Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 334/335
(1395/1396), 06.11.1998.;
Latvijas Republikas Saeimas
un Ministru Kabineta Ziņotājs,
24, 24.12.1998.
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
29.10.1998.
Stājas spēkā: 
20.11.1998.
Attēlotā redakcija:
 06.10.2015. - ...
Grozījumi:
15.05.2003. likums / LV, 82 (2847), 03.06.2003.; Ziņotājs, 12, 26.06.2003. / Stājas spēkā 17.06.2003.
15.05.2003. likums / LV, 82 (2847), 03.06.2003.; Ziņotājs, 12, 26.06.2003. / Stājas spēkā 17.06.2003.
26.11.2003. likums / LV, 175 (2940), 11.12.2003.; Ziņotājs, 2, 29.01.2004. / Stājas spēkā 25.12.2003.
26.11.2003. likums / LV, 175 (2940), 11.12.2003.; Ziņotājs, 2, 29.01.2004. / Stājas spēkā 25.12.2003.
19.02.2004. likums / LV, 34 (2982), 03.03.2004.; Ziņotājs, 6, 25.03.2004. / Stājas spēkā 17.03.2004.
19.02.2004. likums / LV, 34 (2982), 03.03.2004.; Ziņotājs, 6, 25.03.2004. / Stājas spēkā 17.03.2004.
22.12.2005. likums / LV, 1 (3369), 03.01.2006.; Ziņotājs, 2, 26.01.2006. / Stājas spēkā 01.02.2006.
22.12.2005. likums / LV, 1 (3369), 03.01.2006.; Ziņotājs, 2, 26.01.2006. / Stājas spēkā 01.02.2006.
05.10.2006. likums / LV, 164 (3532), 13.10.2006.; Ziņotājs, 21, 09.11.2006. / Stājas spēkā 14.10.2006.
05.10.2006. likums / LV, 164 (3532), 13.10.2006.; Ziņotājs, 21, 09.11.2006. / Stājas spēkā 14.10.2006.
12.03.2009. likums / LV, 47 (4033), 25.03.2009.; Ziņotājs, 9, 14.05.2009. / Stājas spēkā 01.04.2009.
12.03.2009. likums / LV, 47 (4033), 25.03.2009.; Ziņotājs, 9, 14.05.2009. / Stājas spēkā 01.04.2009.
12.06.2009. likums / LV, 97 (4083), 26.06.2009.; Ziņotājs, 14, 23.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
12.06.2009. likums / LV, 97 (4083), 26.06.2009.; Ziņotājs, 14, 23.07.2009. / Stājas spēkā 01.07.2009.
03.09.2015. likums / LV, 185 (5503), 22.09.2015. / Stājas spēkā 06.10.2015.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts 
prezidents izsludina šādu likumu:
Informācijas atklātības likums
I nodaļa 
Vispārīgie jautājumi
1.pants. Likumā lietotie termini
Likumā ir lietoti šādi termini:
1) 
informācija
 — ziņa vai ziņu kopums jebkurā tehniski iespējamā fiksēšanas, uzglabāšanas vai nodošanas
veidā;
2) 
informācijas aprite
 — informācijas ierosināšana, radīšana, apkopošana, uzkrāšana, apstrādāšana,
lietošana un iznīcināšana;
3) 
dokumentēta informācija
 — informācija, kuras iekļūšanu informācijas apritē var identificēt;
4) 
iestāde
 — ikviena iestāde, kā arī persona, kas īsteno pārvaldes funkcijas un uzdevumus, ja šī persona
informācijas apritē ir saistīta ar attiecīgo funkciju un uzdevumu izpildi;
5) 
atkalizmantošana
 — iestādes rīcībā esošas un iestādes radītas vispārpieejamas informācijas izmantošana
komerciālam vai nekomerciālam mērķim, kas nav šīs informācijas radīšanas sākotnējais mērķis, ja to dara
privātpersona, kura iestādes rīcībā esošo informāciju izmanto, neveicot valsts pārvaldes uzdevumus;
1
/
9
6) 
atvērtie dati
 — brīvi pieejama bezmaksas informācija bez atkalizmantošanas ierobežojumiem, kuru var
rediģēt un automatizēti apstrādāt ar brīvi pieejamām lietojumprogrammām;
7) 
metadati
 — strukturēta informācija, kas raksturo konkrētu informācijas kopumu.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
, 
05.10.2006.
 un 
03.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.10.2015.
)
2.pants. Likuma mērķis un darbības joma
(1) Šā likuma mērķis ir nodrošināt, lai sabiedrībai būtu pieejama informācija, kura ir iestādes rīcībā vai kuru iestādei
atbilstoši tās kompetencei ir pienākums radīt. Šis likums nosaka vienotu kārtību, kādā privātpersonas ir tiesīgas iegūt
informāciju iestādē un to izmantot.
(2) Likums attiecas uz dokumentētu informāciju, kura ir iestāžu informācijas apritē.
(3) Informācija ir pieejama sabiedrībai visos gadījumos, kad likumā nav noteikts citādi.
(4) Likums neattiecas uz informācijas apmaiņu starp iestādēm.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2006.
)
II nodaļa 
Informācijas iedalījums
3.pants. Informācijas grupas
Informāciju, uz kuru attiecas šis likums, iedala:
1) vispārpieejamā informācija;
2) ierobežotas pieejamības informācija.
4.pants. Vispārpieejamā informācija
Vispārpieejamā informācija ir tāda informācija, kas nav klasificēta kā ierobežotas pieejamības informācija.
5.pants. Ierobežotas pieejamības informācija
(1) Ierobežotas pieejamības informācija ir tāda informācija, kura ir paredzēta ierobežotam personu lokam sakarā ar
darba vai dienesta pienākumu veikšanu un kuras izpaušana vai nozaudēšana šīs informācijas rakstura un satura dēļ
apgrūtina vai var apgrūtināt iestādes darbību, nodara vai var nodarīt kaitējumu personu likumiskajām interesēm.
(2) Par ierobežotas pieejamības informāciju uzskatāma informācija:
1) kurai šāds statuss noteikts ar likumu;
2) kas paredzēta un noteikta iestādes iekšējai lietošanai;
3) kas ir komercnoslēpums, izņemot gadījumus, kad ir noslēgts iepirkuma līgums saskaņā ar Publisko
iepirkumu likumu vai cita veida līgums par rīcību ar valsts vai pašvaldības finanšu līdzekļiem un mantu;
4) par fiziskās personas privāto dzīvi;
5) kas attiecas uz atestācijas, eksāmenu, iesniegto projektu (izņemot projektus, kuru finansēšana paredzēta ar
valsts sniegtu galvojumu), konkursu (izņemot konkursus, kas saistīti ar iepirkumiem valsts vai pašvaldību
vajadzībām vai citādi saistīti ar rīcību ar valsts vai pašvaldību finanšu līdzekļiem un mantu) un citu līdzīga
rakstura novērtējumu procesu;
2
/
9
6) dienesta vajadzībām;
7) kas ir Ziemeļatlantijas līguma organizācijas vai Eiropas Savienības informācija, kura apzīmēta attiecīgi kā
"NATO UNCLASSIFIED" vai "LIMITE".
(3) Informācijas autors vai iestādes vadītājs, norādot šajā likumā vai citos likumos paredzēto pamatojumu, nosaka
informācijai ierobežotas pieejamības statusu.
(4) Informācijas autors vai iestādes vadītājs ierobežotas pieejamības statusu informācijai nosaka uz laiku, kas nav
ilgāks par vienu gadu, izņemot šā likuma 
7.pantā
 minēto gadījumu. Informācijas autors vai iestādes vadītājs var lemt
par jauna termiņa noteikšanu, kā arī par šā statusa atcelšanu pirms noteiktā termiņa izbeigšanās. Ja beidzies termiņš,
uz kādu informācijai noteikts ierobežotas pieejamības statuss, vai ja ierobežotas pieejamības statuss ir atcelts pirms
likumā noteiktā termiņa, šāda informācija kļūst par vispārpieejamu informāciju.
(5) Šā panta trešā un ceturtā daļa neattiecas uz gadījumiem, kad informācijai ierobežotas pieejamības statuss
noteikts ar likumu.
(6) Par ierobežotas pieejamības informāciju nav uzskatāmas ziņas, kas ir pieejamas sabiedrībai bez likumā
paredzētajiem ierobežojumiem vai kas ir jau publicētas.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
15.05.2003.
, 
26.11.2003.
, 
22.12.2005.
, 
05.10.2006.
 un 
03.09.2015
. likumu, kas
stājas spēkā 
06.10.2015.
)
6.pants. Informācija iestādes iekšējai lietošanai
(1) Par iestādes iekšējās lietošanas informāciju uzskatāma informācija, kas iestādei nepieciešama, sagatavojoties
lietu kārtošanai.
(2) Ierobežota pieejamība attiecas arī uz dokumentiem, kuri izstrādāti sakarā ar iestādes sagatavošanos lietu
kārtošanai un kurus izstrādājuši:
1) attiecīgajai lietai īpaši pieaicināti padomdevēji vai lietpratēji;
2) viena iestāde citas iestādes lietošanai.
(3) Ierobežotas pieejamības statusu iestādes iekšējās lietošanas informācijai lietu sagatavošanas procesā var
piemērot tikai līdz brīdim, kad iestādes lēmums par attiecīgo lietu pieņemts vai dokuments, kas netiek klasificēts kā
ierobežotas pieejamības dokuments, nosūtīts adresātam.
(4) Iekšējās lietošanas informāciju, kas klasificēta kā ierobežotas pieejamības informācija, attiecīgā iestāde reģistrē
normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
7.pants. Informācija par komercnoslēpumu
(1) Par komercnoslēpumu uzskatāma komersanta radīta vai komersantam piederoša informācija, kuras atklāšana
varētu būtiski negatīvi ietekmēt komersanta konkurētspēju.
(2) Par komercnoslēpumu nevar uzskatīt informāciju, kas ir saistīta ar valsts pārvaldes funkciju vai uzdevumu izpildi.
(3) Komersants, nododot informāciju iestādei, norāda, vai informācija ir komercnoslēpums un kāds ir šāda statusa
tiesiskais pamats.
(4) Ja iestāde ir saņēmusi pieprasījumu par tādas informācijas sniegšanu, kura ir komercnoslēpums, tā pirms
šādas informācijas izsniegšanas vai atteikuma to sniegt noskaidro komersanta viedokli par šā panta pirmās daļas
noteikumu ievērošanu.
(5) Informācija par komercnoslēpumu ir ierobežotas pieejamības informācija līdz brīdim, kad komersants paziņo
iestādei par komercnoslēpuma statusa izbeigšanu vai kad attiecīgā informācija kļuvusi vispārpieejama trešajām
personām.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.10.2006.
 un 
03.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā
3
/
9
06.10.2015.
)
8.pants. Informācija par fiziskās personas privāto dzīvi
Informācija par fiziskās personas privāto dzīvi tiek aizsargāta ar likumu.
8.
1
pants. Informācija dienesta vajadzībām
(1) Par informāciju dienesta vajadzībām uzskatāma:
1) Latvijā radīta aizsargājama informācija, kas saistīta ar valsts drošību un nesatur valsts noslēpumu;
2) informācija, kuru Latvijai nodevusi ārvalsts, starptautiska organizācija vai tās institūcija un kura klasificēta kā
"RESTRICTED", kā arī ar šo informāciju saistītā Latvijā radītā informācija.
(2) Neviens nav tiesīgs nodot atklātībai ārvalsts, starptautiskas organizācijas vai tās institūcijas radītu informāciju
dienesta vajadzībām bez attiecīgās ārvalsts, starptautiskās organizācijas vai tās institūcijas piekrišanas.
(3) Latvijā radītai informācijai statuss "informācija dienesta vajadzībām" tiek noteikts uz vienu gadu. Institūcija, kura
noteikusi informācijai šādu statusu, var lemt par jauna termiņa noteikšanu, kā arī par šā statusa atcelšanu pirms
noteiktā termiņa izbeigšanās. Ja attiecībā uz informāciju, kurai noteikts statuss "informācija dienesta vajadzībām",
izbeidzies likumā noteiktais šā statusa termiņš vai ja statuss ir atcelts pirms likumā noteiktā termiņa, šāda Latvijā
radīta informācija kļūst par vispārpieejamu informāciju.
(4) Kārtību, kādā aizsargājama informācija dienesta vajadzībām, nosaka Ministru kabinets.
(
26.11.2003
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
25.12.2003.
)
9.pants. Informācijas uzskaite
(1) Katra iestāde veic informācijas uzskaiti.
(2) Informācijas pieprasītājam ir tiesības iepazīties ar vispārpieejamās informācijas uzskaiti.
(3) Personai ir tiesības iepazīties ar iestādes ierobežotas pieejamības informācijas sarakstu, kurā iekļauj
informācijas veidus, tēmas, atsevišķus dokumentus un to veidus.
(4) 
(Izslēgta ar 
05.10.2006
. likumu.)
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.10.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.10.2006.
Trešā daļa stājas spēka 01.01.2007. Sk. Pārejas noteikumus.)
III nodaļa 
Informācijas sniegšana, atkalizmantošana un 
informācijas pieprasītāja tiesību aizsardzība
(Nodaļas nosaukums 
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2006.
)
10.pants. Pienākums sniegt informāciju
(1) Iestāde informāciju sniedz pēc savas iniciatīvas vai pēc privātpersonas pieprasījuma.
(2) Ievērojot labas pārvaldības principu, iestāde pēc savas iniciatīvas nodrošina piekļuvi noteikta veida
vispārpieejamai informācijai.
(2
1
) Vispārpieejamai informācijai, ko ievieto internetā, iestāde pēc savas iniciatīvas, ja tas ir lietderīgi, nodrošina
piekļuvi atvērto datu veidā kopā ar informācijas metadatiem.
4
/
9
(3) Vispārpieejamo informāciju sniedz arī pēc privātpersonas pieprasījuma. Šādu informāciju sniedz jebkuram, kas
to vēlas saņemt, ievērojot personu vienlīdzību informācijas iegūšanā. Pieprasītājam nav īpaši jāpamato sava interese
par vispārpieejamu informāciju, un to viņam nevar liegt tāpēc, ka šī informācija neattiecas uz pieprasītāju.
(4) Ja pieprasītās informācijas kopums ietver arī ierobežotas pieejamības informāciju, iestāde izsniedz tikai to
informācijas daļu, kas ir vispārpieejama. To informācijas daļu, kas ietver ierobežotas pieejamības informāciju, izsniedz,
ievērojot šajā likumā noteikto īpašo kārtību.
(5) Iestāde var vienoties ar informācijas pieprasītāju par pastāvīgu sadarbību tās rīcībā esošās informācijas
nodošanā atkalizmantošanai.
(6) Kārtību, kādā iestādes ievieto informāciju internetā, nosaka Ministru kabinets.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.10.2006.
 un 
03.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā
06.10.2015.
)
11.pants. Informācijas pieprasījuma forma un reģistrēšanas kārtība
(1) Informāciju var pieprasīt rakstveidā, mutvārdos vai elektroniskā veidā.
(2) Visi informācijas rakstveida pieprasījumi ir reģistrējami. Iestāde var noteikt kārtību, kādā reģistrējami
informācijas pieprasījumi, kas izteikti mutvārdos, un tādi pieprasījumi, kas iesniegti elektroniskā veidā un normatīvajos
aktos noteiktajā kārtībā nav parakstīti ar elektronisko parakstu.
(3) Informācijas pieprasījumā, kas izteikts rakstveidā vai elektroniskā veidā norāda pieprasītāja vārdu, uzvārdu vai
nosaukumu (firmu), adresi, kur nosūtāma informācija, un to paraksta informācijas pieprasītājs. Informācijas
pieprasījums formulējams iespējami precīzi.
(4) Ierobežotas pieejamības informāciju pieprasa rakstveidā. Pieprasot ierobežotas pieejamības informāciju,
persona pamato savu pieprasījumu un norāda mērķi, kādam tā tiks izmantota. Ja ierobežotas pieejamības informācija
tiek izsniegta, tās saņēmējs uzņemas saistības šo informāciju izmantot tikai tiem mērķiem, kuriem tā pieprasīta.
(5) Iestāde var atteikties izpildīt pieprasījumu, ja tas nav noformēts atbilstoši šā panta trešās un ceturtās daļas
noteikumiem vai nav sniegts apraksts, pēc kura šīs ziņas iespējams identificēt.
(6) Iestādes sarakste ar informācijas pieprasītāju un ziņas par šo personu uzskatāmas par ierobežotas pieejamības
informāciju.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
, 
05.10.2006.
 un 
12.03.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.04.2009.
)
11.
1
pants. Pieprasījums informācijas atkalizmantošanai
(1) Pieprasījumu iestādes rīcībā esošās informācijas atkalizmantošanai noformē rakstveidā saskaņā ar attiecīgajai
informācijas grupai noteiktajām pieprasījuma noformēšanas prasībām.
(2) Pieprasījumā papildus norāda, ka informācija tiek pieprasīta atkalizmantošanas nolūkā, un preci vai
pakalpojumu, kā izveidei nepieciešama pieprasītā informācija.
(
05.10.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.10.2006.
)
11.
2
pants. Pieprasītās informācijas izsniegšanas veids
(1) Pieprasīto informāciju izsniedz mutvārdos, rakstveidā vai, ja tas iespējams, izmantojot elektroniskos saziņas
līdzekļus. Ierobežotas pieejamības informāciju izsniedz rakstveidā.
(2) Izsniedzot pieprasīto informāciju, iestāde pēc iespējas ievēro pieprasītāja norādīto informācijas saņemšanas
veidu, it īpaši rūpējoties par personām ar redzes vai dzirdes traucējumiem.
(3) Iestāde var atteikties izpildīt informācijas pieprasījumu vai tā izpildes nosacījumus, ja informācijas pieprasījums
vai tā izpildes nosacījumi nav samērojami ar iestādes rīcībā esošajiem resursiem, proti, informācijas pieprasījuma vai
tā izpildes nosacījumu izpildes rezultātā ir apdraudēts iestādes darbs vai citu personu tiesības.
5
/
9
(4) Iestāde var uzaicināt privātpersonu iestādei un privātpersonai abpusēji pieņemamā laikā iepazīties ar pieprasīto
informāciju iestādē, ja informācijas pieprasījums ir nesamērīgi apjomīgs vai informācijas izsniegšana ārpus iestādes
nav iespējama informācijas uzglabāšanas nosacījumu dēļ.
(5) Iestādei nav pienākuma savākt, radīt, glabāt vai pārveidot informāciju tikai atkalizmantošanas pieprasījumu
izpildīšanai.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.10.2006.
 un 
03.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā
06.10.2015.
)
12.pants. Pieprasītās informācijas atteikšana un kārtība, kādā sniedzama izziņa par pieprasīto
informāciju
(1) Ja iestāde atsaka sniegt rakstveidā pieprasīto informāciju, tā savā rakstveida atteikumā norāda, uz kāda pamata
pieprasījums pilnīgi vai daļēji atteikts, kur un kādā termiņā šo atteikumu var apstrīdēt vai pārsūdzēt.
(2) Ja pieprasītās informācijas nav iestādes rīcībā, iestāde sniedz izziņu par informācijas atrašanās vietu un, ja tas
iestādei ir zināms, norāda, kādā kārtībā informācija ir pieejama.
(3) Ja informācija, kas pieprasīta iestādei, ir pieejama internetā bez maksas, iestāde var atteikties izsniegt
pieprasīto informāciju, norādot tās mājaslapas adresi, kur attiecīgā informācija ir pieejama, izņemot gadījumu, kad
pieprasītājs ir norādījis, ka viņa tiesiskā statusa, veselības stāvokļa vai citu pamatotu apstākļu dēļ nav iespējas iegūt
informāciju internetā. Ja iestādei pieprasīts likuma vai Ministru kabineta noteikumu teksts, iestāde var atteikties to
izsniegt, norādot, kad un kurā laikraksta “Latvijas Vēstnesis” numurā informācija publicēta, kā arī mājaslapu internetā,
kur attiecīgais normatīvais akts ir pieejams.
(4) Šā likuma 
11.
2
 panta
 ceturtajā daļā minētajā gadījumā iestāde noformē atteikumu izpildīt informācijas
pieprasījumu vai atsevišķu tā nosacījumu, ja pēc tās paziņojuma par iespējamo informācijas izsniegšanas veidu
saņemšanas informācijas pieprasītājs rakstveidā informē iestādi, ka nepiekrīt tās piedāvātajam informācijas
izsniegšanas veidam.
(5) Ja iestāde atsaka sniegt pieprasīto informāciju atkalizmantošanai, to pamatojot ar trešās personas intelektuālā
īpašuma tiesību aizsardzību, vai ja iestādei nav tiesību izsniegt pieprasīto informāciju trešās personas (licenciāra)
noteikto nosacījumu dēļ, tā rakstveida atteikumā norāda trešo personu, kuras intelektuālā īpašuma tiesības tiek
aizsargātas, ja iestādei tāda ir zināma, vai licenciāru, kas iestādei piešķīris attiecīgā intelektuālā īpašuma tiesību
objekta izmantošanas tiesības. Šāda norāde atteikumā nav jāsniedz bibliotēkām, muzejiem un arhīviem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
, 
05.10.2006.
, 
12.03.2009.
 un 
03.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā
06.10.2015.
)
13.pants. Maksa par informācijas izsniegšanu
(1) Vispārpieejamo informāciju, kas nav papildus jāapstrādā, izsniedz bez maksas.
(2) Maksa par informācijas sniegšanu nedrīkst pārsniegt informācijas radīšanas un apstrādes (piemēram,
savākšanas, izgatavošanas, reproducēšanas, izplatīšanas) izdevumus. Izdodot normatīvos aktus par maksas
pakalpojumiem par informācijas izsniegšanu, ņem vērā, ka maksā nedrīkst iekļaut izdevumus, kas radušies, risinot
juridiskos vai politiskos jautājumus, kuri saistīti ar atbildes sniegšanu uz informācijas pieprasījumu, kā arī informācijas
meklēšanas izdevumus. Ja informāciju atkalizmantošanai izsniedz no bibliotēkas, Latvijas Nacionālā arhīva vai muzeja
krājuma, maksā par informācijas sniegšanu var iekļaut arī saglabāšanas un tiesību iegūšanas izmaksas.
(3) Ikviens informācijas pieprasītājs var lūgt atbrīvojumu no maksas par pakalpojumu. Ministru kabinets nosaka
gadījumus, kad privātpersonai samazina maksu par informācijas sniegšanu vai atbrīvo no tās.
(4) Kārtību, kādā veic samaksu par informācijas sniegšanu, kā arī maksas pakalpojumus un to apmēru nosaka
Ministru kabinets.
(5) Publiskas personas dibinātai komercsabiedrībai par informācijas atkalizmantošanu savā komercdarbībā piemēro
tādu pašu maksu un sniegšanas kārtību kā citiem informācijas pieprasītājiem.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
22.12.2005.
, 
12.03.2009.
 un 
03.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.10.2015.
)
14.pants. Informācijas sniegšanas termiņi
6
/
9
(1) Iestāde, kas saņēmusi informācijas pieprasījumu, veic vienu no šādām darbībām:
1) septiņu dienu laikā sniedz šā likuma 
11.
2
 panta
 ceturtajā daļā, 
12.panta
 otrajā, trešajā vai ceturtajā daļā
minēto atbildi;
1
1
) 10 dienu laikā atbild iesniedzējam, ja informāciju pieprasīts sniegt tikai elektroniskā veidā un tai nav
nepieciešama papildu apstrāde;
2) 15 dienu laikā atbild iesniedzējam, ja informācijai nav nepieciešama papildu apstrāde;
3) 30 dienu laikā atbild iesniedzējam, ja informācijai nepieciešama papildu apstrāde, un ne vēlāk kā 15 dienu
laikā paziņo par to iesniedzējam.
(2) Informācijas sniegšanai pēc vairāku personu informācijas pieprasījumiem piemēro šajā likumā noteiktos
termiņus un 
Iesniegumu likuma
 
6.panta
 noteikumus.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
05.10.2006.
 un 
12.03.2009
. likumu, kas stājas spēkā
01.04.2009.
)
15.pants. Iestādes lēmuma un rīcības kontrole
(1) Iestādes izdoto administratīvo aktu par atteikumu sniegt informāciju vai izpildīt informācijas pieprasījumu, kā arī
faktisko rīcību, kas izpaudusies kā informācijas nesniegšana vai nepienācīga sniegšana, var apstrīdēt un pārsūdzēt
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(2) Administratīvās rajona tiesas spriedumu var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās tiesas Senāta
Administratīvo lietu departamentā.
(3) Ja informācijas pieprasījums saņemts elektroniskā veidā un normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā nav parakstīts
ar elektronisko parakstu, tā iesniedzējs nav tiesīgs prasīt informācijas sniegšanu tiesas ceļā.
(
12.03.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.04.2009.
)
16.pants. Ierobežotas pieejamības informācijas aizsardzība
(1) Iestāde nodrošina, lai pienākumu saglabāt ierobežotas pieejamības informāciju zina visas personas, uz kurām
šis pienākums attiecas, ja likumā nav noteikts citādi. No personām, kuras apstrādā ierobežotas pieejamības
informāciju, pieprasa rakstveida apliecinājumu, ka tās noteikumus zina un apņemas tos ievērot.
(2) Ja sakarā ar ierobežotas pieejamības informācijas nelikumīgu izpaušanu tās īpašniekam vai citai personai radīts
kaitējums vai būtiski aizskartas to likumiskās intereses, šīs personas ir tiesīgas prasīt kaitējuma atlīdzināšanu vai
aizskarto tiesību atjaunošanu.
(3) Ja persona neatļauti izpaudusi informāciju, kas atzīta par ierobežotas pieejamības informāciju, tā saucama pie
disciplināratbildības vai kriminālatbildības.
(Ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
26.11.2003.
, 
19.02.2004.
, 
22.12.2005.
 un 
05.10.2006
. likumu, kas stājas spēkā
14.10.2006.
)
17.pants. Informācijas atkalizmantošanas nosacījumi
Iestāde, neierobežojot konkurenci, var paredzēt atkalizmantošanas nosacījumus.
(
03.09.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.10.2015.
)
18.pants. Ekskluzīva vienošanās
(1) Ir aizliegts piešķirt ekskluzīvas tiesības informācijas atkalizmantošanai, izņemot gadījumu, kad ekskluzīvas
tiesības nepieciešamas, lai sniegtu informācijas sabiedrības pakalpojumus sabiedrības interesēs. Šādas vienošanās ir
atklātas, un tās tiek publicētas. Vienošanās pamatotību pārskata ne retāk kā reizi trijos gados.
7
/
9
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
(2) Kārtību, kādā tiek piešķirtas ekskluzīvas tiesības un publiskota informācija par šādu tiesību piešķiršanu, nosaka
Ministru kabinets.
(3) Iestādei bez maksas nodrošina uz ekskluzīvas vienošanās pamata digitalizēto kultūras resursu kopiju, kas
pieejama atkalizmantošanai pēc noteiktā ekskluzivitātes laika beigām.
(4) Ja uz kultūras resursu digitalizāciju attiecas ekskluzīvas tiesības informācijas atkalizmantošanai, šādas
ekskluzivitātes laiks nepārsniedz 10 gadus.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.10.2015.
)
19.pants. Uzraudzības iestāde
(Izslēgts ar 
12.06.2009
. likumu, kas stājas spēkā 
01.07.2009.
)
Pārejas noteikumi
1. 
(Izslēgts ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2006.
)
2. 
(Izslēgts ar 
22.12.2005
. likumu, kas stājas spēkā 
01.02.2006.
)
3. Šā likuma 
9.panta
 trešā daļa stājas spēka 2007.gada 1.janvārī.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2006.
)
4. Informācija, kurai ierobežotas pieejamības statuss ir noteikts līdz šā likuma 
5.panta
 ceturtās daļas spēkā
stāšanās dienai un kurai minētais statuss netiek atcelts šajā likumā noteiktajā kārtībā, uzskatāma par ierobežotas
pieejamības informāciju līdz 2006.gada 31.decembrim.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2006.
)
5. Ekskluzīvās vienošanās, kas noslēgtas līdz 2006.gada 1.februārim un neatbilst šā likuma 
18.panta
 pirmās daļas
prasībām, tiek izbeigtas, beidzoties to termiņam, bet ne vēlāk kā līdz 2008.gada 31.decembrim.
(
22.12.2005
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.02.2006.
)
6. Ministru kabinets līdz 2006.gada 31.decembrim izdod šā likuma 
10.panta
 sestajā daļā, 
13.panta
 trešajā un
ceturtajā daļā, kā arī 
18.panta
 otrajā daļā minētos noteikumus.
(
05.10.2006
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
14.10.2006.
)
7. 
(Izslēgts ar 
05.10.2006
. likumu, kas stājas spēkā 
14.10.2006.
)
8. Šā likuma 
15.panta
 otrā daļa neattiecas uz tām lietām, kurās Administratīvā rajona tiesa spriedumu pieņēmusi
līdz 2009.gada 31.martam. Šajās lietās spriedums pārsūdzams 
Administratīvā procesa likumā
 noteiktajā kārtībā.
(
12.03.2009
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
01.04.2009.
)
9. Ja šā likuma 
18.panta
 ceturtajā daļā noteiktā ekskluzīvā vienošanās noslēgta līdz 2015.gada 1.jūlijam un tās
termiņš pārsniedz 10 gadus, tad to izbeidz vai pagarina vienpadsmitajā gadā pēc attiecīgās vienošanās noslēgšanas
un pēc tam, ja nepieciešams, reizi septiņos gados.
(
03.09.2015
. likuma redakcijā, kas stājas spēkā 
06.10.2015.
)
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības direktīvām
(
22.12.2005
. likuma redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 
03.09.2015
. likumu, kas stājas spēkā 
06.10.2015.
)
8
/
9
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 17.novembra direktīvas 
2003/98/EK
 par valsts sektora informācijas
atkalizmantošanu;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.gada 28.janvāra direktīvas 
2003/4/EK
 par vides informācijas pieejamību
sabiedrībai un par Padomes direktīvas 
90/313/EEK
 atcelšanu;
3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 26.jūnija direktīvas 
2013/37/ES
, ar ko groza direktīvu 
2003/98/EK
 par
valsts sektora informācijas atkalizmantošanu.
Likums Saeimā pieņemts 1998.gada 29.oktobrī.
Valsts prezidents G.Ulmanis
Rīgā 1998.gada 6.novembrī
9
/
9