Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 249 (6076),
15.12.2017.
OP numurs: 
2017/249.4
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
736
Pieņemts: 
12.12.2017.
Stājas spēkā: 
16.12.2017.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 736
Rīgā 2017. gada 12. decembrī (prot. Nr. 61 37. 
§)
Kārtība, kādā novērš, ierobežo un 
kontrolē gaisu
piesārņojošo vielu emisiju no sadedzināšanas 
iekārtām
Izdoti saskaņā ar likuma "
Par 
piesārņojumu
"
11. panta
 otrās daļas 19. punktu,
45. panta
 pirmo daļu un 
46. panta
 otro daļu
1. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka kārtību, kādā:
1.1. novērš, ierobežo un kontrolē gaisu piesārņojošo vielu 
emisiju no sadedzināšanas iekārtām;
1.2. operators kontrolē piesārņojošo vielu emisiju gaisā, veic 
monitoringu un sniedz attiecīgu informāciju;
1.3. nodrošina informācijas pieejamību sabiedrībai par 
sadedzināšanas iekārtu radīto gaisa piesārņojumu.
2. Noteikumos lietoti šādi termini:
2.1. atkritumi - 
Atkritumu apsaimniekošanas likuma
 
izpratnē;
2.2. biomasa - produkti, kuri sastāv no augu izcelsmes 
materiāliem, ko var izmantot par kurināmo enerģijas
iegūšanai, kā 
arī šādi atkritumi:
2.2.1. augu atkritumi no lauksaimniecības un mežniecības;
2.2.2. augu atkritumi no pārtikas rūpniecības, ja iegūto 
siltumu reģenerē;
2.2.3. šķiedras saturoši augu atkritumi no celulozes masas 
ražošanas un papīra ražošanas no celulozes, ja tās
līdzsadedzina 
ražošanas vietā un iegūto siltumu reģenerē;
2.2.4. korķa atkritumi;
2.2.5. koksnes atkritumi, izņemot koksnes atkritumus, kuros 
pēc apstrādes ar koksnes aizsargvielām vai
pārklājumiem var būt 
halogēnorganiskie savienojumi vai smagie metāli, un koksnes 
atkritumus, kas rodas būvdarbos
vai būvju nojaukšanas darbos;
2.3. dabasgāze - dabā sastopamais metāns, kas satur līdz 20 % 
(pēc tilpuma) inerto komponentu un citu
sastāvdaļu;
2.4. darba stundas - stundās izteikts laiks, kurā 
sadedzināšanas iekārta pilnībā vai daļēji darbojas (izņemot
iekārtas palaišanas un apturēšanas periodus) un izvada emisiju 
gaisā;
2.5. degvieleļļa (mazuts) - no naftas produktiem iegūta šķidrā 
degviela, uz kuru attiecināmi Kombinētās
nomenklatūras kodi no 
2710 19 51 līdz 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 vai 2710 20 
39, kā arī no naftas
produktiem iegūta visu veidu šķidrā degviela 
(izņemot dīzeļdegvielu (gāzeļļu)), kas pēc destilācijas 
rādītājiem ietilpst
degvieleļļu grupā, ko izmanto par kurināmo un 
no kura 250 °C pārtvaices procesā izdalās mazāk par 65 tilpuma
procentiem, ieskaitot zudumus. Destilācijas rādītājus nosaka 
atbilstoši Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības 
1
/
24
izstrādātajai ASTM D86 metodei. Ja destilācijas rādītājus nevar 
noteikt ar ASTM D86 metodi, naftas produkts tiek
pielīdzināts 
degvieleļļai;
2.6. divu kurināmo dzinējs - iekšdedzes dzinējs, kurā izmanto 
kompresijas aizdedzi un dīzeļa ciklu, kad izmanto
šķidro 
kurināmo, bet Otto ciklu, kad izmanto gāzveida kurināmo;
2.7. dīzeļdegviela (gāzeļļa) - no naftas produktiem iegūta 
šķidrā degviela, uz kuru attiecināmi Kombinētās
nomenklatūras 
kodi 2710 19 25, 2710 19 29 vai 2710 19 47, vai 2710 19 48, vai 
2710 20 17, vai 2710 20 19, kā arī no
naftas produktiem iegūta 
visu veidu šķidrā degviela, no kuras 250 °C temperatūrā 
pārtvaices procesā izdalās mazāk
par 65 tilpuma procentiem, 
ieskaitot zudumus, bet 350 °C temperatūrā - vismaz 85 tilpuma 
procenti, ieskaitot
zudumus. Destilācijas rādītājus nosaka ar 
ASTM D86 metodi;
2.8. dīzeļdzinējs - iekšdedzes dzinējs ar dīzeļa ciklu, kurā 
kurināmā aizdedzināšanai izmanto kompresijas
aizdedzi;
2.9. dūmenis - konstrukcija ar vienu vai vairākiem dūmvadiem, 
pa kuriem izplūdes gāzes un putekļus jeb daļiņas
izvada 
atmosfērā;
2.10. dzinējs - gāzes dzinējs, dīzeļdzinējs vai divu kurināmo 
dzinējs;
2.11. esošā lielas jaudas sadedzināšanas iekārta - lielas 
jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība ir uzsākta
līdz 
2014. gada 7. janvārim un kurai atbilstoši normatīvajiem aktiem 
par kārtību, kādā piesakāmas A, B un C
kategorijas piesārņojošas 
darbības un izsniedzamas atļaujas A un B kategorijas piesārņojošo 
darbību veikšanai,
atļauja piesārņojošās darbības veikšanai 
(turpmāk - atļauja) izsniegta pirms 2013. gada 7. janvāra vai par 
kurām
iesniegums atļaujas saņemšanai Valsts vides dienestā ir 
iesniegts pirms minētā datuma;
2.12. esošā vidējas jaudas sadedzināšanas iekārta - vidējas 
jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība ir
uzsākta līdz 
2018. gada 20. decembrim, un darbības veikšanai ir saņemta 
atbilstoša atļauja vai C kategorijas
piesārņojošas darbības 
apliecinājums;
2.13. gāzes dzinējs - iekšdedzes dzinējs ar Otto ciklu, kurā 
kurināmā aizdedzināšanai izmanto dzirksteļaizdedzi;
2.14. gāzturbīna - jebkura rotējoša mehāniska ierīce, kurā 
siltumenerģiju pārvērš mehāniskā darbā un kuras
galvenās 
sastāvdaļas ir kompresors, siltumiekārta, kurā oksidē kurināmo 
darba šķidruma sakarsēšanai, un turbīna.
Gāzturbīna aptver gan 
atvērtā cikla, gan kombinētā cikla gāzturbīnas, kā arī 
gāzturbīnas koģenerācijas režīmā, visas
iepriekšminētās - ar vai 
bez papildu kurināšanas;
2.15. jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārta - sadedzināšanas 
iekārta, kurā vienlaikus vai pārmaiņus var izmantot
vismaz divu 
veidu kurināmos;
2.16. jauna lielas jaudas sadedzināšanas iekārta - lielas 
jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība ir uzsākta
pēc 2014. 
gada 7. janvāra un kurai atļauja izsniegta pēc 2013. gada 7. 
janvāra vai par kuru iesniegums atļaujas
saņemšanai Valsts vides 
dienestā iesniegts pēc minētā datuma;
2.17. jauna vidējas jaudas sadedzināšanas iekārta - vidējas 
jaudas sadedzināšanas iekārta, kuras darbība ir
uzsākta pēc 2018. 
gada 20. decembra, un darbības veikšanai ir saņemta atbilstoša 
atļauja vai C kategorijas
piesārņojošas darbības 
apliecinājums;
2.18. kurināmais - jebkurš ciets, šķidrs vai gāzveida degošs 
materiāls;
2.19. lielas jaudas sadedzināšanas iekārta - sadedzināšanas 
iekārta, kuras kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda
ir 50 MW un 
vairāk;
2.20. naftas pārstrādes procesa kurināmais - ciets, šķidrs vai 
gāzveida degošs materiāls, kas radies jēlnaftas
destilācijas un 
konversijas procesos, tai skaitā naftas pārstrādes deggāze, 
sintēzes gāze, pārstrādes rūpnīcas eļļas
un naftas kokss;
2.21. nominālā ievadītā siltuma jauda - maksimālā ievadītā 
siltuma jauda, kuru noteicis sadedzināšanas iekārtas
ražotājs un 
kuru attiecīgā iekārta spēj nodrošināt nepārtrauktas darbības 
laikā, darbojoties vienmērīgi un stabili un
izmantojot galveno 
kurināmo vai, ja ir jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārta, - 
vairākus galvenos kurināmos, ar
ražotāja noteikto lietderības 
koeficientu;
2.22. noteicošais kurināmais - kurināmais, kuram salīdzinājumā 
ar citiem kurināmajiem, ko izmanto jaukta
kurināmā sadedzināšanas 
iekārtās, kurās atsevišķi vai kopā ar citiem kurināmajiem lieto 
pašu patēriņam pārstrādātas
jēlnaftas destilēšanas un pārstrādes 
atlikumus, ir visaugstākā emisijas robežvērtība vai, ja vairākiem 
kurināmajiem ir
tāda pati robežvērtība, kurināmais, kuram 
salīdzinājumā ar citiem minētajiem kurināmajiem ir visaugstākā 
ievadītā
siltuma jauda;
2.23. putekļi jeb daļiņas - jebkādas formas, struktūras vai 
blīvuma daļiņas, kuras paraugu ņemšanas vietas
apstākļos 
izkliedētas gāzes fāzē un kuras var atdalīt, filtrējot noteiktos 
apstākļos, pēc tam, kad iegūts analizējamās
2
/
24
gāzes reprezentatīvs 
paraugs, un kuras pēc žāvēšanas noteiktos apstākļos paliek pirms 
filtra un uz tā;
2.24. sadedzināšanas iekārta - iekārta, kurā oksidē kurināmo, 
lai iegūtu siltumenerģiju tālākai izmantošanai;
2.25. slāpekļa oksīdi - slāpekļa monoksīds un slāpekļa 
dioksīds, kas izteikti kā slāpekļa dioksīds (NO
2
) 
(turpmāk -
NO
x
);
2.26. stabilas ražošanas palaišanas minimālā slodze - pēc 
iekārtas palaišanas novērojamā minimālā slodze, pie
kuras 
ražojošā sadedzināšanas iekārta darbojas vienmērīgi un stabili, 
kā arī droši un uzticami piegādā enerģiju tīklam,
siltuma 
akumulatoram vai rūpnīcai;
2.27. stabilas ražošanas apturēšanas minimālā slodze - 
minimālā slodze, pie kuras sadedzināšanas iekārta vairs
nespēj 
droši un uzticami piegādāt enerģiju tīklam, siltuma akumulatoram 
vai rūpnīcai un tiek uzskatīts, ka tā tiek
izslēgta;
2.28. derīgas emisijas vērtības - mērītās gaisu piesārņojošo 
vielu emisijas vērtības, kurām veikta kvalitātes kontrole
un 
kuras ir atzītas par ticamām;
2.29. vidējas jaudas sadedzināšanas iekārta - sadedzināšanas 
iekārta, kuras kopējā nominālā ievadītā siltuma
jauda ir vienāda 
ar vai lielāka par 1 MW un mazāka par 50 MW;
2.30. zona - teritoriāla vienība, kas atbilstoši normatīvajiem 
aktiem par gaisa kvalitāti noteikta gaisa kvalitātes
novērtēšanai 
un pārvaldības vajadzībām.
3. Noteikumu prasības attiecas uz lielas un vidējas jaudas 
sadedzināšanas iekārtām neatkarīgi no tajās izmantotā
kurināmā 
veida, izņemot šādas sadedzināšanas iekārtas:
3.1. sadedzināšanas iekārtas, kurās sadegšanas produktus tieši 
izmanto karsēšanai, žāvēšanai vai jebkādai citai
priekšmetu vai 
materiālu apstrādei;
3.2. pēcdedzināšanas iekārtas, kas paredzētas izplūdes gāzu 
attīrīšanai, tās sadedzinot, un kas netiek darbinātas
kā 
neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas;
3.3. iekārtas krekinga procesa katalizatoru reģenerācijai;
3.4. iekārtas sērūdeņraža pārvēršanai sērā;
3.5. ķīmiskās rūpniecības reaktori;
3.6. koksa krāsnis;
3.7. kauperi (domnas krāšņu gaisa sildītāji);
3.8. tehniskie agregāti, kas paredzēti sauszemes 
transportlīdzekļu, kuģu un lidaparātu piedziņai;
3.9. gāzturbīnas un gāzes dzinēji uz atkrastes platformām;
3.10. atkritumu sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtas, 
uz kurām attiecas normatīvie akti par prasībām
atkritumu 
sadedzināšanai un atkritumu sadedzināšanas iekārtu darbībai;
3.11. sadedzināšanas iekārtas, uz kurām attiecas normatīvie 
akti par autoceļiem neparedzētās mobilās tehnikas
iekšdedzes 
motoru radīto piesārņojošo vielu emisiju gaisā;
3.12. sadedzināšanas iekārtas, kurās par kurināmo izmanto 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21.
oktobra Regulas (EK) 
Nr. 
1069/2009
, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus 
attiecībā uz dzīvnieku
izcelsmes blakusproduktiem un 
atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, 
un ar ko atceļ Regulu
(EK) Nr. 
1774/2002
 (Dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktu regula) (turpmāk - regula Nr. 
1069/2009
), 9. panta 
"a" punktā
noteiktos lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēslus un 
kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 50 MW
atbilstoši Eiropas Komisijas 2011. gada 25. februāra Regulas (ES) 
Nr. 
142/2011
, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu 
(EK) Nr. 
1069/2009
, ar ko nosaka veselības aizsardzības 
noteikumus attiecībā uz dzīvnieku
izcelsmes blakusproduktiem un 
atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, 
un īsteno Padomes
Direktīvu 
97/78/EK
 attiecībā uz dažiem 
paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes 
atbilstīgi
minētajai direktīvai noteiktajām prasībām (turpmāk - 
regula Nr. 
142/2011
), 6. panta 8. punktam;
3.13. lauku saimniecībās izmantotās sadedzināšanas iekārtas, 
kurās par kurināmo izmanto vienīgi Regulas Nr.
1069/2009
 9. panta 
"a" punktā noteiktos nepārstrādātos mājputnu mēslus un kuru 
kopējā nominālā ievadītā siltuma
jauda ir mazāka par vai vienāda 
ar 5 MW;
3.14. sadedzināšanas iekārtas, kurās degšanas gāzveida 
produktus izmanto tiešai apkurei, lai darbavietas
apstākļu 
uzlabošanai apsildītu iekštelpas;
3
/
24
3.15. krematorijas;
3.16. sadedzināšanas iekārtas, kurās sadedzina naftas 
pārstrādes procesa kurināmo atsevišķi vai kopā ar citu
kurināmo, 
enerģijas ražošanai minerāleļļas un gāzes pārstrādes 
rūpnīcās;
3.17. reģenerācijas katli celulozes ražošanas iekārtās.
4. Ja lielas vai vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas 
galvenā funkcija ir siltumenerģijas iegūšana tālākai
izmantošanai 
un tajā kā kurināmo līdzsadedzina dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktus un atvasinātus produktus vai
par kurināmo izmanto 
tikai dzīvnieku izcelsmes kausētos taukus, tauku frakcijas un 
zivju eļļu, operators papildus
regulā Nr. 
1069/2009
 noteiktajām 
prasībām un atbilstoši regulas Nr. 
142/2011
 IV pielikuma IV 
nodaļas 2. iedaļas F
sadaļas 2. punkta "f" apakšpunktā 
noteiktajai prasībai izpilda arī šajos noteikumos minētās 
prasības.
5. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija 
sadarbībā ar attiecīgo standartu tehnisko komiteju iesaka
nacionālajai standartizācijas institūcijai saistībā ar šiem 
noteikumiem izstrādājamo, adaptējamo un piemērojamo
standartu 
sarakstu.
6. Nacionālā standartizācijas institūcija publicē 
Standartizācijas biroja tīmekļvietnē (www.lvs.lv) to Latvijas
nacionālo standartu sarakstu, kurus piemēro šo noteikumu prasību 
izpildei (turpmāk − piemērojamie standarti).
2. Iesniegums atļaujas saņemšanai 
un atļaujas nosacījumi gaisu piesārņojošo
vielu emisijai no 
sadedzināšanas iekārtām
7. Lai novērtētu sadedzināšanas iekārtas radītās emisijas un 
nodrošinātu, ka tās radīto emisiju dēļ piesārņojošo
vielu 
koncentrācija nepārsniegs normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti 
noteiktos gaisa kvalitātes normatīvus un emisija
no 
sadedzināšanas iekārtas nepārsniegs šajos noteikumos norādītās 
emisijas robežvērtības, operators atbilstoši
normatīvajos aktos 
par stacionāru piesārņojuma avotu emisijas limita projektu 
izstrādi noteiktajai kārtībai iesniegumam
par atļaujas saņemšanu 
A vai B kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai pievieno 
emisijas limitu projektu. Emisijas
limitu izsaka kā vielas 
koncentrāciju (mg/Nm
3
) pie noteikta skābekļa satura 
sausā gāzē.
8. Ja sadedzināšanas iekārtas darbība saskaņā ar normatīvajiem 
aktiem par kārtību, kādā piesakāmas A, B un C
kategorijas 
piesārņojošas darbības un izsniedzamas atļaujas A un B 
kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai, tiek
klasificēta kā C 
kategorijas piesārņojošā darbība (šo noteikumu izpratnē - 
sadedzināšanas iekārta ar nominālo ievadīto
siltuma jaudu no 1 
līdz 5 MW, kas par kurināmo izmanto biomasu, kūdru vai gāzveida 
kurināmo), tās operators veic
iekārtas radīto emisiju daudzuma 
aprēķinu (tai skaitā, lai aprēķinātu dabas resursu nodokli par 
emisiju) atbilstoši šādai
kārtībai:
8.1. jaunām sadedzināšanas iekārtām - emisiju daudzumu 
aprēķina, ņemot vērā attiecīgajai sadedzināšanas
iekārtu grupai 
piemērojamo emisiju robežvērtību vai iekārtas izgatavotāja 
apliecinājumā norādīto emisijas 
faktoru
(piesārņojošās vielas 
emisiju daudzuma attiecību pret darbību raksturojošu parametru) 
vai koncentrāciju, ja šīs vērtības
apliecina, ka emisijas 
koncentrācija ir zemāka nekā emisijas robežvērtība;
8.2. esošām sadedzināšanas iekārtām - saskaņā ar normatīvajiem 
aktiem par vides prasībām mazo katlumāju
apsaimniekošanai. Ja 
esošās sadedzināšanas iekārtas derīgās emisijas vērtības atbilst 
šo noteikumu 1. pielikumā
norādītajām robežvērtībām, operators ir 
tiesīgs emisiju daudzuma aprēķiniem izmantot informāciju par 
attiecīgajai
sadedzināšanas iekārtu grupai piemērojamo emisijas 
robežvērtību.
9. Papildus vispārīgajām prasībām, kuras iekļauj atļaujas 
nosacījumos saskaņā ar likumu "
Par piesārņojumu
", A un
B 
kategorijas piesārņojošās darbības atļaujas nosacījumos iekļauj 
arī šajos noteikumos minētās prasības. Vidējas
jaudas 
sadedzināšanas iekārtas operators, kura veiktā piesārņojošā 
darbība tiek klasificēta kā C kategorijas
piesārņojošā darbība, 
nodrošina to šajos noteikumos minēto prasību izpildi, kas 
attiecināmas uz vidējas jaudas
sadedzināšanas iekārtām.
10. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas operatoram 
izsniegtās atļaujas nosacījumos ietver šādu informāciju un
pasākumus, kas saistīti ar iekārtas darbības uzsākšanu (piemēram, 
iekārtas vai tās daļas darbības ieregulēšana vai
testēšana pirms 
nodošanas ekspluatācijā vai pēc rekonstrukcijas saskaņā ar 
iekārtas tehniskajā dokumentācijā
norādīto) un darbības 
apturēšanu:
10.1. sadedzināšanas iekārtas palaišanas perioda beigu punktu 
un apturēšanas perioda sākuma punktu, kuru
nosaka:
10.1.1. izmantojot slodzes robežvērtības atbilstoši šo 
noteikumu 5.3. un 5.4. apakšnodaļai;
10.1.2. pamatojoties uz iekārtā veicamajiem diskrētajiem 
procesiem vai iekārtas darbības parametru izmaiņām, kas
minēti šo 
noteikumu 5.5. apakšnodaļā un ir skaidri, viegli uzraugāmi un 
piemēroti izmantotajai tehnoloģijai;
10.2. pasākumus, kas nodrošina, ka palaišanas un apturēšanas 
periodi tiek iespējami samazināti;
4
/
24
10.3. pasākumus, kas nodrošina, ka viss piesārņojuma 
mazināšanas aprīkojums sāk darboties, tiklīdz tas tehniski
iespējams.
11. Operators pēc iespējas saīsina vidējas jaudas 
sadedzināšanas iekārtu darbības palaišanas un apturēšanas
periodus. Ja jau iepriekš darbībā esošas iekārtas izmantošana uz 
kādu laiku ir apstādināta, operators ierobežo
zalvjveida emisijas 
iekārtas iekurināšanas laikā.
12. Ja mainās kāds no aspektiem, kas attiecas uz iekārtu un 
var ietekmēt iekārtai piemērojamo emisijas
robežvērtību, 
piemēram, izmaiņas saistībā ar uzstādīto aprīkojumu, izmantoto 
kurināmā veidu, iekārtas nozīmi sistēmā
un uzstādīto piesārņojuma 
samazināšanas aprīkojumu, operators normatīvajos aktos par 
kārtību, kādā piesakāmas A,
B un C kategorijas piesārņojošas 
darbības un izsniedzamas atļaujas A un B kategorijas piesārņojošo 
darbību
veikšanai, noteiktajā termiņā informē Valsts vides 
dienestu. Valsts vides dienests, ja nepieciešams, pārskata 
atļaujas
nosacījumus, tai skaitā tos, kas saistīti ar palaišanas 
un apturēšanas periodiem un mērījumu veikšanu, un C
kategorijas 
piesārņojošās darbības apliecinājumu.
13. Ja paredzēta tādas sadedzināšanas iekārtas būvniecība, 
kuras elektroenerģijas ražošanas jauda ir 300 MW vai
lielāka un 
kurai atļauja elektroenerģijas ražošanas jaudu palielināšanai vai 
jaunu ražošanas iekārtu ieviešanai izsniegta
pēc 2009. gada 25. 
jūnija, paredzētās darbības ierosinātājs atbilstoši normatīvajiem 
aktiem par kārtību, kādā
novērtējama paredzētās darbības ietekme 
uz vidi, sagatavo izvērtējumu par oglekļa dioksīda uztveršanu un
uzglabāšanu ģeoloģiskajās struktūrās. Ja tehniskā un ekonomiskā 
iespējamība uztvert un uzglabāt oglekļa dioksīdu
ģeoloģiskajās 
struktūrās apstiprinās, ierosinātājs paredz piemērotu vietu 
oglekļa dioksīda uztveršanas iekārtai.
14. Valsts vides dienests šo noteikumu 13. punktā minētās 
iekārtas operatoram izsniegtajā atļaujā iekļauj
nosacījumus par 
nepieciešamību paredzēt piemērotu vietu oglekļa uztveršanas 
iekārtai atbilstoši Vides pārraudzības
valsts biroja atzinumam 
par ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumu.
15. Ja paredzētajai darbībai, kas ietver šo noteikumu 13. 
punktā minētās iekārtas būvniecību, līdz šo noteikumu
spēkā 
stāšanās dienai jau ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums un 
saņemts paredzētās darbības akcepts, iekārtas
operators atļaujas 
iesniegumam pievieno izvērtējumu par oglekļa dioksīda uztveršanu 
un uzglabāšanu ģeoloģiskās
struktūrās atbilstoši normatīvajos 
aktos par kārtību, kādā novērtējama paredzētās darbības ietekme 
uz vidi,
noteiktajiem kritērijiem, kuri saistīti ar piemērotas 
oglekļa dioksīda uzglabāšanas vietas pieejamību likuma "
Par
piesārņojumu
" 
1. panta
 pirmās daļas 11.
1
 punkta 
izpratnē, tehnisko un ekonomisko iespējamību transportēt oglekļa
dioksīda plūsmu un pielāgot sadedzināšanas iekārtu oglekļa 
dioksīda uztveršanai. Valsts vides dienests izvērtē
kritēriju 
izpildi un, ja nepieciešams, atļaujā iekļauj nosacījumus 
attiecībā uz nepieciešamību paredzēt piemērotu vietu
oglekļa 
dioksīda uztveršanas iekārtai.
3. Emisijas robežvērtības un to 
noteikšanas kārtība
3.1. Vispārīgie noteikumi
16. Visas emisijas robežvērtības aprēķina 273,15 K 
temperatūrā, ja spiediens pēc korekcijas ir 101,3 kPa, ņemot
vērā 
ūdens tvaiku saturu izplūdes gāzēs, un ja skābekļa saturs 
izplūdes gāzēs ir standartizēts, kas ir attiecīgi 6 %
cietajam 
kurināmajam, 3 % - sadedzināšanas iekārtām, kurās izmanto šķidro 
vai gāzveida kurināmo (izņemot
gāzturbīnas un gāzes dzinējus), un 
15 % - gāzturbīnām un gāzes dzinējiem. Jaunajām lielas jaudas 
sadedzināšanas
iekārtām, kas ir kombinētā cikla gāzturbīnas ar 
papildu kurināšanu, standartizēto skābekļa saturu nosaka, ņemot 
vērā
attiecīgās iekārtas īpašos parametrus.
17. Emisijas robežvērtības jaukta kurināmā sadedzināšanas 
iekārtām, kurās pārmaiņus izmanto divus vai vairākus
kurināmā 
veidus, nosaka atbilstoši katra izmantotā kurināmā veida emisijas 
robežvērtībai.
18. Jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtām, kurās vienlaikus 
izmanto divus vai vairākus kurināmā veidus,
emisijas robežvērtību 
aprēķina šādi:
18.1. nosaka atbilstošo emisijas robežvērtību katram kurināmā 
veidam un piesārņojošai vielai atbilstoši
sadedzināšanas iekārtas 
kopējai nominālajai ievadītajai siltuma jaudai;
18.2. reizina katra kurināmā veida atbilstošo emisijas 
robežvērtību ar šī kurināmā siltuma jaudu un katru
reizinājumu 
dala ar visu kurināmā veidu nominālo ievadīto siltuma jaudu 
summu;
18.3. summē iegūtos dalījumus.
3.2. Emisijas robežvērtības lielas 
jaudas sadedzināšanas iekārtām un to noteikšanas kārtība
19. Emisijas robežvērtības lielas jaudas sadedzināšanas 
iekārtām norādītas šo noteikumu 2. un 3. pielikumā. Tās
nepiemēro 
dīzeļdzinējiem. Šo noteikumu 2. un 3. pielikumā norādītās 
emisijas robežvērtības piemēro tādā gadījumā, ja
atbilstoši 
likumam "
Par piesārņojumu
" iekārta tiek atbrīvota no secinājumos 
par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem
5
/
24
paņēmieniem noteikto 
emisijas līmeņu piemērošanas un Valsts vides dienests ir 
akceptējis, ka secinājumos par
labākajiem pieejamiem paņēmieniem 
noteikto emisijas līmeņu ievērošana operatoram rada nesamērīgi 
lielas izmaksas
salīdzinājumā ar videi un cilvēku veselībai 
sniegto labumu.
20. Esošas lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators 
nodrošina šo noteikumu 2. pielikumā norādīto
emisijas 
robežvērtību ievērošanu.
21. Jaunas lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators 
nodrošina šo noteikumu 3. pielikumā norādīto emisijas
robežvērtību ievērošanu.
22. Divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas sadedzināšanas 
iekārtu apvienojumu uzskata par vienu lielas jaudas
sadedzināšanas iekārtu:
22.1. ja divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas 
sadedzināšanas iekārtu izplūdes gāzes aizvada caur vienu kopīgu
dūmeni;
22.2. ja atbilstoši Valsts vides dienesta vērtējumam divas vai 
vairākas atsevišķas vidējas jaudas sadedzināšanas
iekārtas, kuras 
pirmo reizi saņēmušas atļauju vai par kurām Valsts vides dienestā 
iesniegts iesniegums atļaujas
saņemšanai 1987. gada 1. jūlijā vai 
pēc minētā datuma, ir uzstādītas tā, ka tehnisko un ekonomisko 
faktoru dēļ to
izplūdes gāzes var aizvadīt caur vienu kopīgu 
dūmeni.
23. Aprēķinot kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu lielas 
jaudas sadedzināšanas iekārtai, kura atbilstoši šo
noteikumu 22. 
punktam sastāv no vairākām apvienotām vidējas jaudas 
sadedzināšanas iekārtām, saskaita visu
apvienoto sadedzināšanas 
iekārtu jaudu, neņemot vērā atsevišķas sadedzināšanas iekārtas, 
kuru nominālā ievadītā
siltuma jauda ir mazāka par 15 MW.
24. Emisijas robežvērtības piemēro katram lielas jaudas 
sadedzināšanas iekārtas dūmenim atsevišķi, un tās
nosaka, ņemot 
vērā visas iekārtas kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu.
25. Šo noteikumu 2. pielikuma III nodaļā minētās emisijas 
robežvērtības var attiecināt uz esošās lielas jaudas
sadedzināšanas iekārtas daļu, kas izvada izplūdes gāzes pa vienu 
vai vairākiem atsevišķiem dūmvadiem kopējā
dūmenī un kuru gada 
laikā ekspluatē ne ilgāk par 1500 darba stundām (piecu gadu 
perioda vidējais rādītājs). Šādā
gadījumā emisijas robežvērtības 
nosaka, ņemot vērā visas sadedzināšanas iekārtas kopējo nominālo 
ievadīto siltuma
jaudu, un katra dūmvada emisiju uzrauga 
atsevišķi.
26. Ja lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālo ievadīto 
siltuma jaudu palielina, jaunajai iekārtas daļai
piemēro šo 
noteikumu 3. pielikumā norādītās emisijas robežvērtības un tās 
nosaka attiecībā pret iekārtas kopējo
nominālo ievadīto siltuma 
jaudu.
27. Ja lielas jaudas sadedzināšanas iekārta tiek pārveidota 
tā, ka tas var ietekmēt vidi, un izmaiņas skar iekārtas
daļu, 
kuras nominālā ievadītā siltuma jauda ir 50 MW vai lielāka, šo 
noteikumu 3. pielikumā noteiktās emisijas
robežvērtības piemēro 
tai iekārtas daļai, kurā notikušas izmaiņas, un tās nosaka 
attiecībā pret iekārtas kopējo
nominālo ievadīto siltuma 
jaudu.
28. Esošajām lielas jaudas jaukta kurināmā sadedzināšanas 
iekārtām, kurās pašu patēriņam izmanto destilācijas
vai 
konversijas atlikumus no jēlnaftas pārstrādes vienlaikus ar citu 
kurināmo, emisijas robežvērtību nosaka šādi:
28.1. ja noteicošā kurināmā nominālā ievadītā siltuma jauda ir 
vismaz 50 % no visu izmantoto kurināmā veidu
kopējās nominālās 
siltuma jaudas, piemēro šo noteikumu 2. pielikumā noteicošajam 
kurināmajam paredzētās emisijas
robežvērtības;
28.2. ja noteicošā kurināmā nominālā ievadītā siltuma jauda 
nepārsniedz 50 % no visu izmantoto kurināmā veidu
kopējās 
nominālās ievadītās siltuma jaudas, emisijas robežvērtība ir 
proporcionāla katra atsevišķā kurināmā veida
nominālās ievadītās 
siltuma jaudas attiecībai pret visu kurināmo veidu nominālās 
ievadītās siltuma jaudas summu.
29. Ja atbilstoši šo noteikumu 28.2. apakšpunktam esošajā 
lielas jaudas jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtā
noteicošā 
kurināmā nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 50 % no visu 
izmantoto kurināmā veidu kopējās
nominālās ievadītās siltuma 
jaudas, emisijas robežvērtību aprēķina šādi:
29.1. nosaka atbilstošo emisijas robežvērtību saskaņā ar šo 
noteikumu 2. pielikumu katram kurināmā veidam un
piesārņojošai 
vielai atbilstoši sadedzināšanas iekārtas nominālajai ievadītajai 
siltuma jaudai;
29.2. nosaka noteicošā kurināmā emisijas robežvērtību. Šo 
vērtību iegūst, reizinot šo noteikumu 29.1. apakšpunktā
minēto 
emisijas robežvērtību ar koeficientu divi un no reizinājuma 
atņemot tā kurināmā emisijas robežvērtību, kuram šī
vērtība ir 
vismazākā;
29.3. reizina noteicošā kurināmā emisijas robežvērtību ar 
noteicošā kurināmā nominālo ievadīto siltuma jaudu, bet
pārējo 
kurināmā veidu emisijas robežvērtības reizina ar to nominālajām 
ievadītajām siltuma jaudām. Katru reizinājumu
dala ar visu 
kurināmā veidu nominālo ievadīto siltuma jaudu summu jeb kopējo 
iekārtas nominālo ievadīto siltuma
jaudu;
6
/
24
29.4. summē dalījumus, kas iegūti atbilstoši šo noteikumu 
29.3. apakšpunktam.
30. Esošajām lielas jaudas jaukta kurināmā sadedzināšanas 
iekārtām (izņemot gāzturbīnas un gāzes dzinējus),
kas izvietotas 
konkrētā naftas pārstrādes rūpnīcas teritorijā, šo noteikumu 
28.2. apakšpunktā minētā nosacījuma
izpildei var piemērot arī 
sēra dioksīda (turpmāk - SO
2
) emisijas robežvērtību 
neatkarīgi no izmantoto kurināmā veidu
kombinācijas - 600 
mg/m
3
.
3.3. Emisijas robežvērtības 
vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām un to noteikšanas 
kārtība
31. Emisijas robežvērtības vidējas jaudas sadedzināšanas 
iekārtām noteiktas šo noteikumu 1., 4. un 5. pielikumā.
32. Ja esošās vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā 
ievadītā siltuma jauda ir vienāda ar vai lielāka par 5
un mazāka 
par 50 MW, operators ievēro:
32.1. šo noteikumu 4. pielikumā norādītās emisijas 
robežvērtības - līdz 2024. gada 31. decembrim;
32.2. šo noteikumu 1. pielikuma I un II daļā norādītās 
emisijas robežvērtības - sākot ar 2025. gada 1. janvāri.
33. Ja esošās vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā 
ievadītā siltuma jauda ir vienāda ar vai lielāka par 1
un mazāka 
par 5 MW, operators ievēro:
33.1. šo noteikumu 4. pielikumā norādītās emisijas 
robežvērtības - līdz 2029. gada 31. decembrim;
33.2. šo noteikumu 1. pielikuma III daļā norādītās emisijas 
robežvērtības - sākot ar 2030. gada 1. janvāri.
34. Esošās vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators, 
kas veic biomasu izmantojošas sadedzināšanas
iekārtas iegādi un 
uzstādīšanu vai esošās iekārtas pārbūvi, izmantojot Eiropas 
Savienības fondu finansējumu,
nodrošina tādu sadedzināšanas 
iekārtu iegādi un uzstādīšanu, kas nodrošina šo noteikumu 1. 
pielikumā noteikto
emisijas robežvērtību izpildi. Minētā prasība 
neattiecas uz tiem esošo vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu
operatoriem, kuri iesnieguši Eiropas Savienības finansēta 
projekta iesniegumu pirms šo noteikumu stāšanās spēkā, kā
arī uz 
operatoriem, kas procedūru par sadedzināšanas iekārtu iegādi un 
uzstādīšanu, izmantojot Eiropas Savienības
fondu finansējumu, jau 
ir uzsākuši vai arī noslēguši pirms šo noteikumu stāšanās 
spēkā.
35. Sākot ar 2018. gada 20. decembri, jaunās vidējas jaudas 
sadedzināšanas iekārtas operators ievēro šo
noteikumu 5. 
pielikumā noteiktās emisijas robežvērtības, un Valsts vides 
dienests tās norāda atļaujas nosacījumos.
36. Divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas sadedzināšanas 
iekārtu apvienojumu uzskata par vienu vidējas jaudas
sadedzināšanas iekārtu un iekārtas kopējās nominālās ievadītās 
siltuma jaudas aprēķināšanai minēto iekārtu
nominālās ievadītās 
siltuma jaudas saskaita:
36.1. ja divu vai vairāku atsevišķu vidējas jaudas 
sadedzināšanas iekārtu izplūdes gāzes aizvada caur vienu kopīgu
dūmeni;
36.2. ja atbilstoši Valsts vides dienesta vērtējumam divu vai 
vairāku atsevišķu vidējas jaudas sadedzināšanas
iekārtu izplūdes 
gāzes tehnisko un ekonomisko faktoru dēļ var aizvadīt caur vienu 
kopīgu dūmeni.
37. Emisijas robežvērtības nepiemēro vidējas jaudas 
sadedzināšanas iekārtām, kuras ir lielas jaudas
sadedzināšanas 
iekārtas daļa atbilstoši šo noteikumu 22. punktam, kā arī 
iekārtām, kurām atbilstoši likumam "
Par
piesārņojumu
" jānodrošina 
secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem 
noteiktās emisijas
robežvērtības.
38. Šajā nodaļā minētās emisijas robežvērtības piemēro arī 
vairāku apvienotu vidējas jaudas sadedzināšanas
iekārtu 
kombinācijai, kas noteikta atbilstoši šo noteikumu 36. punktam, 
un kuras kopējā nominālā ievadītā siltuma
jauda ir vienāda ar vai 
lielāka par 50 MW, ja vien šāda kombinācija nav uzskatāma par 
lielas jaudas sadedzināšanas
iekārtu atbilstoši šo noteikumu 22. 
un 23. punktam.
4. Izņēmumi attiecībā uz emisijas 
robežvērtību piemērošanu
4.1. Vispārīgie noteikumi
39. Sadedzināšanas iekārtā, kurā saskaņā ar atļaujas 
nosacījumiem vai C kategorijas piesārņojošas darbības
apliecinājumā noteikto paredzēts izmantot kurināmo ar zemu sēra 
saturu, operators var izmantot kurināmo ar
augstāku sēra saturu 
un piemērot atkāpi no šajos noteikumos noteikto SO
2
 
emisijas robežvērtību un atļaujā noteikto
SO
2
 emisijas 
limitu piemērošanas, ja operatoram iepriekš neparedzamu iemeslu 
dēļ ir pārtraukta atļaujā vai C
kategorijas piesārņojošas 
darbības apliecinājumā noteiktā kurināmā ar zemu sēra saturu 
piegāde. Šādu atkāpi drīkst
piemērot ne ilgāk kā sešus mēnešus, 
skaitot no minēto apstākļu iestāšanās dienas.
7
/
24
40. Operators nekavējoties informē Valsts vides dienestu par 
šo noteikumu 39. punktā minēto apstākļu iestāšanos
un iesniedz 
Valsts vides dienestā dokumentus, kas pierāda atbilstošā kurināmā 
deficīta faktu. Valsts vides dienests
15 darbdienu laikā izvērtē 
operatora iesniegtos dokumentus un paziņo operatoram, vai šo 
noteikumu 39. punktā minētā
atkāpe ir piemērota pamatoti.
41. Operators var izmantot cita veida kurināmo un pieļaut 
šajos noteikumos norādīto emisijas robežvērtību un
atļaujā 
noteikto emisijas limitu pārsniegšanu, ja iepriekš neparedzamu 
iemeslu dēļ notikusi avārija gāzveida kurināmā
piegādātāja vai 
operatora iekārtā un tās dēļ operators nevar nodrošināt ar 
gāzveida kurināmo sadedzināšanas iekārtu,
kurā saskaņā ar 
atļaujas nosacījumiem vai C kategorijas piesārņojošas darbības 
apliecinājumā noteikto drīkst izmantot
tikai gāzveida kurināmo un 
kurā, izmantojot cita veida kurināmo, emisijas robežvērtības un 
atļaujā noteiktā emisijas
limita ievērošanai būtu nepieciešams 
uzstādīt izplūdes gāzu attīrīšanas iekārtas. Šādu atkāpi var 
piemērot uz laiku līdz
10 dienām, skaitot no minēto apstākļu 
iestāšanās dienas. Atkāpe var tikt piemērota ilgāku laiku, ja, 
ņemot vērā
ietekmi uz sabiedrības veselību vai operatora 
saimnieciskās darbības veidu, nepieciešams nodrošināt 
nepārtrauktu
enerģijas padevi.
42. Operators nekavējoties informē Valsts vides dienestu par 
šo noteikumu 41. punktā minēto apstākļu iestāšanos
un iesniedz 
Valsts vides dienestā dokumentus, kas pierāda gāzveida kurināmā 
piegādes pārtraukšanu iepriekš
neparedzamu iemeslu dēļ. Valsts 
vides dienests 15 darbdienu laikā izvērtē operatora iesniegto 
informāciju un
dokumentus un paziņo operatoram, vai šo noteikumu 
41. punktā minētā atkāpe ir piemērota pamatoti.
4.2. Lielas jaudas sadedzināšanas 
iekārtām noteiktie izņēmumi
43. Esošās lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas laikposmā no 
2016. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31.
decembrim var tikt 
atbrīvotas no šo noteikumu 2. pielikumā norādīto emisijas 
robežvērtību piemērošanas, ja ir ievēroti
šādi nosacījumi:
43.1. sadedzināšanas iekārtai iepriekš nav piešķirta atkāpe no 
emisijas robežvērtību piemērošanas, jo iekārtas
operators līdz 
2004. gada 30. jūnijam iesniegumā atļaujas saņemšanai Valsts 
vides dienestam ir norādījis, ka
sadedzināšanas iekārta, kas 
nodota ekspluatācijā līdz 1987. gada 1. jūlijam, tiks darbināta 
ne vairāk kā 20 000 darba
stundas laikposmā no 2008. gada 1. 
janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim;
43.2. sadedzināšanas iekārta laikposmā no 2016. gada 1. 
janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim tiks darbināta ne
vairāk kā 
17 500 darba stundas;
43.3. informāciju par sadedzināšanas iekārtas darbināšanas 
laiku iepriekšējā gadā operators katru gadu sniedz
pārskatā par 
gaisa aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem par vides 
aizsardzības oficiālās statistikas pārskatu
veidlapām;
43.4. līdz 2023. gada 31. decembrim sadedzināšanas iekārtai 
piemēro šo noteikumu 6. pielikumā norādītās SO
2
,
NO
x
 un putekļu jeb daļiņu emisiju robežvērtības.
44. Ja esošajai lielas jaudas sadedzināšanas iekārtai ar 
kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 500 MW, kurai
pirmā 
atļauja piešķirta pēc 1987. gada 1. jūlija un kurā izmanto cieto 
kurināmo, tiek piešķirta šo noteikumu 43. punktā
minētā atkāpe, 
tad laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. 
decembrim tai piemēro šo noteikumu 6.
pielikumā norādītās 
SO
2
 un putekļu jeb daļiņu emisiju robežvērtības un šo 
noteikumu 2. pielikumā norādītās NO
x
emisiju 
robežvērtības.
45. Esošo lielas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kuras kopējā 
nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 200
MW, līdz 2022. 
gada 31. decembrim var atbrīvot no šo noteikumu 2. pielikumā 
norādīto emisijas robežvērtību
piemērošanas, ja ir ievēroti šādi 
nosacījumi:
45.1. iekārta ir sākusi darbu pirms 2003. gada 27. novembra un 
ir saņēmusi pirmo atļauju vai par šo iekārtu Valsts
vides 
dienestā līdz 2002. gada 27. novembrim ir iesniegts iesniegums 
atļaujas saņemšanai;
45.2. līdz 2022. gada 31. decembrim sadedzināšanas iekārtai 
piemēro šo noteikumu 6. pielikumā norādītās SO
2
,
NO
x
 un putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtības.
46. Šajos noteikumos norādītās emisijas robežvērtības 
pieļaujams pārsniegt iekārtas palaišanas un apturēšanas
periodā, 
kuru operators nosaka atbilstoši šo noteikumu 5. nodaļā minētajām 
prasībām. Šādā gadījumā operators
iesniegumā atļaujas saņemšanai 
iekļauj šo noteikumu 10. punktā minēto informāciju un 
pasākumus.
47. Šo noteikumu 2., 3. un 6. pielikumā norādītās emisijas 
robežvērtības neattiecas uz gāzturbīnām un gāzes
dzinējiem, kas 
paredzēti darbināšanai ārkārtas situācijās un darbojas mazāk par 
500 darba stundām gadā. Šādu
iekārtu operatori reizi gadā informē 
Valsts vides dienestu par iekārtas darbināšanas ilgumu kalendāra 
gada laikā.
4.3. Vidējas jaudas sadedzināšanas 
iekārtām noteiktie izņēmumi
8
/
24
48. Esošo vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kura vidēji 
piecu gadu laikā darbojas ne vairāk kā 500 darba
stundas gadā, 
var atbrīvot no šo noteikumu 1. pielikumā norādīto emisijas 
robežvērtību piemērošanas. Atbrīvojot
iekārtu, kurā dedzina cieto 
kurināmo, piemēro putekļu emisijas robežvērtību, kas ir 200 
mg/Nm
3
. Informāciju par
sadedzināšanas iekārtas 
darbināšanas laiku iepriekšējā gadā operators katru gadu sniedz 
pārskatā par gaisa
aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem 
par vides aizsardzības oficiālās statistikas pārskatu 
veidlapām.
49. Esošo vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kura vidēji 
piecu gadu laikā darbojas ne vairāk kā 1000 darba
stundas gadā un 
kuru izmanto siltuma ražošanai ārkārtīgi aukstā laikā 
(diennaktis, kad gaisa temperatūra noslīd zem
vidējās konkrētā 
mēneša ilggadīgās gaisa temperatūras), var atbrīvot no šo 
noteikumu 1. pielikumā norādīto emisijas
robežvērtību 
piemērošanas. Atbrīvojot iekārtu, kurā dedzina cieto kurināmo, 
piemēro putekļu emisijas robežvērtību, kas
ir 200 
mg/Nm
3
. Šo atkāpi var izmantot tikai iekārtas, kas 
atrodas zonās vai zonu teritorijās, kur nav novērojami
normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti noteiktā augšējā 
piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa pārsniegumi. Informāciju
par 
sadedzināšanas iekārtas darbināšanas laiku iepriekšējā gadā 
operators katru gadu sniedz pārskatā par gaisa
aizsardzību 
atbilstoši normatīvajiem aktiem par vides aizsardzības oficiālās 
statistikas pārskatu veidlapām.
50. Jauno vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kura vidēji 
trīs gadu laikā darbojas ne vairāk kā 500 darba
stundas gadā, var 
atbrīvot no šo noteikumu 5. pielikumā norādīto emisijas 
robežvērtību piemērošanas. Atbrīvojot
iekārtu, kurā dedzina cieto 
kurināmo, piemēro putekļu emisijas robežvērtību, kas ir 100 
mg/Nm
3
. Informāciju par
sadedzināšanas iekārtas 
darbināšanas laiku iepriekšējā gadā operators katru gadu sniedz 
pārskatā par gaisa
aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem 
par vides aizsardzības oficiālās statistikas pārskatu 
veidlapām.
51. Esošo vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kuras 
nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW un
kura 
vismaz 50 % no iekārtas saražotā derīgā siltuma vidēji piecu gadu 
laikā piegādās centralizētās siltumapgādes
tīklam tvaika vai 
karstā ūdens veidā, līdz 2030. gada 1. janvārim var atbrīvot no 
šo noteikumu 1. pielikumā norādīto
emisijas robežvērtību 
piemērošanas. Šāda atbrīvojuma gadījumā emisijas robežvērtības 
nedrīkst pārsniegt 1100
mg/Nm
3
 attiecībā uz 
SO
2
 un 150 mg/Nm
3
 attiecībā uz putekļiem. 
Šo atkāpi var izmantot tikai tās iekārtas, kas
atrodas zonās vai 
zonu teritorijās, kur nav konstatēti normatīvajos aktos par gaisa 
kvalitāti noteiktā augšējā
piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa 
pārsniegumi.
52. Esošo un jauno vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu, kurā 
galvenais kurināmais ir cietā biomasa un kura
atrodas zonā vai 
zonas teritorijā, kur saskaņā ar normatīvajos aktos par gaisa 
kvalitāti paredzētajiem novērtējumiem ir
nodrošināta atbilstība 
šajos noteikumos noteiktajiem augšējiem piesārņojuma novērtēšanas 
sliekšņiem, līdz 2030.
gada 1. janvārim var atbrīvot no šo 
noteikumu 1. un 5. pielikumā norādītās putekļu emisijas 
robežvērtības
piemērošanas. Piemērojot atbrīvojumu, putekļu 
emisijas robežvērtība nepārsniedz 150 mg/Nm
3
.
53. Pieņemot lēmumu par šo noteikumu 51. un 52. punktā minēto 
atkāpju piemērošanu, Valsts vides dienests
nodrošina, ka netiek 
radīts ievērojams piesārņojums un kopumā tiek sasniegts augsts 
vides aizsardzības līmenis.
54. Esošās vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas, kuru 
nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW un
kuras 
izmanto, lai darbinātu gāzes kompresoru stacijas, kas 
nepieciešamas, lai nodrošinātu valsts gāzes pārvades
sistēmas 
drošību un drošumu, līdz 2030. gada 1. janvārim var atbrīvot no 
prasības nodrošināt atbilstību šo noteikumu
1. pielikuma II daļā 
norādītajām NO
x
 emisijas robežvērtībām.
5. Lielas jaudas sadedzināšanas 
iekārtu palaišanas un apturēšanas perioda
noteikšanas 
kārtība
5.1. Vispārīgie noteikumi 
palaišanas un apturēšanas periodu noteikšanai
55. Lai noteiktu palaišanas perioda beigas un apturēšanas 
perioda sākumu, piemēro šādus nosacījumus:
55.1. kritēriji vai parametri, ko izmanto, lai noteiktu 
palaišanas un apturēšanas periodus, ir pārredzami un ārēji
pārbaudāmi;
55.2. palaišanas un apturēšanas periodus nosaka apstākļos, kas 
nodrošina stabilu ražošanas procesu, ievērojot
drošības un 
cilvēka veselības aizsardzības prasības;
55.3. palaišanas un apturēšanas periodos neietver periodus, 
kuros sadedzināšanas iekārta pēc palaišanas
darbojas stabili un 
droši ar kurināmā padevi, bet nenodrošina siltuma, elektrības vai 
mehāniskās enerģijas padevi vai
piegādi.
5.2. Palaišanas un apturēšanas 
periodu noteikšana sadedzināšanas iekārtām, kas sastāv no divām 
vai
vairākām vienībām
56. Lai atbilstoši šo noteikumu 7. nodaļai aprēķinātu derīgās 
vidējās emisijas vērtības sadedzināšanas iekārtām,
9
/
24
kas sastāv no 
divām vai vairākām vienībām, nosaka palaišanas un apturēšanas 
periodus. Šajā gadījumā, veicot derīgo
vidējo emisijas vērtību 
aprēķinu, neņem vērā:
56.1. vērtības, kas mērītas pirmās vienības palaišanas periodā 
un pēdējās vienības apturēšanas periodā;
56.2. vērtības, kas noteiktas atsevišķām vienībām citu 
palaišanas un apturēšanas periodu laikā, ja tās tiek mērītas,
vai 
gadījumā, ja mērījumus veikt ir tehniski vai ekonomiski 
neiespējami, - aprēķinātas atsevišķi katrai attiecīgajai
vienībai.
57. Nosakot darba stundu skaitu sadedzināšanas iekārtai, kas 
sastāv no divām vai vairākām vienībām, ievēro, ka
palaišanas un 
apturēšanas periods, kuru darba stundu aprēķinos neņem vērā, 
sastāv tikai no sadedzināšanas iekārtas
pirmās vienības 
palaišanas perioda un sadedzināšanas iekārtas pēdējās vienības 
apturēšanas perioda.
58. Ja atbilstoši šo noteikumu 25. punktam emisijas 
robežvērtības piemēro daļai no esošās sadedzināšanas
iekārtas, 
kas izvada atgāzes pa vienu vai vairākiem atsevišķiem dūmvadiem 
kopējā skurstenī, palaišanas un
apturēšanas periodus var noteikt 
atsevišķi katrai šādai sadedzināšanas iekārtas daļai. Šādā 
gadījumā palaišanas un
apturēšanas periodi iekārtas daļai ietver 
pirmās sadedzināšanas vienības palaišanas periodu, palaižot 
attiecīgo
iekārtas daļu, un apturēšanas periodu pēdējā 
sadedzināšanas vienībā, apturot attiecīgo iekārtas daļu.
5.3. Palaišanas un apturēšanas 
periodu noteikšana, izmantojot slodzes robežvērtības, 
sadedzināšanas
iekārtām, kas ražo elektrību vai piegādā enerģiju 
mehāniskajai piedziņai
59. Nosakot palaišanas perioda beigu punktu un apturēšanas 
perioda sākuma punktu saskaņā ar šo noteikumu
5.3., 5.4. un 5.5. 
apakšnodaļu, ņem vērā:
59.1. faktu, ka stabilas ražošanas apturēšanas minimālā slodze 
var būt zemāka nekā stabilas ražošanas
palaišanas minimālā 
slodze, jo sadedzināšanas iekārta varētu darboties stabili pie 
zemākas slodzes, kad tā ir
sasniegusi pietiekamu temperatūru pēc 
darbības perioda;
59.2. sadedzināšanas iekārtu un to vienību tehniskos un 
darbības parametrus, kā arī uzstādītā piesārņojuma
samazināšanas 
aprīkojuma tehniskās prasības.
60. Sadedzināšanas iekārtām, kas ražo elektrību vai piegādā 
enerģiju mehāniskajai piedziņai, palaišanas periods
beidzas 
brīdī, kad iekārta sasniedz stabilas ražošanas palaišanas 
minimālo slodzi.
61. Apturēšanas periods sākas brīdī, kad sāk beigties kurināmā 
padeve pēc stabilas ražošanas apturēšanas
minimālās slodzes 
sasniegšanas, pie kuras saražotā elektroenerģija vairs nav 
pieejama tīklā vai radītā mehāniskā
enerģija nav vairs derīga 
mehāniskai slodzei.
62. Slodzes robežvērtības, kuras izmanto, lai noteiktu 
elektroenerģijas ražošanas sadedzināšanas iekārtu
palaišanas 
perioda beigas un apturēšanas perioda sākumu, un kuras saskaņā ar 
šo noteikumu 10. punktu ietver
piesārņojošās darbības atļaujas 
nosacījumos, izsaka ar sadedzināšanas iekārtas elektroenerģijas 
ražošanas
nominālās jaudas fiksētu procentu.
63. Slodzes robežvērtības, kuras izmanto, lai noteiktu 
palaišanas perioda beigas un apturēšanas perioda sākumu
sadedzināšanas iekārtām, kas piegādā enerģiju mehāniskajai 
piedziņai un kuras saskaņā ar šo noteikumu 10. punktu
ietver 
piesārņojošās darbības atļaujas nosacījumos, izsaka ar 
sadedzināšanas iekārtas mehāniskās enerģijas
ražošanas nominālās 
jaudas fiksētu procentu.
5.4. Palaišanas un apturēšanas 
periodu noteikšana, izmantojot slodzes robežvērtības, 
sadedzināšanas
iekārtām, kas ražo siltumu, un sadedzināšanas 
iekārtām, kas ražo siltumu un elektroenerģiju
64. Sadedzināšanas iekārtām, kas ražo siltumu, palaišanas 
periods beidzas brīdī, kad iekārta sasniedz stabilas
ražošanas 
palaišanas minimālo slodzi un siltumu var droši un uzticami 
piegādāt sadales tīklā, siltuma akumulatoram
vai tieši piegādāt 
ražošanas procesiem.
65. Apturēšanas periods sākas brīdī, kad ir sasniegts stabilas 
ražošanas izslēgšanas minimālās slodzes punkts
un siltumu vairs 
nevar droši un uzticami piegādāt tīklā vai tieši piegādāt 
ražošanas procesiem.
66. Slodzes robežvērtības, kuras izmanto, lai noteiktu siltuma 
ražošanas sadedzināšanas iekārtu palaišanas
perioda beigas un 
apturēšanas perioda sākumu, un kuras saskaņā ar šo noteikumu 10. 
punktu ietver piesārņojošās
darbības atļaujas nosacījumos, izsaka 
ar sadedzināšanas iekārtas siltuma ražošanas nominālās jaudas 
fiksētu
procentu.
67. Periodus, kuru laikā siltuma ražošanas iekārtas silda 
akumulatoru vai rezervuāru, neeksportējot siltumu,
uzskata par 
darba laiku, nevis par iekārtas palaišanas vai apturēšanas 
periodiem.
68. Sadedzināšanas iekārtām, kas ražo siltumu un 
elektroenerģiju, palaišanas un apturēšanas periodus nosaka
10
/
24
saskaņā ar šo noteikumu 5.3. un 5.4. apakšnodaļu, ņemot vērā gan 
saražoto elektroenerģijas, gan siltuma daudzumu.
5.5. Palaišanas un apturēšanas 
periodu noteikšana, izmantojot darbības parametrus vai diskrētos 
procesus
69. Lai noteiktu stabilas ražošanas minimālo palaišanas slodzi 
un minimālo apturēšanas slodzi, nosaka vismaz trīs
dažādus 
kritērijus. Palaišanas perioda beigas un apturēšanas perioda 
sākums ir sasniegts, ja sasniegti vismaz divi no
šo noteikumu 70. 
punktā minētajiem kritērijiem vai līdzvērtīgiem procesiem, kas 
atbilst iekārtas tehniskajiem
parametriem.
70. Stabilas ražošanas minimālās palaišanas slodzes un 
minimālās apturēšanas slodzes noteikšanai izmanto
šādus 
kritērijus:
70.1. diskrētie procesi, kas saistīti ar stabilas ražošanas 
palaišanas minimālo slodzi:
70.1.1. cietā kurināmā katliem - pilnīga pāreja no stabilas 
darbības palīgdegļu vai papildu degļu izmantošanas uz
darbību 
tikai ar pamatkurināmo;
70.1.2. šķidrā kurināmā katliem - galvenā kurināmā padeves 
sūkņa ieslēgšana un degļa degvieleļļas spiediena
stabilizēšanās, 
kuram kā rādītāju var izmantot kurināmā plūsmas ātrumu;
70.1.3. gāzturbīnām - punkts, kur degšanas režīms pārslēdzas 
uz vienmērīgas sadegšanas režīmu, izmantojot
iepriekš sagatavotu 
kurināmā maisījumu jeb tukšgaitas režīmu;
70.2. darbības parametri:
70.2.1. skābekļa saturs dūmgāzēs;
70.2.2. dūmgāzu temperatūra;
70.2.3. tvaika spiediens;
70.2.4. siltuma ražošanas iekārtām - entalpija un siltuma 
pārneses šķidruma ātrums;
70.2.5. ar šķidro kurināmo un gāzi darbināmām iekārtām - 
kurināmā plūsmas ātrums, norādīts procentos no
kurināmā plūsmas 
nominālās ievadītās siltuma jaudas;
70.2.6. tvaika katlu iekārtām - tvaika temperatūra pie katla 
izejas.
6. Sadedzināšanas iekārtu darbības 
kontrole un monitorings
6.1. Sadedzināšanas iekārtu 
darbības kontroles un monitoringa vispārīgie noteikumi
71. Izplūdes gāzes, tai skaitā attīrītās, no sadedzināšanas 
iekārtas izvada caur dūmeni, kurš speciāli aprīkots
emisijas 
mērīšanai un kontrolei un kura projektētais augstums nodrošina, 
ka sadedzināšanas iekārta ekspluatācijas
laikā nepārsniedz šajos 
noteikumos noteiktās emisijas robežvērtības, kā arī gaisa 
kvalitātes normatīvus, tai skaitā
augšējos piesārņojuma 
novērtēšanas sliekšņus piesārņojošām vielām, kurām tādi noteikti, 
atbilstoši normatīvajiem
aktiem par gaisa kvalitāti.
72. Gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumus veic testēšanas 
laboratorijas, kas akreditētas nacionālajā
akreditācijas 
institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par atbilstības 
novērtēšanas institūciju novērtēšanu, akreditāciju
un uzraudzību, 
vai laboratorijas, kas akreditētas citās Eiropas Savienības 
dalībvalstīs, Turcijā vai Eiropas Ekonomikas
zonas valstīs. 
Veicot periodiskos mērījumus, laboratorija papildus ievēro 
prasības, kas noteiktas standartā LVS
CEN/TS 15675:2008 "Gaisa 
kvalitāte. Stacionāro avotu izmešu mērījumi".
73. Gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumiem izmanto tādas 
ierīces, kas nodrošina nepieciešamo
sadedzināšanas procesa 
parametru, apstākļu un koncentrāciju noteikšanu.
74. Operators nodrošina, ka piesārņojošo vielu paraugu ņemšanu 
un analīzi un procesa parametru mērījumus, kā
arī šo noteikumu 
88. un 95. punktā minētās alternatīvās procedūras veic, 
izmantojot metodes, kas nodrošina, ka
iegūtie dati ir ticami, 
reprezentatīvi un salīdzināmi. Ja izmantotās metodes atbilst 
piemērojamo standartu prasībām, tās
uzskatāmas par atbilstošām 
šajos noteikumos minēto prasību izpildei.
75. Operators nodrošina, ka mērījumu veikšanas brīdī iekārta 
darbojas stabilos apstākļos ar reprezentatīvu
vienmērīgu slodzi. 
Mērījumos neņem vērā iekārtas palaišanas un apturēšanas 
periodus.
76. Sadedzināšanas iekārtām, kurās izmanto vairāku veidu 
kurināmo, emisiju monitoringu veic laikā, kad dedzina
kurināmo 
vai vairāku kurināmo veidu kombināciju, kas varētu radīt 
vislielākās emisijas, un laikā, kad iekārta darbojas
normālos 
ekspluatācijas apstākļos.
11
/
24
77. Valsts vides dienests var pieprasīt operatoram veikt 
periodiskos mērījumus biežāk, nekā norādīts šo noteikumu
87., 
90., 91. un 92. punktā, šādos gadījumos:
77.1. konkrētā sadedzināšanas iekārta atrodas zonā vai zonas 
teritorijā, kur novērojami normatīvajos aktos par
gaisa kvalitāti 
noteiktā augšējā piesārņojuma novērtēšanas sliekšņa 
pārsniegumi;
77.2. par konkrēto operatoru ir saņemtas pamatotas sūdzības 
(sūdzība par paaugstinātu piesārņojumu uzskatāma
par pamatotu, ja 
šajos noteikumos noteikto emisiju robežvērtību pārsniegumu esību 
apstiprina Valsts vides dienesta
veiktās pārbaudes rezultāti, kas 
fiksēti Valsts vides dienesta izstrādātajos pārbaudes 
dokumentos);
77.3. operators ir pārkāpis šajos noteikumos minētās 
prasības.
78. Operators šo noteikumu 77., 86., 
87., 90., 91. un 92. 
punktā minēto mērījumu rezultātus sniedz pārskatā par
gaisa 
aizsardzību atbilstoši normatīvajiem aktiem par vides 
aizsardzības oficiālās statistikas pārskatu veidlapām.
Mērījumu 
rezultātus un testēšanas pārskatus, kurus sagatavojusi šo 
noteikumu 72. punktā minētā akreditētā
laboratorija, operators 
pievieno pārskata veidlapai "Nr. 2 - Gaiss. Pārskats par gaisa 
aizsardzību" kā atsevišķu
pielikumu. Operators visus monitoringa 
rezultātus glabā un apstrādā tā, lai varētu pārbaudīt atbilstību 
emisijas
robežvērtībām saskaņā ar šo noteikumu 7. nodaļu.
79. Sadedzināšanas iekārtas operators glabā šādu informāciju 
un datus:
79.1. vismaz sešus gadus:
79.1.1. gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumu rezultātus 
un testēšanas pārskatus, kurus sagatavojusi šo
noteikumu 72. 
punktā minētā akreditētā laboratorija;
79.1.2. datus par iekārtā izmantotā kurināmā veidu un 
daudzumu;
79.1.3. ja sadedzināšanas iekārtu emisijas robežvērtību 
ievērošanas nodrošināšanai izmanto sekundāro izplūdes
gāzu 
attīrīšanas iekārtu, - datus vai informāciju, kas pierāda minētās 
iekārtas efektīvu pastāvīgu darbību, un visiem
sekundāro izplūdes 
gāzu attīrīšanas iekārtu darbības traucējumu vai bojājumu 
gadījumiem;
79.1.4. informāciju par gadījumiem, kad konstatēta 
neatbilstība šajos noteikumos un atļaujas nosacījumos
noteiktajām 
prasībām un veiktajiem pasākumiem neatbilstības novēršanai;
79.1.5. datus par darba stundām, ja operators piemēro atkāpi, 
kas minēta šo noteikumu 48., 49. un 50. punktā;
79.2. Valsts vides dienesta izsniegto atļauju vai C 
kategorijas piesārņojošās darbības apliecinājumu un ar to
saistīto informāciju - visu atļaujas un apliecinājuma spēkā 
esības laiku.
80. Operators šo noteikumu 79. punktā norādītos datus un 
informāciju bez liekas kavēšanās pēc pieprasījuma dara
pieejamus 
Valsts vides dienestam. Valsts vides dienests var pieprasīt šos 
datus un informāciju, lai pārbaudītu
atbilstību šo noteikumu 
prasībām, kā arī pieprasa šādas informācijas sniegšanu, ja to 
vēlas saņemt kāds sabiedrības
loceklis.
81. Ja sadedzināšanas iekārtai nedarbojas izplūdes gāzu 
attīrīšanas iekārtas vai tās ir bojātas, operators 48 stundu
laikā par to ziņo Valsts vides dienestam un veic nepieciešamos 
pasākumus, lai maksimāli ierobežotu piesārņojošo
vielu emisiju. 
Ja attīrīšanas iekārtas nedarbojas un 24 stundu laikā netiek 
nodrošināti normāli ekspluatācijas apstākļi,
Valsts vides 
dienests saskaņā ar likumu "
Par piesārņojumu
" pieprasa 
sadedzināšanas iekārtas darbības pārtraukšanu
vai darbības 
ierobežošanu, vai iekārtas darbināšanu, izmantojot kurināmo, kas 
nodrošina atļaujā noteikto emisijas
limitu un šajos noteikumos 
norādīto emisijas robežvērtību ievērošanu.
6.2. Monitoringa nosacījumi lielas 
jaudas sadedzināšanas iekārtām
82. Šo noteikumu 81. punktā minētajām lielas jaudas 
sadedzināšanas iekārtām, kuras aprīkotas ar gāzu
attīrīšanas 
iekārtām, jebkurā 12 mēnešu ilgā laikposmā darbības kopējais 
ilgums bez gāzu attīrīšanas iekārtām
nedrīkst pārsniegt 120 
stundas. Atļaujā var paredzēt iespēju sadedzināšanas iekārtai bez 
attīrīšanas iekārtas darboties
ilgāk par 120 stundām, ja ir spēkā 
viens no šādiem nosacījumiem:
82.1. sadedzināšanas iekārtai ir nepieciešams nodrošināt 
nepārtrauktu enerģijas padevi;
82.2. sadedzināšanas iekārtu, kurai nedarbojas gāzu 
attīrīšanas iekārtas, iespējams aizstāt vienīgi ar tādu
sadedzināšanas iekārtu, kuras darbība palielinātu emisiju.
83. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas operators nodrošina 
paraugu ņemšanas un emisijas mērīšanas vietas
ierīkošanu 
atbilstoši piemērojamos standartos noteiktajām metodēm vai 
atbilstoši citām metodēm ar līdzvērtīgu vai
labāku 
veiktspēju.
84. Ja lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā 
siltuma jauda ir 100 MW un vairāk, operators
12
/
24
izplūdes gāzēs 
nodrošina nepārtrauktu SO
2
, putekļu jeb daļiņu un 
NO
x
 koncentrācijas mērījumu veikšanu un skābekļa
un 
ūdens tvaiku koncentrācijas, temperatūras un spiediena 
noteikšanu. Ja iekārtā tiek izmantots gāzveida kurināmais,
operators papildus veic oglekļa oksīda (turpmāk - CO) 
koncentrācijas mērījumus.
85. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto 
siltuma jaudu virs 100 MW operators vismaz reizi
gadā pārbauda un 
testē nepārtrauktās mērīšanas iekārtas, veicot papildu mērījumus 
ar piemērojamajos standartos
noteiktajām bāzes (references) 
metodēm un reizi gadā iesniedz Valsts vides dienestam informāciju 
par veiktajām
mērīšanas sistēmu pārbaudēm, kā arī veikto mērījumu 
rezultātus.
86. Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kurās par kurināmo 
izmanto akmeņogles un brūnogles, kopējā
dzīvsudraba emisijas 
mērījumus veic vismaz reizi gadā.
87. Šo noteikumu 84. punktā minēto nepārtraukto mērījumu vietā 
veic mērījumus ne retāk kā reizi sešos mēnešos,
ja:
87.1. lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā ievadītā 
siltuma jauda ir no 50 MW līdz 100 MW;
87.2. lielas jaudas sadedzināšanas iekārtu paredzēts darbināt 
ne vairāk par 10 000 darba stundām;
87.3. nosakot ūdens tvaiku koncentrāciju, izplūdes gāzes 
paraugi pirms emisijas analīzes tiek izžāvēti;
87.4. tiek veikti SO
2
 un putekļu jeb daļiņu 
koncentrācijas mērījumi sadedzināšanas iekārtai, kurā par 
kurināmo
izmanto tikai dabasgāzi;
87.5. tiek veikti SO
2
 koncentrācijas mērījumi 
sadedzināšanas iekārtai, kurā par kurināmo izmanto šķidro 
kurināmo
(no naftas produktiem) ar atļaujā noteikto sēra saturu 
un kurās nav uzstādītas sēra atdalīšanas iekārtas;
87.6. tiek veikti SO
2
 koncentrācijas mērījumi 
sadedzināšanas iekārtai, kurā dedzina biomasu un kuras radītā 
SO
2
emisija nekādos apstākļos nevar pārsniegt 
atbilstošo emisijas robežvērtību.
88. Lai novērtētu SO
2
 un NO
x
 emisijas, 
kā alternatīvu 84. punktā minētajiem SO
2
 un 
NO
x
 mērījumiem var izmantot
citas procedūras, kuras 
pārbauda un apstiprina kompetentā iestāde.
6.3. Monitoringa nosacījumi 
vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām
89. Mērījumus veic tikai gaisu piesārņojošām vielām, kuru 
emisijas robežvērtības attiecīgajām iekārtām ir noteiktas
šajos 
noteikumos. Attiecībā uz CO emisiju mērījumus veic visām 
iekārtām.
90. Ja vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā 
ievadītā siltuma jauda ir vienāda ar vai lielāka par 1 un
mazāka 
par vai vienāda ar 20 MW, operators nodrošina, ka gaisu 
piesārņojošo vielu emisiju mērījumus veic vismaz ik
pēc trim 
gadiem.
91. Ja vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas nominālā 
ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 20 MW, operators
nodrošina, 
ka gaisu piesārņojošo vielu emisiju mērījumus veic ne retāk kā 
reizi gadā.
92. Vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtas, uz kurām attiecas 
šo noteikumu 48., 49. un 50. punkts, periodiskus
mērījumus var 
veikt katru reizi pēc tam, kad pagājis šāds stundu skaits:
92.1. trīskāršots maksimālais vidējā gada darba stundu skaits, 
kas piemērojams, ievērojot šo noteikumu 48., 49.
un 50. punktu, 
vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, ja to nominālā ievadītā 
siltuma jauda ir vienāda ar vai lielāka
par 1 MW, bet mazāka par 
vai vienāda ar 20 MW;
92.2. maksimālais vidējais gada darba stundu skaits, kas 
piemērojams, ievērojot šo noteikumu 48., 49. un 50.
punktu, 
vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, ja to nominālā ievadītā 
siltuma jauda ir lielāka par 20 MW.
93. Veicot mērījumus saskaņā ar šo noteikumu 92. punktu, 
periodisko mērījumu biežums jebkurā gadījumā nav
retāks par vienu 
reizi piecos gados.
94. Operators nodrošina pirmo mērījumu veikšanu četru mēnešu 
laikā pēc iekārtas atļaujas vai C kategorijas
piesārņojošas 
darbības apliecinājuma izsniegšanas vai iekārtas darbības 
uzsākšanas datuma - izvēloties vēlāko no
šiem datumiem.
95. Attiecībā uz SO
2
 emisijas mērījumiem kā 
alternatīvu šo noteikumu 90., 91. un 92. punktā minētajiem
mērījumiem var izmantot citas procedūras, ja to izmantošanu ir 
apstiprinājis Valsts vides dienests.
7. Emisijas robežvērtību 
ievērošanas pārbaude
13
/
24
96. Emisiju mērījuma vērtības ir derīgas, ja atsevišķa 
mērījuma rezultāta 95 % ticamības intervāls nepārsniedz
emisiju 
robežvērtības daļu, kas atbilst šādai procentos izteiktai emisiju 
robežvērtības daļai:
96.1. SO
2
 - 20 %;
96.2. NO
x
 - 20 %;
96.3. putekļiem jeb daļiņām - 30 %;
96.4. CO - 10 %.
97. Derīgās stundas un diennakts vidējās vērtības nosaka, no 
izmērītajām derīgajām stundas vidējām vērtībām
atņemot šo 
noteikumu 96. punktā norādīto ticamības intervāla vērtību.
98. Nosakot mērījuma rezultātus, neņem vērā dienas, kurās 
vidējās vērtības vairāk nekā trīs stundas nav ticamas
nepārtraukto mērīšanas iekārtu nepareizas darbības vai tehnisko 
apkopju un kārtējā remonta dēļ. Ja gada laikā minēto
iemeslu dēļ 
vairāk nekā 10 dienu mērījumu rezultāti nav atzīstami par 
ticamiem, operators veic atbilstošus pasākumus
nepārtrauktās 
mērījuma sistēmas drošuma uzlabošanai. Par veiktajiem pasākumiem 
operators informē Valsts vides
dienestu.
99. Aprēķinot derīgās emisijas vidējās vērtības, neņem vērā 
vērtības, kas izmērītas šo noteikumu 39., 41., 81. un
82. punktā 
minētajos laikposmos, kā arī iekārtas palaišanas un izslēgšanas 
periodos.
100. Sadedzināšanas iekārtas, kurās saskaņā ar šo noteikumu 
77. un 84. punktu veic nepārtrauktus piesārņojošo
vielu 
mērījumus, atbilst atļaujā noteiktajām emisijas robežvērtībām, ja 
mērījuma rezultāti apliecina, ka, darbinot
attiecīgās 
sadedzināšanas iekārtas, gada laikā, neņemot vērā laikposmus, kas 
noteikti šo noteikumu 39., 41., 81. un
82. punktā, kā arī 
iekārtas palaišanas un izslēgšanas periodus, tiek ievērotas visas 
šīs prasības:
100.1. neviena derīgā emisijas mēneša vidējā vērtība 
nepārsniedz atļaujā noteikto emisijas robežvērtību;
100.2. neviena derīgā emisijas diennakts vidējā vērtība 
nepārsniedz 110 % no atļaujā noteiktās emisijas
robežvērtības;
100.3. sadedzināšanas iekārtai, kas sastāv no katliem, kuru 
kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 50
MW un kuros 
par kurināmo izmanto ogles, neviena derīgā emisijas diennakts 
vidējā vērtība nepārsniedz 150 % no
atļaujā noteiktās emisijas 
robežvērtības;
100.4. derīgās emisijas stundas vidējās vērtības 95 % gadījumu 
nepārsniedz 200 % no atļaujā noteiktās emisijas
robežvērtības.
101. Sadedzināšanas iekārtas, kurās tiek veikti šo noteikumu 
88., 90., 91. un 92. punktā minētie periodiskie
piesārņojošo 
vielu mērījumi vai mērījumu vietā izmantotas šo noteikumu 88. un 
95. punktā minētās procedūras, atbilst
šo noteikumu prasībām, ja 
mērījumos vai novērtējumā iegūtie rezultāti apliecina, ka, 
darbinot attiecīgās
sadedzināšanas iekārtas, emisijas vērtības 
nepārsniedz atļaujā noteiktās emisijas robežvērtības.
8. Informācijas nodrošināšana
102. Valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Latvijas 
Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs":
102.1. sniedz Eiropas Komisijai informāciju par šo noteikumu 
izpildi attiecībā uz lielas jaudas sadedzināšanas
iekārtām 
atbilstoši Eiropas Komisijas noteiktajiem pārskata periodiem un 
pārskata sniegšanas veidlapu paraugiem;
102.2. ievieto šo noteikumu 102.1. apakšpunktā minētos 
pārskatus centra tīmekļvietnē mēneša laikā pēc to
nosūtīšanas 
Eiropas Komisijai;
102.3. sadarbībā ar Vides aizsardzības un reģionālās 
attīstības ministriju un Valsts vides dienestu līdz 2026. gada
1. 
oktobrim un 2031. gada 1. oktobrim iesniedz Eiropas Komisijai 
informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai
pārbaudītu vidējas 
jaudas sadedzināšanas iekārtu atbilstību šajos noteikumos 
minētajām prasībām un informāciju par
vidējas jaudas 
sadedzināšanas iekārtu radītajām SO
2
, NO
x
 
un putekļu emisijām atbilstoši Eiropas Komisijas
noteiktajiem 
pārskata periodiem un pārskata sniegšanas veidlapu paraugiem;
102.4. sadarbībā ar Vides aizsardzības un reģionālās 
attīstības ministriju un Valsts vides dienestu līdz 2021. gada
1. 
janvārim iesniedz Eiropas Komisijai ziņojumu ar aplēsēm par gada 
kopējām CO emisijām un jebkādu pieejamo
informāciju par vidējas 
jaudas sadedzināšanas iekārtu radīto CO emisiju koncentrāciju, 
kas sagrupētas pa kurināmā
veidiem un jaudas kategorijām.
103. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija 
nekavējoties informē Eiropas Komisiju, ja lielas jaudas
sadedzināšanas iekārtai tiek piemērota atkāpe atbilstoši šo 
noteikumu 39. un 41. punktam un viena mēneša laikā - ja
14
/
24
minētā 
atkāpe tiek piemērota vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtai.
104. Valsts vides dienests kontrolē šajos noteikumos 
operatoram noteikto pienākumu izpildi.
9. Noslēguma jautājums
105. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 2013. gada 
2. aprīļa noteikumus Nr. 187 "Kārtība, kādā novērš,
ierobežo un 
kontrolē gaisu piesārņojošo vielu emisiju no sadedzināšanas 
iekārtām" (Latvijas Vēstnesis, 2013, 73. nr.).
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra 
Direktīvas 
2010/75/ES
 par rūpnieciskajām emisijām
(piesārņojuma 
integrēta novēršana un kontrole);
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra 
Direktīvas (ES) 
2015/2193
 par ierobežojumiem
attiecībā uz dažu 
piesārņojošu vielu emisiju gaisā no vidējas jaudas sadedzināšanas 
iekārtām;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa 
Direktīvas Nr. 
2009/31/EK
 par oglekļa dioksīda
ģeoloģisko 
uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 
85/337/EEK
, Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direktīvās
2000/60/EK
, 2001/80/EK, 
2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 
1013/2006
.
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā -
iekšlietu ministrs 
Rihards Kozlovskis
 
1. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 12. decembra
noteikumiem Nr. 736
Emisijas robežvērtības esošajām 
vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām
I. Emisijas 
robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām ar jaudu no 5 līdz 
50 MW (izņemot
gāzturbīnas un dzinējus), ko piemēro, sākot ar 
2025. gada 1. janvāri
Nr. 
p.
k.
Kurināmā 
veids
Emisijas 
robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb daļiņas
1.
Biomasa
200
(1, 
2)
650
1000
30
(7)
2.
Akmeņogles, brūnogles, kūdra un 
citi
cietie kurināmie (izņemot biomasu)
400
(3)
650
1000
30
(7)
3.
Dīzeļdegviela (gāzeļļa)
-
200
1000
-
4.
Šķidrais kurināmais (izņemot
dīzeļdegvielu)
350
(4)
650
300
30
5.
Dabas gāze
-
200
100
-
6.
Gāzveida kurināmais (izņemot 
dabas
gāzi)
35
(5, 
6)
250
-
-
Piezīmes.
(1)
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina 
tikai cieto koksnes biomasu.
(2)
 300 mg/Nm
3
 attiecībā uz iekārtām, 
kurās dedzina salmus.
(3)
 1100 mg/Nm
3
 attiecībā uz iekārtām, 
kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW un 
mazāka par vai
vienāda ar 20 MW.
15
/
24
(4)
 Līdz 2030. gada 1. janvārim - 850 
mg/Nm
3
 attiecībā uz iekārtām, kuru nominālā ievadītā 
siltuma jauda ir lielāka
par 5 MW un mazāka par vai vienāda ar 
20 MW un kurās dedzina degvieleļļu (mazutu).
(5)
 400 mg/Nm
3
 attiecībā uz koksa 
krāšņu gāzēm ar zemu siltumietilpību un 200 mg/Nm
3
 
attiecībā uz domnu
gāzēm ar zemu siltumietilpību dzelzs un 
tērauda rūpniecībā.
(6)
 170 mg/Nm
3
 attiecībā uz 
biogāzi.
(7)
 50 mg/Nm
3
 attiecībā uz iekārtām, 
kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir lielāka par 5 MW un 
mazāka par vai
vienāda ar 20 MW.
II. Emisiju 
robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām ar nominālo 
siltuma jaudu no 5 līdz 50 MW,
kas ir gāzturbīnas un gāzes 
dzinēji un kas jāpiemēro, sākot ar 2025. gada 1. janvāri
Nr. p.
k.
Piesārņojošā
viela
Iekārtas tips
Emisijas 
robežvērtības (mg/Nm
3
)
dīzeļdegviela
(gāzeļļa)
šķidrais kurināmais
(izņemot
dīzeļdegvielu)
dabasgāze
gāzveida
kurināmais
(izņemot
dabasgāzi)
1.
SO
2
Dzinēji un
gāzturbīnas
-
120
-
15
(1, 
2)
2.
NO
x
Dzinēji
190
(3,4)
190
(3, 
5)
190
(6)
190
(6)
Gāzturbīnas
(7)
200
200
150
200
3.
Putekļi jeb
daļiņas
Dzinēji un
gāzturbīnas
-
10
8
-
-
Piezīmes.
(1)
 60 mg/Nm
3
 attiecībā uz 
biogāzi.
(2)
130 mg/Nm
3
 attiecībā uz koksa 
krāšņu gāzēm ar zemu siltumietilpību un 65 mg/Nm
3
 
attiecībā uz domnu gāzēm
ar zemu siltumietilpību dzelzs un 
tērauda rūpniecībā.
(3)
 1850 mg/Nm
3
 šādos gadījumos:
a) dīzeļdzinējiem, kuru ražošana tika sākta līdz 2006. gada 
18. maijam;
b) divu kurināmo dzinējiem šķidrā kurināmā režīmā.
(4)
 250 mg/Nm
3
 attiecībā uz dzinējiem, 
kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir vienāda ar vai 
lielāka par 1
MW un mazāka par vai vienāda ar 5 MW.
(5) 
250 mg/Nm
3
 attiecībā uz dzinējiem, 
kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir vienāda ar vai 
lielāka par 1
MW un mazāka par vai vienāda ar 5 MW; 225 
mg/Nm
3
 attiecībā uz dzinējiem, kuru kopējā nominālā 
ievadītā siltuma
jauda ir lielāka par 5 MW un mazāka par vai 
vienāda ar 20 MW.
(6)
 380 mg/Nm
3
 divu kurināmo dzinējiem 
gāzveida kurināmā režīmā.
(7)
 Emisijas robežvērtības ir piemērojamas tikai 
tad, ja noslodze pārsniedz 70 %.
(8)
 20 mg/Nm
3
 attiecībā uz iekārtām, 
kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir vienāda ar vai 
lielāka par 1 MW
un mazāka par vai vienāda ar 20 MW.
III. Emisijas 
robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām ar jaudu no 1 līdz 
5 MW (izņemot
gāzturbīnas un dzinējus), ko piemēro, sākot ar 
2030. gada 1. janvāri
Nr. p.
k.
Kurināmā 
veids
Emisijas 
robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb daļiņas
1.
Biomasa
200
(1, 
2)
650
1000
50
2.
Akmeņogles, brūnogles, kūdra un
citi cietie kurināmie (izņemot
biomasu)
1100
650
1000
50
3.
Dīzeļdegviela (gāzeļļa)
-
200
1000
-
16
/
24
4.
Šķidrais kurināmais (izņemot
dīzeļdegvielu)
350
650
300
50
5.
Dabasgāze
-
250
100
-
6.
Gāzveida kurināmais (izņemot
dabasgāzi)
200
(3)
250
-
-
Piezīmes.
(1)
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina 
tikai koksnes cieto biomasu.
(2)
 300 mg/Nm
3
 attiecībā uz iekārtām, 
kurās dedzina salmus.
(3)
 400 mg/Nm
3
 attiecībā uz koksa 
krāšņu gāzēm ar zemu siltumietilpību dzelzs un tērauda 
rūpniecībā.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā -
iekšlietu ministrs 
Rihards Kozlovskis
 
2. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 12. decembra
noteikumiem Nr. 736
Emisijas robežvērtības esošajām 
lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām
I. Emisijas 
robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām, izņemot 
gāzturbīnas un gāzes dzinējus
Nr. 
p. k.
Kurināmā 
veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda
(MW)
Emisijas 
robežvērtības (mg/m
3
)
SO
2
9
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Akmeņogles, brūnogles
un citi 
cietie kurināmie
(izņemot biomasu un
kūdru)
50-100
100-300
virs 300
400
250
200
300
(1)
200
200
1000
30
25
20
2.
Biomasa
50-100
100-300
virs 300
200
200
200
300
250
200
1000
30
20
20
3.
Kūdra
50-100
100-300
virs 300
300
300
200
300
250
200
1000
30
20
20
4.
Šķidrais kurināmais
50-100
100-300
virs 300
350
250
200
450
200
(2)
150
(2)
300
30
(3)
25
(3)
20
(3)
5.
Dabasgāze
virs 50
35
100
100
5
6.
Gāzveida kurināmais
(izņemot 
dabasgāzi)
virs 50
35
(4,5)
200
(6, 
7)
-
5
(8)
Piezīmes.
(1)
 NO
x
 emisijas robežvērtība brūnogļu 
pulvera sadedzināšanai - 450 mg/m
3
.
(2)
 Sadedzināšanas iekārtai ar nominālo ievadīto 
siltuma jaudu, mazāku par 500 MW, kurā pašu patēriņam
vienlaikus ar citu kurināmo vai atsevišķi izmanto arī 
destilācijas vai konversijas atlikumus no jēlnaftas pārstrādes 
vai
kurā pašu patēriņam izmanto šķidrus ražošanas atlikumus, un 
kurai atļauja piešķirta vai par kuru iesniegts iesniegums
atļaujas saņemšanai pirms 2002. gada 27. novembra un kura darbu 
sākusi pirms 2003. gada 27. novembra, piemēro
NO
x
 
emisijas robežvērtību 450 mg/m
3
.
(3)
 Sadedzināšanas iekārtai, kurā pašu patēriņam 
izmanto destilācijas vai konversijas atlikumus no jēlnaftas
pārstrādes un kurai atļauja piešķirta vai par kuru iesniegts 
iesniegums atļaujas saņemšanai pirms 2002. gada 27.
17
/
24
novembra un 
kura darbu sākusi pirms 2003. gada 27. novembra, piemēro 
putekļu jeb daļiņu emisiju robežvērtību 50
mg/m
3
.
(4)
 SO
2
 emisijas robežvērtība 
sadedzināšanas iekārtai, kurā par kurināmo izmanto sašķidrinātu 
gāzi, ir 5 mg/m
3
,
zemas kaloritātes koksa krāšņu 
gāzi, - 400 mg/m
3
, zemas kaloritātes domnu gāzi, - 
200 mg/m
3
.
(5)
 Sadedzināšanas iekārtai, kurai atļauja 
piešķirta vai par kuru iesniegts iesniegums pirms 2002. gada 
27.
novembra un kura darbu sākusi pirms 2003. gada 27. 
novembra, un kurā par kurināmo izmanto gāzi ar zemu kaloritāti,
kuru iegūst, gazificējot pārstrādes rūpnīcu pārpalikumus, 
piemēro SO
2
 emisijas robežvērtību 800 
mg/m
3
.
(6)
 Sadedzināšanas iekārtai ar nominālo ievadīto 
siltuma jaudu, mazāku par 500 MW, kurai atļauja piešķirta vai 
par
kuru iesniegts iesniegums pirms 2002. gada 27. novembra un 
kura darbu sākusi pirms 2003. gada 27. novembra,
piemēro 
NO
x
 emisijas robežvērtību 300 mg/m
3
.
(7)
 NO
x
 emisijas robežvērtība 
sadedzināšanas iekārtai, kurā par kurināmo izmanto koksa krāšņu 
gāzi, domnu gāzi
un zemas kaloritātes gāzi, ko iegūst, 
gazificējot pārstrādes rūpnīcu atlikumus, ir 200 
mg/m
3
.
(8)
 Putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība 
sadedzināšanas iekārtai, kurā par kurināmo izmanto domnu gāzi, 
ir 10
mg/m
3
, bet iekārtai, kurā kā kurināmo izmanto 
citur izmantojamo tēraudrūpniecības gāzi, - 30 
mg/m
3
.
II. Emisiju 
robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām, kas ir 
gāzturbīnas (tostarp kombinētā cikla
gāzturbīnas) un gāzes 
dzinēji
Nr. p. k.
Kurināmā veids
NO
x
 emisijas 
robežvērtība
(mg/m
3
)
CO emisijas robežvērtība
(mg/m
3
)
1.
Emisijas 
robežvērtības gāzturbīnām (arī kombinētā cikla 
gāzturbīnām)
(1)
1.1.
šķidrais kurināmais - vieglie un 
vidējie
destilāti
90
100
1.2.
dabasgāze
(2)
50
(3, 
4)
100
1.3.
gāzveida kurināmais (izņemot 
dabasgāzi)
120
-
2.
Emisijas 
robežvērtības gāzes dzinējiem
2.1.
gāzveida kurināmais
100
100
Piezīmes.
(1)
 Emisijas robežvērtības piemēro katrai 
atsevišķai gāzturbīnai ar slodzi virs 70 %.
(2)
 Dabiskas izcelsmes metāns, kurā inerto gāzu 
un citu sastāvdaļu ir ne vairāk par 20 % no tilpuma.
(3)
 Emisijas robežvērtība 75 mg/m
3
 ir 
šādos gadījumos (gāzturbīnas lietderības koeficients ir 
noteikts
piemērojamajos standartos norādītajos bāzes slodzes 
apstākļos):
1) gāzturbīnām, ko izmanto kombinētajās siltuma un 
elektroenerģijas ražošanas sistēmās ar kopējo lietderības
koeficientu virs 75 %;
2) gāzturbīnām, ko izmanto kombinētā cikla iekārtās ar 
vidējo gada elektroenerģijas ražošanas lietderības
koeficientu 
virs 55 %;
3) gāzturbīnām, ko izmanto mehāniskajai piedziņai.
(4)
 Gāzturbīnu ciklam, kas neatbilst nevienai no 
iepriekš minētajām kategorijām, bet kuru lietderības 
koeficients ir
lielāks par 35 %, kas noteikts piemērojamajos 
standartos norādītajos bāzes slodzes apstākļos, emisijas 
robežvērtība
ir:
50 x η/35, kur
η - procentuāli izteikts gāzturbīnas lietderības 
koeficients, kas noteikts piemērojamajos standartos norādītajos
bāzes slodzes apstākļos.
III. Emisijas 
robežvērtības esošajām lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām, 
kurām atļauja piešķirta vai
par kurām iesniegts iesniegums 
atļaujas saņemšanai pirms 2002. gada 27. novembra un kuras darbu
sākušas pirms 2003. gada 27. novembra, ja tās gada laikā 
ekspluatē ne ilgāk par 1500 darbības stundām
(piecu gadu perioda 
vidējais rādītājs)
18
/
24
1. Emisijas robežvērtības esošajām lielas jaudas 
sadedzināšanas iekārtām, izņemot gāzturbīnas un gāzes
dzinējus:
Nr. p. k.
Kurināmā veids
Nominālā ievadītā siltuma
jauda (MW)
SO
2
 emisijas
robežvērtība (mg/m
3
)
NO
x
 emisijas
robežvērtība (mg/m
3
)
1.
Cietais kurināmais
50-500
virs 500
800
800
450
450
(1)
2.
Šķidrais kurināmais
50-300
300-500
virs 500
850
400
400
450
450
400
Piezīme.
(1) 
Noteikto robežvērtību piemēro sadedzināšanas 
iekārtām, kurām atļauja piešķirta pirms 1987. gada 1. jūlija un
kuras ekspluatē ne ilgāk par 1500 darbības stundām gadā (piecu 
gadu perioda vidējais rādītājs).
2. NO
x
 emisiju robežvērtības esošajām lielas 
jaudas sadedzināšanas iekārtām, kas ir gāzturbīnas (arī 
kombinētā
cikla gāzturbīnas) ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 
virs 50 MW:
Nr. p. k.
Kurināmā veids
NO
x
 emisijas 
robežvērtība (mg/m
3
)
1.
Dabasgāze
150
2.
Šķidrais kurināmais un 
gāzveida kurināmais (izņemot
dabasgāzi)
200
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā -
iekšlietu ministrs 
Rihards Kozlovskis
 
3. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 12. decembra
noteikumiem Nr. 736
Emisijas robežvērtības jaunajām 
lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām
I. Emisijas 
robežvērtības jaunajām sadedzināšanas iekārtām, izņemot 
gāzturbīnas un gāzes dzinējus
Nr. 
p.
k.
Kurināmā 
veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda
(MW)
Emisijas robežvērtības (mg/m
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Akmeņogles, brūnogles un
citi 
cietie kurināmie (izņemot
biomasu un kūdru)
50-100
100-300
virs 300
400
200
150
(1)
300
(2)
200
150
(2)
1000
1000
1000
20
20
10
2.
Biomasa
50-100
100-300
virs 300
200
200
150
250
200
150
1000
1000
1000
20
20
20
3.
Kūdra
50-100
100-300
virs 300
300
300
(3)
150
(3)
250
200
150
1000
1000
1000
20
20
20
4.
Šķidrais kurināmais
50-100
100-300
virs 300
350
200
150
300
150
100
300
300
300
20
20
10
5.
Gāzveida kurināmais
virs 50
35
(4)
100
100
5
(5)
Piezīmes.
(1)
 Emisijas robežvērtība ir 200 
mg/m
3
, ja kurināmais tiek dedzināts cirkulējošā vai 
spiedienam pakļautā verdošā
19
/
24
slānī.
(2)
 Ja tiek dedzināts brūnogļu pulveris, emisijas 
robežvērtība ir 400 mg/m
3
 - sadedzināšanas iekārtām 
ar nominālo
ievadīto siltuma jaudu 100-300 MW, 200 
mg/m
3
 - sadedzināšanas iekārtām ar nominālo ievadīto 
siltuma jaudu virs 300
MW.
(3)
 Ja kurināmais tiek dedzināts verdošā slānī, 
emisijas robežvērtība ir 250 mg/m
3
 - iekārtām ar 
nominālo ievadīto
siltuma jaudu 100-300 MW, 150 
mg/m
3
 - iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 
virs 300 MW.
(4)
 SO
2
 emisijas robežvērtība 
sadedzināšanas iekārtai, kurā par kurināmo izmanto sašķidrināto 
gāzi, ir 5 mg/m
3
,
koksa krāšņu gāzi ar zemu 
kaloritāti, - 400 mg/m
3
, zemas kaloritātes domnu 
gāzi, - 200 mg/m
3
.
(5)
 Putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība 
sadedzināšanas iekārtai, kurā par kurināmo izmanto zemas 
kaloritātes
domnu gāzi, ir 10 mg/m
3
, bet, ja par 
kurināmo izmanto citur izmantojamās tēraudrūpniecības gāzes, - 
30 mg/m
3
.
II. Emisijas 
robežvērtības jaunajām sadedzināšanas iekārtām, kas ir 
gāzturbīnas (arī kombinētā cikla
gāzturbīnas) un gāzes 
dzinēji
1. Emisijas robežvērtības piemēro katrai atsevišķai 
gāzturbīnai ar slodzi virs 70 %.
2. Gāzturbīnām (arī kombinētā cikla gāzturbīnām) un gāzes 
dzinējiem ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 50
MW noteiktas 
šādas emisijas robežvērtības:
Nr. p.
k.
Kurināmā veids
NO
x
 emisijas
robežvērtība (mg/m
3
)
CO emisijas robežvērtība
(mg/m
3
)
1.
Emisijas 
robežvērtības gāzturbīnām (tostarp kombinētā cikla 
gāzturbīnām)
1.1.
šķidrais kurināmais - vieglie un 
vidējie destilāti
50
100
1.2.
gāzveida kurināmais
50
(1)
100
2.
Emisijas 
robežvērtības gāzes dzinējiem
2.1.
gāzveida kurināmais
75
100
Piezīme.
(1)
 Viencikla gāzturbīnu ciklam, kuru lietderības 
koeficients ir lielāks par 35 %, kas noteikts piemērojamajos
standartos norādītajos bāzes slodzes apstākļos, emisijas 
robežvērtība ir:
50 x η/35, kur
η - procentuāli izteikts gāzturbīnas lietderības 
koeficients, kas noteikts piemērojamajos standartos norādītajos
bāzes slodzes apstākļos.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā -
iekšlietu ministrs 
Rihards Kozlovskis
 
4. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 12. decembra
noteikumiem Nr. 736
Emisijas robežvērtības esošajām 
vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām
Nr. p.
k.
Kurināmā 
veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda (MW)
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Gāzveida kurināmais
līdz 50
35
(1)
350
150
5
(2)
2.
Šķidrais kurināmais
līdz 50
1700
400
400
50
(3)
3.
Cietais kurināmais
līdz 10
10-50
2500
(4)
2300
(4)
600
600
2000
2000
1000
500
20
/
24
Piezīmes.
(1)
 SO
2
 emisijas robežvērtība 
sašķidrinātai gāzei ir 5 mg/m
3
, gāzēm ar zemu 
kaloritāti, kuras iegūst no koksa, -
400 mg/m
3
 un 
zemas kaloritātes domnas krāšņu gāzēm - 200 
mg/m
3
.
(2)
 Emisijas robežvērtība domnas krāšņu gāzu 
putekļiem jeb daļiņām ir 10 mg/m
3
 un gāzēm, kas 
rodas
metālpārstrādes rūpniecībā, - 30 mg/m
3
.
(3)
 Ja kurināmā darba masas pelnu saturs ir 
lielāks par 0,06 %, emisijas robežvērtība putekļiem jeb daļiņām 
ir 100
mg/m
3
.
(4)
 SO
2
 emisijas robežvērtība biomasai 
ir 200 mg/m
3
.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā -
iekšlietu ministrs 
Rihards Kozlovskis
 
5. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 12. decembra
noteikumiem Nr. 736
Emisijas robežvērtības jaunajām 
vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, ko
piemēro, sākot ar 
2018. gada 20. decembri
I. Emisijas 
robežvērtības jaunām sadedzināšanas iekārtām, izņemot dzinējus un 
gāzturbīnas
Nr. 
p.
k.
Kurināmā 
veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda (MW)
Emisijas robežvērtības (mg/Nm
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Biomasa
1-5 MW
200
(1)
500
2000
50
5-20 MW
200
(1)
300
2000
30
20-50 MW
200
(1)
300
2000
20
2.
Akmeņogles,
brūnogles, kūdra un
citi cietie kurināmie
(izņemot 
biomasu)
1-5 MW
400
500
2000
50
5-20 MW
400
300
2000
30
20-50 MW
400
300
2000
20
3.
Dīzeļdegviela
(gāzeļļa)
1-50 MW
-
200
400
-
4.
Šķidrais kurināmais
(izņemot
dīzeļdegvielu)
1-5 MW
350
300
(2)
400
50
5-50 MW
350
300
(2)
400
20
5.
Dabasgāze
1-50 MW
-
100
150
-
6.
Gāzveida kurināmais
(izņemot 
dabasgāzi)
1-50 MW
35
(3, 
4)
200
150
-
Piezīmes.
(1)
 Vērtība neattiecas uz iekārtām, kurās dedzina 
tikai cieto koksnes biomasu.
(2) 
Līdz 2025. gada 1. janvārim - 450 
mg/Nm
3
, ja dedzina mazutu, kas satur no 0,2 % līdz 
0,3 % N.
(3) 
400 mg/Nm
3
 attiecībā uz zemas 
kaloritātes koksa krāšņu gāzēm un 200 mg/Nm
3
 
attiecībā uz zemas
kaloritātes domnu gāzēm dzelzs un tērauda 
rūpniecībā.
(4)
 100 mg/Nm
3
 attiecībā uz 
biogāzi.
II. Emisijas 
robežvērtības jaunām sadedzināšanas iekārtām, kas ir dzinēji un 
gāzturbīnas
21
/
24
Nr. p.
k.
Piesārņojošā 
viela
Iekārtas tips
Emisijas 
robežvērtības (mg/Nm
3
)
dīzeļdegviela
(gāzeļļa)
šķidrais kurināmais
(izņemot
dīzeļdegvielu)
dabasgāze
gāzveida
kurināmais
(izņemot
dabasgāzi)
1.
SO
2
Dzinēji un
gāzturbīnas
-
120
-
15
(1)
2.
NO
x
Dzinēji
(2)
190
(3)
190
(3, 
4)
95
(5)
190
Gāzturbīnas
(6)
75
75
50
75
3.
Putekļi jeb
daļiņas
Dzinēji un
gāzturbīnas
-
10
(7)
-
-
Piezīmes.
(1)
 40 mg/Nm
3
 attiecībā uz 
biogāzi.
(2)
 Dzinējus, kurus darbina no 500 līdz 1500 
stundām gadā, var atbrīvot no prasības nodrošināt atbilstību 
minētajām
emisijas robežvērtībām, ja tiek piemēroti primārie 
pasākumi, lai ierobežotu NO
x
 emisijas un ievērotu 
šādas
robežvērtības: 1 850 mg/Nm
3
 - divu kurināmo 
dzinējiem šķidrā kurināmā režīmā un 380 mg/Nm
3
 - 
gāzveida kurināmā
režīmā; 1 300 mg/Nm
3
 
dīzeļdzinējiem ar ≤ 1 200 apgriezieniem minūtē, kuru kopējā 
nominālā ievadītā siltuma jauda ir
mazāka par vai vienāda ar 20 
MW, un 1 850 mg/Nm
3
 dīzeļdzinējiem, kuru kopējā 
nominālā ievadītā siltuma jauda ir
lielāka par 20 MW; 750 
mg/Nm
3
 dīzeļdzinējiem ar > 1 200 apgriezieniem 
minūtē.
(3)
 225 mg/Nm
3
 divu kurināmo dzinējiem 
šķidrā kurināmā režīmā.
(4)
 225 mg/Nm
3
 dīzeļdzinējiem ar ≤ 
1200 apgriezieniem minūtē, kuru kopējā nominālā ievadītā 
siltuma jauda ir
mazāka par vai vienāda ar 20 MW.
(5) 
190 mg/Nm
3
 divu kurināmo dzinējiem 
gāzveida kurināmā režīmā.
(6)
 Šīs emisijas robežvērtības ir piemērojamas 
tikai tad, ja iekārtas noslodze pārsniedz 70 %.
(7)
 20 mg/Nm
3
 attiecībā uz iekārtām, 
kuru kopējā nominālā ievadītā siltuma jauda ir vienāda ar vai 
lielāka par 1 MW
un mazāka par vai vienāda ar 5 MW.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā -
iekšlietu ministrs 
Rihards Kozlovskis
 
6. pielikums
Ministru kabineta
2017. gada 12. decembra
noteikumiem Nr. 736
Emisijas robežvērtības esošajām 
lielas jaudas sadedzināšanas iekārtām,
kurām piemēro šo noteikumu 
43. un 45. punktā minēto atkāpi
I. Emisijas 
robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām, izņemot 
gāzturbīnas un gāzes dzinējus
Nr. 
p.
k.
Kurināmā 
veids
Nominālā ievadītā
siltuma jauda
(MW)
Emisijas 
robežvērtības (mg/m
3
)
SO
2
NO
x
CO
putekļi jeb
daļiņas
1.
Iekārtas, kuras 
nodotas ekspluatācijā līdz 2003. gada 27. novembrim, kā arī 
iekārtas, par kurām pārvaldē līdz
2002. gada 27. novembrim 
iesniegts iesniegums atļaujas saņemšanai, lai tās sāktu 
ekspluatēt līdz 2003. gada
27. novembrim
1.1.
Gāzveida kurināmais
50-300
300-500
virs 500
35
(1)
35
(1)
35
(1)
300
300
200
100
100
100
5
(2)
5
(2)
5
(2)
22
/
24
1.2.
Šķidrais kurināmais
50-300
300-500
virs 500
1700
1700-400
(3)
400
450
450
400
300
300
300
50
(4)
50
(4)
50
1.3.
Cietais kurināmais
50-100
100-500
virs 500
2000
2000-400
(3, 5)
400
(5)
600
(6)
600
(6)
500
(6, 7)
1000
1000
1000
100
100
50
(8)
2.
Iekārtas, kuras 
saņēmušas atļaujas pēc 2002. gada 27. novembra, un 
sadedzināšanas iekārtas, par kurām
pārvaldē iesniegts 
iesniegums atļaujas saņemšanai līdz 2002. gada 27. novembrim, 
bet tās sāk ekspluatēt pēc
2003. gada 27. novembra
2.1.
Gāzveida kurināmais
virs 
50
35
(9)
200
(10)
100
5
(11)
2.2.
Šķidrais kurināmais
50-100
100-300
virs 300
850
400-200
(3)
200
400
200
200
300
300
300
50
30
30
2.3.
Cietais kurināmais
50-100
100-300
virs 300
850
(12, 13)
200
(12, 13)
200
(12, 14)
400
200
200
1000
1000
1000
50
30
30
Piezīmes.
(1)
 SO
2
 emisijas robežvērtība 
sašķidrinātai gāzei ir 5 mg/m
3
. Gāzēm ar zemu 
kaloritāti, kuras iegūst no naftas
produktu pārstrādes 
pārpalikumu gazifikācijas un koksa iegūšanas, un domnas krāšņu 
gāzēm SO
2
 emisijas
robežvērtība ir 800 
mg/m
3
.
(2)
 Putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība 
sadedzināšanas iekārtām, kurās par kurināmo izmanto domnu gāzi, 
ir
10 mg/m
3
, bet iekārtām, kurās par kurināmo 
izmanto citur izmantojamo tēraudrūpniecības gāzi, - 50 
mg/m
3
.
(3)
 Atbilstoši jaudai lineāri dilstošā 
secībā.
(4)
 Ja kurināmā darba masas pelnu saturs ir 
lielāks par 0,06 %, emisijas robežvērtība putekļiem jeb daļiņām 
ir 100
mg/m
3
.
(5)
 SO
2
 emisijas robežvērtība ir 800 
mg/m
3
 tām sadedzināšanas iekārtām, kuru nominālā 
ievadītā siltuma jauda ir
400 MW un lielāka, ja tās gada laikā 
darbina (piecu gadu perioda vidējais rādītājs) mazāk par 2000 
darbības stundām.
(6)
 Cietajam kurināmajam, kura darba masas saturā 
ir mazāk par 10 % gaistošo vielu, NO
x
 robežvērtība 
ir 1200
mg/m
3
.
(7)
 Sadedzināšanas iekārtām, kuras, sākot ar 
2008. gadu, tiek darbinātas mazāk par 2000 darbības stundām 
gadā
(piecu gadu perioda vidējais rādītājs), un sadedzināšanas 
iekārtām, kuras nodotas ekspluatācijā līdz 1987. gada 1.
jūlijam, NO
x
 robežvērtība ir 600 
mg/m
3
.
(8)
 Robežvērtību 100 mg/m
3
 var 
piemērot sadedzināšanas iekārtām, kuras nodotas ekspluatācijā 
līdz 1987. gada 1.
jūlijam un kuras sadedzina cieto kurināmo ar 
sadegšanas siltumu (darba masas kaloritāti), mazāku par 5800 
kJ/kg,
mitruma saturu, lielāku par 45 % no svara, kopējo 
mitruma un pelnu saturu, lielāku par 60 % no svara, un kalcija
oksīda saturu, lielāku par 10 %.
(9)
 SO
2
 emisijas robežvērtība 
sašķidrinātai gāzei ir 5 mg/m
3
, gāzēm ar zemu 
kaloritāti, kuras iegūst no koksa, -
400 mg/m
3
, 
zemas kaloritātes domnas krāšņu gāzēm - 200 
mg/m
3
.
(10)
 NO
x
 emisijas robežvērtība 
dabasgāzei (dabiskas izcelsmes metānam, kurā inerto gāzu un 
citu sastāvdaļu ir ne
vairāk kā 20 % no tilpuma) ir 150 
mg/m
3
 sadedzināšanas iekārtām ar nominālo ievadīto 
siltuma jaudu no 50 līdz 300
MW un 100 mg/m
3
 - 
sadedzināšanas iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu, 
lielāku par 300 MW.
(11)
 Putekļu jeb daļiņu emisijas robežvērtība 
sadedzināšanas iekārtām, kurās par kurināmo izmanto domnu gāzi, 
ir
10 mg/m
3
, bet iekārtām, kurās par kurināmo 
izmanto citur izmantojamo tēraudrūpniecības gāzi, - 30 
mg/m
3
.
(12)
 SO
2
 emisijas robežvērtība 
biomasai ir 200 mg/m
3
.
23
/
24
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
(13)
 Ja emisijas robežvērtību nav iespējams 
nodrošināt kurināmā sēra satura dēļ, operators nodrošina, ka 
SO
2
emisijas robežvērtība nepārsniedz 300 
mg/m
3
.
(14)
 Ja emisijas robežvērtību nav iespējams 
nodrošināt kurināmā sēra satura dēļ, operators nodrošina, ka 
SO
2
emisijas robežvērtība nepārsniedz 400 
mg/m
3
.
II. Emisiju 
robežvērtības esošajām sadedzināšanas iekārtām, kas ir 
gāzturbīnas (tai skaitā kombinētā
cikla gāzturbīnas)
Nr. p. k.
Kurināmā veids
NO
x
emisijas robežvērtība 
(mg/m
3
)
(1)
1.
Šķidrais kurināmais - vieglie un 
vidējie destilāti
120
2.
Dabasgāze
(2)
50
(3,4)
3.
Gāzveida kurināmais (izņemot 
dabasgāzi)
120
Piezīmes.
(1)
 Emisijas robežvērtības piemēro katrai 
atsevišķai gāzturbīnai ar slodzi virs 70 %.
(2)
 Dabiskas izcelsmes metāns, kurā inerto gāzu 
un citu sastāvdaļu ir ne vairāk par 20 % no tilpuma.
(3)
 Emisijas robežvērtība 75 mg/m
3
 ir 
šādos gadījumos (gāzturbīnas lietderības koeficients ir 
noteikts
piemērojamajos standartos norādītajos bāzes slodzes 
apstākļos):
1) gāzturbīnām, ko izmanto kombinētajās siltuma un 
elektroenerģijas ražošanas sistēmās ar kopējo lietderības
koeficientu virs 75 %;
2) gāzturbīnām, ko izmanto kombinētā cikla iekārtās ar 
vidējo gada elektroenerģijas ražošanas lietderības
koeficientu 
virs 55 %;
3) gāzturbīnām, ko izmanto mehāniskajai piedziņai.
(4)
 Gāzturbīnu ciklam, kas neatbilst nevienai no 
minētajām kategorijām, bet kuru lietderības koeficients ir 
lielāks
par 35 %, kas noteikts piemērojamajos standartos 
norādītajos bāzes slodzes apstākļos, emisijas robežvērtība 
ir:
50 x η/35, kur
η - procentuāli izteikts gāzturbīnas lietderības 
koeficients, kas noteikts piemērojamajos standartos norādītajos
bāzes slodzes apstākļos.
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā -
iekšlietu ministrs 
Rihards Kozlovskis
24
/
24