ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 90 (6176),
09.05.2018.
OP numurs: 
2018/90.2
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
19.04.2018.
Stājas spēkā: 
23.05.2018.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi 
Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā
Izdarīt 
Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā
 (Latvijas 
Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs,
2005, 21. nr.; 
2007, 11. nr.; 2009, 3. nr.; Latvijas Vēstnesis, 2011, 167., 204. 
nr.; 2016, 91. nr.) šādus grozījumus:
1. 5. pantā:
papildināt ceturto daļu ar 1.
1
 punktu šādā 
redakcijā:
"1
1
) 
Kriminālprocesa likumā
 noteiktie nepilngadīgā 
aizturētā tuvinieki;";
papildināt pantu ar 6.
2
 daļu šādā redakcijā:
"(6
2
) Nepilngadīgajam aizturētajam īslaicīgās 
aizturēšanas vietā ir tiesības uz vienu stundu ilgu satikšanos 
vienatnē
ar ne vairāk kā diviem tuviniekiem, ja tas netraucē 
kriminālprocesa mērķa sasniegšanu. Tuvinieki satikšanos iepriekš
saskaņo ar procesa virzītāju."
2. 
9. pantā
:
papildināt pantu ar 2.
1
 daļu šādā redakcijā:
"(2
1
) Šā panta pirmajā daļā minēto veselības aprūpi 
nepilngadīgajam veic pēc procesa virzītāja vai policijas
amatpersonas iniciatīvas, īpaši gadījumos, kad to nosaka 
konkrētas, ar veselību saistītas norādes, vai pēc
nepilngadīgā 
aizturētā, viņa pārstāvja, aizstāvja vai jebkuras citas personas 
pieprasījuma.";
papildināt trešo daļu ar tekstu šādā redakcijā:
"Policijas amatpersonai vai procesa virzītājam kriminālprocesa 
mērķa sasniegšanai ir tiesības pieprasīt izrakstu par
šā panta 
pirmajā vai 2.
1
 daļā minētās veselības aprūpes 
veikšanu un aizturētā veselības stāvokli. Izrakstā norāda, vai
aizturētais var atrasties īslaicīgās aizturēšanas vietā un 
piedalīties turpmākajās procesuālajās darbībās vai
nepieciešams 
turpināt ārstēšanu ārstniecības iestādē. Izrakstu pievieno 
krimināllietas materiāliem. Izrakstu glabā un ar
to var 
iepazīties saskaņā ar 
Kriminālprocesa likumā
 noteikto 
kārtību."
3. Izteikt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības direktīvu 
šādā redakcijā:
"
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Likumā iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra 
direktīvas 
2013/48/ES
 par tiesībām uz advokāta
palīdzību 
kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par 
tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas
informē trešo personu, 
un par tiesībām, kamēr atņemta brīvība, sazināties ar trešām 
personām un konsulārajām
iestādēm;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija 
direktīvas (ES) 
2016/800
 par procesuālajām garantijām
bērniem, 
kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā."
Likums Saeimā pieņemts 2018. gada 19. aprīlī.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Rīgā 2018. gada 9. maijā
2
/
2
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 98 (5158),
22.05.2014.
OP numurs: 
2014/98.16
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
252
Pieņemts: 
20.05.2014.
Stājas spēkā: 
23.05.2014.
Ministru kabineta noteikumi Nr.252
 
Rīgā 2014.gada 20.maijā (prot. Nr.29 27.§)
Kārtība, kādā policija noskaidro, vai bērnam ir īpašas
vajadzības, pieaicina kompetentu speciālistu un nodrošina
apstākļus bērna īpašo vajadzību apmierināšanai
Izdoti saskaņā ar 
Bērnu tiesību aizsardzības likuma
 
59.panta
 sesto daļu
1. Noteikumi nosaka kārtību, kādā policija:
1.1. noskaidro, vai bērnam ir īpašas vajadzības, un pieaicina kompetentu speciālistu;
1.2. nodrošina apstākļus bērna īpašo vajadzību apmierināšanai.
2. Lai noskaidrotu, vai bērnam ir īpašas vajadzības, policijas darbinieks:
2.1. vizuāli apskata bērnu;
2.2. veic pārrunas ar bērnu;
2.3. sazinās ar bērna vecākiem, aizbildni, bāriņtiesu, audžuģimeni, bērnu aprūpes iestādes vadītāju vai vecāku
pilnvarotu personu;
2.4. pārbauda informāciju Integrētās iekšlietu informācijas sistēmas apakšsistēmā "Nepilngadīgo personu
atbalsta informācijas sistēma";
2.5. ja nepieciešams, sazinās pa tālruni ar ģimenes ārstu vai zvana uz ģimenes ārstu konsultatīvo tālruni.
3. Bērnam ar īpašām vajadzībām (turpmāk – bērns), kuram ir dzirdes traucējumi, pieaicina surdotulku.
4. Bērnam, ar kuru radušās saskarsmes grūtības, pieaicina psihologu.
5. Šo noteikumu 
3. 
un 
4. punktā
 minētos speciālistus pieaicina saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti starp policiju un
kompetento speciālistu.
6. Bērnam, kurš nogādāts policijā, nodrošina:
6.1. dzeramo ūdeni;
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru prezidente Laimdota Straujuma 
Iekšlietu ministrs Rihards Kozlovskis
6.2. drošu vidi;
6.3. tualetes apmeklēšanas iespējas;
6.4. bērnam ar kustību traucējumiem – tualeti, kas pielāgota personām ar kustību traucējumiem;
6.5. bērnam ar kustību vai redzes traucējumiem – pārvietošanās iespējas.
7. Bērna pārvadāšana policijas transportlīdzeklī notiek, ievērojot normatīvajos aktos noteiktās prasības bērna
pārvadāšanai. Laikā, kad bērnu pārvadā policijas transportlīdzeklī, viņu nodrošina ar dzeramo ūdeni un tualetes
apmeklēšanas iespēju.
8. Ja nepieciešams, bērnu atļauts ievietot pagaidu turēšanas telpā.
9. Ja ir aizdomas, ka bērns atrodas alkoholisko dzērienu, narkotisko vai toksisko vielu vai citu apreibinošu vielu
iespaidā, policijas darbinieks izsauc Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta brigādi.
10. 
Šo noteikumu 6.4. un 6.5. apakšpunkts stājas spēkā 2016. gada 1. janvārī.
11. Līdz 2024. gada 1. janvārim pašvaldības policija, kamēr tās telpas nav pielāgotas personām ar kustību
traucējumiem, bērnu ar kustību traucējumiem nogādā tuvākajā Valsts policijas iecirknī, kas ir pielāgots personām ar
kustību traucējumiem.
2
/
2
Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 78 (6164),
19.04.2018.
OP numurs: 
2018/78.10
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
224
Pieņemts: 
17.04.2018.
Stājas spēkā: 
20.04.2018.
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru kabineta noteikumi Nr. 224
Rīgā 2018. gada 17. aprīlī (prot. Nr. 20 32. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2011. 
gada 17. maija noteikumos
Nr. 369 "
Obligātās nekaitīguma prasības 
pārtikai, kuras
ražošanā izmanto ekstrahējošus šķīdinātājus
"
Izdoti saskaņā ar 
Pārtikas aprites
uzraudzības likuma
 
4. panta
 otro daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2011. gada 17. maija noteikumos Nr. 
369 "
Obligātās nekaitīguma prasības pārtikai, kuras
ražošanā 
izmanto ekstrahējošus šķīdinātājus
" (Latvijas Vēstnesis, 2011, 
78. nr.) šādus grozījumus:
1. Papildināt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības 
direktīvām ar 3. punktu šādā redakcijā:
"3) Komisijas 2016. gada 19. oktobra Direktīvas (ES) 
2016/1855
, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 
2009/32/EK
 par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz 
ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto
pārtikas produktu un 
pārtikas sastāvdaļu ražošanā."
2. Izteikt pielikuma 2.7. apakšpunktu šādā redakcijā:
"2.7.
dimetilēteris
attaukotu dzīvnieku izcelsmes 
olbaltumvielu
produktu, tostarp želatīna
1
, 
ražošana
0,009 mg/kg attaukotos dzīvnieku
izcelsmes olbaltumvielu produktos, tostarp
želatīnā
kolagēna
2
 un kolagēna 
atvasinājumu,
izņemot želatīnu, ražošana
3 mg/kg kolagēnā un kolagēna
atvasinājumos, izņemot želatīnu"
3. Papildināt pielikuma 2. punktu ar 1. un 2. piezīmi šādā 
redakcijā:
"Piezīmes.
1
 Želatīns ir dabīgs šķīstošs proteīns, kas sarec 
vai nesarec un ko iegūst tāda kolagēna daļējā hidrolīzē, kuru
iegūst no kauliem, ādām un cīpslām saskaņā ar attiecīgajām 
prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
29. aprīļa 
Regulā (EK) Nr. 
853/2004
, ar ko nosaka īpašus higiēnas 
noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes
pārtiku (turpmāk - 
regula 
853/2004
).
2
 Kolagēns ir produkts uz proteīna bāzes, ko 
iegūst no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām saskaņā ar
attiecīgajām regulas 
853/2004
 prasībām."
Ministru prezidents 
Māris 
Kučinskis
Zemkopības ministrs 
Jānis 
Dūklavs
1
/
1
Publicēts:
"Latvijas Vēstnesis"
, 17 (6103),
24.01.2018.
OP numurs: 
2018/17.1
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
11.01.2018.
Stājas spēkā: 
07.02.2018.
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi Latvijas Administratīvo 
pārkāpumu kodeksā
Izdarīt Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā šādus 
grozījumus:
1. Papildināt 26. panta pirmo daļu pēc skaitļa 
"88.
7
" ar skaitli "88.
11
".
2. Izslēgt 84. panta pirmajā daļā vārdus "vai ikgadējo 
pārskatu par siltumnīcefekta gāzu emisiju".
3. Papildināt kodeksu ar 88.
11
 pantu šādā 
redakcijā:
"
88.
11
 pants. Siltumnīcefekta gāzu emisiju 
informācijas slēpšana vai sagrozīšana
Par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringa datu slēpšanu vai 
sagrozīšanu, kā arī par ikgadējā verificētā emisiju
ziņojuma 
neiesniegšanu vides aizsardzības valsts iestādēm vai tā datu 
sagrozīšanu, ja to izdarījusi persona, kurai ir
izsniegta 
siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja, -
izsaka brīdinājumu vai uzliek naudas sodu fiziskajām personām 
vai juridiskajām personām no divsimt desmit līdz
tūkstoš četrsimt 
euro
.
Par oglekļa dioksīda emisiju monitoringa datu slēpšanu vai 
sagrozīšanu, kā arī par ikgadējā verificētā emisiju
ziņojuma 
neiesniegšanu valsts aģentūrai "Civilās aviācijas aģentūra" vai 
tā datu sagrozīšanu, ja to izdarījusi persona,
kas veic kādu no 
Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā 
iekļautajām aviācijas darbībām, -
izsaka brīdinājumu vai uzliek naudas sodu fiziskajām personām 
vai juridiskajām personām no divsimt desmit līdz
tūkstoš četrsimt 
euro
.
Par oglekļa dioksīda emisiju monitoringa datu slēpšanu vai 
sagrozīšanu, kā arī par ikgadējā verificētā emisiju
ziņojuma 
neiesniegšanu vides aizsardzības valsts iestādēm vai tā datu 
sagrozīšanu, ja to izdarījusi persona, uz kuru
attiecas pienākums 
veikt jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, 
iesniegt ikgadējo verificēto emisiju
ziņojumu un nodrošināt 
verifikāciju, -
izsaka brīdinājumu vai uzliek naudas sodu fiziskajām personām 
vai juridiskajām personām no divsimt desmit līdz
tūkstoš četrsimt 
euro
.
Par ikgadējā ziņojuma par degvielas un enerģijas daudzumu un 
siltumnīcefekta gāzu intensitāti neiesniegšanu
vides aizsardzības 
valsts iestādēm, ja to izdarījusi persona, uz kuru kā degvielas 
piegādātāju attiecas pienākums ziņot
par Latvijā piegādātās 
degvielas un enerģijas daudzumu un siltumnīcefekta gāzu 
intensitāti piegādātajā degvielā, -
izsaka brīdinājumu vai uzliek naudas sodu fiziskajām personām 
vai juridiskajām personām no divsimt desmit līdz
tūkstoš četrsimt 
euro
."
4. Papildināt 220. panta pirmo daļu pēc vārdiem "izskata šā 
kodeksa" ar skaitli un vārdiem "88.
11
 panta otrajā
daļā".
5. Papildināt 231. panta pirmo daļu pēc skaitļa 
"88.
9
" ar vārdiem un skaitli "pantā, 88.
11
 
panta pirmajā, trešajā un
ceturtajā daļā".
Likums Saeimā pieņemts 2018. gada 11. janvārī.
Valsts prezidents 
R. Vējonis
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Rīgā 2018. gada 24. janvārī
2
/
2
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 129,
08.07.2021.
OP numurs: 
2021/129.7
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
464
Pieņemts: 
06.07.2021.
Stājas spēkā: 
09.07.2021.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 
464
Rīgā 2021. gada 6. jūlijā (prot. Nr. 51 
23. §)
Finanšu nodrošinājuma noteikumi darbībām ar 
augstas
radioaktivitātes slēgtiem jonizējošā starojuma 
avotiem
Izdoti saskaņā ar likuma "
Par 
radiācijas drošību
un kodoldrošību
" 
16.
1
 panta
 ceturto daļu
1. Noteikumi nosaka:
1.1. slēgtu starojuma avotu kategorijas, kurām piemēro 
finanšu nodrošinājumu;
1.2. finanšu nodrošinājuma apmēra aprēķināšanas 
kārtību;
1.3. kārtību, kādā iesniedz, pagarina un atjauno finanšu 
nodrošinājumu.
2. Finanšu nodrošinājumu piemēro augstas 
radioaktivitātes slēgtam jonizējošā starojuma avotam, kura
radioaktivitāte tā ražošanas brīdī vai, ja tas nav zināms, brīdī, 
kad starojuma avotu pirmo reizi piedāvā tirgū, vienāda
ar 
normatīvajos aktos par aizsardzību pret jonizējošo starojumu 
noteikto radioaktivitātes limitu vai lielāka par to.
3. Finanšu nodrošinājums neattiecas uz operatoriem - 
valsts pārvaldes institūcijām, valsts kapitālsabiedrībām un
radioaktīvo atkritumu pārvaldības objekta operatoru.
4. Finanšu nodrošinājuma apmēru augstas radioaktivitātes 
slēgtam jonizējošā starojuma avotam aprēķina,
izmantojot šādu 
formulu:
A + B, kur
A - augstas radioaktivitātes slēgta jonizējošā starojuma 
avota transportēšanas izmaksas;
B - izmaksas, kas saistītas ar augstas radioaktivitātes 
slēgta jonizējošā starojuma avota transportdokumentu
sagatavošanu, iepakošanu, marķēšanu, radioaktivitātes mērījumu 
veikšanu un radioaktīvo atkritumu uzglabāšanu.
5. Operators finanšu nodrošinājumu iesniedz Valsts vides 
dienesta Radiācijas drošības centrā (turpmāk - centrs)
uz 
laikposmu, sākot no viena gada, kopā ar iesniegumu licences 
saņemšanai darbībām ar augstas radioaktivitātes
slēgtiem 
jonizējošā starojuma avotiem.
6. Ja finanšu nodrošinājuma izmaksa tā darbības laikā 
netiek pieprasīta, operators četras nedēļas pirms finanšu
nodrošinājuma termiņa beigām pagarina tā darbības laiku vai 
iesniedz jaunu finanšu nodrošinājumu par nākamo
periodu, ja 
operators izvēlas citu finanšu nodrošinājuma 
sniedzēju.
7. Ja finanšu nodrošinājuma izmaksa tā darbības laikā 
tiek pieprasīta, operators viena mēneša laikā pēc finanšu
nodrošinājuma pieprasīšanas iesniedz centrā finanšu nodrošinājuma 
atjaunojumu.
Informatīva atsauce uz Eiropas Savienības 
direktīvu
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no 
Padomes 2013. gada 5. decembra Direktīvas
2013/59/E
URATOM, ar ko 
nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā 
starojuma radītajiem
draudiem un atceļ Direktīvu 
89/618/E
uratom, 
Direktīvu 
90/641/E
uratom, Direktīvu 
96/29/E
uratom, Direktīvu
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
97/43/E
uratom un Direktīvu 
2003/122/E
uratom.
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Vides aizsardzības un
reģionālās attīstības ministra vietā -
Ministru prezidenta biedrs,
aizsardzības ministrs 
A. Pabriks
2
/
2
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 42,
02.03.2021.
OP numurs: 
2021/42.3
Izdevējs: 
Saeima
Veids: 
likums
Pieņemts: 
18.02.2021.
Stājas spēkā: 
16.03.2021.
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Saeima ir pieņēmusi un Valsts
prezidents izsludina šādu likumu:
Grozījumi likumā "
Par 
reglamentētajām profesijām un
profesionālās kvalifikācijas 
atzīšanu
"
Izdarīt likumā "
Par reglamentētajām profesijām un 
profesionālās kvalifikācijas atzīšanu
" (Latvijas Republikas
Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2001, 15. nr.; 2003, 23. 
nr.; 2004, 13. nr.; 2006, 1., 24. nr.; 2008, 3., 16. nr.;
Latvijas Vēstnesis, 2010, 19., 99. nr.; 2011, 24., 62., 65., 103. 
nr.; 2013, 250. nr.; 2015, 235. nr.; 2016, 42. nr.; 2017,
47., 
75. nr.; 2018, 132. nr.; 2019, 86. nr.) šādus grozījumus:
1. Papildināt 7. panta otro daļu ar 3. punktu šādā 
redakcijā:
"3) būveksperts."
2. Papildināt 8.
1
 pantu ar 3. punktu šādā 
redakcijā:
"3) būveksperta profesijā - šā likuma 8. panta otrajā daļā 
noteiktajam vai šā panta 2. punktam atbilstošs augstākās
izglītības diploms."
3. Izteikt 45. panta desmito daļu šādā redakcijā:
"(10) Šā panta septītajā daļā minēto profesionālās 
kvalifikācijas atzīšanu attiecībā uz daļu no reglamentētās
profesijas profesionālajām darbībām nepiemēro pretendentiem, kuru 
profesionālo kvalifikāciju atzīst saskaņā ar šā
likuma 34. panta 
pirmās daļas 2. punktā noteikto."
4. Papildināt 57. panta pirmo daļu ar 8. punktu šādā 
redakcijā:
"8) anulēt atļauju īslaicīgu profesionālo pakalpojumu 
sniegšanai, ja īslaicīgu pakalpojumu sniedzēja profesionālā
darbība Latvijā neatbilst šā likuma 42. panta pirmajā daļā 
noteiktajiem īslaicīgu pakalpojumu raksturlielumiem."
Likums Saeimā pieņemts 2021. gada 18. februārī.
Valsts prezidents 
E. Levits
Rīgā 2021. gada 2. martā
1
/
1
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 255,
19.12.2019.
OP numurs: 
2019/255.14
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
657
Pieņemts: 
17.12.2019.
Stājas spēkā: 
20.12.2019.
Ministru kabineta noteikumi Nr. 657
Rīgā 2019. gada 17. decembrī (prot. Nr. 59 24. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2002. 
gada 19. februāra
noteikumos Nr. 68 "
Izglītības programmu 
minimālās prasības
zobārsta, farmaceita, māsas un vecmātes 
profesionālās
kvalifikācijas iegūšanai
"
Izdoti saskaņā ar likuma
"
Par reglamentētajām profesijām un
profesionālās kvalifikācijas atzīšanu
"
6. panta
 2. punktu un 
9. panta
 pirmo daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2002. gada 19. februāra noteikumos 
Nr. 68 "
Izglītības programmu minimālās prasības
zobārsta, 
farmaceita, māsas un vecmātes profesionālās kvalifikācijas 
iegūšanai
" (Latvijas Vēstnesis, 2002, 32. nr.;
2016, 75. nr.) 
šādus grozījumus:
1. Izteikt 3.3.16. apakšpunktu šādā redakcijā:
"3.3.16. klīniskās mācības."
2. Izteikt 10. punktu šādā redakcijā:
"10. Māsu klīniskās mācības ir izglītības programmas daļa, 
kurā izglītojamie, pamatojoties uz iegūtajām
zināšanām, prasmēm 
un kompetencēm, apgūst pacientu vispārējās aprūpes plānošanu, 
nodrošināšanu un
novērtēšanu tiešā saskarsmē ar slimu vai veselu 
indivīdu (un/vai sabiedrību). Izglītojamie apgūst prasmi strādāt
veselības aprūpes komandā un vadīt to, organizējot pacientu 
vispārējo aprūpi (arī indivīda un sabiedrības izglītošanu
veselības jautājumos). Lai apgūtu ar pacientu aprūpi saistītos 
pienākumus, izglītojamie piedalās tās ārstniecības
iestādes 
nodaļas darbā, kurā notiek klīniskās mācības, ciktāl tas atbilst 
māsas kvalifikācijas ieguves mērķiem."
3. Izteikt 11. punkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"11. Studiju programmā māsas kvalifikācijas ieguvei ir 
noteikts studiju kursu minimums. Atsevišķus studiju kursus
var 
apgūt citu studiju kursu sastāvā vai apvienojot ar citiem studiju 
kursiem. Praktiskās mācības un klīniskās mācības
ir saskaņotas ar 
izglītības programmas teorētisko daļu. Apgūstamo studiju kursu 
minimums ir šāds:".
4. Izteikt 11.4. apakšpunkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"11.4. klīniskās mācības šādās māsas darba jomās:".
5. Aizstāt 12. punktā vārdus "prakses iegūšanu" ar vārdu 
"mācības".
6. Izteikt 14.3. apakšpunkta ievaddaļu šādā redakcijā:
"14.3. klīniskās mācības:".
7. Aizstāt 15. punktā vārdus "klīnisko praksi" ar vārdiem 
"klīniskās mācības".
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Izglītības un zinātnes ministre 
I. 
Šuplinska
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
2
/
2
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 6,
09.01.2020.
OP numurs: 
2020/6.8
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
9
Pieņemts: 
07.01.2020.
Stājas spēkā: 
10.01.2020.
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru kabineta noteikumi Nr. 9
Rīgā 2020. gada 7. janvārī (prot. Nr. 1 18. 
§)
Grozījumi Ministru kabineta 2002. 
gada 21. maija noteikumos
Nr. 194 "
Izglītības programmu minimālās 
prasības arhitekta
profesionālās kvalifikācijas iegūšanai
"
Izdoti saskaņā ar likuma
"
Par reglamentētajām profesijām
un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu
"
6. panta
 2. punktu un 
7. panta
 pirmo daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2002. gada 21. maija noteikumos Nr. 
194 "
Izglītības programmu minimālās prasības
arhitekta 
profesionālās kvalifikācijas iegūšanai
" (Latvijas Vēstnesis, 
2002, 91. nr.; 2016, 59. nr.) šādus grozījumus:
1. Papildināt noteikumus ar 5. punktu šādā redakcijā:
"5. Likuma "
Par reglamentētajām profesijām un profesionālās 
kvalifikācijas atzīšanu
" 
8. panta
 otrās daļas 1. punktā
minēto 
divus gadus ilgās praktiskā darba pieredzes ieguvi sertificēta 
arhitekta uzraudzībā persona var uzsākt pēc
pirmo triju studiju 
gadu pabeigšanas, un tā var notikt citā Eiropas Savienības 
dalībvalstī vai Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācijas 
dalībvalstī. Praktiskā darba pieredze tiek balstīta uz šo 
noteikumu 2. punktā minētajām zināšanām,
prasmēm un kompetencēm. 
Praktiskā darba pieredzes ieguves pārraudzību Latvijā veic 
sertificēts arhitekts. Ja
praktiskā darba pieredze tiek iegūta 
citā Eiropas Savienības dalībvalstī vai Eiropas Brīvās 
tirdzniecības asociācijas
dalībvalstī, praktiskā darba pieredzes 
ieguves pārraudzību veic persona vai institūcija, kurai ir 
tiesības īstenot
patstāvīgu profesionālo darbību arhitekta 
profesijā attiecīgajā valstī. Studiju rezultātus pēc praktiskā 
darba pieredzes
apguves novērtē izglītības iestāde, kas īsteno 
arhitektūras izglītības programmu, sadarbībā ar institūciju, kas 
saskaņā
ar 
Būvniecības likumu
 veic būvspeciālistu kompetences 
novērtēšanu un patstāvīgās prakses uzraudzību arhitektūras
jomā."
2. Izteikt informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības direktīvu 
šādā redakcijā:
"
Informatīva atsauce uz Eiropas 
Savienības direktīvām
Noteikumos iekļautas tiesību normas, kas izriet no:
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra 
Direktīvas 
2005/36/EK
 par profesionālo kvalifikāciju
atzīšanu;
2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra 
Direktīvas Nr. 
2013/55/ES
, ar ko groza Direktīvu
2005/36/EK
 par 
profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 
1024/2012
 
par administratīvo sadarbību,
izmantojot Iekšējā tirgus 
informācijas sistēmu (IMI regulu)."
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Izglītības un zinātnes ministre 
I. 
Šuplinska
1
/
2
2
/
2
Publicēts:
Latvijas Vēstnesis
, 227,
08.11.2019.
OP numurs: 
2019/227.13
Izdevējs: 
Ministru kabinets
Veids: 
noteikumi
Numurs: 
515
Pieņemts: 
05.11.2019.
Stājas spēkā: 
09.11.2019.
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
Ministru kabineta noteikumi Nr. 515
Rīgā 2019. gada 5. novembrī (prot. Nr. 51 15. 
§)
Grozījumi 
Ministru kabineta 2005. gada 15. februāra
noteikumos Nr. 124 
"
Noteikumi par farmaceita izglītību un
profesionālo kvalifikāciju 
apliecinošiem dokumentiem, kurus
atzīst, piemērojot speciālo 
profesionālās kvalifikācijas
atzīšanas sistēmu
"
Izdoti saskaņā ar 
likuma "
Par reglamentētajām profesijām
un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu
"
36. panta
 5. punktu un 
54. panta
 pirmo daļu
Izdarīt Ministru kabineta 2005. gada 15. februāra noteikumos 
Nr. 124 "
Noteikumi par farmaceita izglītību un
profesionālo 
kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kurus atzīst, piemērojot 
speciālo profesionālās kvalifikācijas
atzīšanas sistēmu
" 
(Latvijas Vēstnesis, 2005, 28. nr.; 2007, 113. nr.; 2014, 119. 
nr.; 2018, 211. nr.) šādus grozījumus:
1. Aizstāt 2. punkta ievaddaļā vārdus "ir izsniegti" ar 
vārdiem "izglītība to ieguvei ir uzsākta".
2. Svītrot 3. punktā vārdus "Pēc šo noteikumu 2. punktā minētā 
datuma izsniegtos".
3. Svītrot 4. punktu.
4. Izteikt 5. punktu šādā redakcijā:
"5. Farmaceita kvalifikācijas dokumentus, kuru apliecinātā 
izglītība neatbilst Latvijas Republikas normatīvajos aktos
noteiktajām izglītības programmu minimālajām prasībām farmaceita 
profesionālās kvalifikācijas ieguvei, atzīst,
piemērojot speciālo 
profesionālās kvalifikācijas atzīšanas sistēmu, ja izglītība to 
ieguvei ir uzsākta pirms šo noteikumu
2. punktā minētā datuma un 
ja tiem ir pievienots šīs valsts kompetentās institūcijas 
izsniegts dokuments, kas
apliecina, ka personai ir ne mazāk kā 
trīs gadus ilga nepārtraukta profesionālā pieredze farmaceita 
profesijā piecu
gadu laikā pirms šī dokumenta izsniegšanas 
dienas."
5. Papildināt noteikumus ar 8.6. apakšpunktu šādā 
redakcijā:
"8.6. līdz 1991. gada 8. oktobrim - Dienvidslāvijas 
Sociālistiskajā Federatīvajā Republikā un tiem ir pievienots
Horvātijas Republikas kompetentās institūcijas izsniegts 
dokuments vai dokumenti, kas apliecina, ka tās teritorijā
šādiem 
farmaceita kvalifikācijas dokumentiem ir tāda pati juridiskā 
nozīme kā Horvātijas Republikā izsniegtajiem
farmaceita 
kvalifikācijas dokumentiem, kas dod tiesības veikt farmaceita 
profesionālo darbību, un personai ir ne mazāk
kā trīs gadus ilga 
nepārtraukta profesionālā pieredze farmaceita profesijā piecu 
gadu laikā pirms šī dokumenta
izsniegšanas dienas."
Ministru prezidents 
A. K. 
Kariņš
Izglītības un zinātnes ministre 
I. 
Šuplinska
1
/
2
© Oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"
2
/
2