Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 12 (6351),
17.01.2019.
OP numurs: 
2019/12.11
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
24
Pieņemts: 
15.01.2019.
Stājas spēkā: 
18.01.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 24
Rīgā 2019. gada 15. janvārī (prot. Nr. 2 29. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2010. 
gada 23. novembra
noteikumos Nr. 1071 "
Prasības jūras vides 
stāvokļa
novērtējumam, laba jūras vides stāvokļa noteikšanai un 
jūras
vides mērķu izstrādei
"
Izdoti saskaņā ar 
Jūras vides 
aizsardzības
un pārvaldības likuma
8. panta
 trešo daļu, 
9. panta
 otro daļu
un 
10. panta
 piekto daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2010. gada 23. novembra noteikumos 
Nr. 1071 "
Prasības jūras vides stāvokļa
novērtējumam, laba jūras 
vides stāvokļa noteikšanai un jūras vides mērķu izstrādei
" 
(Latvijas Vēstnesis, 2010, 193. nr.)
šādus grozījumus:
1. Izteikt 4. punkta pirmo teikumu šādā redakcijā:
"4. Izstrādājot jūras novērtējumu, veic faktiskā jūras 
stāvokļa analīzi un raksturo jūras svarīgākās īpašības, ņemot
vērā šo noteikumu 1. pielikuma 1. tabulā minētos un citus 
Baltijas jūras reģiona jūras ūdeņiem raksturīgos
ekosistēmas 
elementus, parametrus un iezīmes, kā arī to izmaiņu 
tendences."
2. Izteikt 7.2. apakšpunktu šādā redakcijā:
"7.2. īsu vispārēju Latvijas sociālekonomisko raksturojumu. 
Sociālekonomiskajā raksturojumā norāda šo noteikumu
1. pielikuma 
2. tabulas 2. punktā minētos jūras vidē notiekošos vai to 
ietekmējošos izmantošanas veidus, cilvēka
darbības un 
tautsaimniecības nozares, kas rada šo noteikumu 1. pielikuma 2. 
tabulas 1. punktā minētās antropogēnās
slodzes jūras vidē, tai 
skaitā inženierbūvniecību (piemēram, hidrotehnisko objektu 
būvniecību), ostu un kuģu piestātņu
darbību, jūras transportu un 
cauruļvadu transportu, zvejniecību un zivsaimniecību, apstrādes 
un ieguves rūpniecību
(derīgo izrakteņu ieguvi jūrā), 
lauksaimniecību, enerģētiku, tūrismu, komunālos pakalpojumus, 
raksturojot šo nozaru
pašreizējo un paredzēto attīstību un 
izaugsmes potenciālu, kā arī kvalitatīvi un, ja iespējams, 
kvantitatīvi novērtējot šo
nozaru radītās slodzes, 
sociālekonomisko nozīmi un to sagaidāmās attīstības tendences, 
galveno ietekmi uz jūras
vidi, laba jūras vides stāvokļa un jūras 
ekosistēmas nodrošināto pakalpojumu un resursu nozīmību šo nozaru 
darbībai
un attīstībai;".
3. Aizstāt 8.2. apakšpunktā vārdus "jūras dibena" ar vārdiem 
"jūras gultnes".
4. Izteikt 9.1. apakšpunktu šādā redakcijā:
"9.1. 1. pielikuma 1. tabulā norādītos jūras ekosistēmas 
struktūras elementus, funkcijas un procesus un 2. tabulā
minētās 
jūras vidē notiekošās vai to ietekmējošās antropogēnās slodzes, 
izmantošanas veidus un cilvēka darbības;".
5. Izteikt 10.1. apakšpunktu šādā redakcijā:
"10.1. ņem vērā šo noteikumu 1. pielikuma 2. tabulā minētās 
jūras vidē notiekošās vai to ietekmējošās
antropogēnās slodzes, 
izmantošanas veidus un cilvēka darbības;".
6. Izteikt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības direktīvu 
šādā redakcijā:
1
/
5
"
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija 
Direktīvas 
2008/56/EK
, ar ko izveido sistēmu Kopienas
rīcībai 
jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas 
pamatdirektīva);
2) Komisijas 2017. gada 17. maija Direktīvas 
2017/845/ES
, ar 
ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu
2008/56/EK
 groza 
attiecībā uz to elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas jāņem 
vērā, sagatavojot jūras stratēģijas."
7. Izteikt 1. pielikumu šādā redakcijā:
"1. pielikums
Ministru kabineta
2010. gada 23. novembra
noteikumiem Nr. 1071
Jūras 
ekosistēmas elementu un jūras vidi ietekmējošo antropogēno slodžu 
un cilvēka darbību indikatīvie
saraksti
Jūras ekosistēmu 
struktūra, funkcijas un procesi
1. tabula
Temats
Ekosistēmas elementi
Iespējamie parametri un 
raksturīgās
iezīmes
1
Šo noteikumu 2.
pielikumā 
noteiktie
kvalitatīvie
raksturlielumi
2
1. Sugas
Latvijas jūras 
ūdeņos un
Baltijas jūras reģionā
sastopamo jūras putnu,
zīdītāju, rāpuļu, zivju un
galvkāju sugu 
grupas
3
1.1. Sugas vai populācijas mainība telpā
un laikā:
1.1.1. izplatība, sastopamība un/vai
biomasa;
1.1.2. izmēra klases, vecuma un
dzimuma struktūra;
1.1.3. auglības, izdzīvotības un mirstības
vai 
traumatisma rādītājs;
1.1.4. uzvedība, tostarp pārvietošanās un
migrācija;
1.1.5. sugas dzīvotne (platība,
piemērotība).
1.2. Grupas sugu sastāvs
1. Bioloģiskā
daudzveidība.
3. Komerciāli izmantotās
sugas
2. Biotopi
Galvenie dzīvotņu 
veidi jeb
biotopi vertikālajā ūdens
slānī (pelaģiskie 
biotopi) un
uz grunts (bentiskie
biotopi)
4
 vai 
citi biotopi,
tostarp ar tiem saistītās
biocenozes Baltijas 
jūras
reģionā
2.1. Ikviena biotopa:
2.1.1. izplatība un platība (attiecīgā
gadījumā - arī 
tilpums);
2.1.2. sugu sastāvs, sastopamība un/vai
biomasa (mainība 
telpā un laikā);
2.1.3. sugas izmēra klases, vecuma
struktūra (attiecīgā 
gadījumā);
2.1.4. fizikālie, hidroloģiskie un ķīmiskie
parametri.
2.2. Papildus par pelaģiskajiem
biotopiem:
2.2.1. hlorofila koncentrācija;
2.2.2. planktona (aļģu) ziedēšanas
biežums un 
teritoriālā izplatība
1. Bioloģiskā
daudzveidība.
6. Jūras gultnes
integritāte
3. Ekosistēmas,
tostarp barošanās
tīkli
Ekosistēmu struktūra,
funkcijas un procesi,
tostarp:
1) fizikālie un hidroloģiskie
parametri;
2) ķīmiskie parametri;
3) bioloģiskie parametri;
4) funkcijas un procesi
3.1. Parametru mainība telpā un laikā:
3.1.1. temperatūra un ledus;
3.1.2. hidroloģija (viļņu un straumju
režīms; apvelings, 
sajaukšanās,
uzturēšanās laiks, saldūdens ieplūšana;
jūras 
līmenis);
3.1.3. batimetrija;
3.1.4. duļķainība (sanesu/nogulumu
slodze), 
caurredzamība, skaņa;
3.1.5. jūras gultnes substrāts un
morfoloģija;
3.1.6. sāļums, barības vielas (slāpeklis
(N), fosfors 
(P)), organiskais ogleklis,
1. Bioloģiskā
daudzveidība.
4. Barības ķēdes
2
/
5
izšķīdušās gāzes 
(pCO
2
, O
2
) un pH;
3.1.7. jūras putnu, zīdītāju, rāpuļu, zivju
un galvkāju 
sugu saistība ar to dzīvotnēm;
3.1.8. pelaģisko un bentisko kopienu
struktūra;
3.1.9. produktivitāte
Piezīmes.
1
 Šis parametru un raksturīgo iezīmju saraksts 
sugām, biotopiem, dzīvotnēm un ekosistēmām ir indikatīvs un
atspoguļo parametrus, kurus ietekmē šā pielikuma 2. tabulā 
norādītās slodzes un uz kuriem attiecas saskaņā ar 
Jūras
vides 
aizsardzības un pārvaldības likumu
 noteiktie laba jūras vides 
stāvokļa kritēriji. Konkrētie parametri un raksturīgās
iezīmes, 
kas izmantojamas monitoringā un novērtējumā, jānosaka saskaņā 
ar 
Jūras vides aizsardzības un pārvaldības
likuma
 un šo 
noteikumu prasībām.
2
 Šā pielikuma 1. tabulā minēti tikai stāvokļa 
kvalitatīvie raksturlielumi (1., 3., 4. un 6.), kuru kritēriji 
ir noteikti saskaņā
ar 
Jūras vides aizsardzības un pārvaldības 
likumu
 un saskaņoti Baltijas jūras reģionālās sadarbības 
ietvaros. Slodžu
kvalitatīvie raksturlielumi (2., 5., 7., 8., 
9., 10. un 11.), kas minēti šo noteikumu 2. pielikumā, attiecas 
uz jebkuru no šā
pielikuma 1. tabulā minētajiem tematiem.
3
 Sugu grupas detalizētāk nosaka atbilstoši 
normatīvajiem aktiem sugu un biotopu aizsardzības jomā un 
Baltijas jūras
reģionālās sadarbības ietvaros izstrādātajiem 
sugu sarakstiem, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. 
gada 11.
decembra Regulai (ES) Nr. 
1380/2013
 par kopējo 
zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) 
Nr.
1954/2003
 un (EK) Nr. 
1224/2009
 un atceļ Padomes Regulas 
(EK) Nr. 
2371/2002
 un (EK) Nr. 
639/2004
 un Padomes
Lēmumu 
2004/585/EK, un Padomes 2008. gada 25. februāra Regulai (EK) 
Nr. 
199/2008
 par Kopienas sistēmas izveidi
datu vākšanai, 
pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par 
atbalstu zinātniskā padoma izstrādei
saistībā ar kopējo 
zivsaimniecības politiku.
4
 Šos biotopus detalizētāk nosaka atbilstoši 
normatīvajiem aktiem sugu un biotopu aizsardzības jomā, Eiropas 
dabas
informācijas sistēmas dzīvotņu (EUNIS) klasifikācijai un 
Baltijas jūras reģionālās sadarbības ietvaros.
Jūras vidē 
notiekošas vai to ietekmējošas antropogēnās slodzes, izmantošanas 
veidi un cilvēka darbības
2. tabula
1. Antropogēnās 
slodzes jūras vidē
,
jo īpaši saistībā ar šo noteikumu 3., 4., 5. un 6. punktu un 
III nodaļu, kā arī 
Jūras vides aizsardzības un pārvaldības
likuma
 
11. pantā
 noteikto jūras vides monitoringa 
programmu
Temats
Slodze
1
Iespējamie parametri
Šo noteikumu 2. pielikumā
noteiktie kvalitatīvie
raksturlielumi
2
1.1. 
Bioloģiskās
slodzes
1.1.1. Svešo sugu 
ievadīšana vai
izplatīšanās
Slodzes intensitāte un
mainība laikā un telpā jūras
vidē un 
attiecīgā gadījumā -
slodzes avotā.
Lai novērtētu slodzes
ietekmi uz vidi, izvēlas
attiecīgos ekosistēmas
elementus un parametrus
no šā 
pielikuma 1. tabulas
2. Svešās sugas.
3. Komerciāli izmantotās
sugas
1.1.2. Patogēno 
mikroorganismu
ievadīšana
1.1.3. Ģenētiski 
modificētu sugu
ievadīšana un vietējo sugu
pārvietošana
1.1.4. Dzīvnieku 
vai augu sugu
kultivēšanas iespaidā notikusi
dabīgo 
bioloģisko sabiedrību
izzušana vai pārmaiņas
1.1.5. Cilvēka 
klātbūtnes radīts
sugas traucējums (piemēram,
vairošanās, 
atpūtas vai barošanās
laikā)
1.1.6. Savvaļas 
sugu ieguve vai
mirstība, vai traumatisms
(komerciālajā un 
atpūtas zvejā un
citās darbībās)
1.2. 
Fiziskās
slodzes
1.2.1. Fiziska 
jūras gultnes
izmainīšana (pagaidu vai
atgriezeniska)
 
6. Jūras gultnes integritāte.
7. Hidrogrāfiskie apstākļi
1.2.2. Fiziski 
zaudējumi
(neatgriezeniski izmainījies jūras
gultnes 
substrāts vai morfoloģija,
jūras gultnes substrāta 
ieguve)
1.2.3. Hidroloģisko 
apstākļu
izmaiņas
3
/
5
1.3. 
Vielas,
atkritumi, enerģija
1.3.1. Biogēnu 
ievade - difūzie avoti,
punktveida avoti, atmosfēras 
pārnese
5. 
Eitrofikācija
1.3.2. Organisko 
vielu ievade -
difūzie avoti un punktveida avoti
1.3.3. Citu vielu 
(piemēram,
sintētisko vielu, nesintētisko vielu,
radionuklīdu) ievade - difūzie avoti,
punktveida avoti, 
atmosfēras
pārnese, akūti gadījumi
8. Piesārņojošās vielas un
savienojumi.
9. Piesārņojošās vielas un
savienojumi pārtikā
izmantojamos organismos
1.3.4. Atkritumu 
ievade (cietie
atkritumi, tostarp mikroskopiska
izmēra 
atkritumi)
10. Atkritumi
1.3.5. Antropogēnās 
skaņas ievade
(impulsveida skaņa, nepārtraukta
skaņa)
11. 
Enerģija
1.3.6. Citu veidu 
enerģijas (tostarp
elektromagnētisko lauku, gaismas
un 
siltuma) ievade
1.3.7. Ūdens ievade 
- punktveida
avoti (piemēram, sāļš ūdens)
2. Jūras vidē 
notiekoši vai to ietekmējoši izmantošanas veidi un cilvēka 
darbības
,
jo īpaši saistībā ar šo noteikumu 5. punktu, 7. 
punktu
3
 un 10. punktu, kā arī saistībā ar 
Jūras 
vides aizsardzības un
pārvaldības likuma
 
13. pantā
 noteikto 
pasākumu programmu
Temats
Darbība
2.1. Fiziska upju, piekrastes vai jūras gultnes
pārstrukturēšana (ūdens resursu apsaimniekošana)
2.1.1. 
Zemes atgūšana no jūras
2.1.2. 
Kanālu ierīkošana un citāda ūdensteču izmainīšana
2.1.3. 
Piekrastes nostiprināšana un pretplūdu
aizsardzība*
2.1.4. 
Būves jūrā (izņemot naftas vai gāzes, vai
atjaunojamās 
enerģijas jomu)*
2.1.5. 
Jūras gultnes morfoloģijas pārstrukturēšana, arī
bagarēšana 
un izņemtās grunts izvietošana*
2.2. Nedzīvo resursu ieguve
2.2.1. 
Derīgo izrakteņu ieguve (ieži, metāla rūdas, grants,
smilts, 
slāneklis)*
2.2.2. 
Naftas un gāzes ieguve, arī ar to saistītā
infrastruktūra*
2.2.3. 
Sāls ieguve*
2.2.4. 
Ūdens ieguve*
2.3. Enerģijas ražošana
2.3.1. 
Atjaunojamās enerģijas ieguve (vēja, viļņu un
straumju 
enerģija), arī ar to saistītā infrastruktūra*
2.3.2. 
Neatjaunojamās enerģijas ieguve*
2.3.3. 
Elektropārvade un komunikācijas (kabeļi)*
2.4. Dzīvo resursu ieguve
2.4.1. 
Zivju, gliemju un vēžveidīgo ieguve (komerciālā vai
atpūtas 
nolūkā)*
2.4.2. 
Zivju, gliemju un vēžveidīgo apstrāde*
2.4.3. 
Jūras augu ieguve*
2.4.4. 
Medīšana un ievākšana citām vajadzībām*
2.5. Dzīvo resursu audzēšana
2.5.1. 
Akvakultūra - jūras, arī ar to saistītā infrastruktūra*
2.5.2. 
Saldūdens akvakultūra*
2.5.3. 
Lauksaimniecība
2.5.4. 
Mežsaimniecība
2.6. Transports
2.6.1. 
Transporta infrastruktūra*
2.6.2. 
Jūras transports*
2.6.3. 
Gaisa transports
2.6.4. 
Sauszemes transports
2.7. Pilsētu un rūpnieciskie izmantojumi
2.7.1. 
Izmantošana pilsētu vajadzībām
2.7.2. 
Izmantošana rūpnieciskiem mērķiem
2.7.3. 
Atkritumu apstrāde un apglabāšana*
2.8. Tūrisms un atpūta
2.8.1. 
Tūrisma un atpūtas infrastruktūra*
4
/
5
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
2.8.2. 
Tūrisma un atpūtas darbības*
2.9. 
Drošība un aizsardzība
2.9.1. 
Ar valsts aizsardzību un valsts drošības sargāšanu
saistītās 
darbības
4
2.10. 
Izglītība un pētniecība
2.10.1. 
Pētniecības, izpētes un ar izglītības iegūšanu
saistītas 
darbības*
Piezīmes.
1
 Slodzes novērtējumā izvērtē slodzes intensitāti 
jūras vidē un attiecīgā gadījumā - jūras vidē notiekošās 
ievades
apjomu (no sauszemes vai no gaisa avotiem).
2
 Šā pielikuma 2. tabulas 1. punktā minēti tikai 
slodžu kvalitatīvie raksturlielumi (2., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 
10. un 11.),
kuru kritēriji ir noteikti saskaņā ar 
Jūras vides 
aizsardzības un pārvaldības likumu
. Visi pārējie, tas ir, 
stāvokļa
kvalitatīvie raksturlielumi, kas minēti šo noteikumu 
2. pielikumā, var attiekties uz jebkuru no šā pielikuma 2. 
tabulā
minētajiem tematiem.
3
 Uz šo noteikumu 7.3. apakšpunktu attiecas tikai 
tās darbības, kas atzīmētas ar zvaigznīti (*).
4
 Saskaņā ar 
Jūras vides aizsardzības un pārvaldības 
likuma
 
2. panta
 trešo daļu."
8. Aizstāt 
2. pielikuma
 6. punktā vārdus "Jūras dibena" ar 
vārdiem "Jūras gultnes".
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministrs 
Kaspars Gerhards
5
/
5