Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 191 (6277),
27.09.2018.
OP numurs: 
2018/191.4
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
597
Pieņemts: 
25.09.2018.
Stājas spēkā: 
28.09.2018.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 597
Rīgā 2018. gada 25. septembrī (prot. Nr. 44 3. §)
Transporta enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzuma un
tā samazinājuma aprēķināšanas un ziņošanas kārtība
Izdoti saskaņā ar likuma "
Par piesārņojumu
"
55. panta
 sesto daļu
I. Vispārīgie jautājumi
1. Noteikumi nosaka:
1.1. kārtību, kādā aprēķina transporta enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju (turpmāk – emisijas) daudzumu un to samazinājumu
un augšposma emisiju samazinājumu;
1.2. metodes augšposma emisiju samazinājuma panākšanai;
1
/
24
1.3. kārtību, kādā degvielas piegādātājs sniedz datus par transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitāti;
1.4. degvielas piegādātāja ziņojuma veidlapas paraugu un ziņojuma pārbaudes kārtību, kā arī informācijas aprites kārtību.
2. Noteikumos lietoti šādi termini:
2.1. dabīgais bitumens – šo noteikumu kontekstā jebkurš rafinēšanas rūpnīcas jēlmateriāla avots, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:
2.1.1. tā blīvums nepārsniedz 10 grādus, jēlmateriālam atrodoties iegulā ekstrakcijas vietā, saskaņā ar standartizācijas organizācijas "ASTM
International" izstrādāto testēšanas metodi ASTM D287, kas ir pieejama "ASTM International" tīmekļvietnē (https://www.astm.org);
2.1.2. tā vidējā viskozitāte gadā iegulas temperatūrā ir lielāka par vērtību, kas aprēķināta, izmantojot šādu vienādojumu:
viskozitāte 
(centipuazos) =
 518,98
-
0,038
 
×
 t ° C;
2.1.3. tas atbilst Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 
2658/87
 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu
(turpmāk – Padomes regula Nr.  
2658/87
) ar Kombinētās nomenklatūras kodu 2714 klasificēto darvas smilšu definīcijai;
2.1.4. jēlmateriāla avota mobilizāciju panāk ar kalnrūpniecības metodēm vai gravitācijas drenāžu, ieguves palielināšanai izmantojot termisko
paņēmienu, kam nepieciešamo siltumenerģiju galvenokārt iegūst no citiem avotiem, nevis paša izejvielas avota;
2.2. degslāneklis – šo noteikumu kontekstā jebkurš rafinēšanas rūpnīcas jēlmateriāla avots, kas atrodas iežu iegulā, satur cieto kerogēnu un
atbilst Padomes regulā Nr.  
2658/87
 ar Kombinētās nomenklatūras kodu 2714 klasificētā degslānekļa definīcijai, un kura mobilizācija tiek
panākta ar kalnrūpniecības metodēm vai gravitācijas drenāžu, ieguves palielināšanai izmantojot termisko paņēmienu;
2.3. degvielas pamatstandarts – standarta vērtība 94,1 grams oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret enerģijas vienību megadžoulos
(g CO
2
 ekv./MJ), kura pamatā ir 2010. gada transporta enerģijas aprites cikla emisijas uz vienu enerģijas vienību no fosilās izcelsmes degvielām
Eiropas Savienībā;
2.4. tradicionālā jēlnafta – šo noteikumu kontekstā jebkurš rafinēšanas rūpnīcas izejvielas avots, kura blīvums saskaņā ar standartizācijas
organizācijas "ASTM International" izstrādāto testēšanas metodi ASTM D287, kas ir pieejama "ASTM International" tīmekļvietnē
(https://www.astm.org), pārsniedz 10 grādus, jēlnaftai atrodoties iegulā izcelsmes vietā, un kas nav klasificējams ar Padomes regulā Nr.  
2658/87
noteikto Kombinētās nomenklatūras kodu 2714 (turpmāk – jēlnafta).
2
/
24
3. Šos noteikumus degvielas piegādātājs vai degvielas piegādātāju grupa (turpmāk – degvielas piegādātājs) piemēro degvielai, kas kā transporta
enerģija tiek izmantota autotransportlīdzekļos un autoceļiem neparedzētajā mobilajā tehnikā (tostarp kuģos, kas kuģo iekšējos ūdeņos,
lauksaimniecības un mežsaimniecības traktortehnikā, izņemot gaisa transportu), kā arī elektroenerģijai, kas tiek piegādāta elektrotransportlīdzekļiem.
4. Šajos noteikumos iekļautie nosacījumi par emisiju aprēķinu neattiecas uz normatīvajos aktos par transporta enerģiju minēto biodegvielu, kas
nodota galapatēriņam transportā un kuras emisijas aprēķina saskaņā ar normatīvajiem aktiem par biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējas
kritērijiem (turpmāk – normatīvie akti par ilgtspēju).
II. Transporta enerģijas aprites cikla emisiju samazināšana
5. Degvielas piegādātājs var nodrošināt transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitātes samazinājumu arī kādā no šādiem veidiem:
5.1. sajaucot fosilās izcelsmes degvielu ar biodegvielu, kas atbilst normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, ievērojot, ka
no labības un citiem cieti saturošiem kultūraugiem, cukura un eļļas kultūraugiem, kā arī kultūraugiem, kuri lauksaimniecības zemē audzēti kā
galvenie kultūraugi galvenokārt enerģijas iegūšanas vajadzībām, ražotās biodegvielas enerģijas maksimālais īpatsvars likuma "
Par piesārņojumu
"
55. panta
 pirmajā daļā noteiktā pienākuma sasniegšanai nepārsniedz 7 procentus no degvielas piegādātāja transportam piegādātās enerģijas
galapatēriņa;
5.2. galapatēriņam transportā Latvijā nododot normatīvajos aktos par transporta enerģiju minētās alternatīvās degvielas, kas nav biodegviela;
5.3. galapatēriņam transportā nododot elektrotransportlīdzekļu uzlādei izmantoto elektroenerģiju;
5.4. īstenojot augšposma emisiju samazinājumu vai iegādājoties cita degvielas piegādātāja vai komersanta īstenoto augšposma emisiju
samazinājumu.
6. Ja degvielas piegādātājs samazina augšposma emisijas, tas var to nodrošināt arī kādā no šādiem veidiem:
6.1. veicot nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu emisijas fosilās izcelsmes degvielas izpētes un ieguves vietās;
3
/
24
6.2. fosilās izcelsmes degvielas ieguves vietās samazinot dedzināšanas procesā ar lāpu vai ventilēšanas procesā radītās emisijas;
6.3. uzstādot oglekļa dioksīda uztveršanas iekārtas un nodrošinot uztvertā oglekļa dioksīda transportēšanu uz oglekļa dioksīda uzglabāšanas
vietām vai nodrošinot tā atkārtotu izmantošanu;
6.4. ierīkojot degvielas tirdzniecības vietās uzpildes vai uzlādes punktu transportlīdzekļa uzpildei ar ūdeņradi vai elektrotransportlīdzekļa uzlādei ar
elektroenerģiju.
7. Degvielas piegādātājs augšposma emisiju samazinājumā var ieskaitīt emisiju apjoma ietaupījumu, kas iegūts projektā, kurš nodrošina augšposma
emisiju samazinājumu un kura īstenošana uzsākta pēc 2011. gada 1. janvāra.
III. Transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitātes un tās samazinājuma aprēķins
8. Degvielas piegādātājs katru gadu aprēķina transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitāti un tās samazinājumu, izmantojot šajos noteikumos
un šo noteikumu 
1. pielikumā
 minētās metodes un nosacījumus.
9. Degvielas piegādātājs transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitātes samazinājumā ieskaita tikai tādu biodegvielas izmantošanu, kas
atbilst normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, neņemot vērā, vai šīs biodegvielas izejvielas ir audzētas Eiropas Savienībā vai
trešajās valstīs. Biodegvielu, kura ražota no atkritumiem un atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības un mežsaimniecības
atlikumi, var ņemt vērā transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitātes samazinājumā, ja attiecīgie atkritumi un atlikumi uzrāda emisiju
samazināšanas potenciālu saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ilgtspēju.
10. Degvielas piegādātājs panākto transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitātes samazinājumu aprēķina degvielas piegādātāja ziņojumā,
transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitātes apjomu attiecinot pret degvielas pamatstandarta vērtību.
11. Degvielas piegādātājs augšposma emisiju samazinājumu aprēķina, izmantojot šajos noteikumos un šo noteikumu 
1. pielikumā
 minētās metodes
un nosacījumus, un to norāda degvielas piegādātāja ziņojumā.
4
/
24
IV. Degvielas piegādātāja ziņojuma sagatavošanas kārtība
12. Degvielas piegādātājs katru gadu vispārējā ziņošanas pienākuma ietvaros sagatavo normatīvajos aktos 
par piesārņojumu
 noteikto degvielas
piegādātāja ziņojumu, izmantojot šo noteikumu 
2. pielikumā
 noteikto Eiropas Vides aģentūras izstrādāto degvielas piegādātāja ziņojuma veidlapas
paraugu (
Excel
 datnes formātā), kas pieejams Valsts vides dienesta tīmekļvietnē (www.vvd.gov.lv). Degvielas piegādātāja ziņojumā iekļauj:
12.1. datus par iepriekšējā kalendāra gadā galapatēriņam transportā Latvijā piegādāto transporta enerģiju pa veidiem, tās apjomu vai daudzumu,
izcelsmi un pirkuma vietu;
12.2. datus par galapatēriņam transportā Latvijā piegādātās transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitāti;
12.3. informāciju par biodegvielas ražošanas paņēmieniem, biodegvielas apjomu, kas iegūts no izejvielām, kuras iedalītas kategorijās – labība un
citi cieti saturoši augi, cukuri, eļļas augi;
12.4. datus par galapatēriņam transportā Latvijā piegādātās biodegvielas aprites cikla emisiju intensitāti, tai skaitā par netiešas zemes
izmantošanas maiņas emisiju no biodegvielas vidējām vērtībām.
13. Degvielas piegādātājs, sniedzot ziņas par piegādātās transporta enerģijas izcelsmi, norāda, vai degviela ir no Eiropas Savienības vai trešajām
valstīm.
14. Degvielas piegādātājs, sniedzot ziņas par piegādātās transporta enerģijas izcelsmi, norāda izejvielas komercnosaukumu, kas publicēts Valsts
vides dienesta tīmekļvietnē, ja degvielas piegādātājam ir nepieciešama šī informācija:
14.1. degvielas piegādātājs ir persona vai komersants, kas importē jēlnaftu no trešajām valstīm vai saņem jēlnaftas piegādes no citām
dalībvalstīm saskaņā ar Padomes 1995. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 
2964/95
, ar ko Kopienā ievieš jēlnaftas ievedumu un piegāžu
reģistrāciju, 1. pantu;
14.2. degvielas piegādātājs ir ar citiem degvielas piegādātājiem vienojies apmainīties ar informāciju.
15. Degvielas piegādātājs, sniedzot ziņas par biodegvielas izcelsmi, norāda biodegvielas ražošanas paņēmienu, kas noteikts saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par ilgtspēju.
5
/
24
16. Ja degvielas piegādātājs izmanto vairākas izejvielas, degvielas piegādātāja ziņojumā iekļauj informāciju par katras tādas izejvielas daudzumu
tonnās, kas saražota attiecīgajā pārstrādes rūpnīcā kalendāra gadā, uz kuru attiecas degvielas piegādātāja ziņojums.
17. Degvielas piegādātājs, sniedzot ziņas par pirkuma vietu, norāda tās pārstrādes rūpnīcas atrašanās valsti un nosaukumu, kurā tika veikta pēdējā
būtiskā degvielas vai enerģijas pārveide, kas piešķir degvielai vai enerģijai izcelsmi, saskaņā ar Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulu
(ES) 
2015/2447
, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā
(ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu.
18. Degvielas piegādātājs, kas atbilst Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regulā Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām
ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu, noteiktā mazā vai vidējā uzņēmuma definīcijai un kritērijiem, aprēķinot transporta enerģijas
emisiju daudzumu, par izcelsmes un pirkuma vietu norāda Eiropas Savienības dalībvalsti vai trešo valsti neatkarīgi no tā, vai šis degvielas piegādātājs
importē jēlnaftu vai piegādā no naftas eļļas un no bitumenmateriāliem iegūtas eļļas.
19. Degvielas piegādātājs nodrošina, lai degvielas piegādātāja ziņojumā aprēķinos izmantotie dati un veiktie aprēķini būtu pilnībā saskaņoti ar
normatīvo aktu par transporta enerģijas kvalitātes prasībām, normatīvo aktu par ilgtspēju un normatīvo aktu par līdzdalības mehānismu ietvaros
iesniegtajiem datiem un informāciju.
V. Augšposma emisiju samazinājuma aprēķina un pārbaudes kārtība
20. Ja degvielas piegādātājs samazina augšposma emisijas, tas katru gadu aprēķina augšposma emisiju samazinājumu, izmantojot šajos
noteikumos un šo noteikumu 
1. pielikumā
 minētās metodes un nosacījumus.
21. Šo noteikumu 
20. punktā
 minētais degvielas piegādātājs ar naftas un gāzes ražošanu saistīto augšposma emisiju samazinājumu aprēķina,
augšposma emisiju samazinājumu un pamatstandarta emisijas uzrauga un par tām ziņo saskaņā šādiem standartiem:
21.1. standarts LVS EN ISO 14064-1:2012 "Siltumnīcefekta gāzes. 1. daļa: Specifikācija ar norādījumiem organizāciju līmenī siltumnīcefekta
gāzu emisijas un likvidēšanas kvantitatīvai noteikšanai un pārskatu sastādīšanai (ISO 14064-1:2006)";
21.2. standarts LVS EN ISO 14064-2:2012 "Siltumnīcefekta gāzes. 2. daļa: Specifikācija ar norādījumiem projektiem siltumnīcefekta gāzu
6
/
24
emisiju samazināšanas vai gāzu likvidēšanas apjomu palielināšanas kvantitatīvai noteikšanai, monitoringam un pārskatu sagatavošanai (ISO
14064-2:2006)";
21.3. standarts LVS EN ISO 14064-3:2012 "Siltumnīcefekta gāzes. 3. daļa: Specifikācija ar norādījumiem, kā validēt un verificēt ziņojumus par
siltumnīcefekta gāzēm (ISO 14064-3:2006)";
21.4. standarts LVS EN ISO 14065:2016 "Siltumnīcefekta gāzes. Prasības siltumnīcefekta gāzu validācijas un verifikācijas institūcijām
akreditācijas vai citu atzīšanas formu izmantošanai (ISO 14065:2013)".
22. Šo noteikumu 
20.
 punktā minētais degvielas piegādātājs nodrošina, lai aprēķina rezultāti būtu tikpat kvalitatīvi un uzticami kā Eiropas Savienības
Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros veiktie aprēķini par operatora un gaisa kuģa operatora radīto emisiju apjomu, ņemot vērā Komisijas
2012. gada 21. jūnija Regulu (ES) Nr. 600/2012 par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2003/87/EK
 un Komisijas 2012. gada 21. jūnija Regulu (ES) Nr. 601/2012 par siltumnīcefekta
gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2003/87/EK
.
23. Lai augšposma emisiju samazinājums atbilstu prasībām, šo noteikumu 
20.
 punktā minētais degvielas piegādātājs par fosilās izcelsmes
degvielas augšposma emisiju samazinājumu papildus šo noteikumu 
1.
 pielikumā ietvertajām prasībām degvielas piegādātāja ziņojumā iekļauj arī šādu
informāciju:
23.1. augšposma emisiju samazinājuma projekta uzsākšanas datums, kas ir vēlāks par 2011. gada 1. janvāri;
23.2. ikgadējais emisiju samazinājums, izteikts gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta (g CO
2
 ekv.);
23.3. laikposms, kurā tika nodrošināts paziņotais augšposma emisiju samazinājums;
23.4. emisiju avotam vistuvākā augšposma emisiju samazinājuma projekta īstenošanas vieta, kas norādīta platuma un garuma koordinātās
grādos līdz ceturtajai zīmei aiz komata;
23.5. pamatstandarta gada emisijas pirms emisiju samazināšanas pasākumu ieviešanas un gada emisijas pēc emisiju samazināšanas
pasākumu ieviešanas, izteiktas gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret megadžouliem (g CO
2
 ekv./MJ) iegūtās izejvielas;
23.6. projekta sertifikāta numurs, ar kuru unikāli identificēts projekts, tā shēma un paziņotie emisiju samazinājumi;
7
/
24
23.7. numurs, ar kuru konkrētā projekta ietvaros ir unikāli identificēta shēmā izmantotā aprēķinu metode;
23.8. ja augšposma emisiju samazinājuma projekts ir saistīts ar naftas ekstrakciju, – gāzes un naftas attiecība šķīdumā, jēlnaftas spiediens
iegulā, dziļums un urbuma ražošanas rādītājs vēsturiski vidēji gadā un gadā, uz kuru attiecas degvielas piegādātāja ziņojums.
24. Augšposma emisiju samazinājumu pārbauda neatkarīga validēšanas un verificēšanas institūcija, kas ir akreditēta nacionālajā akreditācijas
institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu, akreditāciju un uzraudzību un šo noteikumu 21.4.
apakšpunktā minētajām prasībām vai kas saskaņā ar standartu ISO 14065 ir akreditēta citā Eiropas Savienības dalībvalsts akreditācijas institūcijā.
25. Šo noteikumu 
24.
 punktā minētā institūcija augšposma emisiju samazinājuma un pamatstandarta emisiju izvērtējumu un augšposma emisiju
samazinājuma aprēķināšanas metožu izvērtējumu veic saskaņā ar šo noteikumu 21.3. apakšpunktā minēto standartu.
VI. Degvielas piegādātāja ziņojuma pārbaudes kārtība
26. Degvielas piegādātājs sagatavoto degvielas piegādātāja ziņojumu, kā arī tajā iekļauto informāciju par pārbaudīto augšposma emisiju
samazinājumu iesniedz neatkarīgai inspicēšanas institūcijai, kas akreditēta nacionālajā akreditācijas institūcijā atbilstoši normatīvajiem aktiem par
atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu, akreditāciju un uzraudzību, vai citā Eiropas Savienības dalībvalstī akreditētai validēšanas un
verificēšanas institūcijai. Minētā institūcija, izmantojot Valsts vides dienesta tīmekļvietnē pieejamo atzinuma veidlapu, veic šādas darbības:
26.1. izvērtē minētā ziņojuma atbilstību šo noteikumu prasībām;
26.2. iespēju robežās pārbauda ziņojumā iekļautā augšposma emisiju samazinājuma apjomu, lai nodrošinātu, ka konkrētais augšposma emisiju
samazinājuma daudzums nav izmantots cita degvielas piegādātāja ziņojumā;
26.3. sniedz atzinumu par ziņojuma atbilstību vai neatbilstību šo noteikumu prasībām, atzinumā norādot sniegtās informācijas atbilstību vai
neatbilstību un pamatotību un iekļaujot informāciju par veiktajām darbībām un pārbaudītajiem dokumentiem.
27. Degvielas piegādātājs degvielas piegādātāja ziņojumu un šo noteikumu 26.3. apakšpunktā minēto atzinumu, un, ja tiek izmantota biodegviela, arī
biodegvielas ilgtspējas kritērija izpildi pamatojošos dokumentus katru gadu līdz 15. maijam iesniedz Valsts vides dienestā papīra formā (ziņojumu
iesniedz elektroniski 
Excel
 datnes formātā) vai elektroniska dokumenta formā atbilstoši normatīvajiem aktiem par elektronisko dokumentu noformēšanu
(ziņojumu iesniedzot 
Excel
 datnes formātā). 
8
/
24
(ziņojumu iesniedzot 
Excel
 datnes formātā).
VII. Informācijas Eiropas Komisijai sagatavošana un iesniegšana
28. Valsts vides dienests izvērtē šo noteikumu 
27. punktā
 minēto degvielas piegādātāja ziņojumu.
29. Ja, veicot šo noteikumu 
28. punktā
 minēto izvērtējumu, degvielas piegādātāja ziņojumā tiek konstatētas neatbilstības, Valsts vides dienests par
to informē degvielas piegādātāju mēneša laikā pēc degvielas piegādātāja ziņojuma saņemšanas, norādot termiņu, kura laikā degvielas piegādātājam
ziņojums ir jāprecizē.
30. Ja degvielas piegādātājs nav sniedzis datus par piegādāto transporta enerģijas veidu, katra degvielas veida daudzumu vai par vienlaicīgu fosilās
degvielas un biodegvielas līdzpārstrādi, Valsts vides dienests pieprasa Valsts ieņēmumu dienestam datus, kas Valsts ieņēmumu dienestā ir iesniegti
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par akcīzes nodokli un par akcīzes nodokļa deklarācijas veidlapām un to aizpildīšanas kārtību.
31. Valsts vides dienests, izmantojot šo noteikumu 
27. punktā
 minēto degvielas piegādātāja ziņojumu, kā arī šo noteikumu 
30. punktā
 minēto Valsts
ieņēmumu dienesta informāciju, katru gadu līdz 31. decembrim sagatavo likuma "
Par piesārņojumu
" 
55. panta
 piektajā daļā minēto informāciju par
iepriekšējo kalendāra gadu (izmantojot Eiropas Vides aģentūras izstrādāto valsts ziņojuma veidlapu 
Excel
 datnes formātā) un iesniedz to Eiropas Vides
aģentūras centrālajā datu krātuvē, vienlaikus paziņojot Eiropas Komisijai ziņojuma nosūtīšanas dienu un Valsts vides dienesta kontaktpersonu, kura
atbild par datu pārbaudi un ziņošanu Eiropas Komisijai.
32. Valsts vides dienests, sagatavojot šo noteikumu 
31. punktā
 minēto informāciju, tajā iekļauj datus par visiem transporta enerģijas veidiem
(atsevišķi par katru degvielas vai enerģijas veidu), ko degvielas piegādātāji ir laiduši tirgū Latvijā, norādot datus par katru biodegvielu, ja fosilās izcelsmes
degvielā tiek sajauktas vairākas degvielas, un par katru transporta enerģijas veidu, norādot šādu informāciju:
32.1. degvielas vai enerģijas veids;
32.2. degvielas vai enerģijas apjoms vai daudzums;
32.3. emisiju intensitāte;
9
/
24
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Padomes 2015. gada 20. aprīļa Direktīvas (ES) 
2015/652
, ar ko nosaka aprēķina metodes un ziņošanas prasības, ievērojot Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīvu 
98/70/EK
, attiecībā uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvas 
2009/30/EK
, ar ko groza Direktīvu 
98/70/EK
 attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un
gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un
samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 
1999/32/EK
 attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu
93/12/EEK
.
Ministru prezidents 
Māris Kučinskis
Ministru prezidenta biedrs,
32.4. augšposma emisiju samazinājums;
32.5. izcelsme;
32.6. pirkuma vieta.
VIII. Noslēguma jautājumi
33. Valsts vides dienests šo noteikumu 
12. 
un 
31. punktā
 minēto ziņojumu veidlapu paraugus, šo noteikumu 
26. punktā
 minētā atzinuma veidlapas
paraugu, šo noteikumu 
14. punktā
 un šo noteikumu 
1. pielikuma
 I nodaļas 2.3. apakšpunktā minēto informāciju publicē savā tīmekļvietnē 10 darbdienu
laikā no šo noteikumu spēkā stāšanās dienas.
34. Attiecībā uz degvielas piegādātājiem, kas galapatēriņam transportā nodod elektroenerģiju, Valsts vides dienests 20 darbdienu laikā pēc šo
noteikumu spēkā stāšanās dienas publicē savā tīmekļvietnē aktuālo Latvijā saražotās elektroenerģijas aprites cikla emisiju intensitātes vērtību pret
Latvijā saražoto elektroenerģijas apjomu, izmantojot šo noteikumu 
1. pielikuma
 I nodaļas 4.3. apakšpunktā noteikto aprēķina metodi.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
10
/
24
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
I. Transporta enerģijas
 
siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes aprēķins
1. Visas piegādātās transporta enerģijas aprites cikla emisiju intensitāti aprēķina, izmantojot šādu formulu:
 
pSEGeI
(#)
 =
∑
x
 (SEGi
x
×KK×MJ
x
–
AES)
, kur
∑
X
MJ
x
pSEGeI
 – kopējā piegādātās transporta enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju (turpmāk – emisijas) intensitāte, izteikta gramos oglekļa dioksīda
ekvivalenta attiecībā pret transportlīdzekļa saražoto enerģijas vienību megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ);
#
 – degvielas piegādātājs, kas ir akcīzes nodokļa maksātājs un kas identificēts pēc identifikācijas numura, kurš Komisijas 2009. gada 24. jūlija
Regulā (EK) Nr.  
684/2009
, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 
2008/118/EK
 attiecībā uz datorizētām procedūrām akcīzes preču pārvietošanai atliktās
nodokļa maksāšanas režīmā (turpmāk – regula Nr.  
684/2009
), definēts kā komersanta akcīzes identifikācijas numurs (akcīzes nodokļa datu apmaiņas
sistēmas (
SEED
) reģistrācijas numurs vai pievienotās vērtības nodokļa (PVN) identifikācijas numurs minētās regulas I pielikuma 1. tabulas 5. punkta
"a" apakšpunktā piegādes tipa kodiem 1, 2, 3, 4, 5 un 8). Šī persona ir arī tā, kura bija atbildīga par akcīzes nodokļa maksāšanu saskaņā ar
normatīvajiem aktiem par akcīzes nodokli brīdī, kad akcīzes nodoklis tika uzlikts saskaņā ar normatīvajiem aktiem par akcīzes nodokli. Ja šis
identifikācijas numurs nav pieejams, atbilstoši normatīvajiem aktiem par akcīzes preču aprites kārtību tiek izveidots līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis;
x
 – šo noteikumu darbības jomā ietilpstošais transporta enerģijas veids, kas norādīts saskaņā ar regulas Nr.  
684/2009
 I pielikuma 1. tabulas
17. punkta "c" apakšpunktu;
SEGi
x
 – transporta enerģijas veida 
x
 emisiju intensitāte, izteikta gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret transportlīdzekļa saražoto
enerģijas vienību megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ);
1. pielikums
Ministru kabineta
2018. gada 25. septembra
noteikumiem Nr. 597
Transporta enerģijas aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes aprēķins un ziņošana
11
/
24
KK
 – korekcijas koeficienti;
MJ
x
 – piegādātā konkrētā transporta enerģijas veida kopējais daudzums, pārrēķināts no transporta enerģijas veida 
x
 paziņotajiem daudzumiem un
izteikts megadžoulos;
AES
 – piegādātāja deklarētais augšposma emisiju samazinājums, izteikts gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta.
2. Piegādāto transporta enerģijas veida kopējo daudzumu 
MJ
x
 aprēķina saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
2.1. katras degvielas daudzums pa veidiem, ko aprēķina pēc datiem, kas ziņoti saskaņā ar regulas Nr. 
684/2009
 I pielikuma 1. tabulas 17. punkta
"d", "f" un "o" apakšpunktu;
2.2. biodegvielas daudzumus pārrēķina to enerģijas saturā, izmantojot šā pielikuma IV nodaļā minētās zemākās siltumspējas vērtības;
2.3. nebioloģiskas izcelsmes degvielas daudzumus pārrēķina to enerģijas saturā, izmantojot zemākās siltumspējas vērtības, saskaņā ar Valsts
vides dienesta tīmekļvietnē publicētajiem fizikālķīmiskajiem rādītājiem (enerģijas blīvuma vērtības);
2.4. vienlaicīga fosilās izcelsmes degvielas un biodegvielas līdzpārstrāde tiek ietverta jebkādas tādas modifikācijas piegādātās transporta enerģijas
aprites ciklā, kas rada izmaiņas produkta molekulārajā struktūrā. Par šādu pārstrādi nav uzskatāma denaturanta pievienošana. Biodegvielas
pēcpārstrādes stāvokli atspoguļo kopā ar nebioloģiskas izcelsmes degvielām līdzpārstrādāto biodegvielu daudzumu. Līdzpārstrādātās biodegvielas
daudzumu nosaka saskaņā ar līdzpārstrādes procesa energobilanci un efektivitāti – ja degvielas ražošanas procesā iegūst gan degvielu, kurai aprēķina
emisiju, gan vienu vai vairākus citus produktus (blakusproduktus), tad degvielas vai tās starpproduktu un blakusproduktu emisijas apjomu sadala
proporcionāli to energoietilpībai (ja blakusprodukti nav elektroenerģija, to nosaka zemākā siltumspēja);
2.5. ja ar fosilās izcelsmes degvielu tiek sajauktas vairākas biodegvielas, degvielas piegādātājs aprēķinos ņem vērā katras biodegvielas daudzumu
un veidu;
2.6. piegādātās biodegvielas daudzumu, kas neatbilst normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, ieskaita kā fosilās
izcelsmes degvielu;
2.7. benzīna un etanola maisījuma E85 daudzumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulas (EK) Nr. 
443/2009
, ar ko,
īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO
2
 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem
vieglajiem automobiļiem, 6. panta nosacījumu izpildei aprēķina kā atsevišķu degvielu;
2.8. patērētais elektroenerģijas daudzums ir elektrotransportlīdzekļos, tai skaitā motociklos, patērētais elektroenerģijas daudzums, ja degvielas
piegādātājs šo enerģijas daudzumu nosaka saskaņā ar šādu formulu:
PEL=ATT × EPE
, kur
PEL
 – patērētās elektroenerģijas daudzums, izteikts megadžoulos;
12
/
24
ATT
 – nobrauktais attālums kilometros;
EPE
 – elektroenerģijas patēriņa efektivitāte, izteikta megadžoulos uz kilometriem.
3. Deklarēto augšposma emisiju samazinājumu 
AES
 uzskaita, ievērojot šādus nosacījumus:
3.1. augšposma emisiju samazinājumu piemēro tikai benzīna, dīzeļdegvielas, saspiestās dabasgāzes vai sašķidrinātās dabasgāzes šā pielikuma III
nodaļā minēto standartvērtību daļai, kas attiecas uz vidējām augšposma emisijām;
3.2. jebkurā valstī radušos augšposma emisiju samazinājumu var ieskaitīt kā emisiju samazinājumu attiecībā uz jebkura degvielas piegādātāja
piegādātām degvielām no jebkādiem izejvielu avotiem;
3.3. augšposma emisiju samazinājumu ieskaita tikai tad, ja tas ir saistīts ar projektiem, kas sākti pēc 2011. gada 1. janvāra;
3.4. nav jāpierāda, ka augšposma emisiju samazinājums nebūtu radies, ja netiktu piemērotas šajos noteikumos noteiktās ziņošanas prasības.
4. Katras transporta enerģijas 
x
 emisiju intensitāti 
SEGi
x
, kas izteikta gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret transportlīdzekļa saražoto
enerģijas vienību megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ), aprēķina, ņemot vērā šādus nosacījumus:
4.1. aprēķinot oglekļa dioksīda ekvivalenci, katru siltumnīcefekta gāzu ekvivalentu nosaka šādi:
4.1.1. viena tonna oglekļa dioksīda (CO
2
) ir viena tonna oglekļa dioksīda ekvivalenta;
4.1.2. viena tonna metāna (CH
4
) ir 25 tonnas oglekļa dioksīda ekvivalenta;
4.1.3. viena tonna vienvērtīgā slāpekļa oksīda (N
2
O) ir 298 tonnas oglekļa dioksīda ekvivalenta;
4.2. nebioloģiskas izcelsmes degvielu emisiju intensitāte ir katra degvielas veida svērtā aprites cikla emisiju intensitāte uz vienību, kas norādīta šā
pielikuma III nodaļas tabulas pēdējā ailē;
4.3. aprēķinos izmantojamo aktuālo Latvijā saražotās elektroenerģijas aprites cikla emisiju intensitātes vērtību attiecībā uz degvielas piegādātājiem,
kas galapatēriņam transportā nodod elektroenerģiju, publicē Valsts vides dienesta tīmekļvietnē un aprēķina, izmantojot šādu formulu:
ELInt =
∑(ELEF
y
×MJ)
, kur
∑MJ
ELInt
 – aktuālā Latvijā saražotās elektroenerģijas aprites cikla emisiju intensitātes vērtība, izteikta gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret
elektroenerģijas vienību megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ);
13
/
24
ELEF
 – no konkrētā kurināmā vai atjaunojamā energoresursa saražotās elektroenerģijas Eiropas Savienības vidējais aprites cikla emisijas faktors,
izteikts gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret elektroenerģijas vienību megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ);
y
 – konkrētais kurināmā vai atjaunojamā energoresursa veids, kas ir izmantots Latvijā elektroenerģijas ražošanai;
MJ
 – Latvijā saražotās elektroenerģijas kopējais daudzums, izteikts megadžoulos (MJ);
4.4. elektroenerģijas emisiju intensitātes vērtības, kas tiktu izteiktas gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret elektroenerģijas vienību
megadžoulos (g CO
2
 ekv./MJ), var tikt noteiktas, ņemot vērā tos datus, ko Latvija ir ziņojusi saskaņā ar:
4.4.1. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku;
4.4.2. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr.  
525/2013
 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai
un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 
280/2004/EK
 atcelšanu;
4.4.3. Komisijas 2014. gada 12. marta Deleģēto regulu (ES) Nr. 
666/2014
, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.
525/2013
 nosaka Savienības pārskata sistēmas pamatprasības un ņem vērā izmaiņas globālās sasilšanas potenciālos un starptautiski apstiprinātās
vadlīnijās par pārskatu veikšanu;
4.5. emisiju intensitāti biodegvielām, kuras atbilst normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, aprēķina vienā no šādiem
veidiem:
4.5.1. izmanto normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktās biodegvielu tipiskās vērtības un standartvērtības:
4.5.1.1. ja emisiju samazinājumu standartvērtība biodegvielas ražošanas metodei ir noteikta normatīvajos aktos par ilgtspēju kā biodegvielas tipiskā
vērtība un standartvērtība un biodegvielas ražošanā zemes platības izmantojuma izmaiņas nav radījušas oglekļa emisiju izmaiņas;
4.5.1.2. ja lauksaimniecības zemes izmantojuma izmaiņu ietekmē oglekļa koncentrācijas izmaiņu radītā gada emisijas (izteikta kā oglekļa dioksīda
ekvivalenta masa vienā biodegvielas enerģijas vienībā) vērtība, kas šai biodegvielai aprēķināta saskaņā ar normatīvajos aktos par ilgtspēju noteikto
metodi, ir vienāda ar nulli vai mazāka;
4.5.2. izmanto faktisko vērtību, kas ir aprēķināta saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ilgtspēju;
4.5.3. izmanto normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajā formulā ražošanas un transporta degvielu, biodegvielu un citu bioloģisko šķidro kurināmo
izmantojuma emisiju aprēķinam iekļauto vērtību summu, kur nesummētās pastāvīgās emisiju vērtības audzēšanai, pārstrādei (ietverot elektroenerģijas
pārpalikumu) vai transportēšanai un tirdzniecībai var izmantot kā dažas formulas vērtības, bet faktiskās vērtības, ko aprēķina saskaņā ar šā pielikuma I
nodaļas 4.5.2. apakšpunktā minēto metodoloģiju, – kā pārējās formulas vērtības;
4.6. ja dati par biodegvielu aprites cikla emisijām iegūti saskaņā ar nolīgumu vai shēmu, par kuru Eiropas Komisija ir pieņēmusi lēmumu, šos datus
izmanto arī biodegvielu emisiju intensitātes noteikšanai;
14
/
24
4.7. emisiju intensitāte biodegvielām, kas neatbilst normatīvajos aktos par ilgtspēju noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, ir vienāda ar to attiecīgo fosilās
izcelsmes emisiju intensitāti, kuras iegūst no jēlnaftas vai gāzes;
4.8. kopā ar fosilajām degvielām līdzpārstrādāto biodegvielu emisiju intensitātei jāatspoguļo biodegvielas pēcpārstrādes stāvokli.
5. Ar korekcijas koeficientiem 
KK
 rādītājus pielāgo spēka piedziņas bloka efektivitātei:
Galvenā pārveides tehnoloģija
Efektivitātes koeficients
Iekšdedzes dzinējs
1
Elektriskais spēka piedziņas bloks ar akumulatoru
0,4
Elektriskais spēka piedziņas bloks ar ūdeņraža elementu
0,4
6. Emisiju aprēķinā netiek ņemtas vērā emisijas, kas rodas, saražojot tehniku un aprīkojumu, kurš tiek izmantots fosilo degvielu ekstrakcijā,
ražošanā, rafinēšanā un patēriņā.
II. Transporta enerģijas
 
emisiju intensitātes samazinājuma aprēķins
7. Transporta enerģijas emisiju intensitātes no visas piegādātās transporta enerģijas aprites cikla emisijām samazinājumu aprēķina, izmantojot šādu
formulu:
pSEGelSAM
#
 = 100 % –
pSEGel
#
, kur
DP
pSEGelSAM
 – piegādātāja kopējās piegādātās transporta enerģijas emisiju intensitātes samazinājums, izteikts procentos;
pSEGel
 – piegādātāja kopējā piegādātās transporta enerģijas emisiju intensitāte, izteikta gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret
transportlīdzekļa saražoto enerģijas vienību megadžoulos;
#
 – degvielas piegādātājs, kas ir akcīzes nodokļa maksātājs un kas identificēts pēc identifikācijas numura, kurš regulā Nr.  
684/2009
 definēts kā
komersanta akcīzes identifikācijas numurs (akcīzes nodokļa datu apmaiņas sistēmas (
SEED
) reģistrācijas numurs vai pievienotās vērtības nodokļa
(PVN) identifikācijas numurs minētās regulas I pielikuma 1. tabulas 5. punkta "a" apakšpunktā piegādes tipa kodiem 1, 2, 3, 4, 5 un 8). Šī persona ir arī
tā, kura bija atbildīga par akcīzes nodokļa maksāšanu saskaņā ar normatīvajiem aktiem par akcīzes nodokli brīdī, kad akcīzes nodoklis tika uzlikts
saskaņā ar normatīvajiem aktiem par akcīzes nodokli. Ja šis identifikācijas numurs nav pieejams, atbilstoši normatīvajiem aktiem par akcīzes preču
aprites kārtību tiek izveidots līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis;
DP
 – degvielas pamatstandarts, izteikts gramos oglekļa dioksīda ekvivalenta attiecībā pret transportlīdzekļa saražoto enerģijas vienību megadžoulos.
III. Degvielas piegādātāju ziņojumi par degvielām, kas nav biodegviela
15
/
24
8. Vidējā aprites cikla emisiju intensitātes standartvērtības degvielām, kas nav biodegviela.
Nr.
p. k.
Jēlmateriāla avots un process
Tirgū laistās degvielas veids
Aprites cikla emisiju
intensitāte
(g CO
2
 ekv./MJ)
Svērtā aprites cikla emisiju
intensitāte
(g CO
2
 ekv./MJ)
8.1.
Jēlnafta
Benzīns
93,2
93,3
8.2.
No dabasgāzes sintezēta šķidrā degviela
94,3
8.3.
No oglēm iegūta šķidrā degviela
172
8.4.
Dabīgais bitumens
107
8.5.
Degslāneklis
131,3
8.6.
Jēlnafta
Dīzeļdegviela vai gāzeļļa
95
95,1
8.7.
No dabasgāzes sintezēta šķidrā degviela
94,3
8.8.
No oglēm iegūta šķidrā degviela
172
8.9.
Dabīgais bitumens
108,5
8.10.
Degslāneklis
133,7
8.11.
Jebkāds fosilās izcelsmes jēlmateriāla avots
Sašķidrināta naftas gāze
dzirksteļaizdedzes motorā
73,6
73,6
8.12.
Dabasgāze, ES kombinācija
Saspiesta dabasgāze
dzirksteļaizdedzes motorā
69,3
69,3
8.13.
Dabasgāze, ES kombinācija
Sašķidrināta dabasgāze
dzirksteļaizdedzes motorā
74,5
74,5
8.14.
Sabatjē reakcija, izmantojot ūdeņradi, kas
iegūts nebioloģisku atjaunojamu
energoresursu enerģijas elektrolīzē
Saspiests sintētiskais metāns
dzirksteļaizdedzes motorā
3,3
3,3
8.15.
Dabasgāze, tvaika riformings
Saspiests ūdeņradis ūdeņraža
elementā
104,3
104,3
8.16.
Elektrolīze, kurai enerģiju nodrošina tikai no
nebioloģiskiem atjaunojamiem
energoresursiem
Saspiests ūdeņradis ūdeņraža
elementā
9,1
9,1
8.17.
Ogles
Saspiests ūdeņradis ūdeņraža
elementā
234,4
234,4
16
/
24
8.18.
Ogles ar procesā emitētā oglekļa uztveršanu
un uzglabāšanu
Saspiests ūdeņradis ūdeņraža
elementā
52,7
52,7
8.19.
No fosilajām izejvielām iegūtas plastmasas
atkritumi
Benzīns, dīzeļdegviela vai gāzeļļa
86
86
IV. Transporta degvielas energoietilpība
9. Zemākās siltumspējas vērtības, kuras ir izmantojamas biodegvielas daudzumu pārrēķinā to enerģijas saturā.
Nr.
p. k.
Degviela
Energoietilpība pēc masas
(zemākā siltumspēja, MJ/kg)
Energoietilpība pēc tilpuma
(zemākā siltumspēja, MJ/l)
9.1.
Bioetanols (no biomasas iegūts etanols)
27
21
9.2.
Bio-ETBE (uz bioetanola bāzes iegūts etil-terc-butilēteris)
36 (no kuriem 37 % veido
atjaunojamie energoresursi)
27 (no kuriem 37 % veido
atjaunojamie energoresursi)
9.3.
Biometanols (no biomasas iegūts metanols, ko paredzēts izmantot
kā biodegvielu)
20
16
9.4.
Bio-MTBE (uz biometanola bāzes iegūts metil-terc-butilēteris)
35 (no kuriem 22 % veido
atjaunojamie energoresursi)
26 (no kuriem 22 % veido
atjaunojamie energoresursi)
9.5.
Bio-DME (no biomasas iegūts dimetilēteris, ko paredzēts izmantot
kā biodegvielu)
28
19
9.6.
Bio-TAEE (uz bioetanola bāzes iegūts terc-amiletilēteris)
38 (no kuriem 29 % veido
atjaunojamie energoresursi)
29 (no kuriem 29 % veido
atjaunojamie energoresursi)
9.7.
Biobutanols (no biomasas iegūts butanols, ko paredzēts izmantot kā
biodegvielu)
33
27
9.8.
Biodīzeļdegviela (no augu vai dzīvnieku izcelsmes taukiem iegūts
metilesteris, kas ir līdzvērtīgs dīzeļdegvielai un kuru paredzēts
izmantot kā biodegvielu)
37
33
9.9.
Fišera-Tropša sintēzes dīzeļdegviela (no biomasas iegūts
sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums)
44
34
9.10.
Hidrogenēta augu eļļa (augu eļļa, kas termoķīmiski apstrādāta ar
ūdeņradi)
44
34
9.11.
Tīra augu eļļa (nerafinēta vai rafinēta, ķīmiski nemodificēta eļļa, ko
iegūst no eļļas augiem spiežot, ekstrahējot vai ar līdzvērtīgu
paņēmienu, ja tā ir piemērota izmantojamo motoru tipam un ja tā
atbilst emisijas prasībām)
37
34
17
/
24
9.12.
Biogāze (deggāze, ko iegūst no biomasas un/vai bioloģiski
noārdāmas atkritumu frakcijas un ko iespējams attīrīt līdz tādai
kvalitātei, lai varētu izmantot kā biodegvielu vai koksnes
ģeneratorgāzi)
50
–
9.13.
Benzīns
43
32
9.14.
Dīzeļdegviela
43
36
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
1. Degviela (attiecas uz degvielas piegādātāju)
Ieraksts
Kopīga
ziņošana
(JĀ/NĒ)
Valsts
Piegādātāja
identifikācijas
numurs
1
Degvielas
veids
7
Degvielas
KN kods
7
Daudzums
2
Vidējā
siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
Augšposma
emisiju
samazinājums
5
Samazinājums,
salīdzinot ar
2010. gada
vidējo rādītāju
litros
pēc
enerģijas
satura
1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
KN
kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
Izejviela
KN kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
ilgtspējīga
(JĀ/NĒ)
 
Komponents F.1 (fosilās degvielas
komponents)
Komponents B.1 (biodegvielas komponents)
 
 
 
 
 
 
 
Komponents F.n (fosilās degvielas
2. pielikums
Ministru kabineta
2018. gada 25. septembra
noteikumiem Nr. 597
Degvielas piegādātāja ziņojuma veidlapas saturs
18
/
24
Komponents F.n (fosilās degvielas
komponents)
Komponents B.m (biodegvielas komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
KN
kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
Izejviela
KN kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
ilgtspējīga
(JĀ/NĒ)
 
Komponents F.1 (fosilās degvielas
komponents)
Komponents B.1 (biodegvielas komponents)
 
 
 
 
 
 
 
Komponents F.n (fosilās degvielas
komponents)
Komponents B.m (biodegvielas komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Degviela (attiecas uz degvielas piegādātāju grupu)
Ieraksts
Kopīga
ziņošana
(JĀ/NĒ)
Valsts
Piegādātājs
1
Degvielas
veids
7
Degvielas
KN kods
7
Daudzums
2
Vidējā
siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
Augšposma
emisiju
samazinājums
5
Samazinājums,
salīdzinot ar
2010. gada
vidējo rādītāju
litros
pēc
enerģijas
satura
1
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
 
 
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Starpsumma
 
 
 
 
 
 
KN
kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
Izejviela
KN kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
ilgtspējīga
(JĀ/NĒ)
 
Komponents F.1 (fosilās degvielas
komponents)
Komponents B.1 (biodegvielas komponents)
19
/
24
 
 
 
 
 
 
 
 
Komponents F.n (fosilās degvielas
komponents)
Komponents B.m (biodegvielas komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
2
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
 
 
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Starpsumma
 
 
 
 
 
 
KN
kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
Izejviela
KN kods
Siltumnīcefekta
gāzu emisiju
intensitāte
4
ilgtspējīga
(JĀ/NĒ)
 
Komponents F.1 (fosilās degvielas
komponents)
Komponents B.1 (biodegvielas komponents)
 
 
 
 
 
 
 
Komponents F.n (fosilās degvielas
komponents)
Komponents B.m (biodegvielas komponents)
 
 
 
 
 
 
 
 
3. Elektroenerģija (attiecas uz degvielas piegādātāju)
Kopīga ziņošana
Valsts
Piegādātājs
1
Enerģijas veids
7
Daudzums
6
Siltumnīcefekta gāzu
emisiju intensitāte
Samazinājums,
salīdzinot ar 2010. gada
vidējo rādītāju
pēc enerģijas satura
NĒ
 
 
 
 
 
 
4. Elektroenerģija (attiecas uz degvielas piegādātāju grupu)
Kopīgo piegādātāju informācija
Kopīga ziņošana
Valsts
Piegādātājs
1
Enerģijas veids
7
Daudzums
6
Siltumnīcefekta gāzu
emisiju intensitāte
Samazinājums, salīdzinot
ar 2010. gada vidējo
pēc enerģijas satura
20
/
24
pēc enerģijas satura
emisiju intensitāte
rādītāju
JĀ
 
 
 
 
 
 
JĀ
 
 
 
 
 
 
 
Starpsumma
 
 
 
 
 
5. Izcelsme
8
 (attiecas uz vienu degvielas piegādātāju)
Ieraksts 1
Komponents F.1
Ieraksts 1
Komponents F.n
Ieraksts k
Komponents F.1
Ieraksts k
Komponents F.n
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ieraksts 1
Komponents B.1
Ieraksts 1
Komponents B.m
Ieraksts k
Komponents B.1
Ieraksts k
Komponents B.m
Biodegvielas
ieguves ceļš
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
ieguves ceļš
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
ieguves ceļš
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
ieguves ceļš
Blīvums
3
Tonnas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
6. Izcelsme
8
 (attiecas uz degvielas piegādātāju grupu)
Ieraksts l
Komponents F.1
Ieraksts l
Komponents F.n
Ieraksts X
Komponents F.1
Ieraksts X
Komponents F.n
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
Izejvielas
komercnosaukums
Blīvums
3
Tonnas
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Ieraksts l
Komponents B.1
Ieraksts l
Komponents B.m
Ieraksts X
Komponents B.1
Ieraksts X
Komponents B.m
Biodegvielas
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
Blīvums
3
Tonnas
Biodegvielas
Blīvums
3
Tonnas
21
/
24
ieguves ceļš
Blīvums
ieguves ceļš
Blīvums
ieguves ceļš
Blīvums
ieguves ceļš
Blīvums
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
7. Pirkuma vieta
9
 
Ieraksts
 
 
Komponents
 
 
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
 
 
Valsts
 
 
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
 
 
Valsts
 
 
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
 
 
Valsts
 
 
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
 
 
Valsts
 
 
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
 
 
Valsts
 
 
Rafinēšanas/
pārstrādes
rūpnīcas
nosaukums
 
 
Valsts
 
 
1
 
 
F.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1
 
 
F.n
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1
 
 
B.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1
 
 
B.m
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
k
 
 
F.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
k
 
 
F.n
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
k
 
 
B.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
k
 
B.m
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
22
/
24
 
 
 
l
 
 
F.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
l
 
 
F.n
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
l
 
 
B.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
l
 
 
B.m
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
X
 
 
F.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
X
 
 
F.n
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
X
 
 
B.1
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
X
 
 
B.m
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Piezīmes.
1
 Piegādātāja identifikācijas numurs ir definēts Ministru kabineta 2018. gada 25. septembra noteikumu Nr. 597 "Transporta enerģijas aprites cikla
siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzuma un tā samazinājuma aprēķināšanas un ziņošanas kārtība" (turpmāk – noteikumi) 1. pielikuma I nodaļas
1. punktā (
#
).
2
 Degvielas daudzums (
MJ
x
) ir definēts noteikumu 
1. pielikuma
 I nodaļas 
1. 
un 
2. punktā
.
23
/
24
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
3
 Blīvums ir definēts noteikumu 2.1.1. apakšpunktā minētajā testēšanas metodē.
4
 Siltumnīcefekta gāzu intensitāte (SEGi
x
) ir definēta noteikumu 
1. pielikuma
 I nodaļas 
1. 
un 
4. punktā
.
5
 Augšposma emisiju samazinājums ir definēts noteikumu 
1. pielikuma
 I nodaļas 
1. 
un 
3. punktā
. Ziņošanas specifikācijas ir minētas noteikumu
 V
nodaļā
.
6
 Attiecībā uz elektroenerģijas daudzumu aktuālo Latvijā saražotās elektroenerģijas aprites cikla emisiju intensitātes vērtību nosaka saskaņā ar
noteikumu 
34. punktu
 un publicē Valsts vides dienesta tīmekļvietnē.
7
 Transporta enerģijas veidus un atbilstīgos KN kodus norāda saskaņā ar Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regulas (EK) Nr. 
684/2009
, ar ko īsteno
Padomes Direktīvu 
2008/118/EK
 attiecībā uz datorizētām procedūrām akcīzes preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā, I pielikuma
1. tabulas 17. punkta "c" apakšpunktu. Attiecībā uz elektroenerģiju norāda elektroenerģijas veidu, piemēram, elektroenerģija no hidroelektrostacijām,
elektroenerģija no dabasgāzes koģenerācijas iekārtām, elektroenerģija no atomelektrostacijām, bet, ja elektroenerģijas veids nav zināms, norāda "nav
zināms".
8
 Izcelsme ir definēta noteikumu 
13.
, 
14.
, 
15. 
un 
18. punktā
.
9
 Pirkuma vieta ir definēta noteikumu 
17. 
un 
18. punktā
.
Ministru prezidenta biedrs,
ekonomikas ministrs 
Arvils Ašeradens
24
/
24