Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 241,
10.12.2016.
OP numurs: 
2016/241.4
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
23.11.2016.
Stājas spēkā: 
01.07.2017.
Attēlotā redakcija:
 12.07.2021. - ...
Grozījumi:
23.11.2017. likums / LV, 242, 06.12.2017. / Stājas spēkā 01.01.2018.
17.06.2020. likums / LV, 123, 30.06.2020. / Stājas spēkā 01.07.2020.
21.01.2021. likums / LV, 22, 02.02.2021. / Stājas spēkā 16.02.2021.
10.06.2021. likums / LV, 121B, 28.06.2021. / Stājas spēkā 12.07.2021.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Kontu reģistra likums
1. pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
konts 
— kredītiestādē, krājaizdevu sabiedrībā vai maksājumu pakalpojumu sniedzējā (
Maksājumu
pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma
 izpratnē) atvērts pieprasījuma noguldījuma, maksājumu vai
ieguldījumu konts;
2) 
krājaizdevu sabiedrība
 — krājaizdevu sabiedrība 
Krājaizdevu sabiedrību likuma
 
2. panta
 izpratnē;
3) 
kredītiestāde 
— kredītiestāde Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija regulas (ES) Nr.
575/2013
 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar
ko groza regulu (ES) Nr. 
648/2012
 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta izpratnē;
4) 
maksājumu pakalpojumu sniedzējs
 — 
Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma
 
2. panta
otrās daļas 2., 3., 4. un 7. punktā noteiktais maksājumu pakalpojumu sniedzējs;
5) 
patiesais labuma guvējs
 — fiziskā persona Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un
proliferācijas finansēšanas novēršanas likuma izpratnē;
6) 
pilnvarotā persona
 — fiziskā persona, kura ir pilnvarota rīkoties citas fiziskās personas, juridiskās
personas vai juridiska veidojuma (Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas likuma izpratnē) vārdā un kura rīkojas ar kredītiestādē, maksājumu pakalpojumu
sniedzējā vai krājaizdevu sabiedrībā atvērto kontu vai tajā esošajiem līdzekļiem;
7) 
ieguldījumu konts 
— kredītiestādē vai maksājumu pakalpojumu sniedzējā atvērts konts likuma "
Par
iedzīvotāju ienākuma nodokli
" izpratnē;
8) 
individuālā seifa pakalpojums
 — pakalpojums, ko nodrošina kredītiestāde vai maksājumu pakalpojumu
sniedzējs, kurā individuālā seifa lietošanas tiesības pakalpojuma saņēmējs ieguvis uz nomas vai īres līguma
pamata.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2017.
 un 
17.06.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
2. pants. Likuma mērķis 
1
/
7
2. pants. Likuma mērķis
Likuma mērķis ir izveidot un uzturēt kontu reģistru (turpmāk — reģistrs) un nodrošināt personas konta datu
apstrādi, lai:
1) novērstu Latvijas un starptautiskās finanšu sistēmas izmantošanu noziedzīgās darbībās, tai skaitā
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, terorisma un proliferācijas finansēšanai, un nodrošinātu starptautisko
sadarbību šajā jomā;
2) aizsargātu valsts un sabiedrisko drošību;
3) sekmētu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un krimināllietu iztiesāšanu;
4) nodrošinātu valsts institūcijām un amatpersonām iespējas saņemt informāciju, kas nepieciešama šajā
likumā noteikto valsts pārvaldes uzdevumu izpildei;
5) nodrošinātu efektīvu nodokļu administrēšanas sistēmas darbību.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
17.06.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
3. pants. Kontu reģistra pārzinis un turētājs, to pienākumi
(1) Reģistrs ir valsts informācijas sistēma, un tā pārzinis un turētājs ir Valsts ieņēmumu dienests.
(2) Valsts ieņēmumu dienests pastāvīgi uztur un attīsta reģistru, kā arī nodrošina reģistra drošības pārvaldību
atbilstoši valsts informācijas sistēmai normatīvajos aktos noteiktajām drošības prasībām.
(3) Valsts ieņēmumu dienestam ir tiesības reģistrā iekļautās ziņas izsniegt tikai šā likuma 
6. pantā
 noteiktajiem
reģistra informācijas lietotājiem šā likuma 
8. pantā
 noteiktajā kārtībā.
(4) Valsts ieņēmumu dienests pārrauga:
1) pārbaudi, vai saņemtā reģistra informācijas lietotāja pieprasījuma saturs atbilst šā likuma 
8. panta
 prasībām;
2) to, lai pieeja reģistra datiem tiktu nodrošināta tikai šā likuma 
6. pantā
 noteiktajiem reģistra informācijas
lietotājiem un tikai noteiktajā apjomā.
4. pants. Reģistrā iekļauto ziņu statuss
Reģistrā iekļautās ziņas ir ierobežotas pieejamības informācija. Reģistra pārzinis un reģistra informācijas lietotājs
ir tiesīgs reģistrā iekļautās ziņas izmantot šajā likumā noteiktajiem mērķiem.
5. pants. Ziņu iekļaušana reģistrā
(1) Ziņas iekļaušanai reģistrā sniedz:
1) kredītiestādes;
2) krājaizdevu sabiedrības;
3) maksājumu pakalpojumu sniedzēji.
(2) Šā panta pirmajā daļā minētie ziņu sniedzēji (turpmāk — ziņu sniedzējs) iekļaušanai reģistrā sniedz šādas
ziņas:
1) par ziņu sniedzēju, kurā atvērts pieprasījuma noguldījuma, maksājumu vai ieguldījumu konts vai saņemts
individuālā seifa pakalpojums, — nosaukums, reģistrācijas numurs;
2) par konta turētāju — fizisko personu, kas ir Latvijas Republikas rezidents, — vārds, uzvārds, personas
kods, konta numurs, konta atvēršanas un slēgšanas datums;
2
/
7
3) par konta turētāju — fizisko personu, kas ir Latvijas Republikas nerezidents, — vārds, uzvārds, dzimšanas
datums, personu apliecinoša dokumenta numurs un izsniedzējas valsts nosaukums, konta numurs, konta
atvēršanas un slēgšanas datums;
4) par konta turētāju — juridisko personu, kas ir Latvijas Republikas rezidents vai nerezidenta pastāvīgā
pārstāvniecība Latvijā, — nosaukums, reģistrācijas numurs, konta numurs, konta atvēršanas un slēgšanas
datums;
5) par konta turētāju — juridisko personu, kas ir Latvijas Republikas nerezidents, — nosaukums, reģistrācijas
numurs, reģistrācijas valsts nosaukums, konta numurs, konta atvēršanas un slēgšanas datums;
6) par individuālā seifa pakalpojuma saņēmēju — fizisko personu, kas ir Latvijas Republikas rezidents, —
vārds, uzvārds, personas kods, individuālā seifa vai līguma numurs vai cits unikāls seifa pakalpojuma
identifikators, nomas vai īres līguma noslēgšanas un izbeigšanas datums;
7) par individuālā seifa pakalpojuma saņēmēju — fizisko personu, kas ir Latvijas Republikas nerezidents, —
vārds, uzvārds, dzimšanas datums, personu apliecinoša dokumenta numurs un izsniedzējas valsts
nosaukums, individuālā seifa vai līguma numurs vai cits unikāls seifa pakalpojuma identifikators, nomas vai
īres līguma noslēgšanas un izbeigšanas datums;
8) par individuālā seifa pakalpojuma saņēmēju — juridisko personu, kas ir Latvijas Republikas rezidents vai
nerezidenta pastāvīgā pārstāvniecība Latvijā, — nosaukums, reģistrācijas numurs, individuālā seifa vai līguma
numurs vai cits unikāls seifa pakalpojuma identifikators, nomas vai īres līguma noslēgšanas un izbeigšanas
datums;
9) par individuālā seifa pakalpojuma saņēmēju — juridisko personu, kas ir Latvijas Republikas nerezidents, —
nosaukums, reģistrācijas numurs, reģistrācijas valsts nosaukums, individuālā seifa vai līguma numurs vai cits
unikāls seifa pakalpojuma identifikators, nomas vai īres līguma noslēgšanas un izbeigšanas datums.
(3) Ja šā panta otrajā daļā minētajai personai ir noskaidrots patiesā labuma guvējs, vienlaikus ar šā panta otrajā
daļā minētajām ziņām iesniedz šādas ziņas:
1) par patieso labuma guvēju — Latvijas Republikas rezidentu — fiziskās personas vārds, uzvārds, personas
kods;
2) par patieso labuma guvēju — nerezidentu — fiziskās personas vārds, uzvārds, dzimšanas datums, personu
apliecinoša dokumenta numurs, izsniedzējas valsts nosaukums.
(3
1
) Ja šā panta otrajā daļā minētajai personai ir noskaidrota pilnvarotā persona, vienlaikus ar šā panta trešajā daļā
minētajām ziņām iesniedz šādas ziņas:
1) par pilnvaroto personu — Latvijas Republikas rezidentu — fiziskās personas vārds, uzvārds, personas kods;
2) par pilnvaroto personu — nerezidentu — fiziskās personas vārds, uzvārds, dzimšanas datums, personu
apliecinoša dokumenta numurs, izsniedzējas valsts nosaukums.
(4) Ziņu sniedzējs šā panta otrajā un trešajā daļā noteiktās ziņas iekļaušanai reģistrā sniedz elektroniski atbilstoši
Elektronisko dokumentu likumam
, izmantojot Valsts reģionālās attīstības aģentūras pārziņā esošā valsts informācijas
sistēmu savietotāja datu izplatīšanas tīklu, ne retāk kā reizi divās darbdienās.
(5) Ziņu sniedzējs ziņas iekļaušanai reģistrā sniedz, ja kontu atver vai slēdz, tiek noslēgts vai izbeigts individuālā
seifa nomas vai īres līgums, kā arī gadījumā, kad ziņu sniedzējam kļuvušas zināmas izmaiņas šā panta otrajā,
trešajā un 3.
1
 daļā minētajos ar konta turētāju, individuālā seifa nomnieku vai īrnieku, patieso labuma guvēju vai
pilnvaroto personu saistītās fiziskās vai juridiskās personas datos.
(6) Ziņu sniedzējs ir atbildīgs par sniegto ziņu atbilstību tā rīcībā esošajai informācijai.
(7) Valsts ieņēmumu dienests ir atbildīgs par to, lai reģistrā iekļautās ziņas atbilstu ziņu sniedzēja sniegtajām
ziņām.
(8) Ziņu sniedzējs ziņas iekļaušanai reģistrā sniedz un ziņas reģistrā tiek iekļautas latviešu valodā. Tādas fiziskās
personas vārdu un uzvārdu, kura nav Latvijas pilsonis vai nepilsonis, kā arī citā valstī reģistrētas personas 
3
/
7
nosaukumu reģistrā iekļauj latīņalfabētiskajā transliterācijā.
(9) Reģistra pārzinis reģistrā iekļautās ziņas glabā piecus gadus pēc konta slēgšanas. Pēc minētā termiņa beigām
reģistra pārzinis ziņas no reģistra dzēš.
(10) Kārtību un formu, kādā šā panta pirmajā daļā minētie ziņu sniedzēji iesniedz iekļaušanai reģistrā šā panta
otrajā, trešajā un 3.
1 
daļā norādītās ziņas, nosaka Ministru kabinets.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2017.
 un 
17.06.2020
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
 Sk. Pārejas
noteikumu 7. un 8. punktu)
6. pants. Reģistra informācijas lietotāji un reģistrā iekļauto ziņu apstrādes mērķi
(1) Reģistra pārzinis reģistrā iekļautās ziņas izsniedz šādiem reģistra informācijas lietotājiem pēc to pamatota
pieprasījuma un Ministru kabineta noteiktajā apjomā šādiem mērķiem:
1) Finanšu izlūkošanas dienestam — 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas
finansēšanas novēršanas likumā
 noteikto funkciju veikšanai, tai skaitā starptautiskās sadarbības
nodrošināšanai ar ārvalstu pilnvarotajām iestādēm, lai novērstu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un ar to
saistīto noziedzīgo nodarījumu, terorisma un proliferācijas finansēšanu;
2) operatīvās darbības subjektiem — operatīvo darbību veikšanai operatīvās uzskaites lietā;
3) izmeklēšanas iestādēm — izmeklēšanas darbību veikšanai pirmstiesas kriminālprocesā;
4) Finanšu un kapitāla tirgus komisijai — normatīvajos aktos noteikto uzraudzības funkciju izpildei;
5) Valsts ieņēmumu dienestam — lai piemērotu izpildes nodrošinājuma līdzekļus, veiktu piedziņu bezstrīda
kārtībā, daļēji vai pilnīgi apturētu norēķinu operācijas, plānotu un nodrošinātu nodokļu kontroles pasākumus,
plānotu nodokļu administrēšanu, atmaksātu valsts budžetā pārmaksātos vai nepareizi iemaksātos valsts
nodokļus, nodevas un ar tiem saistītos maksājumus, kā arī naudas soda summas, atmaksātu nepareizi
piedzītās summas, administratīvajā procesā un administratīvo pārkāpumu procesā noskaidrotu informāciju par
konta esību, plānotu un nodrošinātu automātiskās informācijas apmaiņas uzraudzību par finanšu kontiem
(likuma "
Par nodokļiem un nodevām
"
 XII nodaļas
 izpratnē);
6) tiesām — to lietvedībā esošo lietu ietvaros;
7) prokuratūrai — pirmstiesas kriminālprocesā, normatīvajos aktos noteiktajos gadījumos personu un valsts
tiesību un likumīgo interešu aizsardzībai un valsts apsūdzības uzturēšanai tiesā;
8) Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam — lai nodrošinātu likumā "
Par interešu konflikta novēršanu
valsts amatpersonu darbībā
" valsts amatpersonām noteikto ierobežojumu ievērošanas kontroli, kā arī 
Politisko
organizāciju (partiju) finansēšanas likuma
 ievērošanas kontroli;
9) zvērinātiem tiesu izpildītājiem — normatīvajos aktos noteikto pienākumu izpildei izpildu lietas ietvaros, kā
arī mantojuma apsardzībai un mantojuma saraksta sastādīšanai, mantas aprakstes veikšanai mantas
dalīšanas nolūkā;
10) zvērinātiem notāriem, bāriņtiesām — normatīvajos aktos noteikto pienākumu izpildei mantojuma
apsardzībai un mantojuma saraksta sastādīšanai;
11) Latvijas Bankai — tai normatīvajos aktos paredzēto statistikas un analītisko uzdevumu izpildei;
12) pašvaldībām — lai veiktu nekustamā īpašuma nodokļa piedziņu bezstrīdus kārtībā, atmaksātu pārmaksāto
vai nepareizi iemaksāto nekustamā īpašuma nodokli un ar to saistītos maksājumus, kā arī naudas soda
summas, atmaksātu nepareizi piedzītās nekustamā īpašuma nodokļa summas un administratīvajā procesā
noskaidrotu informāciju par konta vai individuālā seifa nomas vai īres līguma esību, kā arī lai noskaidrotu
informāciju par konta vai individuālā seifa nomas vai īres līguma esību personai, kura pieprasījusi sociālo
palīdzību vai sociālos pakalpojumus, ienākumu un materiālā stāvokļa izvērtēšanas procesā atbilstoši 
Sociālo
pakalpojumu un sociālās palīdzības likumam
;
13) maksātnespējas procesa administratoram — 
Maksātnespējas likumā
 noteikto pienākumu izpildei un tiesību
4
/
7
īstenošanai juridiskās un fiziskās personas maksātnespējas procesā;
14) Maksātnespējas kontroles dienestam — maksātnespējas procesa administratoru uzraudzības īstenošanai
atbilstoši 
Maksātnespējas likumam
;
15) kredītiestādēm — lai iegūtu ziņas par patērētāja 
Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma
izpratnē kontu esību citā kredītiestādē, ja klients kredītiestādei iesniedzis pieteikumu par pamatkonta minētā
likuma izpratnē atvēršanu;
16) kredītiestādēm un maksājumu pakalpojumu sniedzējiem — lai padziļinātās izpētes veikšanai iegūtu ziņas
par klienta, tā patiesā labuma guvēja, kā arī par personas, kura izteikusi vēlmi uzsākt darījuma attiecības ar
kredītiestādi vai maksājumu pakalpojumu sniedzēju, tās patiesā labuma guvēja atvērto kontu skaitu un
kredītiestāžu un maksājumu pakalpojumu sniedzēju skaitu, pie kuriem šie konti atvērti;
17) Finanšu ministrijai — lai nodrošinātu 
Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai sniedzamā atbalsta likumā
noteikto pienākumu izpildi;
18) Patērētāju tiesību aizsardzības centram — 
Patērētāju tiesību aizsardzības likumā
 noteikto uzraudzības
funkciju veikšanai, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra regulas
(ES) 2017/2394 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību
aizsardzības jomā, un ar ko atceļ regulu (EK) Nr. 2006/2004 9. panta 3. punkta "b" apakšpunktā noteiktās
pilnvaras.
(2) Šā panta pirmās daļas 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 12., 14., 15., 16., 17. un 18. punktā minētie reģistra
informācijas lietotāji, kā arī bāriņtiesas nosaka atbildīgās personas, kuras ir konkrētie reģistra informācijas lietotāji, un
pieprasāmo ziņu apjomu, par ko informē reģistra pārzini Ministru kabineta noteiktajā kārtībā. Minētajām atbildīgajām
personām ir saistoši visi šajā likumā noteiktie reģistra informācijas lietotāja pienākumi.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
23.11.2017.
, 
17.06.2020.
, 
21.01.2021.
 un 
10.06.2021
. likumu, kas stājas spēkā
12.07.2021.
)
7. pants. Reģistra informācijas lietotāja pienākumi
(1) Reģistra informācijas lietotājam ir šādi pienākumi:
1) norādīt pieprasījumā šajā likumā noteikto tiesisko pamatu ziņu izsniegšanai un ziņu apstrādes mērķi, kā arī
apstrādāt personas datus tikai atbilstoši šajā likumā noteiktajiem informācijas apstrādes mērķiem tiem
nepieciešamajā apjomā;
2) uzskaitīt un piecus gadus glabāt informāciju:
a) par katru informācijas pieprasījumu, norādot tā datumu un ziņas, kas identificē personu, par kuru veikts
informācijas pieprasījums (personas kods vai reģistrācijas kods, tās lietas numurs, kuras ietvaros
informācija pieprasīta),
b) par atbildi uz informācijas pieprasījumu, norādot saņemtās atbildes datumu un atbildes informāciju,
c) par gadījumiem, kad atbilde uz informācijas pieprasījumu nav saņemta;
3) fizisko personu datu apstrādē ievērot fizisko personu datu aizsardzības normatīvo aktu prasības.
(2) Reģistra informācijas lietotājs ir atbildīgs par to, lai reģistrā iekļautās ziņas tiktu pieprasītas un izmantotas
saskaņā ar šā likuma noteikumiem.
8. pants. Reģistrā iekļauto ziņu saņemšana
(1) Šā likuma 
6. pantā
 noteiktie reģistra informācijas lietotāji reģistrā iekļautās ziņas saņem bez maksas
tiešsaistes režīmā Ministru kabineta noteikumos paredzētajā kārtībā.
(2) Kārtību, kādā reģistra informācijas lietotāji pieprasa un saņem un reģistra pārzinis atsakās sniegt reģistrā
iekļautās ziņas, kārtību, kādā reģistra pārzinis pārbauda reģistra informācijas lietotāju darbības atbilstību reģistra
darbību regulējošu normatīvo aktu prasībām, kā arī reģistra informācijas lietotāja saņemamās elektroniskās 
5
/
7
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2015/849
 par to, lai nepieļautu finanšu
sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas
informācijas apjomu un glabāšanas kārtību nosaka Ministru kabinets.
(3) Latvijas Bankai ir tiesības tai normatīvajos aktos paredzēto statistikas un analītisko uzdevumu izpildei
nepieciešamās reģistrā iekļautās ziņas saņemt apkopojuma un pārskata veidā tā, ka nav iespējams tieši vai netieši
identificēt reģistrā iekļautos individuālos fiziskās vai juridiskās personas datus. Latvijas Banka ir tiesīga izpaust un
publiskot minēto apkopojumu un pārskatu normatīvajos aktos paredzētajā kārtībā.
Pārejas noteikumi
1. Kredītiestādei, krājaizdevu sabiedrībai un maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir pienākums šā likuma 
5. panta
otrajā daļā noteiktās reģistrā iekļaujamās ziņas par pieprasījuma noguldījumu un maksājumu kontiem, kas atvērti un
nav slēgti pirms 2017. gada 30. jūlija, iesniegt Valsts ieņēmumu dienestam līdz 2017. gada 31. jūlijam.
2. Sākot ar 2017. gada 1. augustu, kredītiestāde, krājaizdevu sabiedrība un maksājumu pakalpojumu sniedzējs šā
likuma 
5. panta
 otrajā daļā noteiktās ziņas Valsts ieņēmumu dienestam sniedz, ievērojot šā likuma 
5. panta
 ceturtajā
daļā noteikto termiņu.
3. Reģistra ziņu sniegšanu reģistra informācijas lietotājiem Valsts ieņēmumu dienests nodrošina ar 2017. gada 1.
septembri.
4. Ministru kabinets līdz 2017. gada 1. februārim izdod šā likuma 
5. panta
 desmitajā daļā un 
8. panta
 otrajā daļā
minētos noteikumus.
5. Ministru kabinets līdz 2017. gada 1. jūlijam izstrādā un iesniedz izskatīšanai Saeimā likumprojektu, kas paredz
kārtību, kādā kredītiestāde, krājaizdevu sabiedrība vai maksājumu pakalpojumu sniedzējs kontu reģistram sniedz
ziņas par pilnvaroto personu Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma
izpratnē.
6. Kredītiestāde, krājaizdevu sabiedrība vai maksājumu pakalpojumu sniedzējs šā likuma 
5. panta
 trešajā daļā
noteiktās ziņas par patieso labuma guvēju iekļaušanai reģistrā sāk sniegt nākamajā dienā pēc tam, kad stājas spēkā
grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā, ar kuriem pārņemtas
Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija direktīvas (ES) 
2015/849
 par to, lai nepieļautu finanšu
sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas
Parlamenta un Padomes direktīvu 
2005/60/EK
 un Komisijas direktīvu 
2006/70/EK
 grozījumu priekšlikumā 2016/0208
(COD) noteiktās prasības.
7. Kredītiestādei, krājaizdevu sabiedrībai un maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir pienākums šā likuma 
5. panta
otrajā daļā noteiktās reģistrā iekļaujamās ziņas par individuālā seifa pakalpojuma saņēmējiem, kuriem ir spēkā esoši
individuālo seifu nomas vai īres līgumi, iesniegt Valsts ieņēmumu dienestam līdz 2020. gada 31. augustam.
(
17.06.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
8. Sākot ar 2020. gada 1. septembri, kredītiestāde, krājaizdevu sabiedrība un maksājumu pakalpojumu sniedzējs
šā likuma 
5. panta
 otrajā daļā noteiktās ziņas par individuālā seifa pakalpojuma saņēmējiem Valsts ieņēmumu
dienestam sniedz, ievērojot šā likuma 
5. panta
 ceturtajā daļā noteikto termiņu.
(
17.06.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
17.06.2020
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.07.2020.
)
6
/
7
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr. 
684/2012
 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 
2005/60/EK
 un
Komisijas direktīvu 
2006/70/EK
;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija direktīvas (ES) 
2018/843
, ar ko groza direktīvu (ES)
2015/849
 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu
finansēšanai, un ar ko groza direktīvas 
2009/138/EK
 un 
2013/36/ES
.
Likums stājas spēkā 2017. gada 1. jūlijā. 
Likums Saeimā pieņemts 2016. gada 23. novembrī.
Valsts prezidents R.Vējonis
Rīgā 2016. gada 10. decembrī
7
/
7