībās, ES
tiesību doktrīnā (piem., Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija regula Nr. 
600/2014
 par finanšu instrumentu tirgiem un ar
ko groza Regulu (ES) Nr. 
648/2012
, kas tieši saistīta ar investīciju aizsardzību dalībvalstīs, vienotas prakses garants uzņēmējiem un
investoriem dalībvalstīs) un pamattiesībās (cilvēktiesībās).
Arī pārstāvības nodrošināšanai kontaktpunktos vairākos tiesiskās sadarbības tīklos, piem., Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls
civillietās un komerclietās, Eiropas tiesiskās sadarbības tīkls krimināllietās, kā arī praksei citās starptautiskajās institūcijās, piem.,
prakse ECT, ietvaros tiesnešiem ir nepieciešamas svešvalodu zināšanas.
Apkopojums par tiesnešu svešvalodu zināšanām, kas ietver pašu tiesnešu sniegto informāciju, norāda, ka vienas svešvalodas
zināšanas (vismaz sarunvalodas līmenī) ir ~80% tiesnešu. Vienas svešvalodas (angļu, vācu vai franču valodas) prasmes īpatsvars
tiesnešu vidū (% gadā) 2013.gadā – angļu valoda – 51%; vācu valoda – 20%; franču valoda – 9%. Vienlaikus šādus datus nav iespējams
pārbaudīt, jo nav veikta visaptveroša tiesnešu valodu zināšanu pārbaude finanšu līdzekļu trūkuma dēļ.
LTMC tiesnešiem un tiesu darbiniekiem līdz 2007.gadam nodrošināja iespēju apgūt juridisko angļu valodu (sadarbībā ar Amerikas
Savienoto Valstu vēstniecību Latvijā), franču valodu (sadarbībā ar Francijas kultūras centru (Le Centre culturel français) programmas
"Franču valodas kursi Latvijas valsts iestāžu darbiniekiem" ietvaros) un vācu valodu (sadarbībā ar Gētes institūtu (Goethe – Institut)).
Minēto aktivitāšu īstenošanas laiks ir beidzies un sadarbībā ar minētajiem partneriem šāda veida valodu apmācība netiek veikta.
Šobrīd LTMC sadarbībā ar Valodu mācību centru nodrošina tikai tiesnešu svešvalodu zināšanu pārbaudi, lai gūtu pārliecību par
tiesnešu svešvalodas zināšanu līmeni un iespējas gadījumā piedāvātu tiesnesim piedalīties LTMC ieteiktos starptautiskos pasākumos.
Attiecībā uz Korupcijas un novēršanas biroja, kā arī Valsts policijas izmeklētājiem norādāms, ka svešvalodu zināšanas īpaši
nepieciešamas nopratināšanā, kā arī iepazīstoties ar lietas materiāliem.
32
/
58
Attiecībā uz prokuroriem svešvalodu apmācība tiek īstenota nelielā apmērā tiem prokuroriem, kuri ikdienā nodarbojas ar
starptautiskās sadarbības jautājumiem. Savukārt dažādos starptautiskos semināros piedalās dažādu nodaļu prokurori, bet to dalība
šādos mācību pasākumos ir ierobežota slikto svešvalodu prasmju dēļ. Tādējādi līdzīgi kā tiesnešiem, arī prokuroriem būtu paplašināmas
svešvalodu prasmju apmācības.
Šobrīd arī LTMC sadarbībā ar Eiropas Juridiskās tālākizglītības tīklu (turpmāk – EJTN) tiesnešiem un prokuroriem tiek piedāvāts
vienas nedēļas intensīvais juridiskās angļu valodas apguves kurss. 2012.gadā un 2013.gadā šādu kursu apguvuši 6 tiesneši un 6
prokurori. Tāpat 2012.gadā 3 tiesnešiem ar TA papildu finansējumu tika nodrošināta iespēja 2 mēnešu garumā papildināt juridiskās
svešvalodu zināšanas dalībai EJTN projekta starptautiskās tiesnešu amata kandidātu un jauno tiesnešu sacensībās THEMIS. Kopš
2011.gada LTMC sadarbībā ar Spānijas tiesnešu skolu vienam tiesnesim nodrošina vienas nedēļas intensīvās juridiskās svešvalodas
mācības vasarā Spānijā. Tāpat 2014.gadā EJTN tīkla ietvaros 12 tiesnešiem ir dota iespēja apgūt juridisko angļu valodu ar specializāciju
civiltiesībās. 2014.gadā 8 tiesnešiem ir iespēja piedalīties arī Starptautiskajā tiesnešu un prokuroru apmaiņas programmā, kuras ietvaros
tiesnešiem būs iespēja apgūt juridiskās svešvalodas lietošanu.
No minētā secināms, lai arī LTMC sadarbībā ar partneriem veic tiesnešu valodu apmācību, kopējais tiesnešu svešvalodu zināšanu
apjoms ir raksturojams kā nepietiekams, un valodu prasmju, it īpaši ES oficiālo valodu prasmju apjomu ir nepieciešams uzlabot, lai
nodrošinātu efektīvu dalību starptautiskos mācību pasākumos, kā arī ļautu iepazīties ar jaunāko doktrīnu un tiesu judikatūru svešvalodās,
kas ir priekšnosacījums tiesību normu izpratnei plašākā mērogā.
Pirms svešvalodu apmācību nepieciešamības apzināšanās plānots šādu pārbaudi veikt visiem interesentiem, kas pieteiksies uz šo
kursu un kam būs nepieciešama šāda apmācība tiešo pienākumu veikšanai.
Papildus norādāms, ka svešvalodu apmācības netiek plānotas personām, kurām nav priekšzināšanu.
Ņemot vērā, ka tiesnešu, tiesu darbinieku, prokuroru un izmeklētāju dalība starptautiskos mācību pasākumos, kā arī tiesiskās
sadarbības tīklos dažādu iemeslu dēļ nav īpaši izplatīta, ir stiprināma minēto profesiju dalība starptautiskos mācību pasākumos un
tiesiskās sadarbības tīklos. Vienlaikus, lai dalība šādos starptautiskos mācību pasākumos vai tiesiskās sadarbības tīklos vispār būtu
iespējama vai pilnvērtīga, ir pievēršama lielāka uzmanība svešvalodu apmācībām, it īpaši ES oficiālo valodu (uzsvaru liekot uz angļu, vācu
un franču valodu) zināšanu pilnveidošanu.
Ņemot vērā, ka svešvalodu apmācības līdz šim ir tikušas organizētas pārsvarā ad hoc veidā sadarbībā ar sadarbības partneriem, ir
būtiski nodrošināt pastāvīgas svešvalodu uzlabošanas iespējas. Tas nodrošina ne tikai apgūt svešvalodu brīdi, kad to piedāvā, bet arī dod
iespēju atsvaidzināt jau esošās svešvalodu zināšanas, kā arī apgūt specifiskus juridiskos terminus, nodrošinot iespēju brīvi komunicēt un
aktīvi iesaistīties diskusijās par attiecīgo tematu arī svešvalodās. Svešvalodu prasmju uzlabošana ir arī viens no līdzekļiem vienotas ES
tiesiskās telpas izveidei.
33
/
58
Problēmu formulējums:
– pastāvīga apmācību institucionālā modeļa nav prokuroriem, izmeklētājiem un tiesu ekspertiem;
– tiesnešu un tiesu darbinieku mācību saturs tiek veidots autonomi no prokuroru un izmeklētāju un citu tiesu sistēmai piederīgo
personu mācību satura;
– nav pietiekami attīstītas starpdisciplinārās apmācības, kurās tiktu iesaistīti gan tiesu varas, gan tiesībaizsardzības iestāžu
darbinieki;
– neesot starpdisciplinārai pieejai apmācību programmu plānošanā un īstenošanā starp tiesu varu un tiesībaizsardzības iestādēm, ir
apgrūtināti izstrādāt ilglaicīgu un stabilu mācību stratēģiju un nodrošināt secīgu, nepārtrauktu mācību procesu;
– saskaņā ar tiesu, VTEB, ĢP un IeM sniegto informāciju, visos izmeklēšanas un iztiesāšanas līmeņos (gan civiltiesiskajos, gan
krimināltiesiskajos strīdos) trūkst vienotas pieejas pierādījumu vērtēšanā – nav vienotas sistēmas, trūkst kritēriju, nav pietiekamas
izpratnes par pierādījumu savstarpējo saistību, kā arī ir nepilnīga izpratne par to, kas ir tiesu ekspertīze, ko tajā iespējams noskaidrot un
kā pareizi interpretējami tās rezultāti, kā tiesu eksperta atzinums sasaistāms ar pārējiem pierādījumiem lietā. Tādējādi netiek radīti
priekšnosacījumi krimināltiesisko un civiltiesisko attiecību taisnīgam un kompetentam noregulējumam;
– apmācības pašlaik tiek nodrošinātas pamatā tikai Rīgā, un apmācību dalībniekiem no attālākiem Latvijas reģioniem nereti ir jāmēro
vairāku stundu ceļš, lai nokļūtu uz apmācībām Rīgā. Apmācību plānošanā un īstenošanā nav izvērtēta reģionālā pieejamība;
– apmācību saturs, kas veidots e-mācību formātā, nav izplatīts un ir pārsvarā balstīts uz ad hoc pieeju;
– apmācību materiālu sagatavošana un uzglabāšana elektroniskā veidā un to pieejamība tiešsaistē tiek nodrošināta ierobežotā
apmērā attiecībā tikai uz semināru audioierakstiem, ja tam piekritis lektors, tādējādi pilnībā neizmantojot apmācību materiālu efektivitāti;
– e-mācības šobrīd pamatā balstītas uz mācību materiālu pieejamību e-vidē, taču iztrūkst e-mācību metodoloģijas un programmu,
kas ietvertu arī atgriezenisko saiti un zināšanu novērtējumu;
– Nepieciešams izvērtēt, vai nosakāms vienots jurista kvalifikācijas standarts, izslēdzot juriskonsulta profesiju un ieviešot jurista
kvalifikācijas eksāmenu.
– konstatējams individuāla prasmju un zināšanu novērtējuma trūkums un mācību programmu zemais individualizācijas līmenis;
– tiesnešu un tiesu darbinieku un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku zināšanas par IKT nav pietiekamas, kas rada riskus iespējai
34
/
58
procesus efektivizēt, izmantojot IKT;
– svešvalodu prasmju trūkums samazina iespējas sekot līdzi aktualitātēm vairākās tiesību nozarēs, bet jo sevišķi starptautiskajās
tiesībās, ES tiesībās un pamattiesībās (cilvēktiesībās), kas ir priekšnoteikums tiesību normu izpratnei plašākā mērogā, kā arī
nenodrošina pilnvērtīgu tiesneša iesaisti starptautiskajās aktivitātēs, proti, tiesiskās sadarbības tīklu aktivitātēs un pārstāvības
nodrošināšanā ECT un Eiropas Savienības tiesā.
II RĪCĪBAS VIRZIENA "EFEKTĪVĀKA CILVĒKRESURSU IZMANTOŠANA" ESOŠĀS SITUĀCIJAS RAKSTUROJUMS
2.1. Tiesneša amata kandidātu un jauno tiesnešu prasmju attīstība
Tiesneša amata kandidāta atlases, stažēšanās un kvalifikācijas eksāmena kārtošanas kārtību noteic Ministru kabineta 2009.gada
3.marta noteikumi Nr.204 "
Tiesneša amata kandidāta atlases, stažēšanās un kvalifikācijas eksāmena kārtošanas kārtība
". Minētie
noteikumi noteic vienotu un precīzu tiesneša amata kandidātu atlases procedūras kārtību. Atbilstoši noteiktajai kārtībai vidējais tiesneša
amata kandidāta iecelšanas tiesneša amatā ilgums ir gads vai nedaudz ilgāk. Šajā laikā tiesa strādā nepilnā sastāvā, jo vakantā
tiesneša amata vieta netiek aizpildīta nekavējoties – konkurss uz tiesneša amata vietu tiek izsludināts tikai pēc reālas vakances
rašanās. Tas nozīmē, ka pārējiem tiesas tiesnešiem ir lielāka noslodze un tas neapšaubāmi negatīvi ietekmē kopējos lietu izskatīšanas
termiņus.
Tiesneša amata kandidātu un jauno tiesnešu apmācība pašlaik notiek standartizēti, tiesneša amata kandidātam vai jaunajam
tiesnesim patstāvīgi apmeklējot interesējošās apmācību nodarbības, kā arī stažējoties dažādās institūcijās (tiesās un TM). Efektīvāk
stažēšanās, kā arī ātrāka zināšanu un prasmju apgūšana notiktu, ja tiesneša amata kandidāta vai jaunā tiesneša apmācībās tiktu
pievērsta individuāla uzmanība konkrētā tiesneša amata kandidāta vai jaunā tiesneša prasmju attīstīšanai, piemēram, piesaistot personu,
kura ir atbildīga par jaunā tiesneša vai tiesneša amata kandidāta praktisko un sociālo iemaņu apgūšanu.
Tāpat viena no problēmām, ar ko saskaras tiesneša amata kandidāti un jaunie tiesneši un tiesas, ir saistīta ar tiesneša amata
kandidātu un jauno tiesnešu pilnvērtīgu praktisko iemaņu trūkumu tiesas procesa vadīšanā, lai pilnvērtīgi uzsāktu darbu tiesneša amatā
tūlīt pēc iecelšanas amatā. Savukārt ilgāks stažēšanās laiks praktisko iemaņu apgūšanai nozīmētu to, ka tiesa ilgu laiku strādātu
nepilnā sastāvā, tādējādi neveicinot lietu izskatīšanu saprātīgā termiņā. Tādējādi, papildus izvērtējot esošo tiesnešu amata kandidātu
atlases procedūru, būtu jāuzlabo arī pats tiesnešu amata kandidātu apmācību process, nodrošinot tiesneša amata kandidātu apmācības
tādās praktiskās iemaņās kā tiesas procesa vadīšana, sociālo prasmju, kas nepieciešamas tiesneša darbā, attīstīšanā un trenēšanā.
Pašlaik to nevar īstenot pilnībā, jo nav arī izveidota atbilstoši aprīkota tiesas sēžu apmācību zāle, kurā apmācību process notiktu kā
tiesas sēdes izspēle (moot court – angļu val.) ar iespēju pēc "tiesas sēdes" videoierakstā redzēt kļūdas un novērtēt apmācāmā iemaņas,
tādējādi arī attīstot un trenējot dažādas sociālās prasmes, kas nepieciešamas tiesneša darbā.
Kā norādīts iepriekš, vidējais tiesneša amata kandidāta iecelšanas tiesneša amatā ilgums ir gads vai nedaudz ilgāk un šajā laikā 
35
/
58
Kā norādīts iepriekš, vidējais tiesneša amata kandidāta iecelšanas tiesneša amatā ilgums ir gads vai nedaudz ilgāk un šajā laikā
tiesa strādā nepilnā sastāvā, jo vakantā tiesneša amata vieta netiek aizpildīta nekavējoties. Ievērojot minēto, nepieciešams izvērtējums
esošajai tiesnešu amata kandidātu atlases procedūrai, lai nodrošinātu efektīvāku tiesneša amata vakanču tiesā aizpildīšanas kārtību,
tādējādi samazinot laiku, kad tiesa strādā nepilnā sastāvā
Lai tiesneša amata kandidāti apgūtu praktiskās iemaņas tiesvedības procesa vadīšanā, kā arī iegūtu citas praktiskās un sociālās
iemaņas, būtu izveidojama tiesas sēžu apmācību zāle ar tiesas sēdes videoieraksta iespēju, kurā apmācību process notiek kā tiesas
sēdes izspēle. Tas veicinātu tiesneša amata kandidātu praktisko iemaņu veidošanos tiesvedības procesa vadīšanā, kā arī dotu iespēju
apmācāmajai personai videoierakstā novērtēt pieļautās kļūdas un tiesas procesa vadīšanas nepilnības.
Lai nodrošinātu efektīvāku jauno profesionāļu stažēšanos, kā arī veicinātu ātrāku prasmju un iemaņu apgūšanu, tiesneša amata
kandidāta vai jaunajā tiesneša apmācībām nepieciešams pievērst individualizētu uzmanību, piemēram, nosakot, ka apmācāmajai
personai tiek nozīmēts darbaudzinātājs (mentors) – persona (tiesnesis), kura seko līdzi tiesneša amata kandidāta praksei vai jaunā
tiesneša darbam un nepieciešamības gadījumā dod padomus un piedalās problēmsituāciju risināšanā. Vienlaikus šī persona būtu
atbildīga par tiesneša amata kandidāta vai jaunā tiesneša prasmju un iemaņu sekmīgu apgūšanu un tādējādi būtu ieinteresēta efektīvākā
un kvalitatīvākā jauno tiesnešu sagatavošanā. Vienlaikus, tā kā šāda darbaudzinātāja pienākumi veidotu papildu slodzi un tiesneši būtu
ieinteresēti pieteikties par darbaudzinātājiem, būtu izvērtējama iespēja atbilstoši finansēt darbaudzinātāja pienākumus. Mentoriem
(darbaudzinātājiem) minēto funkciju veikšanai arī būtu nepieciešamas mācības, kas palīdzētu tiesnesim kļūt par labu padomdevēju
savam nākamam kolēģim.
2.2. Tiesas organizatoriskās un administratīvās vadības kapacitāte
Tiesas administratīvo darbu vada tiesas priekšsēdētājs. Ar grozījumiem likumā "
Par tiesu varu
", kuri stājās spēkā 2013.gada
1.septembrī, tiesas priekšsēdētājam ir precizētas vairākas kompetences attiecībā uz tiesas kā institūcijas vadīšanu un tiesvedības
procesa nodrošināšanu saprātīgā termiņā. Likums "
Par tiesu varu
" noteic, ka, līdztekus veicot tiesneša pienākumus, tiesas
priekšsēdētāja pienākumos ietilpst arī citi dažāda rakstura pienākumi tiesas pārvaldības (organizē tiesas darbu; atbild par lietu un citu
pienākumu sadali starp tiesnešiem), pienākumu sadales (nosaka tiesnešu pienākumus, kas saistīti ar tiesas iestādes efektīvu
funkcionēšanu (piemēram, sadarbība ar ārvalstu tiesām un citām institūcijām, prakses apkopošana, atzinumu sniegšana, piedalīšanās
normatīvo aktu projektu izstrādē, atsauksmju sniegšana Tiesnešu kvalifikācijas kolēģijai); norīko tiesnesi pildīt pienākumus
zemesgrāmatu nodaļā, ja zemesgrāmatu nodaļas tiesnesis atrodas pagaidu prombūtnē, kas nepārsniedz sešus mēnešus; saskaņā ar
apgabaltiesas priekšsēdētāja lēmumu norīko tiesnesi veikt izmeklēšanas tiesneša pienākumus uz laiku līdz trim gadiem), finanšu
pārvaldības un saimnieciskajā (rīkojas ar tiesas iestādei nodotajiem finanšu un citiem resursiem; iesniedz Tiesu administrācijai
pieprasījumus tiesas iestādes darbības materiāltehniskajai nodrošināšanai; atbild par resursu tiesisku un lietderīgu izmantošanu),
personāla vadības (organizē tiesas darbinieku ikgadējo novērtēšanu; nosaka tiesas darbinieku un tiesas priekšsēdētāja vietnieka amata
pienākumus), tiesas ikdienas darbības jomā (veicina vienotu tiesu praksi tiesā, organizē aktuālu normatīvo aktu piemērošanas jautājumu
apspriešanu un tiesu prakses analīzi; nodrošina tiesas darba atklātumu; uzrauga tiesas darbinieku darba kvalitāti un apmeklētāju
36
/
58
apkalpošanas standartu ievērošanu tiesā; veicina profesionālās ētikas normu ievērošanu un to vienotu izpratni tiesā) jomās.
Tiesas priekšsēdētāja pienākumos ietilpst arī pienākumi attiecībā uz tiesvedības procesa nodrošināšanu saprātīgā termiņā (pirms
katra kalendārā gada sākuma, sadarbojoties ar tiesas tiesnešiem, plāno un nosaka tiesas darba mērķus attiecībā uz vidējiem lietu
izskatīšanas termiņiem tiesā (lietu izskatīšanas termiņu standarts); pārrauga lietu izskatīšanas faktiskos termiņus tiesā; līdz katra gada
1.februārim iesniedz informāciju Tieslietu padomei par apstiprināto lietu izskatīšanas termiņu standartu). Minēto pienākumu izpildei
tiesas priekšsēdētājam ir piešķirtas pilnvaras pārbaudīt procesuālo termiņu ievērošanu tiesneša tiesvedībā esošajās lietās, kā arī lietu
kārtošanas atbilstību normatīvo aktu, tai skaitā tiesu lietvedības noteikumu, prasībām; pieprasīt tiesnesim paskaidrojumu par tiesneša
darba organizācijas un citiem jautājumiem šajā pantā noteiktās kompetences ietvaros; dot tiesnesim rīkojumus, kas saistīti ar tiesneša
darba organizāciju amata pienākumu izpildei; uzdot tiesnesim noteikt atbilstošu termiņu, kurā, ņemot vērā lietas apstākļus, jāveic
attiecīgā procesuālā darbība vai pārdalīt tiesnešiem lietas saskaņā ar lietu sadales plānu, ja tiesnesis bez pamatota iemesla neveic
nepieciešamās procesuālās darbības, lai nodrošinātu lietas izskatīšanu saprātīgā termiņā, kā arī gadījumos, kad tiesneša plānotais
termiņš nenodrošina lietas izskatīšanu saprātīgā termiņā.
Lai tiesas priekšsēdētājs varētu efektīvi īstenot savas pilnvaras un nodrošināt tiesas efektīvu pārvaldību, ir nepieciešams stiprināt
tiesas priekšsēdētāju prasmes un iemaņas vadības zinībās.
LTMC kopš 2009.gada nodrošina dažādus mācību seminārus tiesu priekšsēdētājiem. 2009.gadā tika nodrošināti 2 dienu interaktīvi
semināri 5 tiesu priekšsēdētāju grupām. Tomēr zināšanu un prasmju monitorings pēc semināra apliecināja, ka ļoti maza daļa dalībnieku
bija ieviesuši uzlabojumus savā darbā. Tāpat semināri tiesu priekšsēdētājiem ir notikuši 2010.gadā (vienas dienas seminārs par
darbinieku atlasi, vērtēšanu, motivēšanu), 2011.gadā (vienas dienas seminārs "Ievads kvalitātes jēdziena un principu izpratnē un
organizācijas virzība ceļā uz izcilību") un 2012. gadā (vienas dienas seminārs par darbinieku novērtēšanu un to, kā vadīt grūtas sarunas).
No 2013.gada LTMC 21 tiesu priekšsēdētājam piedāvā profesionālās supervīzijas kursu, kas vērsts uz priekšsēdētāja personīgās un
profesionālās kapacitātes stiprināšanu, stipro un vājo sociālo prasmju un iemaņu apzināšana un attīstīšana. Supervīzijas sesijas tiek
finansētas no LTMC piesaistīto projektu līdzekļiem
8
. Viens no pamatkritērijiem, kas ir nepieciešams īstenot jebkuram pieaugušajam viņa
karjeras laikā, ir regulāras atgriezeniskās saiknes nodrošināšana. Tādu tiesā var veikt tiesas priekšsēdētājs, ja tādas prasmes viņam tiek
nodrošinātas mācību formā.
2013.gada 18.oktobrī ar AT priekšsēdētāja rīkojumu Nr.8–2/19ro
9
 apstiprināta AT darbības stratēģija 2014.–2016.gadam, kas noteic,
ka AT ir neatkarīga tiesu varas iestāde un tiesu sistēmas sastāvdaļa, kas īsteno tiesu varu Latvijas Republikā. AT Latvijas trīspakāpju
tiesu sistēmā ir augstākā līmeņa tiesa. Lai nodrošinātu vienotas tiesu prakses piemērošanu profesionālas un taisnīgas tiesas spriešanai,
stratēģijā kā viena no pamatfunkcijām minēta vienotas tiesu prakses veidošana un juridiskās domas attīstība.
Šobrīd AT Judikatūras nodaļa apkopo tiesu praksi un veic tās izpēti. Kopš 1996.gada AT izdod Senāta nolēmumu krājumus, kā arī
37
/
58
publicē nolēmumus AT mājaslapā. Publicēti tiek arī AT sagatavotie tiesu prakses apkopojumi. AT mājaslapā judikatūras datubāze, sākot
kopš 2003.gada, sistematizēta pēc vairākiem klasifikatoriem un rādītājiem: hronoloģiski, Senāta Civillietu un Administratīvo lietu
departamentiem – pēc lietu kategorijām ar tēzēm, Krimināllietu departamentam – pēc likumu normām, visiem departamentiem – pēc
nolēmumos izmantotajām tiesību normām, Civillietu departamentam arī pēc specializēta rādītāja darba tiesībās.
Judikatūras datubāze no 2009.gada ir publiski pieejama Tieslietu ministrijas tiesu portālā www.tiesas.lv.
No 2008.gada līdz 2013.gadam finansējums šai AT funkcijai vispār netika piešķirts, tādēļ tiesu prakses pētījumi šajā periodā veikti
samazinātā apjomā.
Sadarbībā ar Senāta departamentiem un pieaicinātiem speciālistiem regulāri veikta tiesu prakses izpēte par aktuāliem tiesību
jautājumiem. Tiesu prakses apkopojumu un Senāta kopsēžu skaidrojumi publicēti AT mājaslapā un juridiskajos izdevumos.
Turpinot 2010.gadā atjaunoto vēsturisko tradīciju, divas reizes gadā izdots juridiski informatīvs un izglītojošs izdevums –"Augstākās
tiesas Biļetens".
Ar grozījumiem likumā "
Par tiesu varu
", kuri stājās spēkā 2013.gada 1.septembrī, tiesas priekšsēdētājam ir precizētas vairākas
kompetences attiecībā uz tiesas kā institūcijas vadīšanu un tiesvedības procesa nodrošināšanu saprātīgā termiņā. Ievērojot veiktos
grozījumus likumā "
Par tiesu varu
", kuri ir vērsti uz tiesvedības termiņu pārvaldību tiesā, ir nepieciešams stiprināt tiesas priekšsēdētāju
zināšanas vadības un darba organizācijas jautājumos, lai tiesas priekšsēdētājs savus pienākumus varētu veikt efektīvi un minētie likuma
grozījumi sasniegtu iecerēto mērķi.
Latvijas tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu izaicinājums ir nodrošināt tiesisku, efektīvu, kvalitatīvu un sabiedrības
vajadzībām atbilstošu funkciju izpildi, sekmējot tādu no taisnīgas tiesas jēdziena izrietošu tiesiskuma pamatvērtību realizāciju kā efektīva
tiesas procesa norise sapratīgā termiņā. Šo pamatvērtību nodrošināšana ir sabiedrības uzticēšanās tiesām un viens no valsts
ekonomiskās attīstības būtiskiem faktoriem. Tādējādi nepieciešams veikt aktīvu mediju kampaņu par tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu
darbu Latvijā.
2.3. ES tiesību konsultantu un tiesnešu tīkla izveide
Tiesām ikdienā ir bieži jāpiemēro un jāinterpretē ES tiesību normas. Liela daļa tiesnešu, it sevišķi ar lielu darba pieredzi, savu
juridisko izglītību ir ieguvuši vēl laikā, kad tāds studiju kurss kā ES (Kopienu) tiesības nebija iekļauts studiju programmā. Vienlaikus
visiem tiesnešiem ir bijusi dota iespēja apgūt ES tiesības LTMC organizētajos apmācību semināros. Tāpat ik gadu notiek vairāki ES
tiesībām veltīti apmācību semināri tiesnešiem un tiesu darbiniekiem. Tomēr neskatoties uz to, tiesnešu un tiesu darbinieku izpratne par
ES tiesībām būtu jāpadziļina, jo tiesnešiem noslodzes dēļ ne vienmēr ir laiks sekot līdzi jaunākajām EST judikatūras atziņām un ES
tiesību attīstībai, kā arī tiesās pašlaik nav atbalsta personāla, kurš varētu sniegt atbalstu tiesnešiem ES tiesību jautājumos.
38
/
58
Neskatoties uz minēto, Eiropas Komisija 2014.gada 17.martā Tieslietu tablo (Justice Scoreboard) ir secinājusi, ka pusē no ES
dalībvalstīm apmācības par Eiropas Savienības tiesībām apmeklē tikai līdz 20% tiesnešu, t.sk. Latvijā ~ 18 %. Latvija Tieslietu tablo
vērtējumā ieņem 20.vietu starp ES dalībvalstīm, kurās tiek nodrošinātas regulāras apmācības par Eiropas Savienības tiesībām.
Savukārt, lai nodrošinātu regulāru informācijas un pieredzes apmaiņu, kā arī nostiprinātu sadarbību starp ES dalībvalstīm civiltiesību
un komerctiesību nozarē, ir izveidots Eiropas tiesiskās sadarbības tīkls civillietās un komerclietās, kas sastāv no dalībvalstu tiesu varas
un izpildvaras pārstāvjiem. Papildus minētajam tiesnešiem ir iespēja piedalīties arī Eiropas tiesiskās sadarbības tīkla krimināllietās
ietvaros.
Latvijā nacionālo kontaktpunktu funkcijas minēto tīklu ietvaros pilda TM pārstāvji, kā arī vairāki tiesneši. Ņemot vērā nepieciešamību
stiprināt tiesnešu specializāciju, ir apsverams priekšlikums paplašināt tiesnešu iesaisti tiesnešu tīklos nacionālā līmenī (piemēram,
šobrīd Latvijā ir Latvijas Tiesnešu biedrība un Administratīvo tiesnešu biedrība), to sasaistot arī kopā ar tiesnešiem, kuri darbojas Eiropas
tiesiskās sadarbības tīklos.
Lai paaugstinātu tiesu kompetenci attiecībā uz ES tiesību aktu piemērošanu un sniegtu atbalstu tiesnešiem ES tiesību aktu
piemērošanā un interpretēšanā, tiesās būtu veidojams ES tiesību konsultanta amats, kura pienākumos ietilptu sekot līdzi jaunākajai EST
judikatūrai un ES tiesību attīstībai. Nepieciešamības gadījumā jebkurš tiesas tiesnesis varētu vērsties pēc padoma vai ar lūgumu pie ES
tiesību konsultanta, kura pienākumos ietilptu sniegt atbildes uz uzdotajiem jautājumiem par ES tiesībām, izpētītu attiecīgo ES tiesību
jautājumu vai judikatūru, vai arī sniegt cita veida atbalstu tiesnesim ES tiesību jautājumos. Norādāms, ka šāda sistēma sekmīgi darbojas
Nīderlandē.
Savukārt, lai nodrošinātu regulāru informācijas un pieredzes apmaiņu, kā arī nostiprinātu sadarbību gan starp ES dalībvalstīm
civiltiesību un komerctiesību nozarē, gan nacionālajā līmenī, ir apsverams priekšlikums paplašināt tiesnešu iesaisti tiesnešu tīklā
nacionālā līmenī. Tādējādi tiesnesis, kurš ietilptu nacionālajā tiesnešu tīklā, specializētos ne tikai attiecīgajā nacionālo tiesību jautājumā,
bet vienlaikus būtu arī Eiropas tiesiskās sadarbības tīkla pārstāvis. Attiecīgais tiesnesis arī varētu darboties kopā ar tiesas ES tiesību
konsultantu, tādējādi veicinot gan plašāku izpratni civiltiesību un komerctiesību nozarē, gan arī ES tiesību normu piemērošanu un
pieredzes apmaiņu tiesnešu starpā starptautiskā līmenī. Tas arī veicinātu vienotas ES tiesību telpas funkcionēšanu un vienveidīgu ES
tiesību aktu interpretēšanu un piemērošanu.
Lai nodrošinātu vienotu tiesu praksi, nepieciešams stiprināt AT Judikatūras nodaļas kapacitāti, tādējādi ļaujot vairāk cilvēkresursu
piesaistīt judikatūras apkopošanai un tiesu prakses analīzei. Vienlaikus nepieciešams attīstīt judikatūras datu bāzi, atlasot,
sistematizējot un ievietojot AT nolēmumus judikatūras datubāzē. Lai nodrošinātu kompleksu judikatūras apkopojumu, nepieciešams
izdot AT judikatūras gadagrāmatu.
Problēmu formulējums: 
39
/
58
‒
 tiesnešu amata kandidātu atlases un iecelšanas tiesneša amatā procesa ilgums ir pārāk garš – vidēji ir viens gads, kurā tiesa
strādā nepilnā sastāvā;
‒
 tiesneša amata kandidātiem un jaunajiem tiesnešiem trūkst pilnvērtīgu praktisko un sociālo iemaņu tiesas procesa vadīšanā;
‒
 individuālais prasmju un zināšanu novērtējuma trūkums un zemais mācību programmu individualizācijas līmenis;
‒
 nepastāv tiesneša amatam nepieciešamo sociālo prasmju treniņu tehnikas un metodikas tiesneša amata kandidātiem un jaunajiem
tiesnešiem;
‒
 tiesu priekšsēdētāju vadības prasmes nav tikušas regulāri attīstītas un trenētas, kādēļ jauno pienākumu izpilde var sagādāt grūtības
un kavēt likuma mērķu sasniegšanu;
‒
 nepietiekama Augstākās tiesas kapacitāte tiesu prakses apkopojumu veidošanai;
‒
 tiesās pašlaik nav atbalsta personāla, kurš varētu sniegt atbalstu tiesnešiem ES tiesību jautājumos.
III RĪCĪBAS VIRZIENA "TIESU NOSLODZES JAUTĀJUMU RISINĀŠANA, VEICINOT ALTERNATĪVO DOMSTARPĪBU
RISINĀŠANAS (TURPMĀK – ADR) VEIDU IZMANTOŠANU" ESOŠĀS SITUĀCIJAS RAKSTUROJUMS
3.1. Mediācija
Modernā domstarpību risināšanas sistēmā tādi ADR veidi kā mediācija, samierināšana un šķīrējtiesa atzīstami par tikpat
patstāvīgiem kā tiesvedības process, kas Latvijā pašlaik ir visvairāk izmantotais domstarpību risināšanas veids. Attiecībā uz
konstatētajām ADR veidu izmantošanas priekšrocībām jāņem vērā, ka efektīva ADR veidu izmantošana atslogo tiesu sistēmu, samazinot
lietu izskatīšanas ilgumu tiesās.
Mediācijas kā viena no ADR veidiem Latvijā pašlaik visvairāk tiek izmantota kriminālprocesa ietvaros, bet arī ir uzsākts darbs pie šī
institūta ieviešanas arī civiltiesisku strīdu risināšanā, kā arī tiek apsvērta mediācijas ieviešana administratīvajā procesā. Pašlaik Latvijā
darbojas tīrās mediācijas modelis jeb mediācija, kas tiek veikta ārpus tiesvedības procesa. Minētais modelis nav reglamentēts ārējos
normatīvajos aktos.
Saeima 2014.gada 22.maijā trešajā lasījumā apstiprināja likumprojektu un 2014.gada 4.jūnijā Valsts prezidents izsludināja
Mediācijas likumu
 (turpmāk – Likums), kas paredz ieviest tiesas ieteiktas mediācijas modeli, kad mediāciju veic mediators pēc tiesas
(tiesneša) ierosinājuma, tiesvedību uz mediācijas laiku apturot. Tiesas ieteikta mediācija atzīstama par sākotnējo un primāro modeli
40
/
58
efektīvas tiesvedības un mediācijas sasaistes (mijiedarbības) nodrošināšanā. Likums paredz, ka mediāciju domstarpību risināšanai var
izmantot ārpustiesas procesā, kā arī tiesvedības procesā jebkurā tiesību nozarē, ja speciālās tiesību normas nenosaka citādi.
Ieviešot tiesas ieteiktās mediācijas modeli, tiek paredzēts, ka, izskatot lietu, tiesnesim būs pienākums ieteikt lietas dalībniekiem
izvēlēties mediāciju strīda risināšanai. Minētajā gadījumā tiesnesim būtu nepieciešamas speciālas zināšanas, lai izvērtētu konkrētā
strīda iespējamību izskatīt mediācijas ceļā, proti, atpazīt mediācijas gadījumu. Tādēļ būtu nepieciešams apmācīt tiesnešus par
mediācijas būtību, par to, kā pusēm ieteikt izmantot mediāciju, kā atpazīt mediācijas gadījumus, kā arī kā izmantot mediācijas metodes
tiesvedībā, piemēram, samierinot puses.
Lai saskaņā ar koncepciju "Mediācijas ieviešana civiltiesisku strīdu risināšanā"
10
 nodrošinātu nākamo mediācijas modeļu ieviešanu –
tiesas mediācijas (tiesas procesa ietvaros veic tiesas mediators (tiesnesis, tiesas darbinieks vai cits subjekts), ja mediāciju veic
tiesnesis, tas neskata attiecīgo lietu pēc būtības) un integrētās mediācijas (tiesa tiesvedības procesā mēģina rast iespēju pušu
sadarbībai, izmantojot un savstarpēji kombinējot tiesvedības procesa un mediācijas procesa iezīmes), nepieciešams apzināt pastāvošo
modeļu darbības efektivitāti. Tādēļ būtu nepieciešams veikt pētījumu par tiesas ieteiktas mediācijas modeļa darbību no pieņemšanas
brīža.
Modernā domstarpību risināšanas sistēmā tādi ADR veidi kā mediācija, samierināšana un šķīrējtiesa atzīstami par tikpat
patstāvīgiem kā tiesvedības process, kas Latvijā pašlaik ir visvairāk izmantotais domstarpību risināšanas veids. Attiecībā uz
konstatētajām ADR veidu izmantošanas priekšrocībām jāņem vērā, ka efektīva ADR veidu izmantošana atslogo tiesu sistēmu, samazinot
lietu izskatīšanas ilgumu tiesās.
Latvijā darbojas tīrās mediācijas modelis jeb mediācija, kas tiek veikta ārpus tiesvedības procesa. Minētais modelis nav reglamentēts
ārējos normatīvajos aktos.
Ieviešot 
Mediācijas likumu
 un tiesas ieteiktās mediācijas modeli, tiesnešiem būs nepieciešams apgūt jaunas zināšanas un prasmes,
lai izvērtētu konkrētā strīda iespējamību izskatīt mediācijas ceļā, proti, atpazīt mediācijas gadījumu. Tādējādi būtu nepieciešams apmācīt
tiesnešus par mediācijas būtību, par to, kā pusēm ieteikt izmantot mediāciju, kā atpazīt mediācijas gadījumus, kā arī kā izmantot
mediācijas metodes tiesvedībā, piemēram, samierinot puses.
3.2. Šķīrējtiesas
Šķīrējtiesa ir alternatīva strīdu risināšanai likumā "
Par tiesu varu
" norādītajās valsts tiesu iestādēs, un nav valsts tiesu sistēmas
sastāvdaļa. Tieslietu ministrija, lai celtu sabiedrības uzticību šķīrējtiesas institūtam kā alternatīvai valsts tiesām strīdu izšķiršanā, ir
izstrādājusi likumprojektu "
Šķīrējtiesu likums
" un likumprojektu "Grozījumi 
Civilprocesa likumā
", kuri 2013.gada 31.janvārī tika izsludināti
Valsts sekretāru sanāksmē, bet 2013.gada 12.novembrī apstiprināti Ministru kabinetā. 2014.gada 11.septembrī likumprojekti apstiprināti
41
/
58
trešajā lasījumā un 2014.gada 1.oktobrī Valsts prezidents izsludināja 
Šķīrējtiesu likumu
 un likumu "Grozījumi 
Civilprocesa likumā
".
Izstrādājot minētos likumprojektus, šķīrējtiesas process iespēju robežās pielāgots ANO 1985.gada 21.jūnija UNCITRAL Starptautiskās
komercšķīrējtiesas Parauglikumam un 1985.gada 10.jūnija Ņujorkas Konvencijai par ārvalstu šķīrējtiesu nolēmumu atzīšanu un
izpildīšanu.
Attiecībā uz šķīrējtiesas nolēmuma izpildi Satversmes tiesa
11
 ir atzinusi, ka, izsniedzot izpildu rakstu, valsts (caur vispārējās
jurisdikcijas tiesām) kļūst atbildīga par šķīrējtiesas procesā notikušiem cilvēktiesību pārkāpumiem. Satversmes tiesa arī secinājusi, ka,
"lai arī Eiropas Padomes institūcijas savā praksē nav nodalījušas labprātīgi ierobežojamās un neierobežojamās Eiropas Cilvēktiesību un
pamatbrīvību konvencijas 6.pantā garantētās tiesības, tiesību zinātnē secināts, ka pie otrās grupas pieder vismaz tiesības uz pušu
līdztiesību, tiesas neatkarību un iespēju tikt uzklausītam, kā arī tiesības uz objektīvu tiesu" (9.1.apakšpunkts). Līdz ar to uz šķīrējtiesas
procesu ir attiecināmas Satversmes tiesas spriedumā konstatētās neierobežojamās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvencijas
6.pantā garantētās tiesības. Tāpat Satversmes tiesa ir norādījusi, ka valstij ir pienākums, pirmkārt, nodrošināt līdzekļus aizsardzībai pret
procesuālo tiesību pārkāpumiem šķīrējtiesas procesā un, otrkārt, neatzīt prettiesiska šķīrējtiesas procesa rezultātu.
Ievērojot to, ka šķīrējtiesas process ir viena no alternatīvajām strīdu izšķiršanas metodēm, kas var būtiski atslogot vispārējās
jurisdikcijas tiesas, nepieciešams stiprināt gan šķīrējtiesnešu zināšanas, lai celtu sabiedrības uzticību šim strīdu risināšanas veidam,
gan vispārējas jurisdikcijas tiesu tiesnešu zināšanas, tādējādi atslogojot vispārējās jurisdikcijas tiesas un efektīvāk izmantojot pieejamos
strīdu risināšanas iespējas.
Ņemot vērā Satversmes tiesas secinājumus par valsts atbildību par šķīrējtiesu pieņemtu spriedumu atzīšanu un nodošanu piespiedu
izpildei, ir nepieciešamas vispārējas jurisdikcijas tiesu tiesnešu zināšanu stiprināšana par šķīrējtiesas procesu, it sevišķi attiecībā uz
izpildrakstu izsniegšanu un tiesas kontroli pār šķīrējtiesas pieņemtu spriedumu. Tas veicinātu gan uzticība šķīrējtiesām (šķīrējtiesas,
kuras nolēmumi kādu pārkāpumu dēļ netiks bieži atzīti, zaudēs reputāciju un tādējādi arī klientus), gan vispārējās jurisdikcijas tiesām un
persona varētu paļauties uz to, ka pat gadījumā, ja šķīrējtiesas procesā ir pieļauti pārkāpumi, šāds spriedums netiks atzīts no valsts
tiesu puses un nebūs izpildāms. Tāpat būtu stiprināma arī šķīrējtiesnešu kompetence, lai vairotu sabiedrības uzticību šķīrējtiesām kā
alternatīvam strīdu izšķiršanas mehānismam.
Problēmu formulējums:
‒
 pašlaik tiesas procesa ierosināšana sabiedrībā tiek uzskatīta par vienīgo pietiekami efektīvo tiesību aizsardzības līdzekli. Citi
domstarpību risināšanas veidi, kas vērsti uz vienošanās panākšanu, Latvijā šobrīd netiek pietiekami plaši un efektīvi izmantoti;
‒
 tiesnešu un tiesu darbinieku izpratne par mediāciju, tās piemērotību dažādu konfliktu risināšanai un mediācijas procesa norisi ir
balstīta uz fragmentārām apmācībām, kas nav pietiekamas;
42
/
58
‒
 tiesnešu zināšanas par šķīrējtiesas procesu ir svarīgas, lai celtu sabiedrības uzticību gan šķīrējtiesām kā alternatīvam strīdu
risināšanas veidam, gan vispārējās jurisdikcijas tiesām kā kontroles mehānismam pār šķīrējtiesu pieņemtajiem spriedumiem, izsniedzot
izpildrakstu, tādējādi atslogojot vispārējās jurisdikcijas tiesas.
IV RĪCĪBAS VIRZIENA "UZ IZVĒRTĒJUMU BALSTĪTA POLITIKAS ĪSTENOŠANA UN CILVĒKRESURSU ATTĪSTĪBAS
PLĀNOŠANA" ESOŠĀS SITUĀCIJAS RAKSTUROJUMS
Ar grozījumiem likumā "
Par tiesu varu
" ir ieviesti vairāki mehānismi tiesas darba organizatoriskās vadības uzlabošanai. Ar minētajiem
grozījumiem ir papildināts tiesas priekšsēdētāju pilnvaru apjoms. Lai minētos pienākumus tiesas priekšsēdētāji varētu veikt, papildu
apmācībām nepieciešami arī izvērtējumi. Šobrīd Latvijā nepastāv tiesu iestāžu kvalitātes vadība, un šādā aspektā tiesas kā iestādes
darbība netiek vērtēta. Lai uzlabotu tiesu iestāžu darbību un pārvaldību, būtu nepieciešams veikt pētījumu par tiesu kvalitātes vadības
sistēmām ES valstīs ar ieteikumu par Latvijas tiesu sistēmas organizācijas piemērotāko kvalitātes vadības sistēmas modeli. Tāpat
ievērojot, ka minētie grozījumi likumā "
Par tiesu varu
" ir stājušies spēkā tikai 2013.gada 1.septembrī, pēc kāda laika būtu veicams
ieviesto grozījumu 
ex–post
 izvērtējums, vienlaikus ar labās prakses apkopojumu (pētījumu) par citās ES dalībvalstu tiesu iestāžu
organizatorisko vadību. Pētījuma ietvaros varētu arī tikt izteikti priekšlikumi un ieteikumi, lai precizētu tiesas priekšsēdētāja pilnvaras, lai
nodrošinātu labākās prakses tiesas darba organizatoriskajā vadībā pārņemšanu arī Latvijā.
Saskaņā ar 
Satversmi
 tiesnešus Latvijā ieceļ amatā uz mūžu un tiesnesis ir neatceļams, izņemot likumā noteiktos gadījumus.
Tādējādi tiesnešu skaits Latvijā ir samērā fiksēts, neatkarīgi no lietu skaita pieauguma vai samazināšanās tendencēm. Šis ir viens no
iemesliem, kādēļ no 2009.gada veidojās liels neizskatīto lietu skaits (lietu atlikums), jo tiesās tika iesniegts līdz pat 2,4 reizēm vairāk
lietu, nekā iepriekšējos gados, bet tiesnešu skaits tiesās palika nemainīgs. Ņemot vērā citu valstu pieredzi, būtu nepieciešams
izvērtējums par iespējām Latvijā ieviest jaunāko tiesnešu, terminēto (īslaicīgo) tiesnešu vai daļēja laika tiesnešu institūtu. Šāds pētījums
ir nepieciešams, lai tiktu radīts pamats politikas plānošanai tiesu varas turpmākai attīstībai, attīstot tiesu lietu izskatīšanas kārtību
(sistēmu), kas ir spējīga ātrāk un elastīgāk pielāgoties tiesu lietu skaita izmaiņām, ieviešot terminēta tiesneša institūtu.
Latvijas kā nelielas valsts administratīvā kapacitāte vairākos jautājumos ir ierobežota ar pieejamo cilvēkresursu skaitu. Tas attiecas
arī uz politikas plānošanai nepieciešamo pētījumu un izvērtējumu veikšanu. Lai stiprinātu administratīvo kapacitāti, būtu veicami vairāki
pētījumi, kuru mērķis būtu radīt pamatu turpmākai politikas plānošanai tiesu varas attīstības jomā, ņemot vērā gan citu valstu pieredzi,
gan Latvijas neseno pieredzi ekonomiskās lejupslīdes laikā. Šādi pētījumi būtu veicami par uzkrājumā esošo lietu (civillietu, krimināllietu
un administratīvo lietu) ātrākas (ārpuskārtas) izskatīšanas iespējām, citu valstu efektīvākās prakses apkopšanu uzkrājumā esošo lietu
samazināšanā un praktisku ieteikumu un priekšlikumu izstrāde par: 1) kā samazināt esošo lietu uzkrājumu; 2) kā preventīvi novērst
atlikumā esošo lietu veidošanos nākotnē; par procesuālo likumu vienkāršošanas un efektivizēšanas iespējām. Ieteikumu un priekšlikumu
izstrāde procesuālo likumu efektivitātes uzlabošanai; par tiesu darbinieku (tiesnešu palīgu) kompetences palielināšanu, lai samazinātu
tiesnešu noslodzi (citu ES dalībvalstu prakses un pieredzes izvērtējums, konstitucionalitātes izvērtējums, ieteikumu un rekomendāciju
izstrāde).
43
/
58
Kā minēts Plāna sadaļā par alternatīvo strīdu izšķiršanu, pašlaik noris normatīvajos aktos reglamentēta mediācijas procesa ieviešana
Latvijā. Lai šo strīdu izskatīšanas mehānismu kā alternatīvu tiesvedības procesam attīstītu arī vēlāk, būtu nepieciešams veikt 
ex–post
likuma darbības izvērtējumu, lai identificētu iespējas efektivizēt mediācijas procesu un tā izmantošanas iespējas, tādējādi atslogojot
tiesas no strīdu izskatīšanas, kurus var atrisināt mediācijas ceļā. Analoģiski tas attiektos arī uz citiem alternatīvajiem strīdu izskatīšanas
mehānismiem, piemēram, šķīrējtiesām (piemēram, pētījums par alternatīvo strīdu izšķiršanas efektivizēšanas iespējām. Ieteikumu un
priekšlikumu izstrāde nepieciešamajiem grozījumiem normatīvajos aktos un/vai tiesu prakses izmaiņās).
Tāpat jau ir apzināti vairāki tiesnešu ieteikti pētījumi jautājumos, kas ir aktuāli tiesnešiem: pētījums par ECT praksi jautājumā par
nosakāmo atlīdzinājuma apmēru; pētījums par Tieslietu padomes kapacitātes stiprināšanu; pētījums par tiesu ekspertīžu izmantošanu
tiesvedībā; tiesu prakses pētījumu un apkopojumu konkrētās jomās sagatavošana, publicēšana un izplatīšana (piemēram, konkurences
tiesību jomā, maksātnespējas, vides aizsardzības, būvniecības, un citās jomās.
Tiesas kā pakalpojumu sniedzēja darbībai ir jābūt pēc iespējas ērtākai un vienkāršākai ikvienam tiesas klientam. Arī iesniedzamo
dokumentu skaita samazināšana un pakalpojumu sniegšanas veidu dažādošana veicina gan piekļuvi tiesai, gan samazina administratīvo
slogu privātpersonām. Latvijas un Šveices sadarbības programmas individuālā projekta "Tiesu modernizācija Latvijā" Nr.CH01 ietvaros TA
noslēdza līgumu "Par tiesvedības procesu izvērtēšanu un efektivitātes uzlabošanu". Projekta ietvaros tika raksturota esošā situācija
tiesās un sniegti detalizēti pārskati par tiesvedības organizatorisko procesu izpildi tajās, kā arī sniegti pilnveidošanas priekšlikumi
tiesvedības procesu optimizācijai. Darba uzdevuma izpildē tika veikta padziļināta tiesvedības procesu analīze, analizētas procesu
izpildes atšķirības starp dažādām viena veida tiesām, kā arī izstrādāti optimizācijas priekšlikumi, lai tie sekmētu arī pamatnostādnēs
noteikto uzdevumu izpildi un mērķu sasniegšanu. Projekta ietvaros tika sniegti priekšlikumi tiesvedības organizatorisko procesu attīstībai
un priekšlikumi normatīvā regulējuma izmaiņām, nodrošinot efektīvāku tiesvedības procesa realizāciju un priekšlikumi tiesvedības
organizatorisko procesu elektronizācijai, elektroniskās pārvaldes attīstībai – datu apmaiņas elektronizācija saziņā starp iedzīvotājiem un
tiesu sistēmu, kā arī informācijas par tiesvedības procesiem pieejamības veicināšana. Projekta secinājumu var raksturot kā ieteikumu
par elektronisko dokumentu ieviešanu tiesvedības procesā. Ievērojot minēto, TM pašlaik strādā pie grozījumiem normatīvajos aktos, lai
ieviestu elektronisko dokumentu apriti. Vienlaikus pašlaik ir identificēti arī vairāki riski, kas saistīti ar administratīvā sloga palielināšanos
tiesām. Līdz ar to, pēc elektronisko dokumentu ieviešanas tiesvedības procesā, būtu veicams ex–post novērtējums un izvērtējums par to,
kā optimizēt lietu (dokumentu) plūsmu tiesā, lai efektivizētu dokumentu apriti, samazinot administratīvo slogu gan tiesas klientiem, gan
tiesām).
Tāpat norādāms, ka atbilstoši socioloģiskās aptaujas "Attieksme pret tiesām un tiesu modernizāciju, Latvijas iedzīvotāju aptauja"
datiem
12
, tiesu darbam pilnībā vai daļēji uzticas 35% respondentu. Sabiedrības attieksmi pret tiesu sistēmu veido ne tikai tiesas un
tiesneši, bet lielā mērā arī citu tiesvedības procesā iesaistīto amatpersonu darbība un attieksme – secināts pētījumā par tiesu
uzticamību un korupcijas uztveri tiesu darbībā. Sabiedrības uztverē ar tiesas darbu saistās ne tikai tiesnešu un tiesas darbinieku, bet arī
to amatpersonu, kas nepieder pie tiesām – policista, izmeklētāja, prokurora, advokāta un tiesu izpildītāja, darbs, un negatīva pieredze
44
/
58
saistībā ar to darbībām nereti veido arī skeptisko attieksmi pret tiesām.
Informējam, ka 2013.gadā tika veikts pētījums "Tiesu uzticamība un korupcijas uztvere tiesu darbībā Latvijā"
13
, kurā secināts, ka
tiesnešu kompetence – gan reālā, gan uztvertā, ir būtisks faktors tiesu uzticamības veicināšanai. Tiesnešu mācību centram būtu
ieteicams sekot līdzi tam, kādas kompetences tiesnešiem būtu nepieciešams attīstīt un piedāvāt atbilstošus mācību kursus. Mācību
kursā par tiesneša lomu un ētiku būtu jāiekļauj jautājumi par sabiedrības uzticēšanos tiesām – kādi faktori to veido un kā to var veicināt.
Gan no intervijām, gan no masu saziņas līdzekļu satura analīzes izriet, ka tiesu sistēmas darbinieki nav vienaldzīgi pret tiesas
reputācijas un uzticēšanās jautājumiem, tāpēc ir vērts papildināt kursa saturu, piemēram, ar pētījumu par uzticēšanos tiesām atziņām.
Pētījumā "
Administratīvā procesa likuma
 ieviešanas ietekmes izvērtējums un efektivizēšanas priekšlikumi" ierosināts izveidot jaunākā
tiesneša amatu, tādejādi nodrošinot savlaicīgu, kvalitatīvu cilvēkresursu sagatavošanu tiesneša amata pienākumu pildīšanai, mazinot
pastāvīgo tiesnešu noslodzi, kā arī nodrošinot izaugsmes iespēja tiesnešu palīgiem un secīga darbība tiesneša amata iegūšanai. Tāpat
ierosināts paplašināt tiesneša palīga funkcijas, izvērtējot lēmuma veidus un jautājumus, kurus var izlemt persona, kas nav tiesnesis.
Pētījumā arī ierosināts aktīvāk veikt tiesu prakses apkopojumus (apskati), kuros citstarp tiek analizēti arī nepārsūdzamie Administratīvās
rajona tiesas lēmumi. Šajos apskatos tiek norādīts uz lēmumiem, kas maina pastāvošo praksi un tiek analizēta šo lēmumu kvalitāte. Ar
šo apkopojumu palīdzību tiesnešiem un tiesu darbiniekiem apkopojošas analīzes veidā tiek sniegta informāciju par tiesu prakses
Administratīvā procesa likuma
 ieviešanas ietekmes izvērtējums un efektivizēšanas priekšlikumu izstrāde.
Pētījumā arī īpaši uzsvērta tiesnešu tālākizglītības ietekme uz tiesu prakse vienveidīguma nodrošināšanu. Šobrīd tiesnešu mācību
ietekme uz vienveidīgas tiesu prakses veidošanu (salīdzinoši ar iepriekš minētajiem mehānismiem) ir mazāk efektīva. Tam par pamatā ir
apstāklis, ka šobrīd tiesnešu mācības reti tiek rīkotas par tiem jautājumiem un tām lietu kategorijām, kuras tiek izskatītas tikai vienā
tiesu instancē.
Plāns ietver norādi uz nepieciešamiem izvērtējumiem (pētījumiem) cilvēkresursu kapacitātes celšanai, jo izvērtējumu (pētījumu)
esamība ir būtisks priekšnosacījums konsekventas un efektīvas valsts politikas veidošanā cilvēkresursu kapacitātes celšanai.
Lai stiprinātu administratīvo kapacitāti, būtu veicami vairāki pētījumi, kuru mērķis būtu radīt pamatu turpmākai politikas plānošanai
tiesu varas attīstības jomā, ņemot vērā gan citu valstu pieredzi.
Pēc elektronisko dokumentu ieviešanas tiesvedības procesā, būtu veicams 
ex–post
 novērtējums un izvērtējums par to, kā optimizēt
lietu (dokumentu) plūsmu tiesā, lai efektivizētu dokumentu apriti, samazinot administratīvo slogu gan tiesas klientiem, gan tiesām).
Lai nodrošinātu tiesnešu noslodzes samazināšanu, nepieciešams izvērtējums par iespējām Latvijā ieviest jaunāko tiesnešu,
terminēto (īslaicīgo) tiesnešu vai daļēja laika tiesnešu institūtu.
45
/
58
Kā minēts Plāna sadaļā par alternatīvo strīdu izšķiršanu, pašlaik noris normatīvajos aktos reglamentēta mediācijas procesa ieviešana
Latvijā. Lai saskaņā ar koncepciju "Mediācijas ieviešana civiltiesisku strīdu risināšanā" nodrošinātu nākamo mediācijas modeļu ieviešanu
– tiesas mediācijas (tiesas procesa ietvaros veic tiesas mediators (tiesnesis, tiesas darbinieks vai cits subjekts); ja mediāciju veic
tiesnesis, tas neskata attiecīgo lietu pēc būtības) un integrētās mediācijas (tiesa tiesvedības procesā mēģina rast iespēju pušu
sadarbībai, izmantojot un savstarpēji kombinējot tiesvedības procesa un mediācijas procesa iezīmes), nepieciešams apzināt pastāvošo
modeļu darbības efektivitāti. Tādējādi būtu nepieciešams veikt pētījumu par tiesas ieteiktas mediācijas modeļa darbību no pieņemšanas
brīža.
Tāpat jau ir apzināti vairāki tiesnešu ieteikti pētījumi jautājumos, kas ir aktuāli tiesnešiem: pētījums par ECT praksi jautājumā par
nosakāmo atlīdzinājuma apmēru; pētījums par Tieslietu padomes kapacitātes stiprināšanu; pētījums par tiesu ekspertīžu izmantošanu
tiesvedībā; tiesu prakses pētījumu un apkopojumu konkrētās jomās sagatavošana, publicēšana un izplatīšana (piemēram, konkurences
tiesību jomā, maksātnespējas, vides aizsardzības, būvniecības un citās jomās).
Tiesas kā pakalpojumu sniedzēja darbībai ir jābūt pēc iespējas ērtākai un vienkāršākai ikvienam tiesas klientam, tāpēc būtu
nepieciešams veikt pētījumu par sabiedrības apmierinātību un uzticību tiesu darbam.
Detalizētas pētījumu (izvērtējumu) tēmas tiks identificētas, ņemot vērā iesaistīto pušu vajadzību izvērtējumu – gan tiesu varas un
tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku ieteiktās izvērtējumu (pētījumu) tēmas, politikas veidotāju ieteikumi, kā arī ieinteresētās
sabiedrības, tajā skaitā uzņēmēju ieteikumi jomām (tēmām), par kurām būtu veicami izvērtējumi (pētījumi). Tēmu apstiprināšanai būs
nepieciešams saņemt Tieslietu padomes atbalstu.
Problēmu formulējums:
‒
 Latvijā šobrīd nav pietiekami veikti socioloģiskie pētījumi dažādās ar tiesas darbu un sabiedrības uzticības tiesai jomās, lai veicinātu
tiesas kā pakalpojumu sniedzēja darbības ērtumu un vienkāršumu ikvienam tiesas klientam. Arī iesniedzamo dokumentu skaita
samazināšana un pakalpojumu sniegšanas veidu dažādošana veicina gan piekļuvi tiesai, gan samazina administratīvo slogu
privātpersonām;
‒
 iepriekš veiktajos pētījumos novērojams fragmentārisms attiecībā uz kāda konkrēta viena vai atsevišķu dažu jautājumu
noskaidrošanu, kā rezultātā bieži vien veiktie grozījumi normatīvajos aktos ir bez visaptveroša 
ex–ante
 novērtējuma, ko varētu sniegt
pētījums, kā arī pamatā netiek veikts 
ex–post
 novērtējums, kurā varētu secināt ieviesto grozījumu efektivitāti.
1
 ec.europa.eu/europe2020/pdf/csr2014/csr2014_latvia_lv.pdf (skatīts 07.01.2015.)
46
/
58
2
 www.esfondi.lv/upload/14–20_gads/FMPlans_181213_Partn_lig_2.pdf (skatīts 30.04.2014.)
3
 Skatīt: http://eur–lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:299:0001:01:lv:HTML
4
 Skatīt: http://ec.europa.eu/justice/effective–justice/files/justice_scoreboard_communication_en.pdf
5
 VP 2013.gada 23.septembra iekšējie noteikumi Nr.14 "Kārtība, kādā organizē amatpersonu ar speciālajām dienesta pakāpēm
profesionālās izglītības ieguvi un profesionālo pilnveidi, profesionālās mācības dienesta vietās un sākotnējās profesionālās mācības".
6
 Visu valsts īstenoto publisko pakalpojumu izvērtēšanas un klasifikācijas rezultāti. LR Tieslietu ministrijas pakalpojumi. Rīga, 2012.
30.–42.lpp. Skatīt: http://www.varam.gov.lv/lat/fondi/ESper07_13/15120/?doc=15503
7
 www.knab.gov.lv/.../free/
greco
second_rc–iii201213e_final_latvia_lv.pdf (skatīts 09.09.2014.)
8
 Sorosa fonda "Latvija" finansējums
9
 at.gov.lv/files/uploads/files/2...tiesu/.../strategija2014_2016.–gala.doc (skatīts 08.04.2014.)
10
 Atbalstīta Ministru kabinetā 2009.gada 17.februārī.
11
 Satversmes tiesas 2005.gada 17.janvāra spriedums lietā Nr.2004–10–01.
12
 Latvijas – Šveices sadarbības programmas individuālā projekta "Tiesu modernizācija Latvijā" ietvaros no 2012.gada 9.septembra –
2012.gada 21.septembrim veiktas socioloģiskās aptaujas "Attieksme pret tiesām un tiesu modernizāciju. Latvijas iedzīvotāju aptauja"
dati, kuru veica pētījumu centrs SKDS. Informācija par aptauju pieejama:
http://www.ta.gov.lv/UserFiles/skds_prezentcija_09_10_2012.pdf.
13
 at.gov.lv/files/uploads/files/9.../Korupcijas%20petijums–LU.doc
Tieslietu ministrs Dzintars Rasnačs
2. pielikums
47
/
58
1. APMĀCĪBU VAJADZĪBU APZINĀŠANA
Mūžizglītība ir atzīstama par būtisku mērķtiecīgas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā. Mūžizglītības pasākumi ir īstenojami
sistemātiski, nevis periodiski. Sistemātiskas apmācību stratēģijas īstenošana attiecībā uz tiesu varu, tai piederīgajām profesijām un
tiesībaizsardzības iestādēm līdz šim nav bijusi iespējama ierobežoto valsts budžeta līdzekļu un līdz ar to ierobežotā apmācību
piedāvājuma dēļ.
Vajadzību apzināšana ir nozīmīgs elements apmācību stratēģijas īstenošanā un tās mērķu sasniegšanā. Pastāv dažādas metodes
apmācību vajadzību apzināšanai, piemēram, novērošana, intervijas, aptaujas, funkciju analīze u. c. Izstrādājot plānu, kā arī sagatavojot
projekta pieteikumu, izmantotas vairākas no minētajām metodēm, lai gūtu visaptverošu priekšstatu par apmācību vajadzībām.
Tika ņemta vērā Latvijas Tiesnešu mācību centra sniegtā informācija, kas balstīta uz centra ekspertu un lektoru novērojumiem par
apmācību vajadzībām, vadot lekcijas un seminārus tiesnešu, tiesu darbinieku, kā arī tiesu varai piederīgo profesiju mērķauditorijās.
Latvijas Tiesnešu mācību centrā ir izveidota Mācību programmu darba grupa, kurai ir četras apakšgrupas – krimināltiesību, civiltiesību,
administratīvo tiesību un starptautisko tiesību apakšgrupa. Katru gadu apmācību programma tiek sastādīta no jauna. Izstrādājot
apmācību programmu, apmācību tēmas tiek iegūtas no visu iepriekšējā un kārtējā gada semināru novērtējumos ieteiktajām tēmām;
tiesnešu un tiesu darbinieku elektroniskajās aptaujas anketās norādītajām tēmām; Tieslietu ministrijas un Tiesu administrācijas
ieteikumiem par semināru tēmām; citu iestāžu ieteikumiem, kuri saņemti vēstuļu veidā vai par kuriem kārtējā mācību gadā iestādes
izteikušas ierosinājumus; Mācību programmu darba grupas ekspertu ieteikumiem; Latvijas Tiesnešu mācību programmu vadītāju
komentāriem par saņemtajām semināru dalībnieku atsauksmēm un lektoru vērtējumu; normatīvo aktu grozījumiem; tiesu prakses;
projektiem.
Ņemot vērā finanšu resursus, tēmu, kuras vajadzētu ietvert katra gada apmācību programmā, ir daudz vairāk nekā reālo iespēju tās
īstenot. Plānā iekļautās konkrētās apmācību tēmas ir tikušas identificētas jau iepriekšējo gadu apmācību programmu sagatavošanas
procesā, bet finanšu resursu trūkuma dēļ tās līdz šim nav īstenotas.
Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu
kapacitātes stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas plānam
2015.–2020. gadam
APMĀCĪBU ORGANIZĀCIJA
(Plāna pielikums MK 
27.08.2015.
 rīkojuma Nr. 463 redakcijā, kas grozīta ar MK 
07.02.2017.
 rīkojumu Nr. 55)
48
/
58
Tika intervēti tiesu varai piederīgo profesiju pārstāvji un politikas veidotāji tieslietu nozarē, notika konsultācijas ar Tieslietu padomi,
kas saskaņā ar likumu "
Par tiesu varu
" ir koleģiāla institūcija, kas piedalās tiesu sistēmas politikas un stratēģijas izstrādē, kā arī tiesu
darba organizācijas pilnveidošanā. Tika analizēti arī mērķauditoriju amata pienākumi, identificētas to kvalitatīvai izpildei nepieciešamās
prasmes un iemaņas. Būtisks apmācību vajadzību apzināšanas rīks ir visu iesaistīto institūciju aptauja. Aptauju veica Tiesu
administrācija kā potenciālā projekta ieviesēja, aptaujājot partnerinstitūcijas – Valsts tiesu ekspertīžu biroju, Ģenerālprokuratūru,
Iekšlietu ministriju un Augstāko tiesu – par apmācību un izvērtējuma nepieciešamību, lūdzot norādīt apmācību jomas, tēmas,
nepieciešamo nodarbību un potenciālo apmācāmo dalībnieku skaitu. Aptauja minētajām iestādēm tika nosūtīta 2015. gada 9. martā, un
atbilžu iesniegšanas termiņš tika noteikts 2015. gada 31. marts. Saistībā ar rajona (pilsētu) tiesu, apgabaltiesu, administratīvo tiesu
tiesnešu un tiesu darbinieku apmācību vajadzībām tika apzināts Latvijas Tiesnešu mācību centrs. Aptauja par starpdisciplināro apmācību
nepieciešamību tika nosūtīta arī Latvijas zvērinātu tiesu izpildītāju padomei, Latvijas zvērinātu advokātu padomei, Latvijas zvērinātu notāru
padomei, Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam, Maksātnespējas administrācijai, Mediācijas padomei un Valsts ieņēmumu
dienestam, lūdzot norādīt apmācību jomas, tēmas, nepieciešamo nodarbību un potenciālo apmācāmo dalībnieku skaitu. Aptauja
minētajām iestādēm tika nosūtīta 2015. gada 9. martā, un atbilžu iesniegšanas termiņš tika noteikts 2015. gada 10. aprīlis. Tieslietu
ministrija un Tiesu administrācija 2015. gada 3. jūlijā organizēja sanāksmi ar Latvijas Komercbanku asociācijas, Latvijas Darba devēju
konfederācijas, Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības, Latvijas Lielo pilsētu asociācijas, Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras un
Latvijas Pašvaldību savienības pārstāvjiem. Minētajā sanāksmē nevalstisko organizāciju pārstāvji tika iepazīstināti ar plānotā projekta
mērķiem, aktivitātēm un sasniedzamajiem rezultātiem. Sanāksmē piedalījās visu aicināto institūciju pārstāvji, izņemot Tirdzniecības un
rūpniecības kameras pārstāvi. Aicināto nevalstisko organizāciju pārstāvji atzinīgi novērtēja Ministru kabinetā 2015. gada 9. martā
apstiprināto Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu kapacitātes stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas
plānu 2015.–2020. gadam (turpmāk – plāns) un norādīja, ka arī apmācībās labprāt piedalītos kāds no nevalstisko organizāciju
pārstāvjiem un ka plānotā projekta ietvaros būtu nepieciešams pilnveidot anonimizēto tiesu nolēmumu datubāzi, kurā sabiedrībai ir
pieejami visi anonimizētie tiesu nolēmumi, kas radītu priekšstatu par apmācību rezultātu sasniegšanu.
Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācību vajadzību saraksts pa apmācību tēmu grupām (nozarēm)
Joma/nozare
Institūcija
Mērķa grupa
Krimināltiesības
Ģenerālprokuratūra
Prokurori
Iekšlietu ministrija
Izmeklētāji
Tiesu iestādes*
Tiesneši un iestāžu darbinieki
Valsts tiesu ekspertīžu birojs
Tiesu eksperti
Starptautiskās tiesības
Tiesu iestādes
Tiesneši un iestāžu darbinieki
Ģenerālprokuratūra
Prokurori
Iekšlietu ministrija
Izmeklētāji
49
/
58
Civiltiesības
Iekšlietu ministrija
Izmeklētāji
Tiesu iestādes
Tiesneši
Valsts tiesu ekspertīžu birojs
Tiesu eksperti
Svešvalodas
Tiesu iestādes
Tiesneši un iestāžu darbinieki
Ģenerālprokuratūra
Prokurori un darbinieki
Valsts tiesu ekspertīžu birojs
Tiesu eksperti
Vides tiesības
Iekšlietu ministrija
Izmeklētāji
Tiesu iestādes
Tiesneši un iestāžu darbinieki
Administratīvās tiesības
Tiesu iestādes
Tiesneši un iestāžu darbinieki
Prasmju attīstības apmācības
 (piemēram,
saskarsme ar plašsaziņas līdzekļiem, vadības
prasmes, publiskās uzstāšanās prasmes)
Tiesu iestādes
Tiesneši un iestāžu darbinieki
Ģenerālprokuratūra
Prokurori
Iekšlietu ministrija
Izmeklētāji
Informācijas tehnoloģiju prasmju apmācības
Ģenerālprokuratūra
Prokurori un darbinieki
Tiesu iestādes
Tiesneši un iestāžu darbinieki
* Augstākās tiesas tiesneši, rajonu (pilsētu) tiesu un apgabaltiesu tiesneši un tiesu darbinieki, politikas veidotāju un projektu ieviesēju
institūciju pārstāvji.
Tēmu detalizēšanai un prioritāšu priekšlikumu izstrādei ir izveidota starpinstitūciju darba grupa, kurā ietverti visu iesaistīto institūciju
pārstāvji. Tēmas un to prioritātes tiek vērtētas, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:
1) objektīvā nepieciešamība (vai tēmas uztur, attīsta un pilnveido darbam nepieciešamās zināšanas, prasmes un iemaņas);
2) samērīgums (līdzsvars starp dažādu tiesību nozaru semināriem, līdzsvars starp nacionālajām un Eiropas Savienības un
starptautiskajām tiesību normām, kā arī līdzsvars starp prasmju un juridiskajiem semināriem);
3) tēmas lietderīgums (tiek ņemts vērā, vai par šo tematu jau nesenā pagātnē nav bijušas mācības, kā arī tiek vērtēts, vai paredzētās
tēmas ir nepieciešamas tiešo funkciju veikšanai);
4) tēmas aktualitāte (vai par konkrēto tematu ir pieņemti jauni nacionālie, starptautiskie vai ES normatīvie akti, vai ir izdarīti būtiski
grozījumi normatīvajos aktos).
Norādāms, ka apmācību vajadzību monitorēšana ir plānota kā viena no būtiskām projekta īstenošanas aktivitātēm, jo apmācību
50
/
58
vajadzības nav konstants lielums – tās ir atkarīgas no dažādiem faktoriem (piemēram, Eiropas Savienības vai nacionālo tiesību institūtu
un normu izmaiņas). Līdz ar to apmācību vajadzības monitorējamas sistemātiski projekta īstenošanas laikā, atbilstoši aktualizējot
(papildinot, koriģējot u. c.) apmācību vajadzības. Apmācību vajadzību monitorēšanas laikā detalizētas apmācību vajadzības tiks
apzinātas institūciju ietvaros, lai nodrošinātu katrai grupai atbilstošu apmācību.
Ievērojot minēto, paskaidrojam, ka plāna projekta ietvaros tiks izmantota ne tikai jau radītā Latvijas Tiesnešu mācību centra Mācību
programmu darba grupas izmantotā metodoloģija, bet minētajā darba grupā tiks veikts arī papildu darbs, nosakot apmācību un
izvērtējumu vajadzību sarakstu sadarbībā ar plāna īstenošanas partneriem un Tieslietu padomi, lai sasniegtu plānā izvirzītos uzdevumus
un risinātu konstatēto problemātiku.
Plānā kā viens no uzdevumiem ir noteikta apmācību programmu izstrāde. Apmācību programmas izstrāde ietver vairāku kompleksu
darbību kopumu, tajā skaitā novērtējot esošo kompetenču līmeni konkrētajās grupās, kurām paredzēta starpdisciplināra jeb kopīga
apmācība, identificējot starpdisciplināro semināru tēmas, apzinot piemērotākās apmācību formas un īstenošanas ilgumu un saskaņojot
starpdisciplināro apmācību programmu ar regulāro apmācību programmu (gan satura, gan laika grafika ziņā). Apmācību programma
attiecas uz konkrētu mērķauditoriju (piemēram, tiesneši un prokurori ar stāžu līdz trim gadiem) un ir izmantojama ilgtermiņā. Katras
programmas ietvaros tiks iekļauti konkrētajam subjektam nepieciešamie apmācību pasākumi (semināri, lekcijas, starpdisciplinārie
semināri, praktiskās nodarbības utt.).
Vēršam uzmanību uz to, ka mērķis ir izstrādāt tādas apmācību programmas, kuras nākotnē var izmantot ilgtermiņā. Tādēļ tās var būt
balstītas uz jaunas pieejas izmantošanu, piemēram, izstrādājama un ieviešama e-mācību (
e-learning
) programma, kas Latvijā līdz šim
nav īstenota.
2. STARPDISCIPLINĀRĀS APMĀCĪBAS
Plānā liels uzsvars likts uz starpdisciplināru apmācību principu. Starpdisciplinārās apmācības ir apmācību forma, kas ir izveidojama
un pastāv paralēli katras profesijas regulārajām (specializētajām) mācībām. Starpdisciplinārās apmācības nevar aizstāt un aizvietot
regulāras un specializētas katras profesijas mācības. Augsta profesionālās kompetences līmeņa sasniegšanai un uzturēšanai ir
nepieciešamas gan atsevišķās/specifiskās katras profesijas apmācības, gan starpdisciplinārās apmācības. Piemēram, tiesnešu un
prokuroru kopīgas apmācības par vienotu pieeju pierādījumu novērtēšanā un citiem jautājumiem nevar aizstāt prokuroru un tiesnešu
specifiskos apmācību moduļus, kas saistīti ar attiecīgā institūta pamatfunkcijām – pirmstiesas izmeklēšanas uzraudzību un tiesas
spriešanu. No minētā izriet, ka prokuroru apmācību stratēģija ir ņemama vērā, izstrādājot starpdisciplinārās apmācību programmas, kā
to paredz plāns, attiecīgi nodrošinot, ka tās ir savstarpēji papildinošas un pēctecīgas.
Mācību vajadzību, tēmu un prioritāšu apzināšanai tiks izmantotas iepriekš aprakstītās metodes.
Lai īstenotu starpdisciplinārās apmācības, Tiesu administrācija projekta īstenošanas laikā nodrošinās visu nepieciešamo publisko 
51
/
58
iepirkumu procedūru organizēšanu un kontroli saskaņā ar 
Publisko iepirkumu likuma
 prasībām. Iepirkuma procedūras ietvaros tiks
organizēta atsevišķa iepirkumu komisija, kura būs atbildīga par visas nepieciešamās dokumentācijas izstrādi, tajā skaitā iepirkuma
nolikumu un tehnisko specifikāciju izstrādi. Iepirkumu komisijā tiks iesaistīti arī pārstāvji no projekta partnerinstitūcijām, kas nodrošinās
attiecīgu uzdevumu iekļaušanu iepirkuma dokumentācijā saskaņā ar konkrētās jomas profesionāļu kompetences paaugstināšanas
prasībām. Iepirkumu procedūru uzdevumu prasības tiks saskaņotas ar projekta laikā izveidoto projekta uzraudzības komiteju, kura būs
augstākā lēmējinstitūcija projekta ieviešanas laikā un kurā darbosies augsta līmeņa amatpersonas no Tiesu administrācijas, Tieslietu
ministrijas un projekta sadarbības partneru institūcijām. Tiesu administrācija nodrošinās pakalpojumu uzraudzības izpildi un pakalpojuma
sniedzējam nodrošinās visu nepieciešamo informāciju kvalitatīva un efektīva pakalpojuma sniegšanai.
3. INFORMĀCIJAS PIEEJAMĪBA
Apmācību vajadzību, tēmu un to prioritāšu saraksts tiks saskaņots ar Tieslietu padomi. Tieslietu padomes sēdes ir atklātas – tas
nodrošina iespēju ikvienai ieinteresētajai personai piedalīties un izteikt viedokli. Vienlaikus tā ir arī laba iespēja gan informēt plašsaziņas
līdzekļus par plānotajām aktivitātēm, gan radīt iespēju plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem uzraudzīt lēmumu pieņemšanas procesus.
Lai nodrošinātu informācijas pieejamību par tiesu varas un tiesībaizsardzības darbinieku mācībām projekta laikā, informācija par
mācībām, izstrādātās vadlīnijas, rokasgrāmatas u. tml. tiks publicētas Tiesu administrācijas tīmekļvietnē www.ta.gov.lv.
4. FINANSĒJUMS TIESU VARAS UN TIESĪBAIZSARDZĪBAS IESTĀŽU DARBINIEKU MĀCĪBĀM
Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācību tēmas tiek apzinātas katru gadu, gatavojot apmācību programmas
nākamajam gadam, tomēr finanšu resursu trūkuma dēļ visas apmācību vajadzības nekad nav iespējams īstenot, tādējādi uzkrājot
neīstenoto apmācību sarakstu vairāku gadu garumā.
Valsts budžeta finansējums tiesnešu mācībām (tiesu budžeta bāzes izdevumos iekļautais finansējums līdzdarbības līgumam ar
nodibinājumu "Latvijas Tiesnešu mācību centrs") 2014. gadā bija 178 289 
euro
, 2015. gadā ir 173 135 
euro
; Valsts policijai policijas
darbinieku mācībām 2014. gadā bija 106 156 
euro
, bet 2015. gadā ir 102 522 
euro
. Valsts budžeta finansējums Valsts robežsardzei
robežsargu mācībām 2014. gadā bija 72 307 
euro
, bet 2015. gadā ir 94 528 
euro
. Prokuroru mācībām 2015. gadam valsts budžeta
finansējums plānots aptuveni 2014. gada izdevumu līmenī (2014. gadā tika izlietoti 27 749,56 
euro
), līdz ar to 2015. gadā mācībām
plānoti 30 000 
euro
.
Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja budžetā atsevišķs finansējums darbinieku mācībām nav ticis plānots. Nepieciešamības
gadījumā šiem izdevumiem ir tikuši atrasti līdzekļi no ekonomijas citu budžeta izdevumu pozīcijās. 2015. gadā Korupcijas novēršanas un
apkarošanas biroja darbinieku apmācībām plānoti finanšu līdzekļi 80 402 
euro
 apmērā (2016. gadā – 74 124 
euro
, 2017. gadā – 74 124
euro
).
52
/
58
Plānā nostiprināts, ka tiks vērtēta iespēja piesaistīt vēl citus līdzekļus no Eiropas Komisijas īpašajām programmām, lai nodrošinātu
apmācību īstenošanu par Eiropas Komisijas programmu gada programmās apstiprinātajām prioritārajām tēmām. Vēršam uzmanību, ka
uzdevumi, kas tiks finansēti no Eiropas Komisijas programmu ietvaros apstiprinātu projektu līdzekļiem, nedublēsies un netiks finansēti
no valsts budžeta vai Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem. Eiropas Komisijas īpašajās programmās pieejamie finanšu līdzekļi tiks izmantoti
tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku specifiskākām apmācībām (piemēram, tiesnešu mācībām patvēruma direktīvas piemērošanā),
turklāt to būtība ir vērsta uz kopīgu Eiropas līmeņa jautājumu risināšanu, vairākām valstīm sadarbojoties. Konkrētā specifiskā mērķa
ietvaros tiks stiprināta kapacitāte jautājumos, kas ir būtiski Latvijas kontekstā. Tieslietu ministrija nodrošinās, ka tiek skaidri veidota un
noteikta demarkācija starp Eiropas Komisijas programmu ietvaros īstenotajiem projektiem un Eiropas Sociālā fonda īstenotajiem
pasākumiem. Vienlaikus, ja Tieslietu ministrijas vai tās padotības iestāžu projekti Eiropas Komisijas programmu atklātajos konkursos
nebūs atbalstīti, saskaņā ar plānā noteikto apmācību tēmu izvērtēšanas mehānismu tiks nodrošināts, ka tiesībaizsardzības iestāžu
darbinieki saņem nepieciešamo apmācību tādā apjomā, kādā tas ir iespējams saskaņā ar specifiskā atbalsta mērķa nosacījumiem.
Atbilstoši plānā ietvertajam aktivitāšu plānojumam sākotnēji apzināto apmācību īstenošanai (tajā skaitā vadlīniju un rokasgrāmatu
izstrādei) ir plānoti 6 892 100 
euro
 (iekļaujot PVN). Vadlīnijas attiecībā uz tiesas spriešanu un ar to saistīto problemātiku būs vērstas uz
tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu veicamo pienākumu caurskatīšanu, vienkāršošanu un vienādošanu, veicinot ātrāku lietu izskatīšanu.
Rokasgrāmatas par ECT praksi jautājumā par nosakāmo atlīdzinājuma apmēru, rokasgrāmatas izmeklētājiem, prokuroriem un
tiesnešiem par tiesu ekspertīzes praksi, kā arī judikatūras un vienotās tiesu prakses apkopojumu (tajā skaitā par tiesvedības kvalitātes
vadības sistēmu) izstrāde būs vērsta uz vienotas izpratnes veicināšanu konkrētās jomās. Vadlīniju izstrāde par efektīvu tiesneša amata
kandidātu atlasi tiks veikta, lai efektivizētu tiesneša amata kandidātu amatā stāšanās procesu.
Finansējums personu stažēšanās nodrošināšanai plānots 540 000 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā ar nosacījumu, ka projekta
īstenošanas laikā stažējas 20 personas, katra pusgada garumā. Projekta ieviešanas laikā ir paredzēts pilnveidot tehnisko infrastruktūru
apmācību organizēšanai un nodrošināšanai 772 242 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā, tajā skaitā plānots aprīkot ar videokonferenču iekārtām
vienu tiesu sēžu zāli sešās apgabaltiesās (Zemgales apgabaltiesā, Kurzemes apgabaltiesā, Vidzemes apgabaltiesā, Rīgas
apgabaltiesā, Latgales apgabaltiesā, Administratīvajā apgabaltiesā), vienu telpu Ģenerālprokuratūrā un piecās tiesu apgabalu
prokuratūrās, vienu tiesu sēžu zāli Augstākajā tiesā, vienu telpu Valsts policijā un piecās Valsts policijas reģionu pārvaldēs, lai
nodrošinātu efektīvu tiesnešu, tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācību organizēšanu katra tiesu apgabala ietvaros
(nodrošinot attālinātas apmācības iespējas). Lai nodrošinātu apmācību pieejamību tiesu varas pārstāvjiem tiešsaistē, plānots iegādāties
vienu videostraumēšanas iekārtas komplektu 10 000 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā.
Videokonferenču izmantošana tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācību nodrošināšanā ļautu ietaupīt finanšu un
personāla izmaksas, jo iekārtas plānots uzstādīt tiesu, prokuratūras un Valsts policijas apgabalu iestādēs, tādējādi tiesām,
prokuratūrām un Valsts policijas iestādēm, kas atrodas konkrētā apgabala ietvaros, padarot efektīvāku apmācību procesu un norisi savās
telpās, uzlabojot apmācību pieejamību reģionālā līmenī. Nepieciešamās videokonferenču iekārtas tiesās, prokuratūrās un Valsts policijas
iestādēs tiks iegādātas un uzstādītas projekta laikā, to izmantošana atbilstoši projekta mērķim notiks gan projekta ieviešanas laikā, gan
53
/
58
arī regulāri pēc projekta ieviešanas. Videostraumēšanas iekārtas izmantošana apmācību procesā nodrošinātu apmācību pieejamību
tiešsaistē – tas paplašinātu apmācīto personu loku. Pēc projekta ieviešanas gan Tiesu administrācija, gan prokuratūra, gan Valsts
policija nodrošinātu minēto iekārtu uzturēšanu esošā budžeta ietvaros. Tiesu informatīvās sistēmas papildinājumu uzturēšanu un
administrēšanu veiks Tiesu administrācija esošā budžeta ietvaros.
Projekta laikā ir plānots izstrādāt kompetenču modeli, lai nodrošinātu tiesnešiem, tiesneša amata kandidātiem un tiesas
darbiniekiem vienotu un objektīvu kritēriju kopu, kas tiks izmantota personāla vadības nodrošināšanai, tajā skaitā personāla atlasei un
apmācību vajadzību noteikšanai un nodrošināšanai 900 000 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā, tajā skaitā ietverot kompetenču modeļa
vajadzībām atbilstošu apmācību identificēšanu un izpildi, definējot piemērotākos apmācību veidus un atbilstošu organizatorisko ietvaru,
kā arī izstrādājot apmācību programmas. Projekta ietvaros ir plānota arī e-apmācību vides pilnveide 690 000 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā,
paredzot sistēmas izveidi, kura nodrošinātu tiesu, apgabaltiesu, administratīvo tiesu tiesnešu, izmeklēšanas tiesnešu, zemesgrāmatu
nodaļu tiesnešu, tiesneša amata kandidātu un tiesas darbinieku tālmācību un apmācību materiālu uzglabāšanu, kā arī paredzot
anonimizēto tiesu nolēmumu datubāzes pilnveidi (140 000 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā), kurā sabiedrībai ir pieejami visi anonimizētie
tiesu nolēmumi, caur kuriem būtu redzama apmācību rezultātu sasniegšana. Projektā ir plānots pilnveidot cilvēkresursu vadības
procesus 100 000 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā, lai integrētu kompetenču modeli tiesu, apgabaltiesu, administratīvo tiesu tiesnešu,
izmeklēšanas tiesnešu, zemesgrāmatu nodaļu tiesnešu, tiesneša amata kandidātu un tiesas darbinieku atlases un karjeras plānošanas
sistēmā un darba izpildes novērtēšanas sistēmā, sekmējot kompetenču prasībām atbilstošu kandidātu piesaisti un novērtēšanu, kā arī
attīstību tiesu sistēmas ietvaros. Projekta ieviešanas laikā tiks nodrošināta saskaņota un vienota projekta aktivitāšu īstenošana, projekta
īstenošanas uzraudzība, sekmējot projekta rezultātu sasniegšanu, 1 365 275 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā, iekļaujot arī tulkošanas
pakalpojumu nodrošināšanu, konferences organizēšanu un ārējā projekta audita veikšanu. Projekta ietvaros plānots veikt arī Latvijas
tieslietu sistēmas ārējo novērtējumu 300 000 
euro
 (iekļaujot PVN) apmērā, kas būs par pamatu visaptverošas tieslietu sistēmas
modernizācijas attīstības plāna izstrādei.
Plāna uzdevumu īstenošanai tiktu izmantotas tādas apmācību metodes kā tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku stažēšanās
starptautiskās partneru organizācijās (piemēram, ikgadēja tiesnešu stažēšanās Eiropas Cilvēktiesību tiesā Strasbūrā, Francijā), tiktu
pilnveidota apmācību norise tiešsaistē un neklātienē, izmantojot videokonferenču iekārtas, kas sistēmā kopumā ļautu ietaupīt gan laika,
gan finanšu resursus apmācību organizēšanā.
Plāna izstrādes laikā netiks izveidotas atsevišķas Eiropas Savienības tiesību konsultantu amata vietas, bet gan tiesās esošās
personas tiks apmācītas attiecībā uz jautājumiem, kas skar Eiropas Savienības tiesības, tādējādi ar esošo tiesu darbinieku resursu
veidojot konsultantu tīklu. Līdz ar to tiesās būs personas, kuras būs zinošas Eiropas Savienības tiesību jautājumos un, ja nepieciešams,
sniegs atbalstu attiecīgo jautājumu risināšanā.
Lai veidotu atgriezenisko saiti ar sabiedrību un uzlabotu tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju komunikācijas prasmes,
tiks apmācīti tiesās esošie tiesu komunikatori jeb tiesu darbinieki, kas ir atbildīgi par sadarbību ar plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrību,
54
/
58
kā arī tiesu priekšsēdētāji. Mācības aptvers kā rakstiskas, tā mutiskas komunikācijas pamatus ar plašsaziņas līdzekļiem, tajā skaitā arī
krīžu komunikāciju, kas ir īpaši svarīga liela mēroga lietās, kurām pievērsta pastiprināta sabiedrības uzmanība, kā arī lietās, kurām
prognozējama liela rezonanse.
5. PROJEKTA IEVIEŠANAS MODEĻI
Par vispārēju projekta vadību un finanšu vadību būs atbildīga Tiesu administrācija. Projekta veiksmīgai īstenošanai tiks veidota
vairāklīmeņu projekta pārvaldības struktūra, t. i., projekta uzraudzības komiteja, projekta vadības grupa un projekta darba grupas (skat.
attēlu). Lai sekmētu projekta partneru līdzdalību projekta saturiskās vadības nodrošināšanā, kā arī veicinātu informācijas apmaiņu un
sadarbību visu projekta partneru starpā, ir paredzēta projekta konsultatīvās padomes izveide.
Projekta uzraudzības komiteja būs atbildīga par regulāru projekta ieviešanas gaitas un risku vadības uzraudzību, kā arī izskatīs
atbildīgās iestādes, sadarbības iestāžu un finansējuma saņēmēja sniegto informāciju par projekta īstenošanu un nodrošinās regulāru
projekta gaitas uzraudzības nepieciešamo korektīvo darbību veikšanu vai iniciēšanu. Projekta uzraudzības komiteja būs augstākā
lēmējinstitūcija projekta ieviešanas laikā, un tajā darbosies augsta līmeņa amatpersonas no Tiesu administrācijas, Tieslietu ministrijas
un projekta sadarbības partneru institūcijām.
Projekta vadības grupa būs atbildīga par projekta stratēģisko vadību un uzraudzību, projekta plāna, budžeta un ar projekta norisi
saistītu būtisku izmaiņu izskatīšanu un apstiprināšanu, projekta sekmīgai izpildei nepieciešamo resursu mobilizāciju un tai
nepieciešamo lēmumu iniciēšanu, projekta gaitas uzraudzību, zemākajos līmeņos neatrisinātu problēmziņojumu un izmaiņu pieprasījumu
izskatīšanu, kā arī citu ar projekta sekmīgu norisi saistītu stratēģisko jautājumu risināšanu. Projekta vadības grupā darbosies atbildīgie
pārstāvji no Tiesu administrācijas.
Tiesu administrācija projekta īstenošanas laikā nodrošinās visu nepieciešamo publisko iepirkumu procedūru organizēšanu un kontroli
55
/
58
saskaņā ar 
Publisko iepirkumu likuma
 prasībām. Katra iepirkuma organizēšanas procedūra būs identiska šā pielikuma 2. nodaļā
aprakstītajai starpdisciplināro apmācību organizēšanas procedūrai. Tiesu administrācija nodrošinās pakalpojumu uzraudzības izpildi un
pakalpojuma sniedzējam nodrošinās visu nepieciešamo informāciju kvalitatīva un efektīva pakalpojuma nodrošināšanai.
Projekta saturiskas pārvaldības nodrošināšanai projekta īstenošanas laikā tiks izveidota Projekta konsultatīvā padome, tajā iekļaujot
pārstāvjus no Tieslietu ministrijas, Tieslietu padomes, visām projekta mērķauditorijas iestādēm un citām iestādēm. Projekta konsultatīvā
padome, ņemot vērā visu tajā pārstāvēto iestāžu vajadzības, sniegs konsultatīvu atbalstu apmācību tēmu izvēlē konkrētai mērķauditorijai,
apmācību plāna atjaunošanā, projekta laikā īstenojamo apmācību programmu definēšanā un citos jautājumos, lai nodrošinātu kvalitatīvu
un savlaicīgu lietu izmeklēšanu un sekmētu komercdarbības vides uzlabošanu Latvijā.
Vienlaikus vēršam uzmanību uz to, ka darbs Projekta konsultatīvajā padomē un Projekta uzraudzības komitejā nerada papildu
finanšu slogu – par dalību tajās nav plānota atlīdzība. Turklāt projekta vairāklīmeņu pārvaldība nodrošinās plānā definēto uzdevumu
sasniegšanu tam paredzēto termiņu ietvaros, jo katram līmenim ir definēti savi uzdevumi, kas nepārklājas. Projekta uzraudzības komiteja
ir vispārēja prakse projekta uzraudzībā iestādes iekšienē un sadarbībā ar partneriem visos Tieslietu ministrijas un tās padotības iestāžu
projektos. Projekta konsultatīvā padome nodrošinās projekta mērķa grupu ciešāku iesaisti apmācību satura un vajadzību definēšanā, kā
arī kvalitātes kontrolē. Papildus jāņem vērā, ka Projekta konsultatīvās padomes dalībnieku loks ir plašāks nekā Projekta uzraudzības
komitejas dalībnieku loks.
6. REZULTĀTI (RĀDĪTĀJU VĒRTĪBAS)
Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu kapacitātes stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas plāns
2015.–2020. gadam ir precizēts atbilstoši šobrīd plānotajam rezultāta un iznākuma rādītājam, jo, izstrādājot detalizētu projekta aktivitāšu
aprakstu, finansējuma sadali un laika grafiku, tika apzināts mērķa grupas lielums, no kā bija atkarīgs projekta iznākuma rādītājs, kā arī
detalizēto procedūru izstrādes laikā tika pilnveidota mērķa vērtību aprēķina metodika.
(Ministru kabineta 
2015.gada 9.marta 
rīkojums Nr.115)
Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku cilvēkresursu kapacitātes
stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas plāna 2015.–2020.gadam kopsavilkums
56
/
58
Ministru kabinets 2009. gada 7. oktobrī (rīkojums Nr. 685, prot. Nr. 67 55. §) apstiprināja nozīmīgu tiesu varas politikas attīstības
pamatdokumentu – Tiesu iekārtas attīstības pamatnostādnes 2009.–2015. gadam (turpmāk – pamatnostādnes 2009–2015), kuru mērķis
ir nodrošināt tiesisku, efektīvu, kvalitatīvu un sabiedrības vajadzībām atbilstošu tiesu iekārtas darbību, sekmējot tādu tiesu varas
pamatvērtību īstenošanu kā neatkarīga, pieejama tiesa un efektīva tiesas procesa norise saprātīgā termiņā.
Minētā mērķa sasniegšanai pamatnostādnēs 2009–2015 ir nostiprināti seši rīcības virzieni: tiesu pieejamības veicināšana, tiesu
infrastruktūras un pārvaldības attīstīšana, cilvēkresursu attīstības veicināšana tiesu varā, tiesu noslodzes samazināšana un
izlīdzināšana, tiesu varas neatkarības veicināšana un zemesgrāmatu procesa efektivizēšana.
Īstenojot pamatnostādnēs 2009–2015 minētajos politikas apakšmērķos noteiktos uzdevumus, būtiskākā to neizpilde saistīta ar
cilvēkresursu kapacitātes celšanu tiesu varā. To, ka uzdevumi ir daļēji izpildīti vai nav izpildīti, pamato dažādi objektīvi iemesli, tai skaitā
ekonomiskā situācija valstī un minēto uzdevumu izpildei pieejamais finanšu līdzekļu apjoms.
Tiesu varā nodarbināto cilvēkresursu attīstībai jau pamatnostādnēs 2009–2015 kā galvenais mērķis noteikta kompetentu personu
piesaiste darbam tiesās un zemesgrāmatu nodaļās, tai skaitā plānoti pasākumi tādu personu motivācijas līmeņa celšanai un regulārai
kompetences līmeņa paaugstināšanai, kuru darbs saistīts ar tiesu varu, paredzēts nodrošināt efektīvu tiesneša amata kandidātu atlases
un stažēšanās procesu, ieviest tiesnešu kvalifikācijas un darba rezultātu regulāru novērtēšanu, stiprināt tiesneša palīga institūtu, kā arī
veikt citus pasākumus.
Viens no būtiskiem un joprojām neatrisinātajiem jautājumiem attiecībā uz cilvēkresursu attīstību tiesu varas jomā finanšu līdzekļu
trūkuma dēļ ir saistīts ar vienota un ilgtermiņa apmācību modeļa, tai skaitā starpdisciplināro apmācību modeļa trūkumu gan tiesu varā,
gan tiesībaizsardzības iestādēs. Profesionālās pilnveides pasākumiem ir jāvelta būtiska uzmanība, un sistēmā strādājošajiem ir nemitīgi
jāpilnveido savas profesionālās zināšanas un iemaņas.
Tiesiska valsts, kurā pastāv kompetenta tiesu vara, spēj piesaistīt ilgtspējīgas investīcijas, kas veicina arī tautsaimniecības izaugsmi.
Ņemot vērā pašreizējo sabiedrisko un saimniecisko attiecību intensitāti, pieaug arī nepieciešamība pēc zināšanu paplašināšanas.
Stiprinot tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku
1
 profesionālo kvalifikāciju, tiks veicināta stipra, kompetenta un neatkarīga
tiesu vara un tiesībaizsardzības iestādes, kas ir tiesiskas valsts stūrakmens. Tādēļ izstrādāts Tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu
darbinieku cilvēkresursu kapacitātes stiprināšanas un kompetenču attīstīšanas plāns 2015.–2020. gadam (turpmāk – plāns).
Plāns ietver uzdevumus un veicamos pasākumus četros galvenajos rīcības virzienos:
(Plāna kopsavilkums grozīts ar MK 
27.08.2015.
 rīkojumu Nr.463)
57
/
58
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
1) plānveidīga tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku nepieciešamo zināšanu, prasmju un iemaņu nodrošināšana;
2) efektīva cilvēkresursu izmantošana;
3) tiesu noslodzes jautājuma risināšana, veicinot alternatīvo domstarpību risināšanas (ADR) veidu izmantošanu;
4) uz izvērtējumu balstīta politikas īstenošana un cilvēkresursu attīstības plānošana.
Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un nodrošināšanas pamatnostādnēs 2014.–2018. gadam paredzētā apmācība un pētījumi
intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā, kā arī Korupcijas novēršanas un apkarošanas pamatnostādņu projektā 2014.–2020.
gadam paredzētie uzdevumi apmācības un kvalifikācijas celšanas jomā netiek iekļauti plānā paredzēto aktivitāšu skaitā.
1
 Šeit un turpmāk plānā ar vārdiem "tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki" jāsaprot gan ierēdņi, gan darbinieki, gan citas amatā
ieceltas vai ievēlētas tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas neatkarīgi no to juridiskā statusa. Minētās personas piesaistītas tiesu
varas īstenošanai Latvijā – tie ir dažādu līmeņu izmeklētāji pirmstiesas procesā, specializēto struktūrvienību izmeklētāji pirmstiesas
procesā, prokurori. Mērķauditorija aptver arī tiesu sistēmai piederīgās profesijas: zvērinātus tiesu izpildītājus, zvērinātus notārus,
zvērinātus advokātus, maksātnespējas administratorus, šķīrējtiesnešus un sertificētus mediatorus.
Tieslietu ministrs Dzintars Rasnačs
58
/
58